# Jurnalul Oficial C 114E/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.CE2010.114.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 114E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 534 mai 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.CE2010.114.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 114E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 534 mai 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | III   Acte pregătitoare |
| | Consiliu |
| 2010/C 114E/01 | Poziția în primă lectură (UE) nr. 2/2010 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitivAdoptată de Consiliu la 22 februarie 2010 (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 114E/02 | Poziția în primă lectură (UE) nr. 3/2010 a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a obligațiilor operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemnAdoptată de Consiliu la 1 martie 2010 (
  1
  ) | 17 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

III   Acte pregătitoare

Consiliu

2010/C 114E/01

Poziția în primă lectură (UE) nr. 2/2010 a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitivAdoptată de Consiliu la 22 februarie 2010 (
  1
  )

1

1

2010/C 114E/02

Poziția în primă lectură (UE) nr. 3/2010 a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a obligațiilor operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemnAdoptată de Consiliu la 1 martie 2010 (
  1
  )

1

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

III Acte pregătitoare

Consiliu

| 4.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 114/1

---

POZIȚIA ÎN PRIMĂ LECTURĂ (UE) NR. 2/2010 A CONSILIULUI

în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv

Adoptată de Consiliu la 22 februarie 2010

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 114 E/01

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 91,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | În cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și în cadrul Strategiei Uniunii Europene de dezvoltare durabilă, crearea unei piețe feroviare interne, în special în ceea ce privește transportul de marfă, reprezintă un element esențial al progresului către realizarea unei mobilități durabile. |
| --- | --- |

(1)

În cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și în cadrul Strategiei Uniunii Europene de dezvoltare durabilă, crearea unei piețe feroviare interne, în special în ceea ce privește transportul de marfă, reprezintă un element esențial al progresului către realizarea unei mobilități durabile.

| (2) | Directiva 91/440/CEE a Consiliului din 29 iulie 1991 privind dezvoltarea căilor ferate comunitare (4) și Directiva 2001/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 privind alocarea capacităților de infrastructură feroviară, tarifarea utilizării infrastructurii feroviare (5) au reprezentat etape importante în crearea pieței feroviare interne. |
| --- | --- |

(2)

Directiva 91/440/CEE a Consiliului din 29 iulie 1991 privind dezvoltarea căilor ferate comunitare (4) și Directiva 2001/14/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2001 privind alocarea capacităților de infrastructură feroviară, tarifarea utilizării infrastructurii feroviare (5) au reprezentat etape importante în crearea pieței feroviare interne.

| (3) | Pentru a putea fi competitive față de alte moduri de transport, serviciile feroviare internaționale și naționale de transport de marfă, care au fost deschise concurenței de la 1 ianuarie 2007, trebuie să poată beneficia de o infrastructură feroviară de bună calitate, suficient finanțată (care să permită furnizarea de servicii de transport de marfă în bune condiții de viteză comercială și grafic de parcurs) și fiabilă, însemnând că serviciul pe care aceasta îl oferă corespunde efectiv angajamentelor contractuale încheiate cu întreprinderile feroviare. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a putea fi competitive față de alte moduri de transport, serviciile feroviare internaționale și naționale de transport de marfă, care au fost deschise concurenței de la 1 ianuarie 2007, trebuie să poată beneficia de o infrastructură feroviară de bună calitate, suficient finanțată (care să permită furnizarea de servicii de transport de marfă în bune condiții de viteză comercială și grafic de parcurs) și fiabilă, însemnând că serviciul pe care aceasta îl oferă corespunde efectiv angajamentelor contractuale încheiate cu întreprinderile feroviare.

| (4) | Deschiderea pieței de transport feroviar de marfă a făcut posibilă intrarea în rețeaua feroviară pentru noi operatori. Pentru a optimiza utilizarea rețelei și a asigura fiabilitatea acesteia este utilă introducerea unor proceduri suplimentare în vederea consolidării cooperării cu privire la alocarea traselor internaționale pentru trenurile de marfă între administratorii de infrastructură. |
| --- | --- |

(4)

Deschiderea pieței de transport feroviar de marfă a făcut posibilă intrarea în rețeaua feroviară pentru noi operatori. Pentru a optimiza utilizarea rețelei și a asigura fiabilitatea acesteia este utilă introducerea unor proceduri suplimentare în vederea consolidării cooperării cu privire la alocarea traselor internaționale pentru trenurile de marfă între administratorii de infrastructură.

| (5) | Consiliul, reunit la 7 și 8 aprilie 2008, a concluzionat că trebuie să se promoveze utilizarea eficientă a infrastructurii și, dacă este necesar, să fie îmbunătățite capacitățile infrastructurii feroviare prin măsuri luate la nivel european și la nivel național, în special prin intermediul unor acte legislative. |
| --- | --- |

(5)

Consiliul, reunit la 7 și 8 aprilie 2008, a concluzionat că trebuie să se promoveze utilizarea eficientă a infrastructurii și, dacă este necesar, să fie îmbunătățite capacitățile infrastructurii feroviare prin măsuri luate la nivel european și la nivel național, în special prin intermediul unor acte legislative.

| (6) | În acest context, crearea de coridoare feroviare internaționale pentru o rețea feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv, pe care trenurile de marfă să poată circula în bune condiții și să treacă ușor de la o rețea națională la alta, ar permite îmbunătățirea condițiilor de utilizare a infrastructurii. |
| --- | --- |

(6)

În acest context, crearea de coridoare feroviare internaționale pentru o rețea feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv, pe care trenurile de marfă să poată circula în bune condiții și să treacă ușor de la o rețea națională la alta, ar permite îmbunătățirea condițiilor de utilizare a infrastructurii.

| (7) | Pentru a crea coridoare feroviare internaționale pentru o rețea feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv, inițiativele deja demarate în ceea ce privește infrastructura feroviară arată că metoda cea mai adecvată este crearea de coridoare internaționale, care răspund nevoilor specifice unuia sau mai multor segmente ale pieței transportului de marfă, identificate cu claritate. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a crea coridoare feroviare internaționale pentru o rețea feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv, inițiativele deja demarate în ceea ce privește infrastructura feroviară arată că metoda cea mai adecvată este crearea de coridoare internaționale, care răspund nevoilor specifice unuia sau mai multor segmente ale pieței transportului de marfă, identificate cu claritate.

| (8) | Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere drepturilor și obligațiilor administratorilor de infrastructură prevăzute în Directiva 91/440/CEE și Directiva 2001/14/CE și, după caz, celor ale organismelor de alocare menționate la articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2001/14/CE. Respectivele acte legislative rămân în vigoare, inclusiv cu privire la dispozițiile care afectează coridoarele de transport de marfă, în special cu privire la dreptul administratorilor de infrastructură de a refuza sau de a accepta solicitările pentru capacități emanând de la entități juridice altele decât întreprinderile feroviare. |
| --- | --- |

(8)

Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere drepturilor și obligațiilor administratorilor de infrastructură prevăzute în Directiva 91/440/CEE și Directiva 2001/14/CE și, după caz, celor ale organismelor de alocare menționate la articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2001/14/CE. Respectivele acte legislative rămân în vigoare, inclusiv cu privire la dispozițiile care afectează coridoarele de transport de marfă, în special cu privire la dreptul administratorilor de infrastructură de a refuza sau de a accepta solicitările pentru capacități emanând de la entități juridice altele decât întreprinderile feroviare.

| (9) | Coridoarele feroviare internaționale pentru o rețea feroviară europeană de transport de marfă competitiv ar trebui stabilite în concordanță cu coridoarele care fac parte din Rețeaua Transeuropeană de Transport („TEN-T”) și/sau sistemul de gestionare a traficului feroviar european („ERTMS”). În acest scop, este necesară dezvoltarea coordonată a rețelelor și, în special, în ceea ce privește integrarea coridoarelor internaționale pentru transportul feroviar de marfă în coridoarele TEN-T și ERTMS existente. În plus, uniformizarea normelor privind aceste coridoare de transport de marfă ar trebui stabilită la nivelul Uniunii. Dacă este necesar, crearea acestor coridoare ar trebui susținută financiar în cadrul TEN-T, al programelor de cercetare și al programului Marco Polo, precum și al altor politici și fonduri ale Uniunii, precum Fondul European de Dezvoltare Regională și Fondul de Coeziune. |
| --- | --- |

(9)

Coridoarele feroviare internaționale pentru o rețea feroviară europeană de transport de marfă competitiv ar trebui stabilite în concordanță cu coridoarele care fac parte din Rețeaua Transeuropeană de Transport („TEN-T”) și/sau sistemul de gestionare a traficului feroviar european („ERTMS”). În acest scop, este necesară dezvoltarea coordonată a rețelelor și, în special, în ceea ce privește integrarea coridoarelor internaționale pentru transportul feroviar de marfă în coridoarele TEN-T și ERTMS existente. În plus, uniformizarea normelor privind aceste coridoare de transport de marfă ar trebui stabilită la nivelul Uniunii. Dacă este necesar, crearea acestor coridoare ar trebui susținută financiar în cadrul TEN-T, al programelor de cercetare și al programului Marco Polo, precum și al altor politici și fonduri ale Uniunii, precum Fondul European de Dezvoltare Regională și Fondul de Coeziune.

| (10) | În cadrul unui coridor de transport de marfă ar trebui să se asigure o bună coordonare între statele membre și administratorii de infrastructură în cauză, să se acorde prioritate suficientă traficului feroviar de marfă, să se stabilească legături eficiente și suficiente cu celelalte moduri de transport și să se creeze condiții propice dezvoltării concurenței între furnizorii de servicii de transport feroviar de marfă. |
| --- | --- |

(10)

În cadrul unui coridor de transport de marfă ar trebui să se asigure o bună coordonare între statele membre și administratorii de infrastructură în cauză, să se acorde prioritate suficientă traficului feroviar de marfă, să se stabilească legături eficiente și suficiente cu celelalte moduri de transport și să se creeze condiții propice dezvoltării concurenței între furnizorii de servicii de transport feroviar de marfă.

| (11) | Pe lângă coridoarele de marfă înființate în conformitate cu articolul 3, stabilirea de coridoare suplimentare de transport de marfă ar trebui examinată și aprobată la nivelul Uniunii, în conformitate cu proceduri și criterii clar definite și transparente care să permită statelor membre și administratorilor de infrastructură o marjă de acțiune suficientă în luarea deciziilor și gestionare, astfel încât aceștia să poată ține seama de inițiativele existente pentru coridoare speciale, de exemplu ERTMS, RailNetEurope („RNE”) și TEN-T și să ia măsurile adaptate nevoilor lor specifice. |
| --- | --- |

(11)

Pe lângă coridoarele de marfă înființate în conformitate cu articolul 3, stabilirea de coridoare suplimentare de transport de marfă ar trebui examinată și aprobată la nivelul Uniunii, în conformitate cu proceduri și criterii clar definite și transparente care să permită statelor membre și administratorilor de infrastructură o marjă de acțiune suficientă în luarea deciziilor și gestionare, astfel încât aceștia să poată ține seama de inițiativele existente pentru coridoare speciale, de exemplu ERTMS, RailNetEurope („RNE”) și TEN-T și să ia măsurile adaptate nevoilor lor specifice.

| (12) | Pentru a stimula coordonarea între statele membre și administratorii de infrastructură, ar trebui stabilită o structură de guvernare adecvată pentru fiecare coridor de transport feroviar de marfă, luându-se în considerare necesitatea evitării suprapunerilor cu structurile de guvernare deja existente. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a stimula coordonarea între statele membre și administratorii de infrastructură, ar trebui stabilită o structură de guvernare adecvată pentru fiecare coridor de transport feroviar de marfă, luându-se în considerare necesitatea evitării suprapunerilor cu structurile de guvernare deja existente.

| (13) | Pentru a răspunde nevoilor pieței, modalitățile de creare a unui coridor de transport de marfă ar trebui prezentate într-un plan de implementare care ar trebui să cuprindă identificarea și calendarul de implementare a unor măsuri care ar îmbunătăți performanțele transportului feroviar de marfă. În plus, pentru a se asigura că acțiunile prevăzute sau implementate pentru crearea unui coridor de transport de marfă răspund nevoilor sau așteptărilor tuturor utilizatorilor coridorului respectiv, solicitanții care ar putea utiliza coridorul trebuie să fie consultați cu regularitate, conform procedurilor definite de consiliul de administrație. |
| --- | --- |

(13)

Pentru a răspunde nevoilor pieței, modalitățile de creare a unui coridor de transport de marfă ar trebui prezentate într-un plan de implementare care ar trebui să cuprindă identificarea și calendarul de implementare a unor măsuri care ar îmbunătăți performanțele transportului feroviar de marfă. În plus, pentru a se asigura că acțiunile prevăzute sau implementate pentru crearea unui coridor de transport de marfă răspund nevoilor sau așteptărilor tuturor utilizatorilor coridorului respectiv, solicitanții care ar putea utiliza coridorul trebuie să fie consultați cu regularitate, conform procedurilor definite de consiliul de administrație.

| (14) | Dezvoltarea terminalelor de transport intermodal ar trebui, de asemenea, să fie considerată ca fiind necesară pentru a sprijini crearea coridoarelor de transport feroviar de marfă la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(14)

Dezvoltarea terminalelor de transport intermodal ar trebui, de asemenea, să fie considerată ca fiind necesară pentru a sprijini crearea coridoarelor de transport feroviar de marfă la nivelul Uniunii.

| (15) | Pentru a se asigura coerența și continuitatea capacităților de infrastructură disponibile de-a lungul coridorului de transport de marfă, investițiile pentru coridorul respectiv ar trebui să fie coordonate între statele membre și administratorii de infrastructură în cauză și planificate conform unei logici care să răspundă nevoilor acelui coridor de transport de marfă. Programul de realizare a acestor investiții ar trebui publicat, pentru a asigura buna informare a solicitanților care pot opera pe coridorul respectiv. Investițiile ar trebui să includă proiecte privind dezvoltarea de sisteme interoperabile și creșterea capacității trenurilor. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a se asigura coerența și continuitatea capacităților de infrastructură disponibile de-a lungul coridorului de transport de marfă, investițiile pentru coridorul respectiv ar trebui să fie coordonate între statele membre și administratorii de infrastructură în cauză și planificate conform unei logici care să răspundă nevoilor acelui coridor de transport de marfă. Programul de realizare a acestor investiții ar trebui publicat, pentru a asigura buna informare a solicitanților care pot opera pe coridorul respectiv. Investițiile ar trebui să includă proiecte privind dezvoltarea de sisteme interoperabile și creșterea capacității trenurilor.

| (16) | Din aceleași motive, toate lucrările privind infrastructura și echipamentele conexe care ar limita capacitatea disponibilă a coridorului feroviar de transport de marfă ar trebui, de asemenea, să fie coordonate la nivelul coridorului de transport de marfă și să facă obiectul unor publicări actualizate. |
| --- | --- |

(16)

Din aceleași motive, toate lucrările privind infrastructura și echipamentele conexe care ar limita capacitatea disponibilă a coridorului feroviar de transport de marfă ar trebui, de asemenea, să fie coordonate la nivelul coridorului de transport de marfă și să facă obiectul unor publicări actualizate.

| (17) | Pentru a facilita cererile de capacități de infrastructură pentru serviciile internaționale feroviare de transport de marfă, este adecvată desemnarea sau înființarea unui ghișeu unic pentru fiecare coridor de transport de marfă. În acest scop, este necesară sprijinirea pe inițiativele existente, în special pe cele întreprinse de RNE, a unui organism care funcționează ca un instrument de coordonare a administratorilor de infrastructură și care furnizează anumite servicii întreprinderilor de transport internațional de marfă. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a facilita cererile de capacități de infrastructură pentru serviciile internaționale feroviare de transport de marfă, este adecvată desemnarea sau înființarea unui ghișeu unic pentru fiecare coridor de transport de marfă. În acest scop, este necesară sprijinirea pe inițiativele existente, în special pe cele întreprinse de RNE, a unui organism care funcționează ca un instrument de coordonare a administratorilor de infrastructură și care furnizează anumite servicii întreprinderilor de transport internațional de marfă.

| (18) | Administrarea coridoarelor de transport de marfă ar trebui să includă, de asemenea, proceduri de alocare a capacității de infrastructură pentru trenurile internaționale care circulă pe aceste coridoare. Aceste proceduri ar trebui să reorganizeze necesitățile altor tipuri de transport în ceea ce privește capacitatea, inclusiv ale transportului de călători. |
| --- | --- |

(18)

Administrarea coridoarelor de transport de marfă ar trebui să includă, de asemenea, proceduri de alocare a capacității de infrastructură pentru trenurile internaționale care circulă pe aceste coridoare. Aceste proceduri ar trebui să reorganizeze necesitățile altor tipuri de transport în ceea ce privește capacitatea, inclusiv ale transportului de călători.

| (19) | Pentru a asigura o mai bună utilizare a infrastructurilor feroviare, este necesară coordonarea exploatării acestei infrastructuri și a terminalelor situate de-a lungul coridorului de transport de marfă. |
| --- | --- |

(19)

Pentru a asigura o mai bună utilizare a infrastructurilor feroviare, este necesară coordonarea exploatării acestei infrastructuri și a terminalelor situate de-a lungul coridorului de transport de marfă.

| (20) | Normele de prioritate ar putea reprezenta, de asemenea, obiective prioritare, în funcție de situația din statul membru respectiv. |
| --- | --- |

(20)

Normele de prioritate ar putea reprezenta, de asemenea, obiective prioritare, în funcție de situația din statul membru respectiv.

| (21) | În cazul unor perturbări, trenurile de marfă care circulă pe coridorul de transport de marfă ar trebui să beneficieze, pe cât posibil, de punctualitate suficientă pentru a răspunde necesităților tuturor tipurilor de transport. |
| --- | --- |

(21)

În cazul unor perturbări, trenurile de marfă care circulă pe coridorul de transport de marfă ar trebui să beneficieze, pe cât posibil, de punctualitate suficientă pentru a răspunde necesităților tuturor tipurilor de transport.

