# Gazzetta ufficiale C 117/2010

| | ISSN 1725-2466
  doi:10.3000/17252466.C_2010.117.ita |
| --- | --- |
| Gazzetta ufficiale
  dell'Unione europea | C 117 |
| | |
| Edizione in lingua italiana | Comunicazioni e informazioni | 53o anno6 maggio 2010 |

ISSN 1725-2466

doi:10.3000/17252466.C_2010.117.ita

Gazzetta ufficiale

dell'Unione europea

C 117

Edizione in lingua italiana

Comunicazioni e informazioni

53o anno6 maggio 2010

---

| Numero d'informazione | Sommario | pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informazioni |
| | INFORMAZIONI PROVENIENTI DALLE ISTITUZIONI, DAGLI ORGANI E DAGLI ORGANISMI DELL'UNIONE EUROPEA |
| | Consiglio |
| 2010/C 117/01 | Relazione congiunta 2010 del Consiglio e della Commissione sull'attuazione del programma di lavoro Istruzione e formazione 2010 | 1 |
| | Commissione europea |
| 2010/C 117/02 | Tassi di cambio dell'euro | 8 |
| | INFORMAZIONI PROVENIENTI DAGLI STATI MEMBRI |
| 2010/C 117/03 | Informazioni comunicate dagli Stati membri sugli aiuti di Stato concessi ai sensi del regolamento (CE) n. 1857/2006 della Commissione relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato agli aiuti di Stato a favore delle piccole e medie imprese attive nella produzione di prodotti agricoli e recante modifica del regolamento (CE) n. 70/2001 | 9 |

Numero d'informazione

Sommario

pagina

IV   Informazioni

INFORMAZIONI PROVENIENTI DALLE ISTITUZIONI, DAGLI ORGANI E DAGLI ORGANISMI DELL'UNIONE EUROPEA

Consiglio

2010/C 117/01

Relazione congiunta 2010 del Consiglio e della Commissione sull'attuazione del programma di lavoro Istruzione e formazione 2010

1

Commissione europea

2010/C 117/02

Tassi di cambio dell'euro

8

INFORMAZIONI PROVENIENTI DAGLI STATI MEMBRI

2010/C 117/03

Informazioni comunicate dagli Stati membri sugli aiuti di Stato concessi ai sensi del regolamento (CE) n. 1857/2006 della Commissione relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato agli aiuti di Stato a favore delle piccole e medie imprese attive nella produzione di prodotti agricoli e recante modifica del regolamento (CE) n. 70/2001

9

| | V   Avvisi |
| --- | --- |
| | PROCEDIMENTI RELATIVI ALL'ATTUAZIONE DELLA POLITICA DELLA CONCORRENZA |
| | Commissione europea |
| 2010/C 117/04 | Aiuti di Stato — Repubblica di Slovacchia — Aiuto di Stato C 5/10 (ex NN 48/09 e ex N 485/09) — Sovvenzione pubblica concessa a favore di Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) — Invito a presentare osservazioni ai sensi dell’articolo 108, paragrafo 2, del TFUE (
  1
  ) | 13 |
| 2010/C 117/05 | Notifica preventiva di una concentrazione (Caso COMP/M.5675 — Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business) (
  1
  ) | 21 |

V   Avvisi

PROCEDIMENTI RELATIVI ALL'ATTUAZIONE DELLA POLITICA DELLA CONCORRENZA

Commissione europea

2010/C 117/04

Aiuti di Stato — Repubblica di Slovacchia — Aiuto di Stato C 5/10 (ex NN 48/09 e ex N 485/09) — Sovvenzione pubblica concessa a favore di Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) — Invito a presentare osservazioni ai sensi dell’articolo 108, paragrafo 2, del TFUE (
  1
  )

1

13

2010/C 117/05

Notifica preventiva di una concentrazione (Caso COMP/M.5675 — Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business) (
  1
  )

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Testo rilevante ai fini del SEE |