| (22) | Pentru a evalua în mod obiectiv beneficiile măsurilor menite să contribuie la crearea coridorului de transport de marfă, performanțele serviciilor de transport feroviar de marfă de-a lungul coridorului de marfă ar trebui să fie monitorizate și ar trebui să fie publicate periodic rapoarte de calitate. Evaluarea performanței ar trebui să includă rezultatele sondajelor de satisfacție a utilizatorilor coridorului de transport de marfă. |
| --- | --- |

(22)

Pentru a evalua în mod obiectiv beneficiile măsurilor menite să contribuie la crearea coridorului de transport de marfă, performanțele serviciilor de transport feroviar de marfă de-a lungul coridorului de marfă ar trebui să fie monitorizate și ar trebui să fie publicate periodic rapoarte de calitate. Evaluarea performanței ar trebui să includă rezultatele sondajelor de satisfacție a utilizatorilor coridorului de transport de marfă.

| (23) | Pentru asigurarea accesului nediscriminatoriu la serviciile feroviare internaționale, este necesar să asigure o coordonare eficientă între organismele de control de la nivelul diferitelor rețele acoperite de coridorul de transport de marfă. |
| --- | --- |

(23)

Pentru asigurarea accesului nediscriminatoriu la serviciile feroviare internaționale, este necesar să asigure o coordonare eficientă între organismele de control de la nivelul diferitelor rețele acoperite de coridorul de transport de marfă.

| (24) | Pentru facilitarea accesului la informații privind utilizarea tuturor infrastructurilor principale ale coridorului de transport de marfă și pentru garantarea unui acces nediscriminatoriu la respectivul coridor, consiliul de administrație ar trebui să elaboreze, să actualizeze și să publice periodic un document care să reunească toate aceste informații. |
| --- | --- |

(24)

Pentru facilitarea accesului la informații privind utilizarea tuturor infrastructurilor principale ale coridorului de transport de marfă și pentru garantarea unui acces nediscriminatoriu la respectivul coridor, consiliul de administrație ar trebui să elaboreze, să actualizeze și să publice periodic un document care să reunească toate aceste informații.

| (25) | Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume crearea unei rețele feroviare europene pentru un transport de marfă competitiv, compusă din coridoare de transport de marfă, nu poate fi realizat în mod satisfăcător doar de către statele membre și, având în vedere amploarea și efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(25)

Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume crearea unei rețele feroviare europene pentru un transport de marfă competitiv, compusă din coridoare de transport de marfă, nu poate fi realizat în mod satisfăcător doar de către statele membre și, având în vedere amploarea și efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru îndeplinirea acestui obiectiv.

| (26) | Ar trebui introduse norme echitabile în ceea ce privește coordonarea investițiilor și gestionarea capacităților și a traficului, fondate pe cooperarea dintre administratorii de infrastructură care trebuie să furnizeze un serviciu de calitate întreprinderilor de transport de marfă în cadrul unui coridor feroviar internațional. |
| --- | --- |

(26)

Ar trebui introduse norme echitabile în ceea ce privește coordonarea investițiilor și gestionarea capacităților și a traficului, fondate pe cooperarea dintre administratorii de infrastructură care trebuie să furnizeze un serviciu de calitate întreprinderilor de transport de marfă în cadrul unui coridor feroviar internațional.

| (27) | Deoarece trenurile internaționale trebuie să circule pe itinerarii care combină mai multe coridoare, astfel cum sunt definite în prezentul regulament, administratorii de infrastructură ai mai multor coridoare pot, de asemenea, să își coordoneze activitățile pentru a asigura, pe coridoarele în cauză, disponibilitatea capacității, un trafic fluid și o aplicare coerentă a normelor de prioritate pentru diferitele tipuri de trafic în cazul unor perturbări. |
| --- | --- |

(27)

Deoarece trenurile internaționale trebuie să circule pe itinerarii care combină mai multe coridoare, astfel cum sunt definite în prezentul regulament, administratorii de infrastructură ai mai multor coridoare pot, de asemenea, să își coordoneze activitățile pentru a asigura, pe coridoarele în cauză, disponibilitatea capacității, un trafic fluid și o aplicare coerentă a normelor de prioritate pentru diferitele tipuri de trafic în cazul unor perturbări.

| (28) | Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (6). |
| --- | --- |

(28)

Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui să fie adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (6).

| (29) | În plus, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește adaptarea anexei II. De importanță deosebită este ca în timpul lucrărilor pregătitoare Comisia să consulte experți, în conformitate cu angajamentele făcute în Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2009 cu privire la punerea în aplicare a articolului 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(29)

În plus, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește adaptarea anexei II. De importanță deosebită este ca în timpul lucrărilor pregătitoare Comisia să consulte experți, în conformitate cu angajamentele făcute în Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2009 cu privire la punerea în aplicare a articolului 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Scopul și domeniul de aplicare

(1)   Prezentul regulament stabilește normele de instituire și de organizare a coridoarelor feroviare internaționale pentru o rețea feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv. Acesta stabilește normele de selectare, organizare și administrare a coridoarelor de transport de marfă.

(2)   Prezentul regulament se aplică administrării și utilizării infrastructurilor feroviare în coridoarele de transport de marfă.

Articolul 2

Definiții

(1)   În sensul prezentului regulament, se aplică definițiile prevăzute la articolul 2 din Directiva 2001/14/CE.

(2)   În plus față de definițiile menționate la alineatul (1):

| (a) | „coridor de transport de marfă” înseamnă totalitatea liniilor feroviare desemnate în statele membre și, după caz, în țări terțe europene, care leagă terminale de-a lungul rutei principale a coridorului de transport de marfă, care includ infrastructura feroviară și echipamentele aferente, stațiile de triaj și de formare și, după caz, rutele ocolitoare; |
| --- | --- |

(a)

„coridor de transport de marfă” înseamnă totalitatea liniilor feroviare desemnate în statele membre și, după caz, în țări terțe europene, care leagă terminale de-a lungul rutei principale a coridorului de transport de marfă, care includ infrastructura feroviară și echipamentele aferente, stațiile de triaj și de formare și, după caz, rutele ocolitoare;

| (b) | „plan de implementare” înseamnă documentul care prezintă mijloacele și strategia pe care părțile interesate intenționează să le implementeze în scopul realizării, într-o anumită perioadă de timp, a activităților necesare și suficiente pentru instituirea coridorului de transport de marfă; |
| --- | --- |

(b)

„plan de implementare” înseamnă documentul care prezintă mijloacele și strategia pe care părțile interesate intenționează să le implementeze în scopul realizării, într-o anumită perioadă de timp, a activităților necesare și suficiente pentru instituirea coridorului de transport de marfă;

| (c) | „terminal” înseamnă instalația situată de-a lungul coridorului de transport de marfă și special amenajată pentru a permite fie încărcarea și/sau descărcarea mărfurilor din trenurile de marfă și integrarea serviciilor feroviare cu serviciile rutiere, maritime, fluviale și aeriene, fie formarea sau modificarea compunerii trenurilor de marfă; și, dacă este cazul, îndeplinirea procedurilor de frontieră la frontierele cu țări terțe europene. |
| --- | --- |

(c)

„terminal” înseamnă instalația situată de-a lungul coridorului de transport de marfă și special amenajată pentru a permite fie încărcarea și/sau descărcarea mărfurilor din trenurile de marfă și integrarea serviciilor feroviare cu serviciile rutiere, maritime, fluviale și aeriene, fie formarea sau modificarea compunerii trenurilor de marfă; și, dacă este cazul, îndeplinirea procedurilor de frontieră la frontierele cu țări terțe europene.

CAPITOLUL II

DESEMNAREA ȘI GUVERNAREA CORIDOARELOR FEROVIARE INTERNAȚIONALE PENTRU UN TRANSPORT DE MARFĂ COMPETITIV

Articolul 3

Desemnarea coridoarelor inițiale de transport de marfă

(1)   Statele membre menționate în anexa I instituie până la ... (7) coridoarele de transport de marfă de-a lungul rutelor principale prevăzute în anexa respectivă. Statele membre în cauză informează Comisia cu privire la instituirea coridoarelor de transport de marfă.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), coridoarele de transport de marfă de-a lungul rutei principale prevăzute la punctele 3, 5 și 8 din anexa I sunt instituite până la ... (8).

Articolul 4

Selectarea coridoarelor suplimentare de transport de marfă

(1)   Fiecare stat membru care are frontieră feroviară cu alt stat membru participă la instituirea a cel puțin un coridor de transport de marfă, cu excepția cazului în care această obligație a fost deja îndeplinită în temeiul articolului 3.

(2)   Fără a aduce atingere alineatului (1), la solicitarea venită din partea unui stat membru, statele membre participă la instituirea coridorului de transport de marfă, astfel cum este menționat la alineatul respectiv, sau la prelungirea unui coridor existent, pentru a permite unui stat membru vecin să își îndeplinească obligația în temeiul alineatului respectiv.

(3)   Fără a aduce atingere obligațiilor statelor membre în temeiul articolului 7 din Directiva 91/440/CEE, în cazul în care un stat membru consideră că instituirea unui coridor de transport de marfă nu ar fi în interesul solicitanților care ar putea utiliza coridorul de transport de marfă sau nu ar aduce beneficii socio-economice semnificative sau ar reprezenta o sarcină disproporționată, statul membru în cauză nu este obligat să participe astfel cum se menționează la alineatele (1) și (2) din prezentul articol, sub rezerva unei decizii a Comisiei, hotărând în conformitate cu procedura consultativă menționată la articolul 19 alineatul (2).

(4)   Un stat membru nu este obligat să participe astfel cum se menționează la alineatele (1) și (2), în cazul în care dispune de o rețea feroviară al cărei ecartament este diferit de cel al principalei rețele feroviare din cadrul Uniunii.

(5)   Pentru a își îndeplini obligația care le revine în temeiul alineatelor (1) și (2), statele membre în cauză propun în comun Comisiei instituirea unor coridoare de transport de marfă după consultarea administratorilor de infrastructură și a solicitanților în cauză până la ... (9), ținând seama de criteriile prevăzute în anexa II.

(6)   Comisia examinează propunerile de instituire a coridorului (coridoarelor) de transport de marfă menționate la alineatul (5) și, în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 19 alineatul (3), adoptă o decizie privind conformitatea acestor propuneri cu prezentul articol în termen de cel mult nouă luni de la transmiterea propunerilor.

(7)   Statele membre în cauză instituie coridorul de transport de marfă în termen de cel mult trei ani de la decizia Comisiei menționată la alineatul (6).

(8)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în ceea ce privește adaptarea anexei II. La elaborarea actelor delegate menționate în prezentul alineat, Comisia respectă dispozițiile Directivei 2001/14/CE și Directivei 2008/57/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Comunitate (reformare) (10) și ține seama, în special, de planul de amenajare legat de sistemele interoperabile, de evoluția sistemului feroviar și a TEN-T, în special punerea în aplicare a ERTMS, precum și evoluția pieței transportului de marfă, inclusiv interacțiunile cu alte moduri de transport.

Pentru actele delegate menționate în prezentul alineat, se aplică procedura prevăzută la articolele 20, 21 și 22.

Articolul 5

Modificarea coridoarelor de transport de marfă

(1)   Coridoarele de transport de marfă menționate la articolele 3 și 4 pot fi modificate pe baza unei propuneri comune din partea statelor membre în cauză adresate Comisiei după consultarea administratorilor de infrastructură și a solicitanților în cauză.

(2)   În conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 19 alineatul (3), Comisia adoptă o decizie privind propunerea, ținând seama de criteriile prevăzute în anexa II.

Articolul 6

Reconcilierea

Atunci când două sau mai multe state membre vizate nu se pot pune de acord în legătură cu instituirea sau modificarea unui coridor de transport de marfă care implică infrastructura feroviară situată pe teritoriul lor, Comisia, la solicitarea unuia din statele membre respective, consultă comitetul menționat la articolul 19 cu privire la acest subiect. Avizul Comisiei se transmite statelor membre în cauză. Statele membre în cauză iau în considerare acest aviz în vederea găsirii unei soluții și iau o decizie pe baza consimțământului reciproc.

Articolul 7

Guvernarea coridoarelor de transport de marfă

(1)   Pentru fiecare coridor de transport de marfă, statele membre în cauză stabilesc un comitet executiv responsabil cu definirea obiectivelor generale ale coridorului de transport de marfă, supravegherea și luarea măsurilor prevăzute explicit la articolele 8, 10 și 23. Comitetul executiv este alcătuit din reprezentanți ai autorităților statelor membre în cauză.

(2)   Pentru fiecare coridor de transport de marfă, administratorii de infrastructură vizați și, după caz, organismele de alocare implicate stabilesc, în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2001/14/CE, un consiliu de administrație responsabil cu luarea măsurilor prevăzute explicit la alineatul (6) din prezentul articol și la articolul 8, articolul 10, articolul 12 alineatul (1), articolul 13 alineatele (2), (5) și (6), articolul 15 alineatul (1), articolul 16 și articolul 17 alineatele (2) și (3) din prezentul regulament. Consiliul de administrație este alcătuit din reprezentanții administratorilor de infrastructură.

(3)   Comitetul executiv ia deciziile pe baza consimțământului reciproc al reprezentanților autorităților statelor membre în cauză.

(4)   Consiliul de administrație ia deciziile, inclusiv deciziile privind personalitatea sa juridică, resursele și personalul pe baza consimțământului reciproc al administratorilor de infrastructură în cauză.

(5)   Responsabilitățile comitetului executiv și ale consiliului de administrație nu aduc atingere independenței administratorilor de infrastructură, astfel cum este prevăzut la articolul 4 alineatul (2) din Directiva 91/440/CEE.

(6)   Consiliul de administrație instituie un grup consultativ alcătuit din administratori și proprietari ai terminalelor coridorului de transport de marfă. Acest grup consultativ poate emite un aviz privind orice propunere a consiliului de administrație care are consecințe directe asupra investițiilor și a administrării terminalelor. Grupul consultativ poate, de asemenea, să emită avize din proprie inițiativă. Consiliul de administrație ține seama de oricare din aceste avize.

Articolul 8

Măsuri de punere în aplicare a planului de coridor de transport de marfă

(1)   Consiliul de administrație întocmește un plan de punere în aplicare și îl transmite comitetului executiv spre aprobare. Acest plan cuprinde:

| (a) | o descriere a caracteristicilor coridorului de transport de marfă, inclusiv blocajele, precum și programul de măsuri necesare creării coridorului de transport de marfă; |
| --- | --- |

(a)

o descriere a caracteristicilor coridorului de transport de marfă, inclusiv blocajele, precum și programul de măsuri necesare creării coridorului de transport de marfă;

| (b) | elementele esențiale ale studiului de transport și de trafic prevăzut la alineatul (3); |
| --- | --- |

(b)

elementele esențiale ale studiului de transport și de trafic prevăzut la alineatul (3);

| (c) | obiectivele coridoarelor de transport de marfă, în special în ceea ce privește performanța coridorului de transport de marfă, exprimată în calitate a serviciului și capacitate a coridorului de transport de marfă, în conformitate cu dispozițiile articolului 17; |
| --- | --- |

(c)

obiectivele coridoarelor de transport de marfă, în special în ceea ce privește performanța coridorului de transport de marfă, exprimată în calitate a serviciului și capacitate a coridorului de transport de marfă, în conformitate cu dispozițiile articolului 17;

| (d) | planul de investiții menționat la articolul 10; și |
| --- | --- |

(d)

planul de investiții menționat la articolul 10; și

| (e) | măsurile de punere în aplicare a dispozițiilor articolelor 11-17.; |
| --- | --- |

(e)

măsurile de punere în aplicare a dispozițiilor articolelor 11-17.;

(2)   Consiliul de administrație revizuiește periodic planul de punere în aplicare, ținând seama de progresele înregistrate în implementarea sa, piața de transport feroviar de mărfuri pe coridorul de transport de marfă și performanțele evaluate conform obiectivelor prevăzute la alineatul (1) litera (c).

(3)   Consiliul de administrație realizează periodic un studiu de transport și de trafic legat de evoluțiile constatate și preconizate privind traficul pe coridorul de transport de marfă, care se referă la diferitele tipuri de trafic, atât în privința transportului de marfă, cât și a transportului de călători.

(4)   Planul de implementare ține seama de evoluția terminalelor pentru a răspunde nevoilor transportului feroviar de marfă care se desfășoară pe coridorul de transport de marfă.

Articolul 9

Consultarea solicitanților

Consiliul de administrație introduce mecanisme de consultare în vederea unei participări corespunzătoare a solicitanților care ar putea utiliza coridorul de transport de marfă. În special, acesta se asigură că solicitanții sunt consultați înainte ca planul de implementare prevăzut la articolul 8 să fie transmis comitetului executiv.

CAPITOLUL III

INVESTIȚII PENTRU CORIDORUL DE TRANSPORT DE MARFĂ

Articolul 10

Planificarea investițiilor

(1)   Consiliul de administrație întocmește și revizuiește periodic un plan de investiții și îl transmite comitetului executiv spre aprobare. Acest plan cuprinde:

| (a) | lista proiectelor prevăzute pentru extinderea, reînnoirea sau reamenajarea infrastructurilor feroviare și a echipamentelor acestora existente de-a lungul coridorului de transport de marfă, precum și necesitățile financiare aferente și sursele de finanțare; |
| --- | --- |

(a)

lista proiectelor prevăzute pentru extinderea, reînnoirea sau reamenajarea infrastructurilor feroviare și a echipamentelor acestora existente de-a lungul coridorului de transport de marfă, precum și necesitățile financiare aferente și sursele de finanțare;

| (b) | un plan de amenajare legat de sistemele interoperabile de-a lungul coridorului de transport de marfă care satisface cerințele esențiale și specificațiile tehnice de interoperabilitate aplicabile rețelei, astfel cum sunt definite în Directiva 2008/57/CE. Acest plan de amenajare se întemeiază pe o analiză cost-beneficiu a utilizării sistemelor interoperabile; |
| --- | --- |

(b)

un plan de amenajare legat de sistemele interoperabile de-a lungul coridorului de transport de marfă care satisface cerințele esențiale și specificațiile tehnice de interoperabilitate aplicabile rețelei, astfel cum sunt definite în Directiva 2008/57/CE. Acest plan de amenajare se întemeiază pe o analiză cost-beneficiu a utilizării sistemelor interoperabile;

| (c) | un plan privind gestionarea capacității trenurilor de marfă care pot circula pe coridorul de transport de marfă. Acest plan se poate baza pe creșterea lungimii, a gabaritului de încărcare sau a sarcinii pe osie autorizate pentru trenurile care circulă pe coridorul de transport de marfă; și |
| --- | --- |

(c)

un plan privind gestionarea capacității trenurilor de marfă care pot circula pe coridorul de transport de marfă. Acest plan se poate baza pe creșterea lungimii, a gabaritului de încărcare sau a sarcinii pe osie autorizate pentru trenurile care circulă pe coridorul de transport de marfă; și

| (d) | după caz, o trimitere la contribuția Uniunii avută în vedere în temeiul programelor financiare ale Uniunii. |
| --- | --- |

(d)

după caz, o trimitere la contribuția Uniunii avută în vedere în temeiul programelor financiare ale Uniunii.