---

(1)   Testo rilevante ai fini del SEE

1

| IT | |
| --- | --- |

IT

---

IV Informazioni

INFORMAZIONI PROVENIENTI DALLE ISTITUZIONI, DAGLI ORGANI E DAGLI ORGANISMI DELL'UNIONE EUROPEA

Consiglio

| 6.5.2010 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 117/1

---

Relazione congiunta 2010 del Consiglio e della Commissione sull'attuazione del programma di lavoro «Istruzione e formazione 2010» (1)

2010/C 117/01

1.   INTRODUZIONE

L'istruzione e la formazione sono al centro dell'agenda di Lisbona per la crescita e l'occupazione e costituiscono un elemento essenziale del suo follow-up fino al 2020. Per la crescita e l'occupazione, ed anche per l'equità e l'inclusione sociale è fondamentale dar vita a un «triangolo della conoscenza: istruzione/ricerca/innovazione» che funzioni e fare in modo che tutti i cittadini siano meglio qualificati. Il rallentamento dell'economia porta ancora più in primo piano queste sfide a lungo termine. I bilanci pubblici e privati sono sottoposti a forti pressioni, si assiste alla scomparsa dei posti di lavoro tradizionali, mentre i nuovi posti di lavoro richiedono spesso competenze diverse e di livello più elevato. I sistemi di istruzione e formazione dovrebbero pertanto diventare più aperti e rispondere meglio alle esigenze dei cittadini e ai bisogni del mercato del lavoro e più in generale della società.

Dal 2002 la cooperazione politica a livello europeo nei settori dell'istruzione e della formazione (2) fornisce un valido contributo alle riforme nazionali nel campo dell'istruzione e contribuisce alla mobilità degli studenti e dei docenti in Europa. È su queste premesse, nel pieno rispetto delle competenze degli Stati membri in materia di sistemi di istruzione, che il Consiglio ha approvato nel maggio del 2009 un quadro strategico per la cooperazione europea nel settore dell'istruzione e della formazione («ET 2020») (3).

La quarta relazione congiunta è dedicata in particolare ai progressi compiuti nel periodo 2007-2009 verso il conseguimento degli obiettivi concordati in materia di istruzione e formazione. Si basa su una valutazione dettagliata dei risultati e delle relazioni nazionali in rapporto a una serie di indicatori e di livelli di riferimento del rendimento medio europeo («parametri di riferimento») (4). L'attenzione si concentra sull'attuazione della raccomandazione del 2006 relativa a competenze chiave (5). Nel contempo la relazione offre anche una panoramica dell'evoluzione delle strategie nazionali in materia di apprendimento permanente e delle riforme intraprese per rendere l'istruzione e formazione professionale (IFP) più attrattiva e rispondente ai bisogni del mercato del lavoro e per modernizzare l'istruzione superiore.

La relazione tiene conto anche di problematiche emerse di recente, in particolare delle sfide connesse all'iniziativa «Nuove competenze per nuovi lavori» (6). Per quanto le relazioni degli Stati membri non siano esplicitamente incentrate su come l'istruzione e la formazione debbano rispondere al rallentamento dell'economia, i temi affrontati, soprattutto i passi avanti nella realizzazione di un approccio basato sulle competenze e l'ammodernamento dell'IFP e dell'istruzione superiore, sono essenziali per l'uscita dell'Europa dalla crisi.