(2)   Aplicarea prezentului articol nu aduce atingere competenței statelor membre cu privire la planificarea și finanțarea infrastructurii feroviare.

Articolul 11

Coordonarea lucrărilor

Administratorii de infrastructură în cauză coordonează și publică, într-un mod adecvat și conform unui calendar corespunzător, programarea desfășurării tuturor lucrărilor privind infrastructura și echipamentele aferente care ar limita capacitatea disponibilă a coridorului de transport de marfă.

CAPITOLUL IV

ADMINISTRAREA CORIDORULUI DE TRANSPORT DE MARFĂ

Articolul 12

Ghișeul unic pentru solicitarea capacității de infrastructură

(1)   Consiliul de administrație pentru un coridor de transport de marfă desemnează sau instituie un organism comun și/sau un sistem de informare prin colaborare între administratorii de infrastructură care oferă solicitanților posibilitatea de a solicita, într-un singur loc și în cadrul unei singure operațiuni, capacitate de infrastructură pentru trenurile de marfă care traversează cel puțin o frontieră de-a lungul coridorului de transport de marfă („ghișeul unic”).

(2)   Ghișeul unic oferă, de asemenea, informații de bază privind alocarea capacității de infrastructură, inclusiv informațiile menționate la articolul 16.

(3)   Ghișeul unic retransmite fără întârziere orice cerere privind capacitatea de infrastructură administratorilor de infrastructură competenți și, după caz, organismelor de alocare menționate la articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2001/14/CE, care iau o decizie privind cererea în conformitate cu articolul 13 și capitolul III din directiva menționată.

(4)   Activitățile ghișeului unic se desfășoară în condiții de transparență și de nediscriminare. Aceste activități fac obiectul controlului organismelor de control, în conformitate cu articolul 18.

Articolul 13

Capacitatea alocată trenurilor de marfă

(1)   Statele membre cooperează cu privire la definirea cadrului pentru alocarea capacităților de infrastructură pe coridorul de transport de marfă în conformitate cu competențele lor, astfel cum este prevăzut la articolul 14 alineatul (1) din Directiva 2001/14/CE.

(2)   Consiliul de administrație evaluează necesitatea de capacitate care trebuie alocată trenurilor de marfă care circulă pe coridorul de transport de marfă ținând seama de studiul de transport și de trafic menționat la articolul 8 alineatul (3) din prezentul regulament, cererile de capacitate de infrastructură legate de graficele de circulație trecute și actuale și acordurile-cadru.

(3)   Pe baza evaluării menționate la alineatul (2) din prezentul articol, administratorii de infrastructură ai coridorului de transport de marfă definesc și organizează în comun trase internaționale prestabilite pentru trenurile de marfă urmând procedura menționată la articolul 15 din Directiva 2001/14/CE, recunoscând nevoia de capacități a altor tipuri de transport, inclusiv transportul de călători. Aceste trase prestabilite se publică cel târziu cu trei luni înainte de data limită a primirii cererilor de capacitate menționate în anexa III la Directiva 2001/14/CE. Administratorii de infrastructură ai mai multor coridoare de transport de marfă pot, dacă este necesar, să coordoneze trase internaționale prestabilite care oferă capacități pe coridoarele de transport în cauză.

(4)   Administratorii de infrastructură ai coridorului de transport de marfă alocă aceste trase prestabilite în primul rând trenurilor de marfă care traversează cel puțin o frontieră.

(5)   În cazul în care acest lucru este justificat de o nevoie a pieței și de evaluarea menționată la alineatul (2) din prezentul articol, administratorii de infrastructură stabilesc în comun capacități de rezervă pentru trenurile internaționale de marfă care circulă pe coridoarele de transport de marfă, recunoscând nevoia de capacități a altor tipuri de transport, inclusiv transportul de călători, și mențin această rezervă disponibilă în cadrul graficului lor final de lucru pentru a putea răspunde rapid și în mod corespunzător solicitărilor ad-hoc de capacități prevăzute la articolul 23 din Directiva 2001/14/CE. Aceste capacități sunt rezervate până la un termen înaintea orarului planificat, conform deciziei consiliului de administrație. Acest termen nu poate depăși 90 de zile.

Capacitatea de rezervă este stabilită pe baza evaluării menționate la alineatul (2). Această capacitate de rezervă este disponibilă numai cu condiția să existe o nevoie reală a pieței.

(6)   Consiliul de administrație promovează coordonarea normelor de prioritate privind alocarea capacităților pe coridorul de transport de marfă.

(7)   Cu excepția situațiilor de forță majoră, o trasă alocată unei operațiuni de transport de marfă în temeiul prezentului articol nu poate fi anulată cu mai puțin de o lună înaintea orei sale planificate din graficul de circulație, cu excepția cazului în care solicitantul respectiv își dă acordul în acest sens. Într-un astfel de caz, administratorul de infrastructură vizat face efortul de a propune solicitantului o trasă de o calitate și o fiabilitate echivalente, pe care solicitantul are dreptul de a o accepta sau de a o refuza. Prezenta dispoziție nu aduce atingere niciunui drept pe care solicitantul l-ar putea avea în temeiul unui contract, astfel cum se menționează la articolul 19 alineatul (1) din Directiva 2001/14/CE.

(8)   Administratorii de infrastructură ai coridorului de transport de marfă și grupul consultativ menționat la articolul 7 alineatul (6) stabilesc proceduri pentru asigurarea unei coordonări optime a alocării capacităților între administratorii de infrastructură, atât pentru cererile prevăzute la articolul 12 alineatul (1), cât și pentru cererile primite de către administratorii de infrastructură în cauză. Aceasta ține seama, de asemenea, de accesul la terminale.

(9)   La alineatele (4) și (8) din prezentul articol, referirile la administratorii de infrastructură includ, după caz, organismele de alocare menționate la articolul 14 alineatul (2) din Directiva 2001/14/CE.

Articolul 14

Gestionarea traficului

(1)   Administratorii de infrastructură ai coridorului de transport de marfă stabilesc proceduri de coordonare a gestionării traficului de-a lungul coridorului de transport de marfă și pot stabili proceduri de coordonare a gestionării traficului de-a lungul mai multor coridoare de transport de marfă.

(2)   Administratorii de infrastructură ai coridorului de transport de marfă și grupul consultativ menționat la articolul 7 alineatul (6) stabilesc proceduri pentru asigurarea unei coordonări optime între exploatarea infrastructurii feroviare și exploatarea terminalelor.

Articolul 15

Gestionarea traficului în cazul unor perturbări

(1)   Consiliul de administrație adoptă obiective comune de punctualitate și/sau orientări pentru gestionarea traficului în cazul unor perturbări ale circulației trenurilor pe coridorul de transport de marfă.

(2)   Fiecare administrator de infrastructură vizat elaborează norme de prioritate pentru gestionare între diferitele tipuri de trafic din partea din coridoarele de transport de marfă aflată sub responsabilitatea respectivului administrator de infrastructură, în conformitate cu obiectivele comune și/sau orientările menționate la alineatul (1) din prezentul articol. Aceste norme de prioritate sunt publicate în documentul de referință al rețelei menționat la articolul 3 din Directiva 2001/14/CE.

(3)   Principiile de stabilire a normelor de prioritate prevăd cel puțin că trasa menționată la articolul 13 alineatele (3) și (5), alocată trenurilor de marfă care își respectă ora planificată din graficul de circulație, nu trebuie modificată, în măsura posibilului. Principiile de stabilire a normelor de prioritate vizează reducerea la minim a timpului de recuperare general al rețelei în ceea ce privește necesitățile tuturor tipurilor de transport. În acest scop, administratorii de infrastructură pot coordona gestionarea între diferitele tipuri de trafic de-a lungul mai multor coridoare de transport de marfă.

Articolul 16

Informații cu privire la condițiile de utilizare a coridorului de transport de marfă

Consiliul de administrație elaborează, actualizează periodic și publică un document care conține:

| (a) | toate informațiile conținute în documentele de referință ale rețelelor naționale care privesc coridorul de transport de marfă, stabilite conform procedurii prevăzute la articolul 3 din Directiva 2001/14/CE; |
| --- | --- |

(a)

toate informațiile conținute în documentele de referință ale rețelelor naționale care privesc coridorul de transport de marfă, stabilite conform procedurii prevăzute la articolul 3 din Directiva 2001/14/CE;

| (b) | lista și caracteristicile terminalelor, îndeosebi informațiile referitoare la condițiile și modalitățile de acces la terminale; |
| --- | --- |

(b)

lista și caracteristicile terminalelor, îndeosebi informațiile referitoare la condițiile și modalitățile de acces la terminale;

| (c) | informații referitoare la procedurile menționate la articolul 13 alineatul (8) și la articolul 14 alineatul (2); și |
| --- | --- |

(c)

informații referitoare la procedurile menționate la articolul 13 alineatul (8) și la articolul 14 alineatul (2); și

| (d) | planul de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(d)

planul de punere în aplicare.

Articolul 17

Calitatea serviciului pe coridorul de transport de marfă

(1)   Administratorii de infrastructură ai coridorului de transport de marfă promovează compatibilitatea dintre sistemele de creștere a performanței menționate la articolul 11 din Directiva 2001/14/CE.

(2)   Consiliul de administrație monitorizează performanța serviciilor feroviare de transport de marfă pe coridorul de transport de marfă și publică anual rezultatele acestei monitorizări.

(3)   Consiliul de administrație efectuează un studiu asupra nivelului de satisfacție al utilizatorilor coridorului de transport de marfă și publică anual rezultatele acestui studiu.

Articolul 18

Organismele de control

(1)   Organismele de control menționate la articolul 30 din Directiva 2001/14/CE cooperează pentru monitorizarea concurenței pe coridorul feroviar de transport de marfă. Acestea asigură îndeosebi accesul nediscriminatoriu la coridor și constituie organismele de sesizare prevăzute la articolul 30 alineatul (2) din directiva menționată. Acestea schimbă informațiile necesare obținute de la administratorii de infrastructură și de la alte părți interesate.

(2)   În cazul unei reclamații adresate unui organism de control de către un solicitant în ceea ce privește serviciile internaționale de transport feroviar de marfă sau în cadrul unei inițiative de investigații (din proprie inițiativă) a unui organism de control, acest organism de control consultă organismele de control ale tuturor celorlalte state membre pe teritoriul cărora trece trasa internațională pentru transport de marfă pentru respectivul tren de marfă și solicită acestora toate informațiile necesare înainte de a lua o decizie.

(3)   Organismele de control consultate în temeiul alineatului (2) furnizează toate informațiile pe care ele însele au dreptul să le solicite în virtutea legislației lor naționale organismului de control vizat. Aceste informații pot fi utilizate numai în scopul soluționării reclamațiilor sau investigațiilor menționate la alineatul (2).

(4)   Organismul de control care primește reclamația sau care a inițiat investigația (din proprie inițiativă) transferă informațiile pertinente organismului de control competent, în scopul ca acesta să ia măsuri cu privire la părțile implicate.

(5)   Orice reprezentanți asociați ai administratorilor de infrastructură în sensul articolului 15 alineatul (1) din Directiva 2001/14/CE asigură furnizarea fără întârziere a tuturor informațiilor necesare în scopul soluționării reclamațiilor sau în scopul investigației menționate la alineatul (2) din prezentul articol și solicitate de către organismul de control al statului membru unde își are sediul reprezentantul asociat. Acest organism de control are dreptul să transmită astfel de informații privind trasa feroviară internațională vizată organismelor de control menționate la alineatul (2) din prezentul articol.

CAPITOLUL V

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 19

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de comitetul prevăzut la articolul 11a din Directiva 91/440/CEE.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 3 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie.

(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 5 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din respectiva decizie.

Termenul prevăzut la articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE se stabilește la trei luni.

Articolul 20

Exercitarea competențelor delegate

(1)   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 4 alineatul (8) este conferită Comisiei pentru o perioadă de cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive. Comisia prezintă un raport privind competențele delegate cel târziu cu șase luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se reînnoiește automat pentru perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul o revocă, în conformitate cu articolul 21.

(2)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(3)   Competența de a adopta acte delegate conferită Comisiei este supusă condițiilor prevăzute la articolele 21 și 22.

Articolul 21

Revocarea competențelor delegate

(1)   Delegarea de competențe menționată la articolul 20 poate fi revocată de Parlamentul European sau de Consiliu.

(2)   Instituția care a inițiat o procedură internă pentru a decide dacă intenționează să revoce delegarea de competențe informează cealaltă instituție și Comisia cel târziu cu o lună înaintea adoptării unei decizii finale, indicând competențele delegate care ar putea face obiectul unei revocări, precum și motivele acesteia.

(3)   Decizia de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte imediat sau de la o dată ulterioară, menționată în aceasta. Decizia nu aduce atingere actelor delegate deja în vigoare. Decizia se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 22

Obiecțiuni la actele delegate

(1)   Parlamentul European sau Consiliul pot formula obiecțiuni la actul delegat în termen de trei luni de la data notificării.

(2)   În cazul în care, la expirarea acestui termen, nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni la actul delegat sau dacă, înaintea acestei date, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că au decis să nu formuleze obiecțiuni, actul delegat intră în vigoare la data prevăzută în acesta.

(3)   În cazul în care Parlamentul European sau Consiliul formulează obiecțiuni la actul delegat, acesta nu intră în vigoare. Instituția care formulează obiecțiuni își expune motivele care au stat la baza acestora.

Articolul 23

Monitorizarea punerii în aplicare

La fiecare doi ani după instituirea unui coridor de transport de marfă, comitetul executiv menționat la articolul 7 alineatul (1) prezintă Comisiei rezultatele punerii în aplicare a planului pentru respectivul coridor. Comisia analizează rezultatele respective și informează comitetul menționat la articolul 19 cu privire la analiza sa.

Articolul 24

Raport

Comisia examinează periodic aplicarea prezentului regulament. Aceasta prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului, prima dată până la ... (11) și ulterior o dată la trei ani.

Articolul 25

Măsuri tranzitorii

Prezentul regulament nu se aplică Republicii Cipru și Maltei, atât timp cât pe teritoriile acestora nu este instituit un sistem feroviar.

Articolul 26

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 27

Publicarea

Prezentul regulament se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la, ...

Pentru Parlamentul European

Președintele

...

Pentru Consiliu

Președintele

...

---

(1)  JO C 317, 23.12.2009, p. 94.

1

(2)  JO C 79, 27.3.2010, p. 45.

2

(3)  Avizul Parlamentului European din 23 aprilie 2009 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial), poziția Consiliului din ... (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și poziția Parlamentului European din ... (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

3

(4)  JO L 237, 24.8.1991, p. 25.

4

(5)  JO L 75, 15.3.2001, p. 29.

5

(6)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

6

(7)  Trei ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

7

(8)  Cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

8

(9)  Doi ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

9

(10)  JO L 191, 18.7.2008, p. 1.

10

(11)  Cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

11

---

ANEXA I

Lista principalelor rute ale coridoarelor de transport de marfă

| | State membre | Rute principale (1) |
| --- | --- | --- |
| 1. | BE, NL, DE, IT | Zeebrugge-Anvers/Rotterdam-Duisburg-[Basel]-Milano-Genova |
| 2. | NL, BE, LU, FR | Rotterdam-Anvers-Luxemburg-Metz-Dijon-Lyon/[Basel] |
| 3. | SE, DK, DE, AT, IT | Stockholm-Malmö-Copenhaga-Hamburg-Innsbruck-Verona-Palermo |
| 4. | PT, ES, FR | Sines-Lisabona/Leixões
  Sines-Elvas/Algeciras | -Madrid-San Sebastian-Bordeaux-Paris-Metz |
| 5. | PL, CZ, SK, AT, IT, SI | Gdynia-Katowice-Ostrava/Zilina-Viena-Trieste/ Koper |
| 6. | ES, FR, IT, SI, HU | Almería-Valencia/Madrid-Zaragoza/Barcelona-Marsilia-Lyon-Torino-Udine-Trieste/ Koper-Ljubljana-Budapesta-Zahony (frontiera Ungaria-Ucraina) |
| 7. | CZ, AT, SK, HU, RO, BG, EL | Praga-Viena/Bratislava-Budapesta | -București-Constanța
  -Vidin-Sofia-Salonic-Atena |
| 8. | DE, NL, BE, PL, LT | Bremerhaven/Rotterdam/Anvers-Aachen/Berlin-Varșovia-Terespol (frontiera Polonia-Belarus)/Kaunas |
| 9. | CZ, SK | Praga - Horni Lideč - Žilina-Košice-Čierna nad Tisou - (frontiera Slovacia-Ucraina) |

State membre

Rute principale (1)

1.

BE, NL, DE, IT

Zeebrugge-Anvers/Rotterdam-Duisburg-[Basel]-Milano-Genova

2.

NL, BE, LU, FR

Rotterdam-Anvers-Luxemburg-Metz-Dijon-Lyon/[Basel]

3.

SE, DK, DE, AT, IT

Stockholm-Malmö-Copenhaga-Hamburg-Innsbruck-Verona-Palermo

4.