Si profilano le tendenze e le sfide di seguito enunciate.

| 1) | Si è verificato un generale miglioramento dei risultati nel campo dell'istruzione e della formazione dell'UE. Tuttavia, la maggior parte dei parametri di riferimento fissati per il 2010 non verrà raggiunta entro i termini previsti; anzi per quanto concerne il parametro essenziale dell'alfabetizzazione, si assiste in realtà a un arretramento nei risultati Il raggiungimento di questi parametri richiederà iniziative nazionali più efficaci. La crisi economica, combinata con l'evoluzione demografica, mette in rilievo l'urgenza di attuare riforme continuando contemporaneamente a investire nei sistemi di istruzione e formazione per rispondere a sfide socioeconomiche essenziali. |
| --- | --- |

1)

Si è verificato un generale miglioramento dei risultati nel campo dell'istruzione e della formazione dell'UE. Tuttavia, la maggior parte dei parametri di riferimento fissati per il 2010 non verrà raggiunta entro i termini previsti; anzi per quanto concerne il parametro essenziale dell'alfabetizzazione, si assiste in realtà a un arretramento nei risultati Il raggiungimento di questi parametri richiederà iniziative nazionali più efficaci. La crisi economica, combinata con l'evoluzione demografica, mette in rilievo l'urgenza di attuare riforme continuando contemporaneamente a investire nei sistemi di istruzione e formazione per rispondere a sfide socioeconomiche essenziali.

| 2) | Numerosi paesi stanno introducendo riforme che come punto di riferimento utilizzano esplicitamente il quadro delle competenze chiave. Sono stati compiuti notevoli passi avanti nell'adattamento dei programmi scolastici, ma resta ancora molto da fare per sostenere lo sviluppo delle competenze degli insegnanti, aggiornare i metodi di valutazione e introdurre nuove forme di organizzazione dell'apprendimento in un ambiente scolastico innovativo. Una delle sfide principali è far in modo che tutti i discenti, compresi quelli svantaggiati e quelli che seguono percorsi di IFP e di educazione degli adulti, possano usufruire delle metodologie innovative. |
| --- | --- |

2)

Numerosi paesi stanno introducendo riforme che come punto di riferimento utilizzano esplicitamente il quadro delle competenze chiave. Sono stati compiuti notevoli passi avanti nell'adattamento dei programmi scolastici, ma resta ancora molto da fare per sostenere lo sviluppo delle competenze degli insegnanti, aggiornare i metodi di valutazione e introdurre nuove forme di organizzazione dell'apprendimento in un ambiente scolastico innovativo. Una delle sfide principali è far in modo che tutti i discenti, compresi quelli svantaggiati e quelli che seguono percorsi di IFP e di educazione degli adulti, possano usufruire delle metodologie innovative.

| 3) | Restano ancora problematiche l'attuazione dell'apprendimento permanente in contesti formali, non formali e informali e la promozione di una maggiore mobilità. Occorre che i sistemi di istruzione e formazione, comprese le università, diventino più aperti e siano più in linea con i bisogni del mercato del lavoro e più in generale della società. È opportuno concentrarsi sull'istituzione di partenariati tra il mondo dell'istruzione e della formazione da un lato e quello del lavoro. |
| --- | --- |

3)

Restano ancora problematiche l'attuazione dell'apprendimento permanente in contesti formali, non formali e informali e la promozione di una maggiore mobilità. Occorre che i sistemi di istruzione e formazione, comprese le università, diventino più aperti e siano più in linea con i bisogni del mercato del lavoro e più in generale della società. È opportuno concentrarsi sull'istituzione di partenariati tra il mondo dell'istruzione e della formazione da un lato e quello del lavoro.

2.   COMPETENZE CHIAVE

Il quadro di riferimento europeo «Competenze chiave per l'apprendimento permanente» (7) individua e definisce le seguenti otto competenze chiave necessarie per la realizzazione personale, la cittadinanza attiva, l'inclusione sociale e l'occupabilità in una società della conoscenza:

| 1) | comunicazione nella madrelingua; |
| --- | --- |

1)

comunicazione nella madrelingua;

| 2) | comunicazione nelle lingue straniere; |
| --- | --- |

2)

comunicazione nelle lingue straniere;

| 3) | competenza matematica e competenze di base in scienza e tecnologia; |
| --- | --- |

3)

competenza matematica e competenze di base in scienza e tecnologia;

| 4) | competenza digitale; |
| --- | --- |

4)

competenza digitale;

| 5) | imparare a imparare; |
| --- | --- |

5)

imparare a imparare;

| 6) | competenze sociali e civiche; |
| --- | --- |

6)

competenze sociali e civiche;

| 7) | spirito di iniziativa e imprenditorialità; |
| --- | --- |

7)

spirito di iniziativa e imprenditorialità;

| 8) | consapevolezza ed espressione culturale. |
| --- | --- |

8)

consapevolezza ed espressione culturale.

L'istruzione e la formazione iniziali dovrebbero favorire lo sviluppo di queste competenze chiave a un livello che prepari tutti i giovani, compresi quelli svantaggiati, per l'apprendimento ulteriore e per la vita lavorativa. L'istruzione e la formazione per gli adulti dovrebbero realmente offrire a tutti gli adulti la possibilità di sviluppare e aggiornare le competenze chiave lungo tutto l'arco della vita.

2.1.   Progressi compiuti nelle riforme dei programmi scolastici

In tutta l'UE si registra una netta tendenza verso l'insegnamento e l'apprendimento basati sulle competenze e verso un approccio basato sui risultati dell'apprendimento. Il quadro europeo delle competenze chiave ha dato un importante contributo in tal senso e in alcuni paesi ha avuto un ruolo centrale nelle riforme.

Sono stati compiuti progressi significativi, soprattutto per quanto riguarda i programmi scolastici. Materie tradizionali, come la lingua madre, le lingue straniere o la matematica e le scienze vengono trattate con un approccio più interdisciplinare: oltre che alla conoscenza si guarda di più allo sviluppo di abilità e di atteggiamenti positivi e alle applicazioni concrete. Nei programmi di studio viene dato maggiore ed esplicito rilievo alle competenze chiave trasversali. Sulla scia dei risultati deludenti di molti Stati membri emersi dall'indagine PISA 2006, una serie di paesi ha avviato strategie o piani d'azione volti all'innalzamento dei livelli delle competenze di base, in particolare nei campi della lettura, della matematica e delle scienze.

2.2.   Organizzazione dell'apprendimento nelle scuole: occorre fare ulteriori passi avanti

Il cambiamento dei programmi scolastici, per quanto già in atto, non è da solo sufficiente. L'approccio basato sulle competenze implica le abilità e gli atteggiamenti idonei alla corretta applicazione delle conoscenze e anche lo sviluppo di atteggiamenti positivi nei confronti di un apprendimento ulteriore, del pensiero critico e della creatività. Si tratta di una vera sfida per l'organizzazione dell'apprendimento per la quale si deve contare essenzialmente sulle capacità dei docenti e dei dirigenti scolastici. Per questo occorre anche che la missione della scuola abbia al centro una sua più esplicita responsabilità nel preparare gli studenti all'apprendimento ulteriore.

2.2.1.   Applicazione pratica delle competenze chiave trasversali

Si sta facendo molto per dotare le scuole delle nuove tecnologie e assicurare competenze di base in materia di TIC nel quadro della competenza digitale. Tuttavia sempre più spesso i giovani acquisiscono le competenze in materia di TIC in modo informale, per cui meno attenzione è stata riservata a temi quali lo spirito critico nell'uso dei nuovi mezzi di comunicazione e delle nuove tecnologie, la consapevolezza dei rischi e le questioni etiche e giuridiche. Considerata la progressiva diffusione dell'impiego delle TIC nella vita quotidiana, è opportuno affrontare esplicitamente questi temi nell'insegnamento e nell'apprendimento. Occorre sfruttare meglio le potenzialità che le nuove tecnologie offrono in termini di promozione dell'innovazione e della creatività, nuovi partenariati e personalizzazione dei percorsi di apprendimento.

Molti programmi scolastici comprendono anche le competenze «Imparare a imparare», ma le scuole e gli insegnanti hanno bisogno di un maggiore sostegno per integrarle sistematicamente nei processi didattici e di apprendimento e promuovere in tutta la scuola un ethos della formazione. Metodi innovativi, quali i piani di studio personalizzati e l'apprendimento basato sull'indagine (inquiry-based learning), possono essere particolarmente utili per coloro che hanno avuto in precedenza esperienze negative o di insuccesso nella scuola.