PT, ES, FR

Sines-Lisabona/Leixões

Sines-Elvas/Algeciras

-Madrid-San Sebastian-Bordeaux-Paris-Metz

5.

PL, CZ, SK, AT, IT, SI

Gdynia-Katowice-Ostrava/Zilina-Viena-Trieste/ Koper

6.

ES, FR, IT, SI, HU

Almería-Valencia/Madrid-Zaragoza/Barcelona-Marsilia-Lyon-Torino-Udine-Trieste/ Koper-Ljubljana-Budapesta-Zahony (frontiera Ungaria-Ucraina)

7.

CZ, AT, SK, HU, RO, BG, EL

Praga-Viena/Bratislava-Budapesta

-București-Constanța

-Vidin-Sofia-Salonic-Atena

8.

DE, NL, BE, PL, LT

Bremerhaven/Rotterdam/Anvers-Aachen/Berlin-Varșovia-Terespol (frontiera Polonia-Belarus)/Kaunas

9.

CZ, SK

Praga - Horni Lideč - Žilina-Košice-Čierna nad Tisou - (frontiera Slovacia-Ucraina)

---

(1)  „/” înseamnă rute alternative.

---

ANEXA II

Criteriile de luat în considerare astfel cum se prevede la articolele 4 și 5:

| (a) | coerența coridoarelor de transport de marfă cu TEN-T, cu coridoarele ERTMS și/sau cu coridoarele definite de RNE; |
| --- | --- |

(a)

coerența coridoarelor de transport de marfă cu TEN-T, cu coridoarele ERTMS și/sau cu coridoarele definite de RNE;

| (b) | integrarea proiectelor prioritare TEN-T (1) în cadrul coridorului de transport de marfă; |
| --- | --- |

(b)

integrarea proiectelor prioritare TEN-T (1) în cadrul coridorului de transport de marfă;

| c) | traversarea de către coridorul de transport de marfă a teritoriului a cel puțin trei state membre, sau a două state membre dacă distanța dintre terminalele feroviare deservite de către coridorul de transport de marfă este mai mare de 500 km; |
| --- | --- |

c)

traversarea de către coridorul de transport de marfă a teritoriului a cel puțin trei state membre, sau a două state membre dacă distanța dintre terminalele feroviare deservite de către coridorul de transport de marfă este mai mare de 500 km;

| (d) | interesul solicitanților pentru coridorul de transport de marfă; |
| --- | --- |

(d)

interesul solicitanților pentru coridorul de transport de marfă;

| (e) | echilibrul dintre costurile și beneficiile socio-economice provenind din instituirea coridorului de transport de marfă; |
| --- | --- |

(e)

echilibrul dintre costurile și beneficiile socio-economice provenind din instituirea coridorului de transport de marfă;

| (f) | coerența ansamblului de coridoare de transport de marfă propuse de statele membre pentru a ajunge la crearea unei rețele feroviare europene pentru un transport de marfă competitiv; |
| --- | --- |

(f)

coerența ansamblului de coridoare de transport de marfă propuse de statele membre pentru a ajunge la crearea unei rețele feroviare europene pentru un transport de marfă competitiv;

| (g) | existența unei bune interconexiuni cu alte moduri de transport, în special datorită unei rețele adecvate de terminale, inclusiv în porturile maritime și interioare; |
| --- | --- |

(g)

existența unei bune interconexiuni cu alte moduri de transport, în special datorită unei rețele adecvate de terminale, inclusiv în porturile maritime și interioare;

| (h) | după caz, interconexiuni mai bune între statele membre și țările terțe vecine. |
| --- | --- |

(h)

după caz, interconexiuni mai bune între statele membre și țările terțe vecine.

---

(1)  A se vedea anexa III la Decizia nr. 1692/96/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 1996 privind orientările comunitare pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport (JO L 228, 9.9.1996, p. 1).

---

EXPUNERE DE MOTIVE A CONSILIULUI

I.   INTRODUCERE

La 15 decembrie 2008, Comisia a prezentat propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv.

La 23 aprilie 2009, Parlamentul European și-a dat avizul la prima lectură.

La 11 iunie 2009, Consiliul a ajuns la un acord politic cu privire la propunerea de regulament.

La 22 februarie 2010, Consiliul și-a adoptat poziția la prima lectură în conformitate cu procedura legislativă ordinară prevăzută la articolul 294 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

În desfășurarea activității sale, Consiliul a luat notă de avizul Comitetului Economic și Social European (1) și de cel al Comitetului Regiunilor (2).

II.   ANALIZA POZIȚIEI CONSILIULUI LA PRIMA LECTURĂ

1.   Aspecte generale

La 15 decembrie 2008, Comisia a înaintat propunerea de regulament privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv. Obiectivul regulamentului propus este crearea unei rețele feroviare europene pentru un transport de marfă competitiv, alcătuită din coridoare internaționale care să asigure operatorilor o infrastructură eficientă și de înaltă calitate pentru transportul de marfă. Prin urmare, operatorii feroviari ar trebui să fie în măsură să asigure servicii eficiente și de înaltă calitate și să fie mai competitivi pe piața transportului de marfă. În acest scop, propunerea stabilește regulile privind crearea și modificarea coridoarelor de transport de marfă, organizarea și conducerea acestora, precum și măsurile de punere în aplicare a coridoarelor de transport de marfă, planificarea investițiilor, precum și gestionarea capacității și a traficului.

Poziția Consiliului la prima lectură stabilește un cadru coerent pentru crearea unei rețele feroviare europene pentru un transport de marfă competent. Aceasta prevede o procedură mai simplă, bazată pe lista principalelor rute ale coridoarelor, pentru crearea coridoarelor inițiale de transport de marfă. Această listă inițială ar trebui completată de statele membre care nu sunt menționate în anexa I la regulament, care vor stabili coridoare de transport de marfă ulterior. Abordarea Consiliului prevede, de asemenea, posibilitatea derogărilor. De asemenea, aceasta include un sistem mai bine structurat de guvernare a coridoarelor de transport de marfă. Consiliul a convenit, de asemenea, asupra unui sistem mai flexibil pentru solicitările de trase pentru trenurile de marfă pe baza unei cooperări sporite între administratorii de infrastructură.

2.   Chestiuni principale

i)   Selectarea coridoarelor de transport de marfă

Comisia a propus o procedură conform căreia fiecare stat membru ar fi trebuit să creeze cel puțin un coridor cu alt(e) stat(e) membru(e) implicat(e). Mai mult, o serie de state membre ar fi obligate să creeze cel puțin două sau trei coridoare pe baza performanței anuale a transportului feroviar de marfă din respectivele state membre, exprimate în tone-kilometri.

Consiliul a adoptat o altă soluție care constă în instituirea, în anumite termene specificate, a coridoarelor inițiale de transport de marfă, în conformitate cu lista principalelor rute ale coridoarelor stabilite în anexa I la regulament și obligația statelor membre nemenționate în respectiva listă de a participa la stabilirea cel puțin a unui coridor de transport de marfă. Statele membre participă de asemenea la stabilirea coridorului sau la prelungirea unui coridor deja existent pentru a garanta unui stat membru învecinat îndeplinirea obligației de stabilire cel puțin a unui coridor de transport de marfă.

Soluția sus-menționată include două derogări posibile de la obligația de a participa la stabilirea unui coridor de transport de marfă. Prima derogare ar fi justificată în anumite condiții, cum ar fi lipsa de interes a solicitanților care ar putea utiliza coridorul, absența unor beneficii socioeconomice sau existența unei sarcini disproporționate în ceea ce privește stabilirea coridorului. Această derogare face obiectul unei decizii a Comisiei în conformitate cu procedura comitetului. Cea de a doua derogare ar putea fi aplicată unui stat membru care dispune de o rețea feroviară al cărei ecartament este diferit de cel al principalei rețele feroviare din cadrul Uniunii.

Parlamentul European a introdus următoarele amendamente la propunerea Comisiei:

| — | coridorul de transport de marfă ar trebui să realizeze legătura între cel puțin două state membre și să fie compatibil cu coridoarele TEN-T sau ERTMS. Dacă este necesar, anumite secțiuni neincluse în TEN-T cu un volum mare sau potențial mare de trafic de marfă ar putea face parte, de asemenea, din coridor; |
| --- | --- |

—

coridorul de transport de marfă ar trebui să realizeze legătura între cel puțin două state membre și să fie compatibil cu coridoarele TEN-T sau ERTMS. Dacă este necesar, anumite secțiuni neincluse în TEN-T cu un volum mare sau potențial mare de trafic de marfă ar putea face parte, de asemenea, din coridor;

| — | crearea sau modificarea unui coridor de transport de marfă este decisă de către statele membre în cauză, după ce acestea au notificat Comisiei intențiile lor, atașând o propunere elaborată împreună cu administratorii de infrastructură în cauză și ținând seama de inițiativele și opiniile întreprinderilor feroviare care utilizează coridorul sau care sunt interesate de acest lucru. Întreprinderile feroviare interesate pot lua parte la acest proces în toate cazurile în care investiții substanțiale le privesc; |
| --- | --- |

—

crearea sau modificarea unui coridor de transport de marfă este decisă de către statele membre în cauză, după ce acestea au notificat Comisiei intențiile lor, atașând o propunere elaborată împreună cu administratorii de infrastructură în cauză și ținând seama de inițiativele și opiniile întreprinderilor feroviare care utilizează coridorul sau care sunt interesate de acest lucru. Întreprinderile feroviare interesate pot lua parte la acest proces în toate cazurile în care investiții substanțiale le privesc;

| — | criteriile pentru crearea unor coridoare de transport de marfă ar trebui să fie stabilite într-un mod adaptat necesităților specifice statelor membre și administratorilor de infrastructură și care să le permită o marjă suficientă de decizie și de gestionare; |
| --- | --- |

—

criteriile pentru crearea unor coridoare de transport de marfă ar trebui să fie stabilite într-un mod adaptat necesităților specifice statelor membre și administratorilor de infrastructură și care să le permită o marjă suficientă de decizie și de gestionare;

| — | în cel mult trei ani de la intrarea în vigoare a regulamentului, pe teritoriul fiecărui stat membru trebuie să existe cel puțin un coridor de transport de marfă; |
| --- | --- |

—

în cel mult trei ani de la intrarea în vigoare a regulamentului, pe teritoriul fiecărui stat membru trebuie să existe cel puțin un coridor de transport de marfă;

| — | Comisia ia act de propunerile de creare a coridorului de transport de marfă și examinează coerența acestora cu criteriile de evaluare menționate în anexa la regulament. |
| --- | --- |

—

Comisia ia act de propunerile de creare a coridorului de transport de marfă și examinează coerența acestora cu criteriile de evaluare menționate în anexa la regulament.

ii)   Guvernarea coridoarelor de transport de marfă

Comisia a propus ca pentru fiecare coridor de transport de marfă, administratorii de infrastructură în cauză să creeze un organ de guvernare responsabil cu definirea, coordonarea și actualizarea planului de implementare al coridorului de transport de marfă. Mai mult, ar trebui constituit un grup de lucru compus din administratorii și proprietarii terminalelor strategice ale coridorului de transport de marfă. Grupul de lucru ar putea să emită un aviz cu privire la orice propunere a organului de guvernare care a avut consecințe directe asupra investițiilor și administrării terminalelor strategice. Organul de guvernare nu ar putea lua nicio hotărâre contrară acestui aviz.

Consiliul a modificat propunerea Comisiei și a decis că pentru fiecare coridor de transport de marfă, statele membre vizate trebuie să creeze un comitet executiv responsabil cu definirea obiectivelor generale ale coridorului de transport de marfă, supravegherea și luarea măsurilor privind punerea în aplicare și planificarea investițiilor. Comitetul executiv este alcătuit din reprezentanți ai autorităților statelor membre în cauză.

Mai mult, pentru fiecare coridor de transport de marfă, administratorii de infrastructură vizați creează un Consiliu de administrație responsabil cu luarea măsurile specificate cu privire la implementare, planificarea investițiilor, capacitatea infrastructurii și calitatea serviciului. Consiliul de administrație este alcătuit din reprezentanții administratorilor de infrastructură.

Consiliul de administrație instituie, de asemenea, un grup consultativ alcătuit din administratorii și proprietarii terminalelor coridorului de transport de marfă. Acest grup consultativ poate emite un aviz privind orice propunere a consiliului de administrație care are consecințe directe asupra investițiilor și a administrării terminalelor. Acesta poate, de asemenea, să emită avize din proprie inițiativă. Consiliul de administrație ține seama de oricare din aceste avize.

Parlamentul European a urmat, în mare parte, propunerea Comisiei. Totuși, în privința dispoziției referitoare la organul de guvernare pentru fiecare coridor de transport de marfă, se sugerează ca întreprinderile feroviare interesate sau grupările de întreprinderi feroviare care utilizează coridorul de transport de marfă ar trebui să participe periodic la acest organism pe o bază consultativă.

Parlamentul European a propus, de asemenea, ca statele membre în cauză să poată înființa un comitet executiv responsabil de autorizarea planului de implementare a coridorului aprobat de organul de guvernare și de supraveghere a punerii în aplicare a acestuia.

În fine, la constituirea unui grup de lucru compus din administratorii și proprietarii terminalelor strategice ale coridorului de transport de marfă, astfel cum a propus Comisia, acesta ar trebui să includă, de asemenea, reprezentanți ai porturilor maritime și fluviale.

iii)   Terminale strategice și transport de marfă prioritar

Comisia a propus că organul de guvernare ar trebui să stabilească o strategie privind dezvoltarea de terminale strategice pentru ca acestea să fie în măsură să răspundă nevoilor transporturilor feroviare de marfă care circulă pe coridorul de transport de marfă.

De asemenea, Comisia a propus că organul de guvernare ar trebui să definească categorii de tip de trafic de marfă, care ar trebui să fie valabile în cadrul întregului coridor de transport de marfă. Cel puțin una dintre aceste categorii, denumită „transport de marfă prioritar”, ar trebui să includă mărfurile al căror transport este foarte sensibil la durata de parcurs și care, din această cauză, trebuie să beneficieze de un timp de transport performant și de punctualitate garantată.

În poziția sa la prima lectură, Consiliul a eliminat articolele propuse de Comisie privind chestiunile de mai sus. În privința terminalelor strategice, s-a considerat că ar trebui să fie la latitudinea pieței să decidă asupra acestei chestiuni. Cu privire la transportul de marfă prioritar, s-a convenit că ar putea exista o discriminare, în special cu privire la trenurile de călători.

Parlamentul European a urmat, în mare parte, propunerea Comisiei. Totuși, cu privire la terminalele strategice, s-a propus adăugarea unei trimiteri la o strategie integrată care să includă noduri intermodale de-a lungul coridoarelor de transport de marfă. Această strategie ar trebui să includă cooperarea cu administrațiile regionale, locale și naționale, precum și alocarea terenurilor pentru dezvoltarea de terminale pentru transportul feroviar de marfă și pentru facilitarea accesului la fonduri în vederea încurajării acestor proiecte. Mai mult, organul de guvernare ar trebui să se asigure că sunt create suficiente terminale în poziții strategice, în funcție de volumul de trafic așteptat.

În privința articolului referitor la transportul de marfă prioritar, Parlamentul European a decis să modifice titlul în „Categorii-tip de trase din cadrul coridoarelor de mărfuri”, iar textul acestuia ar trebui adaptat în consecință și ar trebui să menționeze actualizările periodice ale categoriilor-tip de trase de transport de marfă, care ar trebui să fie valabile în întregul coridor de transport feroviar. Cel puțin una dintre aceste categorii (denumită „transport de marfă facilitat”) ar trebui să includă o trasă cu un timp de transport performant și punctualitate garantată. Mai mult, criteriile de definire a categoriilor-tip de trafic de marfă ar trebui să fie adoptate de organul de guvernare după consultarea solicitanților care ar putea utiliza coridorul de transport de marfă.

iv)   Ghișeu unic pentru solicitările de trase internaționale

Comisia a propus că organul de guvernare ar trebui să înființeze un ghișeu unic pentru a răspunde solicitărilor de trase pentru trenurile de marfă care traversează cel puțin o frontieră de-a lungul coridorului de transport de marfă și că toate solicitările aferente respectivelor trase ar trebui să fie adresate acestui ghișeu unic.

Consiliul nu a fost de acord cu procedura obligatorie propusă de către Comisie și a hotărât că Consiliul de administrație pentru un coridor de transport de marfă desemnează sau instituie un organism comun și/sau un sistem de informare prin colaborare între administratorii de infrastructură care ar trebui să ofere solicitanților posibilitatea de a solicita, într-un singur loc și în cadrul unei singure operațiuni, capacitate de infrastructură pentru trenurile de marfă care traversează cel puțin o frontieră de-a lungul coridorului de transport de marfă.

Parlamentul European a urmat, în mare parte, propunerea Comisiei. Totuși, acesta a hotărât să sugereze că administratorii individuali de infrastructură dintr-un coridor de marfă ar putea fi desemnați să funcționeze ca interfață cu ghișeul unic pentru solicitanții de trase.

v)   Solicitanți autorizați

Propunerea Comisiei prevede dreptul altor solicitanți decât întreprinderile feroviare și grupările internaționale pe care acestea le constituie de a avea posibilitatea de a solicita trase pentru transporturi de marfă dacă acestea privesc unul sau mai multe sectoare ale coridorului de transport de marfă.

Consiliul a eliminat articolul privind solicitanții autorizați astfel cum a fost propus de către Comisie. În locul acestuia, Consiliul acceptă numai posibilitatea pentru solicitanți distincți de întreprinderile feroviare și grupările internaționale pe care acestea le constituie să solicite infrastructură pentru anumite secțiuni de trase în cazul în care respectivele trase se află în statele membre în care legislația națională acceptă astfel de solicitări.

Parlamentul European a urmat propunerea Comisiei cu o ușoară modificare a textului.

vi)   Gestionarea traficului în cazul unor perturbări

Comisia a propus că administratorii infrastructurii coridorului de transport de marfă ar trebui să stabilească și să publice regulile de prioritate între diferitele reguli de trafic în cazul unei perturbări a circulației pe coridorul de transport de marfă. Respectivele reguli de prioritate ar trebui să prevadă cel puțin că trasa alocată unui tren care realizează un transport de marfă prioritar și care respectă dispozițiile inițiale ale trasei sale nu ar putea fi nici realocată unui alt tren și nici modificată, în afara cazului în care beneficiarul inițial al trasei și-a exprimat acordul pentru realocarea în favoarea altui tren sau pentru modificarea trasei respective.

Consiliul a revizuit propunerea Comisiei și a hotărât că Consiliul de administrație adoptă obiective comune de punctualitate și/sau orientări pentru gestionarea traficului în cazul unor perturbări ale circulației trenurilor pe coridorul de transport de marfă. În conformitate cu respectivele obiective comune și/sau orientări, fiecare administrator de infrastructură vizat elaborează norme de prioritate pentru gestionare între diferitele tipuri de trafic din coridorul de transport. Principiile de stabilire a normelor de prioritate vizează reducerea la minim a timpului de recuperare general al rețelei în ceea ce privește necesitățile tuturor tipurilor de transport.

Parlamentul European a urmat în mare parte propunerea Comisiei, dar a acceptat că administratorii infrastructurii coridorului de transport de marfă ar trebui să stabilească și să publice regulile de prioritate între diferitele tipuri de trase, în special pentru cele privind trasele alocate trenurilor întârziate, în cazul unei perturbări a circulației, pentru fiecare parte a coridorului de transport de marfă. Aceasta urmează unei propuneri a organului de guvernare a coridorului de transport de marfă și este în conformitate cu principiile și planurile menționate în articol.

vii)   Derogare

Comisia a propus că un stat membru ar putea deroga, acolo unde acest lucru este aplicabil, de la dispozițiile regulamentului prin transmiterea unei cereri substanțiale de derogare Comisiei. Comisia ar trebui să adopte o decizie în privința acestei solicitări, în conformitate cu o procedură de consultare definită, ținând cont de situația geografică, precum și de dezvoltarea serviciilor feroviare de transport de marfă în statul membru care a înaintat cererea de derogare.

Consiliul a eliminat dispoziția menționată anterior propusă de către Comisie. În locul acesteia, Consiliul a convenit asupra unui articol privind „măsurile tranzitorii” care stabilește că obligația de punere în aplicare a prezentului regulament nu se aplică Republicii Cipru și Republicii Malta, atât timp cât pe teritoriile acestora nu se instituie un sistem feroviar.

Parlamentul European a urmat propunerea Comisiei.

3.   Alte amendamente adoptate de Parlamentul European

Alte amendamente care nu sunt incluse în poziția Consiliului la prima lectură se referă, în special, la:

| — | o trimitere la optimizarea și fiabilitatea traficului feroviar; |
| --- | --- |

—

o trimitere la optimizarea și fiabilitatea traficului feroviar;

| — | cercetare și programele Marco Polo și alte politici și fonduri ale Uniunii, precum Fondul de coeziune; |
| --- | --- |

—

cercetare și programele Marco Polo și alte politici și fonduri ale Uniunii, precum Fondul de coeziune;

| — | crearea de legături eficiente și suficiente cu celelalte moduri de transport în vederea dezvoltării unei rețele de transport de marfă eficiente și integrate; |
| --- | --- |

—

crearea de legături eficiente și suficiente cu celelalte moduri de transport în vederea dezvoltării unei rețele de transport de marfă eficiente și integrate;

| — | procedura pentru definiția indicatorilor de performanță; |
| --- | --- |

—

procedura pentru definiția indicatorilor de performanță;

| — | modificări ale definițiilor prevăzute la articolul 2; |
| --- | --- |

—

modificări ale definițiilor prevăzute la articolul 2;

| — | ajustarea planului de implementare; |
| --- | --- |

—

ajustarea planului de implementare;

| — | includerea unei trimiteri la potențialele blocaje; |
| --- | --- |

—

includerea unei trimiteri la potențialele blocaje;

| — | un program de îmbunătățire a coridorului de transport de marfă; |
| --- | --- |

—

un program de îmbunătățire a coridorului de transport de marfă;

| — | un studiu de piață care să fie actualizat periodic; |
| --- | --- |

—

un studiu de piață care să fie actualizat periodic;

| — | programe pentru crearea și îmbunătățirea performanțelor coridorului de transport de marfă; |
| --- | --- |

—

programe pentru crearea și îmbunătățirea performanțelor coridorului de transport de marfă;

| — | solicitanții care intenționează să utilizeze coridorul de transport de marfă; |
| --- | --- |

—

solicitanții care intenționează să utilizeze coridorul de transport de marfă;

| — | strategia pentru planurile de investiții; |
| --- | --- |

—

strategia pentru planurile de investiții;

| — | planurile de investiții; |
| --- | --- |

—

planurile de investiții;

| — | o rezervă de capacitate; |
| --- | --- |

—

o rezervă de capacitate;

| — | o taxă pentru trasele alocate, dar care nu sunt utilizate; |
| --- | --- |

—

o taxă pentru trasele alocate, dar care nu sunt utilizate;

| — | regulile de prioritate; |
| --- | --- |

—

regulile de prioritate;

| — | coerența între diferitele sisteme de îmbunătățire a performanțelor; |
| --- | --- |

—

coerența între diferitele sisteme de îmbunătățire a performanțelor;

| — | informațiile care trebuie furnizate organismelor de control de administratorii de infrastructură și de alte părți terțe implicate în alocarea capacității internaționale. |
| --- | --- |

—

informațiile care trebuie furnizate organismelor de control de administratorii de infrastructură și de alte părți terțe implicate în alocarea capacității internaționale.

III.   CONCLUZIE

Pentru adoptarea poziției sale la prima lectură, Consiliul a ținut seama pe deplin de propunerea Comisiei și de avizul la prima lectură al Parlamentului European. În ceea ce privește amendamentele propuse de Parlamentul European, Consiliul remarcă faptul că un număr de amendamente au fost deja incluse, în principiu, parțial sau integral, în poziția sa la prima lectură.

---

(1)  Avizul din 15 iulie 2009 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

(2)  (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

---

| 4.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 114/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 114/17

---

POZIȚIA ÎN PRIMĂ LECTURĂ (UE) NR. 3/2010 A CONSILIULUI

în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a obligațiilor operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn

Adoptată de Consiliu la 1 martie 2010

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 114 E/02

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 192 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | Pădurile oferă o mare varietate de beneficii economice, sociale și de mediu, inclusiv lemn și produse forestiere nelemnoase, precum și servicii de mediu. |
| --- | --- |

(1)

Pădurile oferă o mare varietate de beneficii economice, sociale și de mediu, inclusiv lemn și produse forestiere nelemnoase, precum și servicii de mediu.

| (2) | Datorită cererii crescânde de lemn și produse din lemn de pe plan mondial, precum și deficiențelor instituționale și de guvernanță prezente în sectorul forestier dintr-o serie de țări producătoare de lemn, exploatarea forestieră ilegală și comerțul aferent au devenit și mai îngrijorătoare. |
| --- | --- |

(2)

Datorită cererii crescânde de lemn și produse din lemn de pe plan mondial, precum și deficiențelor instituționale și de guvernanță prezente în sectorul forestier dintr-o serie de țări producătoare de lemn, exploatarea forestieră ilegală și comerțul aferent au devenit și mai îngrijorătoare.

| (3) | Exploatarea forestieră ilegală reprezintă o problemă globală de interes internațional major. Această problemă constituie o amenințare gravă pentru păduri, întrucât contribuie la procesul de despădurire, responsabil pentru aproximativ 20 % din emisiile de CO2, amenință biodiversitatea și subminează gestionarea pădurilor și dezvoltarea durabilă, inclusiv viabilitatea comercială a operatorilor care își desfășoară activitatea în conformitate cu legislația aplicabilă. În plus, exploatarea forestieră ilegală are implicații sociale, politice și economice. |
| --- | --- |

(3)

Exploatarea forestieră ilegală reprezintă o problemă globală de interes internațional major. Această problemă constituie o amenințare gravă pentru păduri, întrucât contribuie la procesul de despădurire, responsabil pentru aproximativ 20 % din emisiile de CO2, amenință biodiversitatea și subminează gestionarea pădurilor și dezvoltarea durabilă, inclusiv viabilitatea comercială a operatorilor care își desfășoară activitatea în conformitate cu legislația aplicabilă. În plus, exploatarea forestieră ilegală are implicații sociale, politice și economice.

| (4) | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și către Consiliu din 21 mai 2003 intitulată „Aplicarea legislației în domeniul forestier, guvernanța și schimburile comerciale (FLEGT): propunere pentru un plan de acțiune al Uniunii Europene” a propus un pachet de măsuri de susținere a eforturilor depuse la nivel internațional în vederea abordării problemei exploatării forestiere ilegale și a comerțului aferent. |
| --- | --- |

(4)

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și către Consiliu din 21 mai 2003 intitulată „Aplicarea legislației în domeniul forestier, guvernanța și schimburile comerciale (FLEGT): propunere pentru un plan de acțiune al Uniunii Europene” a propus un pachet de măsuri de susținere a eforturilor depuse la nivel internațional în vederea abordării problemei exploatării forestiere ilegale și a comerțului aferent.

| (5) | Parlamentul European și Consiliul au salutat respectiva comunicare și au recunoscut necesitatea participării Uniunii la eforturile internaționale de soluționare a problemei exploatării forestiere ilegale. |
| --- | --- |

(5)

Parlamentul European și Consiliul au salutat respectiva comunicare și au recunoscut necesitatea participării Uniunii la eforturile internaționale de soluționare a problemei exploatării forestiere ilegale.

| (6) | În conformitate cu scopul comunicării menționate, și anume acela de a garanta că numai produsele din lemn produse în conformitate cu legislația națională a țării producătoare intră pe teritoriul Uniunii, Uniunea a inițiat negocieri în vederea încheierii unor acorduri de parteneriat voluntare (APV) cu țările producătoare de lemn (țări partenere), în temeiul cărora părțile implicate au obligația juridică de a pune în aplicare un regim de licențe și de a reglementa comerțul cu sortimentele de lemn și cu produsele din lemn menționate în respectivele APV. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu scopul comunicării menționate, și anume acela de a garanta că numai produsele din lemn produse în conformitate cu legislația națională a țării producătoare intră pe teritoriul Uniunii, Uniunea a inițiat negocieri în vederea încheierii unor acorduri de parteneriat voluntare (APV) cu țările producătoare de lemn (țări partenere), în temeiul cărora părțile implicate au obligația juridică de a pune în aplicare un regim de licențe și de a reglementa comerțul cu sortimentele de lemn și cu produsele din lemn menționate în respectivele APV.

| (7) | Date fiind amploarea și urgența problemei, sunt necesare sprijinirea activă a combaterii exploatării forestiere ilegale și a comerțului aferent, completarea și consolidarea inițiativei privind APV și îmbunătățirea sinergiilor dintre politicile care urmăresc protejarea pădurilor și atingerea unui înalt nivel de protecție a mediului, inclusiv combaterea schimbărilor climatice și a pierderii biodiversității. |
| --- | --- |

(7)

Date fiind amploarea și urgența problemei, sunt necesare sprijinirea activă a combaterii exploatării forestiere ilegale și a comerțului aferent, completarea și consolidarea inițiativei privind APV și îmbunătățirea sinergiilor dintre politicile care urmăresc protejarea pădurilor și atingerea unui înalt nivel de protecție a mediului, inclusiv combaterea schimbărilor climatice și a pierderii biodiversității.

| (8) | Eforturile depuse de țările care au încheiat acorduri de parteneriat voluntare în cadrul FLEGT cu Uniunea și principiile încorporate în aceste acorduri, în special cu privire la definirea lemnului produs în mod legal, ar trebui recunoscute. De asemenea, ar trebui să se țină seama de faptul că, în cadrul regimului de licențe FLEGT, numai lemnul recoltat în conformitate cu legislația națională aplicabilă și produsele din lemn derivate din acesta sunt exportate către Uniune. În acest scop, lemnul utilizat la realizarea produselor din lemn menționate în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului din 20 decembrie 2005 privind instituirea unui regim de licențe FLEGT pentru importurile de lemn în Comunitatea Europeană (4), având originea în țările partenere enumerate în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului, ar trebui considerat ca fiind recoltat în mod legal, cu condiția ca aceste produse să respecte dispozițiile regulamentului respectiv și orice dispoziții de punere în aplicare a acestuia. |
| --- | --- |

(8)

Eforturile depuse de țările care au încheiat acorduri de parteneriat voluntare în cadrul FLEGT cu Uniunea și principiile încorporate în aceste acorduri, în special cu privire la definirea lemnului produs în mod legal, ar trebui recunoscute. De asemenea, ar trebui să se țină seama de faptul că, în cadrul regimului de licențe FLEGT, numai lemnul recoltat în conformitate cu legislația națională aplicabilă și produsele din lemn derivate din acesta sunt exportate către Uniune. În acest scop, lemnul utilizat la realizarea produselor din lemn menționate în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului din 20 decembrie 2005 privind instituirea unui regim de licențe FLEGT pentru importurile de lemn în Comunitatea Europeană (4), având originea în țările partenere enumerate în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 2173/2005 al Consiliului, ar trebui considerat ca fiind recoltat în mod legal, cu condiția ca aceste produse să respecte dispozițiile regulamentului respectiv și orice dispoziții de punere în aplicare a acestuia.

| (9) | De asemenea, ar trebui să se țină seama de faptul că Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES) impune părților la convenție să acorde permisul CITES pentru export numai în cazul în care o specie menționată în Convenția CITES a fost recoltată, inter alia, în conformitate cu legislația națională a țării exportatoare. În acest sens, lemnul din speciile menționate în anexele A, B sau C la Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului din 9 decembrie 1996 privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea (5) ar trebui considerat ca fiind recoltat în mod legal, cu condiția acesta să respecte dispozițiile regulamentului respectiv și orice dispoziții de punere în aplicare a acestuia. |
| --- | --- |

(9)

De asemenea, ar trebui să se țină seama de faptul că Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES) impune părților la convenție să acorde permisul CITES pentru export numai în cazul în care o specie menționată în Convenția CITES a fost recoltată, inter alia, în conformitate cu legislația națională a țării exportatoare. În acest sens, lemnul din speciile menționate în anexele A, B sau C la Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului din 9 decembrie 1996 privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea (5) ar trebui considerat ca fiind recoltat în mod legal, cu condiția acesta să respecte dispozițiile regulamentului respectiv și orice dispoziții de punere în aplicare a acestuia.

| (10) | Având în vedere complexitatea cauzelor și efectelor fenomenului de exploatare forestieră ilegală, încurajarea comportamentului ilegal ar trebui redusă prin concentrarea asupra comportamentului operatorilor. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere complexitatea cauzelor și efectelor fenomenului de exploatare forestieră ilegală, încurajarea comportamentului ilegal ar trebui redusă prin concentrarea asupra comportamentului operatorilor.

| (11) | În lipsa unei definiții acceptate pe plan internațional, legislația țării de recoltare a lemnului ar trebui să constituie baza pentru definirea a ceea ce se înțelege prin exploatare forestieră ilegală. |
| --- | --- |

(11)

În lipsa unei definiții acceptate pe plan internațional, legislația țării de recoltare a lemnului ar trebui să constituie baza pentru definirea a ceea ce se înțelege prin exploatare forestieră ilegală.

| (12) | Numeroase produse din lemn trec prin diverse procese înainte și după ce sunt introduse pe piață pentru prima dată. Pentru a evita impunerea unei sarcini administrative inutile, cerințele prevăzute de prezentul regulament ar trebui să se aplice numai operatorilor care introduc pentru prima dată pe piața internă lemn și produse din lemn, nu tuturor operatorilor implicați în lanțul de distribuție. |
| --- | --- |

(12)

Numeroase produse din lemn trec prin diverse procese înainte și după ce sunt introduse pe piață pentru prima dată. Pentru a evita impunerea unei sarcini administrative inutile, cerințele prevăzute de prezentul regulament ar trebui să se aplice numai operatorilor care introduc pentru prima dată pe piața internă lemn și produse din lemn, nu tuturor operatorilor implicați în lanțul de distribuție.

| (13) | Ținând cont de faptul că operatorii ar avea o sarcină disproporționată dacă ar avea obligația de a furniza informații privind originea lemnului din produsele fabricate din lemn reciclat, aceste produse ar trebui excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament. |
| --- | --- |

(13)

Ținând cont de faptul că operatorii ar avea o sarcină disproporționată dacă ar avea obligația de a furniza informații privind originea lemnului din produsele fabricate din lemn reciclat, aceste produse ar trebui excluse din domeniul de aplicare al prezentului regulament.

| (14) | Operatorii care introduc pentru prima dată lemn și produse din lemn pe piața internă ar trebui să acționeze cu prudență („due diligence”) în cadrul unui sistem de măsuri și de proceduri (sistem „due diligence”), pentru a reduce la maxim riscul privind introducerea pe piața internă a lemnului recoltat în mod ilegal și a produselor din lemn derivate din acesta. |
| --- | --- |

(14)

Operatorii care introduc pentru prima dată lemn și produse din lemn pe piața internă ar trebui să acționeze cu prudență („due diligence”) în cadrul unui sistem de măsuri și de proceduri (sistem „due diligence”), pentru a reduce la maxim riscul privind introducerea pe piața internă a lemnului recoltat în mod ilegal și a produselor din lemn derivate din acesta.

| (15) | Sistemul „due diligence” include trei elemente inerente gestionării riscului: accesul la informații, evaluarea riscului și atenuarea riscului identificat. Sistemul „due diligence” ar trebui să asigure accesul la informații privind sursele și furnizorii de lemn și produse din lemn introduse pe piața internă pentru prima dată, inclusiv informații relevante, cum ar fi respectarea legislației aplicabile. Pe baza acestor informații, operatorii ar trebui să realizeze o evaluare a riscului. În momentul în care este identificat un asemenea risc, operatorii ar trebui să îl atenueze în funcție de anvergura acestuia, în vederea prevenirii introducerii pe piață a lemnului recoltat ilegal și a produselor din lemn derivate din acesta. |
| --- | --- |