Allo stesso modo, quando si cerca di trasmettere competenze sociali e civiche, lo spirito d'iniziativa e di imprenditorialità e la consapevolezza culturale, la difficoltà sta nell'andare al di là dell'aspetto nozionistico. Gli studenti hanno bisogno di più possibilità di esercitare lo spirito d'iniziativa e di apprendere in scuole aperte al mondo del lavoro, del volontariato, dello sport e della cultura. Queste competenze sono essenziali allo scopo di sviluppare la capacità di innovazione e offrire percorsi per l'integrazione degli studenti provenienti da contesti di immigrazione o da ambienti svantaggiati. In questo contesto è importante aprire le scuole alle attività di proiezione verso l'esterno che coinvolgano datori di lavoro, gruppi giovanili, soggetti della cultura e la società civile.

Si registra un crescente numero di esempi di promozione dell'imprenditorialità mediante partenariati con le imprese o mediante lo sviluppo di mini-imprese gestite da studenti. Dagli scambi emerge la necessità di integrare questi partenariati con interventi volti a promuovere lo spirito di iniziativa, la creatività e l'innovazione nelle scuole.

2.2.2.   Formazione dei docenti e dei dirigenti scolastici

La qualità dell'insegnamento e della leadership scolastica sono i fattori interni al sistema scolastico che più incidono sui risultati degli studenti.

Vi sono segnali che in alcuni paesi la formazione iniziale dei docenti stia preparando gli insegnanti a utilizzare l'approccio basato sulle competenze chiave, ma la maggior parte degli insegnanti è già in servizio. Dalle relazioni nazionali e dagli scambi sulle politiche emerge una scarsa sistematicità degli sforzi volti all'aggiornamento delle competenze dei docenti in questa direzione.

Secondo l'indagine TALIS (8), gli insegnanti hanno pochi incentivi a migliorare il loro insegnamento e le più comuni attività di sviluppo professionale a loro disposizione non sono le più efficaci. La maggioranza degli insegnanti aspirerebbe a un maggiore sviluppo professionale (in particolare in tema di bisogni educativi speciali, competenze TIC e comportamento degli studenti).

Lo sviluppo professionale dei dirigenti scolastici è essenziale in quanto ad essi incombe la responsabilità di creare un ambiente in cui studenti e insegnanti vivano la scuola come una comunità di apprendimento. Ciononostante solo pochi paesi dispongono di una formazione continua obbligatoria per i dirigenti scolastici.

2.2.3.   Sviluppare la valutazione

È sempre più evidente la forza della valutazione nel contribuire all'efficacia dell'apprendimento e nel promuovere la motivazione.

Nella maggioranza dei paesi si ricorre oggi a standard minimi e a valutazioni centralizzate per valutare su basi comparabili l'acquisizione di competenze base, almeno a livello di istruzione generale.

I metodi di valutazione più comuni danno però particolare rilievo alla conoscenza e alla memorizzazione e non tengono adeguatamente conto delle abilità e degli atteggiamenti — aspetto essenziale delle competenze chiave. Anche la valutazione delle competenze chiave trasversali e la valutazione dell'interdisciplinarità risultano particolarmente complesse. Vanno ulteriormente studiate e utilizzate le esperienze di quei paesi che si avvalgono di metodologie complementari, quali la valutazione inter pares, il portfolio delle conoscenze, i piani di valutazione dell'apprendimento individuale e/o delle scuole e la valutazione per progetto.