(15)

Sistemul „due diligence” include trei elemente inerente gestionării riscului: accesul la informații, evaluarea riscului și atenuarea riscului identificat. Sistemul „due diligence” ar trebui să asigure accesul la informații privind sursele și furnizorii de lemn și produse din lemn introduse pe piața internă pentru prima dată, inclusiv informații relevante, cum ar fi respectarea legislației aplicabile. Pe baza acestor informații, operatorii ar trebui să realizeze o evaluare a riscului. În momentul în care este identificat un asemenea risc, operatorii ar trebui să îl atenueze în funcție de anvergura acestuia, în vederea prevenirii introducerii pe piață a lemnului recoltat ilegal și a produselor din lemn derivate din acesta.

| (16) | Pentru a se evita orice sarcini administrative inutile, operatorii care utilizează deja sisteme sau proceduri care respectă cerințele prezentului regulament nu ar trebui să fie obligați să înființeze noi sisteme. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a se evita orice sarcini administrative inutile, operatorii care utilizează deja sisteme sau proceduri care respectă cerințele prezentului regulament nu ar trebui să fie obligați să înființeze noi sisteme.

| (17) | Pentru a recunoaște bunele practici în sectorul forestier, certificarea sau alte sisteme verificate de părți terțe care includ verificarea respectării legislației aplicabile pot fi utilizate în cadrul procedurii de evaluare a riscului. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a recunoaște bunele practici în sectorul forestier, certificarea sau alte sisteme verificate de părți terțe care includ verificarea respectării legislației aplicabile pot fi utilizate în cadrul procedurii de evaluare a riscului.

| (18) | Sectorul lemnului este extrem de important pentru economia Uniunii. Organizațiile de operatori sunt actori importanți în cadrul sectorului, întrucât reprezintă interesele acestuia la scară largă și interacționează cu o serie largă de părți interesate. De asemenea, aceste organizații dispun de competențe și de capacitatea de a analiza legislația în materie și de a facilita respectarea acesteia de către membrii lor, dar acestea nu ar trebui să utilizeze această competență pentru a domina piața. Pentru a facilita punerea în aplicare a prezentului regulament și pentru a contribui la dezvoltarea bunelor practici, este oportun să fie recunoscute organizațiile care au elaborat sisteme „due diligence” care îndeplinesc cerințele prezentului regulament. O listă a acestor organizații recunoscute ar trebui publicată, pentru a permite operatorilor să utilizeze astfel de organizații de monitorizare recunoscute. |
| --- | --- |

(18)

Sectorul lemnului este extrem de important pentru economia Uniunii. Organizațiile de operatori sunt actori importanți în cadrul sectorului, întrucât reprezintă interesele acestuia la scară largă și interacționează cu o serie largă de părți interesate. De asemenea, aceste organizații dispun de competențe și de capacitatea de a analiza legislația în materie și de a facilita respectarea acesteia de către membrii lor, dar acestea nu ar trebui să utilizeze această competență pentru a domina piața. Pentru a facilita punerea în aplicare a prezentului regulament și pentru a contribui la dezvoltarea bunelor practici, este oportun să fie recunoscute organizațiile care au elaborat sisteme „due diligence” care îndeplinesc cerințele prezentului regulament. O listă a acestor organizații recunoscute ar trebui publicată, pentru a permite operatorilor să utilizeze astfel de organizații de monitorizare recunoscute.

| (19) | Autoritățile competente ar trebui să monitorizeze îndeplinirea eficientă de către acești operatori a obligațiilor prevăzute de prezentul regulament. În acest scop, autoritățile competente ar trebui să efectueze controale oficiale, după caz, care ar putea include controale la sediul operatorului, și ar trebui să poată să solicite operatorilor să ia măsuri de remediere acolo unde este necesar. |
| --- | --- |

(19)

Autoritățile competente ar trebui să monitorizeze îndeplinirea eficientă de către acești operatori a obligațiilor prevăzute de prezentul regulament. În acest scop, autoritățile competente ar trebui să efectueze controale oficiale, după caz, care ar putea include controale la sediul operatorului, și ar trebui să poată să solicite operatorilor să ia măsuri de remediere acolo unde este necesar.

| (20) | Autoritățile competente ar trebui să întocmească registre de evidență a controalelor și să pună la dispoziție informațiile relevante oricărui solicitant, în conformitate cu Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind accesul publicului la informațiile despre mediu (6). |
| --- | --- |

(20)

Autoritățile competente ar trebui să întocmească registre de evidență a controalelor și să pună la dispoziție informațiile relevante oricărui solicitant, în conformitate cu Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind accesul publicului la informațiile despre mediu (6).

| (21) | Având în vedere caracterul internațional al exploatării forestiere ilegale și a comerțului aferent, autoritățile competente ar trebui să coopereze atât între ele, cât și cu autoritățile administrative ale țărilor terțe și cu Comisia. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere caracterul internațional al exploatării forestiere ilegale și a comerțului aferent, autoritățile competente ar trebui să coopereze atât între ele, cât și cu autoritățile administrative ale țărilor terțe și cu Comisia.

| (22) | Statele membre ar trebui să asigure faptul că încălcarea dispozițiilor prezentului regulament se pedepsește prin sancțiuni eficiente, proporționale și disuasive. |
| --- | --- |

(22)

Statele membre ar trebui să asigure faptul că încălcarea dispozițiilor prezentului regulament se pedepsește prin sancțiuni eficiente, proporționale și disuasive.

| (23) | Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), cu privire la procedurile de recunoaștere a organizațiilor de monitorizare și de retragere a recunoașterii acestora, la noile criterii relevante de evaluare a riscului care pot fi necesare pentru completarea criteriilor deja prevăzute de prezentul regulament și la lista sortimentelor de lemn și de produse din lemn cărora li se aplică prezentul regulament. Este deosebit de importantă consultarea experților de către Comisie pe parcursul etapei de pregătire, în conformitate cu angajamentul asumat de Comisie în Comunicarea din 9 decembrie 2009 privind punerea în aplicare a articolului 290 din TFUE. |
| --- | --- |

(23)

Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), cu privire la procedurile de recunoaștere a organizațiilor de monitorizare și de retragere a recunoașterii acestora, la noile criterii relevante de evaluare a riscului care pot fi necesare pentru completarea criteriilor deja prevăzute de prezentul regulament și la lista sortimentelor de lemn și de produse din lemn cărora li se aplică prezentul regulament. Este deosebit de importantă consultarea experților de către Comisie pe parcursul etapei de pregătire, în conformitate cu angajamentul asumat de Comisie în Comunicarea din 9 decembrie 2009 privind punerea în aplicare a articolului 290 din TFUE.

| (24) | Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (7). |
| --- | --- |

(24)

Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a prezentului regulament ar trebui adoptate în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competențelor de executare conferite Comisiei (7).

| (25) | Operatorii și autoritățile competente ar trebui să beneficieze de o perioadă rezonabilă de timp pentru a se putea pregăti pentru îndeplinirea cerințelor din prezentul regulament. |
| --- | --- |

(25)

Operatorii și autoritățile competente ar trebui să beneficieze de o perioadă rezonabilă de timp pentru a se putea pregăti pentru îndeplinirea cerințelor din prezentul regulament.

| (26) | Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume combaterea exploatării forestiere ilegale și a comerțului aferent, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre în mod individual și, prin urmare, având în vedere amploarea acțiunii sale, obiectivul în cauză poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut în articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective, |
| --- | --- |

(26)

Deoarece obiectivul prezentului regulament, și anume combaterea exploatării forestiere ilegale și a comerțului aferent, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre în mod individual și, prin urmare, având în vedere amploarea acțiunii sale, obiectivul în cauză poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut în articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestor obiective,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament stabilește obligațiile operatorilor care introduc pentru prima dată lemn și produse din lemn pe piața internă, pentru a minimiza riscul de a introduce pe piață lemn recoltat în mod ilegal sau produse din lemn derivate din acesta.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „lemn și produse din lemn” înseamnă lemnul și produsele din lemn prevăzute în anexă, cu excepția produselor din lemn derivate din lemn sau derivate din produse din lemn care au fost deja introduse pe piață, precum și produsele din lemn sau elemente ale acestor produse, fabricate din lemn sau din produse din lemn, care și-au încheiat ciclul de viață și ar fi fost eliminate ca deșeuri în caz contrar; |
| --- | --- |

(a)

„lemn și produse din lemn” înseamnă lemnul și produsele din lemn prevăzute în anexă, cu excepția produselor din lemn derivate din lemn sau derivate din produse din lemn care au fost deja introduse pe piață, precum și produsele din lemn sau elemente ale acestor produse, fabricate din lemn sau din produse din lemn, care și-au încheiat ciclul de viață și ar fi fost eliminate ca deșeuri în caz contrar;

| (b) | „introducere pe piață” înseamnă furnizarea prin orice mijloace, indiferent de tehnica de vânzare utilizată, de lemn sau de produse din lemn, pentru prima dată pe piața internă, pentru distribuție sau utilizare în cadrul unei activități comerciale, contra cost sau gratuit. Aceasta include, de asemenea, furnizarea prin mijloace de comunicare la distanță, astfel cum sunt definite în Directiva 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 1997 privind protecția consumatorilor cu privire la contractele la distanță (8); |
| --- | --- |

(b)

„introducere pe piață” înseamnă furnizarea prin orice mijloace, indiferent de tehnica de vânzare utilizată, de lemn sau de produse din lemn, pentru prima dată pe piața internă, pentru distribuție sau utilizare în cadrul unei activități comerciale, contra cost sau gratuit. Aceasta include, de asemenea, furnizarea prin mijloace de comunicare la distanță, astfel cum sunt definite în Directiva 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 1997 privind protecția consumatorilor cu privire la contractele la distanță (8);

| (c) | „operator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care introduce pe piață lemn sau produse din lemn; |
| --- | --- |

(c)

„operator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care introduce pe piață lemn sau produse din lemn;

| (d) | „țara de recoltare” înseamnă țara sau teritoriul din care s-a recoltat lemnul sau lemnul utilizat la realizarea produselor din lemn; |
| --- | --- |

(d)

„țara de recoltare” înseamnă țara sau teritoriul din care s-a recoltat lemnul sau lemnul utilizat la realizarea produselor din lemn;

| (e) | „recoltat în mod legal” înseamnă recoltat în conformitate cu legislația aplicabilă a țării de recoltare; |
| --- | --- |

(e)

„recoltat în mod legal” înseamnă recoltat în conformitate cu legislația aplicabilă a țării de recoltare;

| (f) | „recoltat în mod ilegal” înseamnă recoltat cu încălcarea legislației aplicabile a țării de recoltare; |
| --- | --- |

(f)

„recoltat în mod ilegal” înseamnă recoltat cu încălcarea legislației aplicabile a țării de recoltare;

| (g) | „legislația aplicabilă” înseamnă legislația în vigoare în țara de recoltare și acoperă următoarele domenii:






  — | drepturi de recoltare a lemnului în interiorul limitelor făcute publice; |
| --- | --- | --- |

(g)

„legislația aplicabilă” înseamnă legislația în vigoare în țara de recoltare și acoperă următoarele domenii:

—

drepturi de recoltare a lemnului în interiorul limitelor făcute publice;

| — | plăți pentru drepturile de recoltare și lemn, inclusiv taxe legate de recoltarea lemnului; |
| --- | --- |

—

plăți pentru drepturile de recoltare și lemn, inclusiv taxe legate de recoltarea lemnului;

| — | recoltarea lemnului, inclusiv legislația din domeniul mediului și cel forestier având o legătură directă; |
| --- | --- |

—

recoltarea lemnului, inclusiv legislația din domeniul mediului și cel forestier având o legătură directă;

| — | drepturile legale ale terților privind folosința și proprietatea afectate de recoltarea lemnului; precum și |
| --- | --- |

—

drepturile legale ale terților privind folosința și proprietatea afectate de recoltarea lemnului; precum și

| — | legislația comercială și vamală, în măsura în care sectorul forestier este vizat. |
| --- | --- |

—

legislația comercială și vamală, în măsura în care sectorul forestier este vizat.

Articolul 3

Statutul lemnului și al produselor din lemn reglementate de FLEGT și CITES

Lemnul utilizat la realizarea produselor din lemn menționate în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 2173/2005, care sunt originare din țările partenere menționate în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 2173/2005, și care respectă dispozițiile regulamentului respectiv și dispozițiile de punere în aplicare a acestuia, se consideră a fi recoltat în mod legal în sensul prezentului regulament.

Lemnul din speciile menționate în anexele A, B sau C la Regulamentul (CE) nr. 338/97 și care respectă dispozițiile regulamentului respectiv și dispozițiile de punere în aplicare a acestuia, se consideră a fi recoltat în mod legal în sensul prezentului regulament.

Articolul 4

Obligațiile operatorilor

(1)   Operatorii acționează cu prudență pentru a minimiza riscul de introducere pe piață a lemnului recoltat ilegal sau a produselor din lemn derivate din acesta. În acest sens, se utilizează un cadru de proceduri și de măsuri, denumit în continuare „sistem «due diligence»”, astfel cum este prevăzut la articolul 5.

(2)   Fiecare operator menține și evaluează periodic sistemul „due diligence” pe care îl utilizează, cu excepția cazului în care operatorul utilizează un sistem „due diligence” instituit de o organizație de monitorizare menționată la articolul 7.

Articolul 5

Sistemele „due diligence”

(1)   Sistemul „due diligence” menționat la articolul 4 alineatul (1) cuprinde următoarele elemente:

| (a) | măsuri și proceduri care permit accesul la următoarele informații referitoare la aprovizionarea operatorului cu lemn sau produse din lemn, care sunt introduse pe piață:






  — | descrierea, inclusiv denumirea științifică completă sau denumirea comună a speciilor de arbori, denumirea comercială și tipul de produs; |
| --- | --- | --- |

(a)

măsuri și proceduri care permit accesul la următoarele informații referitoare la aprovizionarea operatorului cu lemn sau produse din lemn, care sunt introduse pe piață:

—

descrierea, inclusiv denumirea științifică completă sau denumirea comună a speciilor de arbori, denumirea comercială și tipul de produs;

| — | țara de recoltare și, după caz, regiunea sub-națională unde a fost recoltat lemnul; |
| --- | --- |

—

țara de recoltare și, după caz, regiunea sub-națională unde a fost recoltat lemnul;

| — | cantitatea (exprimată în volum, masă sau număr de unități); |
| --- | --- |

—

cantitatea (exprimată în volum, masă sau număr de unități);

| — | denumirea și adresa furnizorului operatorului; |
| --- | --- |

—

denumirea și adresa furnizorului operatorului;

| — | documente sau alte informații care indică faptul că lemnul și produsele din lemn în cauză sunt conforme cu legislația aplicabilă; |
| --- | --- |

—

documente sau alte informații care indică faptul că lemnul și produsele din lemn în cauză sunt conforme cu legislația aplicabilă;

| (b) | proceduri de evaluare a riscului care permit operatorului să analizeze și să evalueze riscul de a fi introdus pe piață lemn recoltat ilegal sau produse din lemn derivate din acesta.
  Aceste proceduri iau în considerare informațiile prezentate la litera (a) precum și criteriile relevante de evaluare a riscului, inclusiv:






  — | asigurarea respectării legislației aplicabile, care poate include certificarea sau alte sisteme verificate de terțe părți care se referă la respectarea legislației aplicabile; |
| --- | --- | --- |

(b)

proceduri de evaluare a riscului care permit operatorului să analizeze și să evalueze riscul de a fi introdus pe piață lemn recoltat ilegal sau produse din lemn derivate din acesta.

Aceste proceduri iau în considerare informațiile prezentate la litera (a) precum și criteriile relevante de evaluare a riscului, inclusiv:

—

asigurarea respectării legislației aplicabile, care poate include certificarea sau alte sisteme verificate de terțe părți care se referă la respectarea legislației aplicabile;

| — | prevalența recoltării ilegale a anumitor specii de arbori; |
| --- | --- |

—

prevalența recoltării ilegale a anumitor specii de arbori;

| — | prevalența recoltării sau a practicilor ilegale în țara de recoltare și/sau regiunea sub-națională în care a fost recoltat lemnul; |
| --- | --- |

—

prevalența recoltării sau a practicilor ilegale în țara de recoltare și/sau regiunea sub-națională în care a fost recoltat lemnul;

| — | complexitatea lanțului de aprovizionare cu produse din lemn. |
| --- | --- |

—

complexitatea lanțului de aprovizionare cu produse din lemn.

| (c) | Cu excepția cazului în care riscul identificat cu ocazia procedurilor de evaluare a riscului menționate la litera (b) este neglijabil, proceduri de atenuare a riscului care constau dintr-o serie de măsuri și proceduri care sunt adecvate și proporționale pentru a reduce cu eficiență la minim riscul respectiv și care pot include solicitarea unor informații sau documente suplimentare și/sau solicitarea de verificare de către părți terțe. |
| --- | --- |

(c)

Cu excepția cazului în care riscul identificat cu ocazia procedurilor de evaluare a riscului menționate la litera (b) este neglijabil, proceduri de atenuare a riscului care constau dintr-o serie de măsuri și proceduri care sunt adecvate și proporționale pentru a reduce cu eficiență la minim riscul respectiv și care pot include solicitarea unor informații sau documente suplimentare și/sau solicitarea de verificare de către părți terțe.

(2)   Normele detaliate necesare pentru asigurarea punerii în aplicare uniforme a alineatului (1), cu excepția celor privind noile criterii relevante de evaluare a riscului menționate la alineatul (1) litera (b) al doilea paragraf din prezentul articol se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 16 alineatul (2). Respectivele norme se adoptă până la ... (9).