2.3.   Occorre fare di più per l'alfabetizzazione e i gruppi svantaggiati

Sin dalla più tenera età va garantito un buon livello di alfabetizzazione, che è basilare per l'acquisizione delle competenze chiave e per l'apprendimento permanente. Di conseguenza il progressivo declino delle abilità di lettura rispetto al parametro di riferimento fissato dall'UE per il 2010 resta un motivo di grave preoccupazione. Un'alfabetizzazione insufficiente, soprattutto dei ragazzi e dei migranti, ostacola gravemente le prospettive di questi soggetti in termini di occupazione e di benessere. La maggior parte dei paesi ha attuato misure specifiche a sostegno dell'alfabetizzazione, ma è evidente che occorrono interventi nazionali più efficaci.

Il parametro di riferimento fissato dell'UE per il 2010 è una riduzione del 20 % della percentuale dei quindicenni con scarse capacità di lettura, mentre il dato è in realtà aumentato passando dal 21,3 % nel 2000 al 24,1 % nel 2006 (9). Nella lettura, in matematica e nelle scienze i risultati degli studenti migranti sono inferiori a quelli degli studenti autoctoni (dati PISA).

Una tendenza che si delinea chiaramente è quella di un approccio più personalizzato all'apprendimento degli allievi svantaggiati. A ciò si accompagnano spesso interventi mirati a sostegno degli studenti con problemi di alfabetizzazione (compresi gli studenti migranti) e con bisogni educativi speciali o a sostegno degli studenti a rischio di abbandono. Secondo quanto sembra emergere dalle relazioni nazionali, i progressi sono però lenti e contrastare lo svantaggio resta un grave problema. Esiste uno scarto notevole tra i paesi che scelgono percorsi di insegnamento inclusivi per gli alunni con bisogni speciali e i paesi che optano per percorsi differenziati: sul totale della popolazione scolastica della scuola dell'obbligo la percentuale degli alunni con bisogni speciali inseriti in contesti differenziati varia tra lo 0,01 % e il 5,1 % (media UE: 2,1 %).

Nella maggior parte dei paesi si va delineando una strategia di programmi che punta all'acquisizione precoce delle competenze di base, in particolare l'alfabetizzazione linguistica e matematica. In alcuni casi questi programmi sono accompagnati dall'individuazione precoce e sistematica dei problemi di apprendimento e da un successivo sostegno volto a evitare che gli allievi restino indietro oppure da programmi volti a stimolare l'interesse per materie quali le lingue straniere o la matematica e le scienze.

Misure specifiche per rispondere ai bisogni dei gruppi svantaggiati sono comuni, ma alcuni paesi hanno introdotto quadri legislativi generali sia per gli studenti in generale sia per categorie particolari di studenti, che disciplinano anche i loro diritti.

2.4.   Necessità di rafforzare le competenze chiave nell'istruzione e nella formazione professionale e nell'educazione degli adulti

Rispetto all'istruzione generale, l'istruzione e formazione professionale (IFP) ha dato più spazio alle competenze; eppure nella maggioranza dei paesi l'intera gamma delle competenze chiave, quali definite dal quadro europeo, viene trattata in modo meno sistematico nei sistemi di IFP che nell'istruzione generale. Occorre in particolare dare maggiore rilievo alla comunicazione nelle lingue straniere e all'intera gamma delle competenze chiave trasversali, sempre più importanti alla luce dell'evoluzione del mercato del lavoro e delle esigenze della società. La questione riguarda i programmi, i metodi didattici e di apprendimento e la formazione dei docenti e dei formatori dell'IFP.

La maggior parte dei paesi sottolinea l'importanza di un sistema efficiente di istruzione degli adulti. L'obiettivo è offrire agli adulti abilità meglio spendibili sul mercato del lavoro, garantire la loro integrazione sociale e la loro preparazione all'invecchiamento attivo.

Qualche passo avanti è stato compiuto per quanto concerne una maggiore partecipazione degli adulti all'istruzione e alla formazione, ma non abbastanza per raggiungere il livello di riferimento del 12,5 % fissato per il 2010. Nel 2008, la percentuale degli europei di età compresa tra i 25 e i 64 anni che ha partecipato ad attività formative nelle quattro settimane precedenti la rilevazione è stata del 9,5 %; la probabilità di partecipazione è cinque volte superiore per gli adulti altamente qualificati rispetto agli adulti scarsamente qualificati.