(3)   Pentru a ține seama de evoluția pieței și de experiența acumulată în punerea în aplicare a prezentului regulament, în special identificate în cadrul raportării menționate la articolul 18 alineatul (3), Comisia poate adopta acte delegate în conformitate cu articolul 290 din TFUE în ceea ce privește noi criterii relevante de evaluare a riscului care pot fi necesare pentru completarea celor menționate la alineatul (1) litera (b) al doilea paragraf din prezentul articol. La adoptarea acestor acte delegate, Comisia hotărăște în conformitate cu dispozițiile relevante ale prezentului regulament.

Pentru actele delegate menționate la prezentul alineat, se aplică procedurile prevăzute la articolele 13, 14 și 15.

Articolul 6

Autoritățile competente

(1)   Fiecare stat membru desemnează autoritatea competentă sau autoritățile competente responsabile cu aplicarea prezentului regulament.

Statele membre comunică Comisiei denumirile și adresele autorităților competente până la ... (10). Statele membre comunică Comisiei orice modificări ale denumirilor sau ale adreselor autorităților competente.

(2)   Comisia pune la dispoziția publicului, inclusiv pe internet, o listă a autorităților competente. Lista respectivă se actualizează periodic.

Articolul 7

Organizații de monitorizare

(1)   O organizație de monitorizare exercită următoarele funcții:

| (a) | menține și evaluează periodic un sistem „due diligence” în conformitate cu articolul 5 și acordă operatorilor dreptul de utilizare a acestuia; |
| --- | --- |

(a)

menține și evaluează periodic un sistem „due diligence” în conformitate cu articolul 5 și acordă operatorilor dreptul de utilizare a acestuia;

| (b) | verifică utilizarea corespunzătoare a sistemului său „due diligence” de către acești operatori; |
| --- | --- |

(b)

verifică utilizarea corespunzătoare a sistemului său „due diligence” de către acești operatori;

| (c) | ia măsuri adecvate în cazul unei utilizări necorespunzătoare a sistemului său „due diligence” de către un operator, inclusiv informarea autorităților competente în cazul unei încălcări grave sau repetate de către operator. |
| --- | --- |

(c)

ia măsuri adecvate în cazul unei utilizări necorespunzătoare a sistemului său „due diligence” de către un operator, inclusiv informarea autorităților competente în cazul unei încălcări grave sau repetate de către operator.

(2)   O organizație poate depune o cerere de recunoaștere ca organizație de monitorizare, în cazul în care îndeplinește următoarele cerințe:

| (a) | are personalitate juridică și este constituită în mod legal în cadrul Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

are personalitate juridică și este constituită în mod legal în cadrul Uniunii;

| (b) | are capacitatea de a exercita funcțiile menționate la alineatul (1); și |
| --- | --- |

(b)

are capacitatea de a exercita funcțiile menționate la alineatul (1); și

| (c) | își îndeplinește funcțiile astfel încât să evite orice conflict de interese. |
| --- | --- |

(c)

își îndeplinește funcțiile astfel încât să evite orice conflict de interese.

(3)   Un solicitant care îndeplinește cerințele prevăzute la alineatul (2) este recunoscut ca organizație de monitorizare în unul dintre următoarele moduri:

| (a) | autoritatea competentă a unui stat membru recunoaște o organizație de monitorizare care intenționează să își desfășoare în mod exclusiv activitățile în statul membru respectiv, iar apoi informează fără întârziere Comisia; |
| --- | --- |

(a)

autoritatea competentă a unui stat membru recunoaște o organizație de monitorizare care intenționează să își desfășoare în mod exclusiv activitățile în statul membru respectiv, iar apoi informează fără întârziere Comisia;

| (b) | după ce a informat statele membre, Comisia recunoaște o organizație de monitorizare care intenționează să își desfășoare activitățile în mai mult de un stat membru sau la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(b)

după ce a informat statele membre, Comisia recunoaște o organizație de monitorizare care intenționează să își desfășoare activitățile în mai mult de un stat membru sau la nivelul Uniunii.

(4)   Autoritățile competente efectuează controale la intervale regulate pentru a verifica dacă organizațiile de monitorizare care își desfășoară activitatea sub jurisdicția autorităților competente îndeplinesc în continuare funcțiile prevăzute la alineatul (1) și respectă în continuare cerințele prevăzute la alineatul (2).

(5)   În cazul în care o autoritate competentă stabilește că o organizație de monitorizare care a fost recunoscută de Comisie nu mai îndeplinește funcțiile prevăzute la alineatul (1) sau nu mai respectă cerințele prevăzute la alineatul (2), aceasta informează fără întârziere Comisia.

(6)   Autoritatea competentă sau Comisia poate retrage recunoașterea în cazul în care autoritatea competentă sau Comisia a stabilit că o organizație de monitorizare nu mai îndeplinește funcțiile prevăzute la alineatul (1) sau cerințele prevăzute la alineatul (2). Autoritatea competentă sau Comisia poate retrage numai recunoașterea proprie acordată. Înaintea retragerii unei recunoașteri, Comisia informează statele membre în cauză. Statele membre informează Comisia cu privire la retragerea unei recunoașteri.

(7)   Pentru a completa normele de procedură în ceea ce privește recunoașterea organizațiilor de monitorizare și retragerea recunoașterii acestora și, în funcție de experiența acumulată, pentru a le modifica, Comisia poate adopta acte delegate în conformitate cu articolul 290 din TFUE. La adoptarea acestor acte delegate, Comisia hotărăște în conformitate cu dispozițiile relevante ale prezentului regulament.

Pentru actele delegate menționate la prezentul alineat, se aplică procedurile prevăzute la articolele 13, 14 și 15. Respectivele acte se adoptă până la ... (11).

(8)   Normele detaliate privind frecvența și natura controalelor menționate la alineatul (4), necesare pentru a asigura punerea în aplicare uniformă a alineatului (4) se adoptă în conformitate cu procedura de reglementare menționată la articolul 16 alineatul (2). Respectivele acte se adoptă până la ... (11).

Articolul 8

Lista organizațiilor de monitorizare

Comisia publică lista organizațiilor de monitorizare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, seria C, și o pune la dispoziție pe pagina sa de internet. Lista respectivă se actualizează periodic.

Articolul 9

Controale asupra operatorilor

(1)   Autoritățile competente efectuează controale pentru a verifica dacă operatorii respectă cerințele prevăzute la articolele 4 și 5.

(2)   Operatorii acordă toată asistența necesară pentru a facilita efectuarea controalelor menționate la alineatul (1).

(3)   În cazul în care, în urma controalelor menționate la alineatul (1), au fost identificate deficiențe, autoritățile competente pot emite o notificare privind măsurile de remediere care trebuie luate de operator. În cazul în care operatorul nu ia măsurile de remediere notificate, aceasta poate conduce la aplicarea unor sancțiuni în conformitate cu articolul 17.

Articolul 10

Registrele de evidență a controalelor

(1)   Autoritățile competente întocmesc registrele de evidență a controalelor menționate la articolul 9 alineatul (1), indicând în special natura și rezultatele acestora, precum și a oricăror notificări privind măsuri de remediere emise în temeiul articolului 9 alineatul (3). Registrele de evidență a tuturor controalelor se păstrează cel puțin cinci ani.

(2)   Informațiile menționate la alineatul (1) se pun la dispoziția oricărui solicitant în conformitate cu Directiva 2003/4/CE.

Articolul 11

Cooperarea

(1)   Autoritățile competente cooperează între ele, cu autoritățile administrative din țări terțe și cu Comisia pentru a asigura respectarea dispozițiilor prezentului regulament.

(2)   Autoritățile competente fac schimb de informații privind deficiențe grave identificate pe parcursul controalelor menționate la articolul 7 alineatul (4) și la articolul 9 alineatul (1) și privind tipurile de sancțiuni impuse în conformitate cu articolul 17, cu autoritățile competente ale altor state membre și cu Comisia.

Articolul 12

Modificări ale anexei

Pentru a ține seama de experiența acumulată în punerea în aplicare a prezentului regulament, identificată în special prin exercițiul de raportare menționat la articolul 18 alineatul (3) și de evoluțiile cu privire la caracteristicile tehnice, utilizatorii finali și procesele de producție a lemnului și produselor din lemn vizate, Comisia poate adopta acte delegate în conformitate cu articolul 290 din TFUE prin modificarea și completarea listei sortimentelor de lemn și a produselor din lemn prevăzută în anexă. Astfel de acte nu trebuie să creeze o sarcină disproporționată asupra operatorilor. La adoptarea acestor acte delegate, Comisia hotărăște în conformitate cu dispozițiile relevante ale prezentului regulament.

Pentru actele delegate menționate în prezentul articol, se aplică procedurile prevăzute la articolele 13, 14 și 15.

Articolul 13

Exercitarea competențelor delegate

(1)   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 5 alineatul (3), articolul 7 alineatul (7) și articolul 12 este conferită Comisiei pentru o perioadă de șapte ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament. Comisia prezintă un raport cu privire la competențele delegate cel târziu cu trei luni înainte de încheierea perioadei de trei ani de la data aplicării prezentului regulament. Delegarea de competențe se reînnoiește automat pentru perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul o revocă, în conformitate cu articolul 14.

(2)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(3)   Competența de a adopta acte delegate conferită Comisiei este supusă condițiilor prevăzute la articolele 14 și 15.

Articolul 14

Revocarea competențelor delegate

(1)   Delegarea de competențe menționată la articolul 5 alineatul (3), articolul 7 alineatul (7) și articolul 12 poate fi revocată de Parlamentul European sau de Consiliu.

(2)   Instituția care a inițiat o procedură internă pentru a decide dacă intenționează să revoce delegarea de competențe informează celălalt legiuitor și Comisia cel târziu cu o lună înainte de adoptarea deciziei finale, indicând competențele delegate care ar putea face obiectul unei revocări, precum și motivele acesteia.

(3)   Decizia de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în respectiva decizie. Decizia produce efecte imediat sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate deja în vigoare. Decizia se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 15

Obiecții la actele delegate

(1)   Parlamentul European și Consiliul pot prezenta obiecții cu privire la actul delegat în termen de trei luni de la data notificării.

(2)   În cazul în care, la expirarea acestui termen, nici Parlamentul European, nici Consiliul nu prezintă obiecții privind actul delegat sau dacă, înaintea datei respective, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că au decis să nu formuleze obiecții, actul delegat intră în vigoare la data prevăzută în dispozițiile acestuia.

(3)   În cazul în care Parlamentul European sau Consiliul prezintă obiecții cu privire la actul delegat adoptat, acesta nu intră în vigoare. Instituția care formulează obiecții își expune motivele care au stat la baza acestora.

Articolul 16

Comitetul

(1)   Comisia beneficiază de asistență din partea Comitetului pentru aplicarea reglementărilor forestiere, guvernare și schimburi comerciale (FLEGT) instituit în temeiul articolului 11 din Regulamentul (CE) nr. 2173/2005.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 5 și 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispozițiile articolului 8 din decizia respectivă.

Articolul 17

Sancțiuni

Statele membre stabilesc regimul sancțiunilor care se aplică în cazul încălcării dispozițiilor prezentului regulament și iau toate măsurile necesare asigurării punerii în aplicare a acestora. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficiente, proporționale și disuasive. Statele membre comunică aceste dispoziții, precum și orice modificări ulterioare ale acestora, Comisiei.

Articolul 18

Raportare

(1)   Statele membre trimit Comisiei, până la data de 30 aprilie a fiecărui al doilea an de la data aplicării prezentului regulament, un raport privind aplicarea prezentului regulament pe parcursul celor doi ani precedenți.

(2)   Pe baza acestor rapoarte, Comisia întocmește un raport pe care îl prezintă Parlamentului European și Consiliului din doi în doi ani.

(3)   Până la ... (12) și, ulterior, o dată la șase ani, Comisia, pe baza rapoartelor și a experienței dobândite în aplicarea prezentului regulament, va reexamina funcționarea și eficiența prezentului regulament, în special în ceea ce privește consecințele administrative pentru întreprinderile mici și mijlocii, precum și gama de produse. Rapoartele pot fi însoțite, după caz, de propuneri legislative corespunzătoare.

Articolul 19

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Acesta se aplică de la ... (13). Cu toate acestea, articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 7 alineatele (7) și (8) se aplică de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

Articolul 20

Publicare

Prezentul regulament se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

...

Pentru Consiliu

Președintele

...

---

(1)  JO C 318, 23.12.2009, p. 88.

1

(2)  JO C [...], [...], p. [...].

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 22 aprilie 2009 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Poziția Consiliului din ... (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

3

(4)  JO L 347, 30.12.2005, p. 1.

4

(5)  JO L 61, 3.3.1997, p. 1.

5

(6)  JO L 41, 14.2.2003, p. 26.

6

(7)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

7

(8)  JO L 144, 4.6.1997, p. 19.

8

(9)  18 luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

9

(10)  6 luni de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

10

(11)  18 luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

11

(12)  36 + 30 luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

12

(13)  30 de luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

13

---

ANEXĂ

Lemn și produse din lemn, în conformitate cu clasificarea din Nomenclatura Combinată prevăzută în anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 (1) al Consiliului, cărora li se aplică dispozițiile prezentului regulament

| — | 4401 Lemn de foc, sub formă de trunchiuri, butuci, ramuri, vreascuri sau sub forme similare; lemn sub formă de așchii sau particule; rumeguș, deșeuri și resturi de lemn, chiar aglomerate, sub formă de butuci, brichete, pelete sau forme similare; |
| --- | --- |

—

4401 Lemn de foc, sub formă de trunchiuri, butuci, ramuri, vreascuri sau sub forme similare; lemn sub formă de așchii sau particule; rumeguș, deșeuri și resturi de lemn, chiar aglomerate, sub formă de butuci, brichete, pelete sau forme similare;

| — | 4403 Lemn brut, chiar cojit, curățat de ramuri sau ecarisat; |
| --- | --- |

—

4403 Lemn brut, chiar cojit, curățat de ramuri sau ecarisat;

| — | 4406 Traverse din lemn pentru căi ferate sau similare; |
| --- | --- |

—

4406 Traverse din lemn pentru căi ferate sau similare;

| — | 4407 Lemn tăiat sau despicat longitudinal, tranșat sau derulat, chiar geluit, șlefuit sau lipit prin îmbinare cap la cap cu o grosime de peste 6 mm; |
| --- | --- |

—

4407 Lemn tăiat sau despicat longitudinal, tranșat sau derulat, chiar geluit, șlefuit sau lipit prin îmbinare cap la cap cu o grosime de peste 6 mm;

| — | 4408 Foi pentru furnir (inclusiv cele obținute prin retezarea lemnului stratificat), foi pentru placaj sau pentru alt lemn stratificat similar și alt lemn tăiat longitudinal, decupat sau derulat, chiar șlefuit, geluit sau lipit cap la cap, cu o grosime de maximum 6 mm; |
| --- | --- |

—

4408 Foi pentru furnir (inclusiv cele obținute prin retezarea lemnului stratificat), foi pentru placaj sau pentru alt lemn stratificat similar și alt lemn tăiat longitudinal, decupat sau derulat, chiar șlefuit, geluit sau lipit cap la cap, cu o grosime de maximum 6 mm;

| — | 4409 Lemn (inclusiv lamele și frizele de parchet, neasamblate), profilat (sub formă de lambă, de uluc, fălțuit, șanfrenat, îmbinat în V, mulurat, rotunjit sau similare), în lungul unuia sau mai multor canturi, fețe sau capete, chiar geluit, șlefuit sau lipit prin îmbinare cap la cap; |
| --- | --- |

—

4409 Lemn (inclusiv lamele și frizele de parchet, neasamblate), profilat (sub formă de lambă, de uluc, fălțuit, șanfrenat, îmbinat în V, mulurat, rotunjit sau similare), în lungul unuia sau mai multor canturi, fețe sau capete, chiar geluit, șlefuit sau lipit prin îmbinare cap la cap;

| — | 4410 Plăci aglomerate, panouri numite „oriented strand board” (OSB) și panouri similare din lemn chiar aglomerate cu rășini sau cu alți lianți organici; |
| --- | --- |

—

4410 Plăci aglomerate, panouri numite „oriented strand board” (OSB) și panouri similare din lemn chiar aglomerate cu rășini sau cu alți lianți organici;

| — | 4411 Panouri fibrolemnoase sau din alte materiale lemnoase, chiar aglomerate cu rășini sau cu alți lianți organici; |
| --- | --- |

—

4411 Panouri fibrolemnoase sau din alte materiale lemnoase, chiar aglomerate cu rășini sau cu alți lianți organici;

| — | 4412 Placaj, panouri furniruite și lemn stratificat similar; |
| --- | --- |

—

4412 Placaj, panouri furniruite și lemn stratificat similar;

| — | 4413 00 00 Lemn „densificat”, în blocuri, scânduri, lame sau sub formă de profile; |
| --- | --- |

—

4413 00 00 Lemn „densificat”, în blocuri, scânduri, lame sau sub formă de profile;

| — | 4414 00 Rame din lemn pentru tablouri, fotografii, oglinzi sau obiecte similare; |
| --- | --- |

—

4414 00 Rame din lemn pentru tablouri, fotografii, oglinzi sau obiecte similare;

| — | 4415 Lăzi, lădițe, coșuri, cilindri și ambalaje similare din lemn; tambure pentru cabluri, din lemn; paleți simpli, boxpaleți si alte platforme de încărcare, din lemn; grilaje din lemn pentru paleți; sicrie;
  (Alte materiale decât cele de ambalaj, utilizate exclusiv ca ambalaj pentru suportul, protecția sau transportul unui alt produs introdus pe piață) |
| --- | --- |

—

4415 Lăzi, lădițe, coșuri, cilindri și ambalaje similare din lemn; tambure pentru cabluri, din lemn; paleți simpli, boxpaleți si alte platforme de încărcare, din lemn; grilaje din lemn pentru paleți; sicrie;

(Alte materiale decât cele de ambalaj, utilizate exclusiv ca ambalaj pentru suportul, protecția sau transportul unui alt produs introdus pe piață)

| — | 4416 00 00 Butoaie, cuve, putini și alte produse de dogărie și părțile lor, din lemn, inclusiv doagele; |
| --- | --- |

—

4416 00 00 Butoaie, cuve, putini și alte produse de dogărie și părțile lor, din lemn, inclusiv doagele;

| — | 4418 Lucrări de tâmplărie și piese de dulgherie pentru construcții, inclusiv panouri celulare, panouri asamblate pentru acoperit podeaua și șindrile („shingles” și „shakes”) din lemn; lemn (inclusiv lamele și frizele de parchet, neasamblate), profilat (sub formă de lambă, de uluc, fălțuit, șanfrenat, îmbinat în V, mulurat, rotunjit sau similare), în lungul unuia sau mai multor canturi, fețe sau capete, chiar geluit, șlefuit sau lipit prin îmbinare cap la cap; |
| --- | --- |

—

4418 Lucrări de tâmplărie și piese de dulgherie pentru construcții, inclusiv panouri celulare, panouri asamblate pentru acoperit podeaua și șindrile („shingles” și „shakes”) din lemn; lemn (inclusiv lamele și frizele de parchet, neasamblate), profilat (sub formă de lambă, de uluc, fălțuit, șanfrenat, îmbinat în V, mulurat, rotunjit sau similare), în lungul unuia sau mai multor canturi, fețe sau capete, chiar geluit, șlefuit sau lipit prin îmbinare cap la cap;

| — | Celuloză și hârtie, prevăzute la capitolele 47 și 48 din Nomenclatura Combinată, cu excepția celor pe bază de bambus și a produselor reciclate (deșeuri și resturi); |
| --- | --- |

—

Celuloză și hârtie, prevăzute la capitolele 47 și 48 din Nomenclatura Combinată, cu excepția celor pe bază de bambus și a produselor reciclate (deșeuri și resturi);

| — | 9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 și 9403 90 30 Mobilă din lemn; |
| --- | --- |

—

9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 și 9403 90 30 Mobilă din lemn;

| — | 9406 00 20 Construcții prefabricate. |
| --- | --- |

—

9406 00 20 Construcții prefabricate.

---

(1)  Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful Vamal Comun (JO L 256, 7.9.1987, p. 1).

---

EXPUNERE DE MOTIVE A CONSILIULUI

I.   INTRODUCERE

| 1. | La 17 octombrie 2008, Comisia a înaintat o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a obligațiilor operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn. Propunerea se întemeiază pe articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). |
| --- | --- |

1.

La 17 octombrie 2008, Comisia a înaintat o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a obligațiilor operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn. Propunerea se întemeiază pe articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

| 2. | Parlamentul European a adoptat poziția sa la prima lectură la 22 aprilie 2009 (1). Comitetul Economic și Social a emis avizul său la 1 octombrie 2009, iar Comitetul Regiunilor a indicat că nu intenționează să emită niciun aviz. |
| --- | --- |

2.

Parlamentul European a adoptat poziția sa la prima lectură la 22 aprilie 2009 (1). Comitetul Economic și Social a emis avizul său la 1 octombrie 2009, iar Comitetul Regiunilor a indicat că nu intenționează să emită niciun aviz.

| 3. | La 1 martie 2010, Consiliul a adoptat poziția sa la prima lectură, în conformitate cu articolul 294 din TFUE. |
| --- | --- |

3.

La 1 martie 2010, Consiliul a adoptat poziția sa la prima lectură, în conformitate cu articolul 294 din TFUE.

II.   OBIECTIVE

Obiectivul regulamentului este de a reduce riscurile de introducere pe piața internă a lemnului recoltat ilegal. Acesta se bazează pe principiul precauției (due diligence) și se referă îndeosebi la prima dată în care lemnul și produsele din lemn sunt introduse pe piața internă. Consiliul a menținut spiritul abordării sistemice a Comisiei. Aceasta s-a axat, prin urmare, asupra elaborării cerințelor legale în vederea adoptării unei atitudini proactive din partea operatorului.

III.   ANALIZA POZIȚIEI LA PRIMA LECTURĂ A CONSILIULUI

1.   Observații generale

Cu ocazia primei lecturi din 22 aprilie 2009, Parlamentul European (PE) a adoptat 75 de amendamente.

Poziția la prima lectură a Consiliului cuprinde o serie din amendamentele Parlamentului European, parțial sau ca principiu. Printre acestea se numără mai ales deosebita atenție care ar trebui acordată impactului pe care îl are regulamentul asupra întreprinderilor mici și mijlocii (AM 22, 29, 47, 72), faptul că sfera de aplicare a regulamentului nu ar trebui să excludă lemnul și produsele din lemn supuse criteriilor obligatorii de durabilitate (AM 21, 32) și faptul că organizațiile de monitorizare care intenționează să își desfășoare activitățile în cel puțin două state membre ar trebui recunoscute de Comisie (AM 51-56).

Cu toate acestea, în poziția la prima lectură a Consiliului nu se reflectă și alte amendamente, întrucât Consiliul a considerat că acestea nu mai sunt necesare având în vedere modul în care a evoluat textul. Consiliul a introdus o serie de modificări ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona la 1 decembrie 2009, în special a cadrului juridic care va fi elaborat pentru a înlocui sistemul comitologiei. Având în vedere că poziția PE la prima lectură a fost elaborată cu aproximativ șapte luni înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, nu s-a ținut seama de amendamentele referitoare la comitologie, acestea nemaifiind relevante.

Poziția la prima lectură a Consiliului cuprinde de asemenea o serie de modificări diferite de cele preconizate în poziția la prima lectură a Parlamentului European. Următoarele secțiuni cuprind o descriere a modificărilor de fond. În plus, au fost efectuate modificări de redactare menite să clarifice textul și să asigure coerența de ansamblu a regulamentului.

2.   Observații specifice

Definiții

Au fost aduse următoarele modificări propunerii originale:

| — | definiția pentru „lemn și produse din lemn” a fost modificată pentru a indica faptul că produsele din lemn reciclate, adică produsele din lemn sau componentele acestor produse fabricate din lemn sau din produse din lemn care și-au încheiat ciclul de viață și ar fi fost eliminate ca deșeuri în caz contrar, nu sunt incluse în această definiție, întrucât s-a considerat că ar fi nerezonabil să se solicite operatorilor să confirme informații privind sursa originală a lemnului prezent în produsele reciclate; |
| --- | --- |

—

definiția pentru „lemn și produse din lemn” a fost modificată pentru a indica faptul că produsele din lemn reciclate, adică produsele din lemn sau componentele acestor produse fabricate din lemn sau din produse din lemn care și-au încheiat ciclul de viață și ar fi fost eliminate ca deșeuri în caz contrar, nu sunt incluse în această definiție, întrucât s-a considerat că ar fi nerezonabil să se solicite operatorilor să confirme informații privind sursa originală a lemnului prezent în produsele reciclate;

| — | a fost eliminată excepția propusă pentru lemnul și produsele din lemn supuse criteriilor obligatorii de durabilitate (AM 21, 32); |
| --- | --- |

—

a fost eliminată excepția propusă pentru lemnul și produsele din lemn supuse criteriilor obligatorii de durabilitate (AM 21, 32);

| — | s-a clarificat faptul că produsele din lemn derivate din lemn sau din produse de lemn care au fost deja introduse pe piață nu ar trebui să facă obiectul definiției pentru „lemn și produse din lemn” (AM 34); |
| --- | --- |

—

s-a clarificat faptul că produsele din lemn derivate din lemn sau din produse de lemn care au fost deja introduse pe piață nu ar trebui să facă obiectul definiției pentru „lemn și produse din lemn” (AM 34);

| — | Consiliul a explicitat sensul sintagmei „introducere pe piață”, adăugând faptul că aceasta include toate tehnicile de vânzare, inclusiv furnizarea prin mijloace de comunicare la distanță; |
| --- | --- |

—

Consiliul a explicitat sensul sintagmei „introducere pe piață”, adăugând faptul că aceasta include toate tehnicile de vânzare, inclusiv furnizarea prin mijloace de comunicare la distanță;

| — | a fost adăugată noțiunea de regiune subnațională de recoltare pentru a include situațiile în care există diferențe regionale într-o țară; |
| --- | --- |

—

a fost adăugată noțiunea de regiune subnațională de recoltare pentru a include situațiile în care există diferențe regionale într-o țară;

| — | a fost extinsă definiția pentru „țara de recoltare” pentru a include și teritorii, pe lângă țări; |
| --- | --- |

—

a fost extinsă definiția pentru „țara de recoltare” pentru a include și teritorii, pe lângă țări;

| — | au fost eliminate definițiile pentru „gestionarea riscului” și „organizația de monitorizare”, întrucât s-a considerat că aceste concepte sunt descrise mai detaliat în articolul corespunzător. |
| --- | --- |

—

au fost eliminate definițiile pentru „gestionarea riscului” și „organizația de monitorizare”, întrucât s-a considerat că aceste concepte sunt descrise mai detaliat în articolul corespunzător.

Legislația aplicabilă

Definirea legislației aplicabile este unul dintre aspectele esențiale ale proiectului de regulament, întrucât operatorul ar fi obligat să aibă acces la informații privind conformitatea lemnului și a produselor din lemn cu legislația aplicabilă. Consiliul a depus eforturi pentru a obține un echilibru adecvat între o listă extinsă a domeniilor legislației și o listă în care domeniile relevante ale legislației sunt enumerate în termeni generali. Consiliul a extins definiția cuprinsă în propunerea Comisiei pentru a include legislația privind domeniul forestier, inclusiv legislația privind în mod direct mediul, precum și legislația comercială și vamală, în măsura în care se face referire la sectorul forestier. Consiliul a adăugat „drepturile legale ale părților terțe privind utilizarea și exploatarea ....”, ceea ce se poate interpreta ca o apropiere de abordarea PE, atunci când acesta menționează „titlurile de proprietate și drepturile populațiilor indigene” (AM 38). Cu toate acestea, Consiliul a considerat că amendamentele PE privind includerea legislației muncii și pe cea privind bunăstarea comunităților sunt problematice din punct de vedere juridic și practic.

Sistemele de due diligence

Consiliul a considerat că este important să se clarifice principalele elemente ale proiectului de regulament. Prin urmare, acesta a elaborat trei elemente ale sistemului de due diligence: accesul la anumite informații, procedura de evaluare a riscului și procedura de atenuare a riscului. În AM 37, PE a întrevăzut de asemenea necesitatea de a se explicita în mod clar cele două elemente, și anume identificarea riscului și reducerea riscului.

În ceea ce privește procedurile de evaluare a riscului, Consiliul a stabilit patru criterii de evaluare a riscului care pot fi completate în temeiul articolului 290 din TFUE.

La articolul 5 alineatul (1) literele (b) și (c), Consiliul a încercat să facă distincția între procedurile de evaluare a riscului și cele de reducere a riscului, potrivit unor factori diverși, precum complexitatea produsului și originea acestuia, fără a indica în mod explicit situațiile care necesită o atenție deosebită, sub forma unor cerințe fie mai severe, fie mai puțin severe (AM 47).

Spre deosebire de PE, Consiliul nu a extins obligația de due diligence pentru alți operatori în afară de cei care introduc pentru prima dată pe piața internă lemn și produse din lemn (AM 15, 17, 19, 20, 31, 33, 35, 41, 42, 43, 50). O astfel de extindere a fost considerată nejustificat de împovărătoare.

Consiliul a introdus posibilitatea ca operatorul să aleagă între trei sisteme diferite de due diligence, și anume propriul lor sistem, un sistem de due diligence furnizat de o organizație de monitorizare sau un sistem furnizat de o parte terță.

Domeniul de aplicare

Întocmai precum PE, Consiliul a eliminat la rândul său exceptarea, prezentă în propunerea Comisiei, pentru lemnul supus criteriilor obligatorii de durabilitate.

Anexă

Consiliul a reordonat produsele din lemn din anexă conform numerotării codurilor CN și a adăugat unele categorii de produse. Consiliul a considerat că, în această etapă, sarcina operatorilor ar deveni prea împovărătoare dacă s-ar adăuga și alte categorii (AM 74, 75).

Organizații de monitorizare

Consiliul a împărtășit opinia PE, potrivit căruia este important să existe standarde armonizate în UE, și a propus Comisiei să recunoască la rândul său organizațiile de monitorizare. Consiliul a făcut distincția între organizațiile de monitorizare care intenționează să își desfășoare activitățile într-un singur stat membru sau în mai multe state membre. Consiliul a convenit că organizațiile care își desfășoară activitățile în mai multe state membre (AM 51, 53, 54, 55, 56) conform articolului 7 alineatul (3) să fie recunoscute de Comisie. Cu toate acestea, s-a considerat că este mai practic ca autoritatea competentă a unui stat membru să fie însărcinată cu recunoașterea organizațiilor de monitorizare care își desfășoară activitatea exclusiv în acel stat membru. Întocmai precum PE, Consiliul a considerat că este important ca organizațiile de monitorizare să își exercite funcțiile astfel încât să evite orice conflict de interese (AM 51) [conform articolului 7 alineatul (2) litera (c)]. Nu s-a considerat necesar să se facă distincția între caracterul de entitate publică sau privată al unei organizații de monitorizare (AM 51, 52).

Sancțiuni

Consiliul a avut în vedere adăugarea unei liste de sancțiuni (AM 69), însă, după discuții ample, a decis să mențină formularea din propunerea Comisiei, care este formularea convenită pentru legislația UE. Multe state membre au fost de părere că nivelul și substanța sancțiunilor intră în sfera de competență a statelor membre. De asemenea, stabilirea unei liste a sancțiunilor a ridicat unele probleme de ordin practic, precum gradul de exhaustivitate a listei și dificultățile legate de identificarea tuturor infracțiunilor posibile în acest stadiu.

Interdicție

Consiliul a menținut spiritul propunerii Comisiei privind o abordare sistemică. Operatorii ar trebui să utilizeze un sistem de due diligence pentru a reduce riscul de introducere pe piață a lemnului și a produselor din lemn recoltat ilegal. Consiliul nu împărtășește opinia PE, potrivit căruia ar trebui introdusă o interdicție pentru a se asigura legalitatea (AM 17, 19, 31, 42 [cu privire la articolul 3 alineatul (1)], 43, 50, 71). O asemenea extindere a domeniului de aplicare nu a fost considerată conformă cu spiritul propunerii și este, prin urmare, neacceptabilă.

Aplicare

Consiliul a considerat că ar fi nerealist ca acest regulament să trebuiască să se aplice după numai un an de la data intrării sale în vigoare, oricât de binevenit ar fi acest lucru (AM 73). În consecință, pentru a li se acorda operatorilor timpul necesar pentru a se adapta la noua situație și pentru ca măsurile de punere în aplicare să poată fi adoptate, s-a propus ca aplicarea acestui regulament să înceapă după 30 de luni de la intrarea sa în vigoare.

Situația întreprinderilor/operatorilor mici și mijlocii

Întocmai precum PE, Consiliul a ținut seama de situația specială a întreprinderilor/operatorilor mici și mijlocii (AM 22, 29, 47, 72). Acesta a introdus, de exemplu, noțiunea de risc neglijabil la articolul 5 alineatul (1) litera (c). La articolul 12 se precizează că actele delegate care vor modifica ori completa lista tipurilor de lemn și a produselor din lemn prevăzută în anexă nu ar trebui să creeze o sarcină disproporționată pentru operatori. La articolul 18 privind raportarea, Consiliul a adăugat că examinarea ar trebui să țină seama în special de consecințele administrative pentru întreprinderile mici și mijlocii.

Expunere de motive și trimiteri la aspecte de mediu (gestionarea durabilă a pădurilor)

PE a introdus un număr considerabil de puncte ca expuneri de motive pentru a lua în considerare mediul forestier, biodiversitatea, ecosistemele forestiere și gestionarea durabilă a pădurilor (AM 2-8, 10, 11, 14). Consiliul consideră că întrucât sistemul de due diligence și comportamentul operatorilor în vederea minimizării riscului introducerii pe piață a lemnului și a produselor din lemn recoltat ilegal stă la baza regulamentului, aceste trimiteri sunt superflue, indiferent de cât de dorite sunt obiectivele. În plus, expunerea de motive are ca scop justificarea dispozițiilor regulamentului, dar, în acest caz, nu există dispoziții operaționale la care aceste expuneri de motive să se refere.

Revizuirea

Consiliul împărtășește opinia PE, potrivit căruia este necesar ca Comisia să revizuiască regulamentul și această revizuire ar trebui să abordeze în special consecințele administrative pentru IMM-uri (AM 72).

3.   Alte modificări efectuate de Consiliu

Statutul produselor din lemn reglementate de FLEGT și CITES

Dispoziția privind produsele din lemn reglementate de FLEGT și CITES a fost inclusă într-un articol separat întrucât regulamentul consideră că licențele FLEGT și certificatele CITES reprezintă acte suficiente care să dovedească recoltatul legal.

Cooperarea între autoritățile competente

Consiliul este de părere că numai deficiențele grave ar trebui să facă obiectul unui schimb de informații în articolul 11. De asemenea, Consiliul a explicat că tipurile de penalități impuse ar trebui acoperite prin schimbul de informații.

Obiectul

Pentru a clarifica scopul obligațiilor prevăzute în regulament, Consiliul a adăugat că scopul este reducerea la maxim a riscului de introducere pe piață a lemnului recoltat ilegal sau a produselor din lemn derivate din acesta.

Modificări aduse de Tratatul de la Lisabona

Deoarece Consiliul consideră că atribuțiile ar trebui delegate Comisiei conform articolului 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, acesta a introdus trei noi articole necesare pentru aceste acte delegate în articolul 5 alineatul (3), articolul 7 alineatul (7) și articolul 12, precum și o nouă expunere de motive. În mod similar, Consiliul a adaptat dispozițiile privind adoptarea măsurilor de punere în aplicare conform articolului 291 din TFUE.

IV.   CONCLUZIE

Consiliul consideră că poziția sa la prima lectură corespunde obiectivelor fundamentale ale propunerii Comisiei. Aceasta reprezintă un pachet echilibrat de măsuri care ar contribui la atingerea obiectivului de combatere a recoltării ilegale a lemnului.

Consiliul așteaptă cu interes o discuție constructivă cu Parlamentul European în vederea ajungerii la un acord funcțional privind acest regulament.

---

(1)  8881/09.

---