Ancora oggi 77 milioni di europei di età compresa tra i 25 e i 64 anni (quasi il 30 %) hanno al massimo terminato il primo ciclo dell'istruzione secondaria inferiore.

Le misure a sostegno dell'acquisizione di competenze chiave da parte degli adulti comprendono nuove norme legislative o la modifica di norme legislative esistenti, un miglioramento dei meccanismi di offerta e gestione, nonché misure di finanziamento specifiche. Coerentemente con il piano d'azione in materia di educazione degli adulti (10), un'attenzione particolare viene rivolta all'alfabetizzazione, alle lingue e alla competenza digitale soprattutto per quanto riguarda gli adulti e gli immigrati scarsamente qualificati e/o disoccupati. Sono comuni i programmi noti come «Scuola della seconda opportunità» per il conseguimento del diploma di istruzione secondaria. Talvolta l'alfabetizzazione linguistica e matematica rientra anche nei corsi a carattere professionale. La chiave del successo risiede nell'associare a queste misure un orientamento e il riconoscimento dell'apprendimento formale, non formale e informale.

Nel campo dell'educazione degli adulti è comunque importante anche che l'offerta copra l'intera gamma delle competenze chiave, invece di concentrarsi su singole competenze quali la capacità di leggere e scrivere o competenze professionali specifiche. L'educazione degli adulti dovrebbe rivolgersi a persone in possesso di qualifiche di ogni livello, compresi gli adulti scarsamente qualificati, gli adulti con bisogni educativi speciali e gli anziani, e parallelamente andrebbero potenziate le competenze del personale che opera in questo settore.

3.   STRATEGIE E STRUMENTI DELL'APPRENDIMENTO PERMANENTE

3.1.   L'apprendimento permanente: una nozione consolidata

Tutti i paesi dell'UE riconoscono che l'apprendimento permanente «lungo tutto l'arco della vita» costituisce un fattore chiave per la crescita, l'occupazione e l'inclusione sociale. Un indicatore importante è la partecipazione delle persone di età compresa tra i 4 e i 64 anni all'istruzione e alla formazione, che risulta in crescita nella maggior parte dei paesi dell'UE (11).

La maggior parte dei paesi ha adottato specifiche strategie di apprendimento permanente. Un impegno particolare è stato profuso nello sviluppo di strumenti in grado di sostenere percorsi di apprendimento flessibili tra diversi componenti dei sistemi di istruzione e formazione.

L'attuazione del quadro europeo delle qualifiche sta entrando in una fase cruciale: la maggior parte dei paesi sta facendo notevoli passi avanti nell'elaborazione dei quadri nazionali delle qualifiche per ogni livello e tipologia di istruzione e formazione e nella definizione di una corrispondenza tra il proprio quadro e il quadro europeo entro il 2010. Tutto ciò è collegato a un maggior uso dei risultati dell'apprendimento per definire e descrivere le qualifiche e a una più diffusa convalida dell'apprendimento non formale e informale.

Sono state adottate misure per sviluppare ulteriormente i sistemi di orientamento permanente, in particolare quelli rivolti agli adulti. Occorre tuttavia migliorare il coordinamento dei diversi sistemi di orientamento, anche per aiutare i giovani a completare la propria istruzione e formazione e agevolarne l'ingresso nel mercato del lavoro.

3.2.   Permangono le difficoltà attuative

Resta il problema cruciale dell'attuazione e del rafforzamento delle strategie di apprendimento permanente. Le strategie sono coerenti e complete solo in alcuni casi e alcune si concentrano ancora su settori o categorie particolari invece che sull'intero arco della vita. Per essere efficaci, le strategie devono abbracciare periodi di tempo sufficientemente lunghi, offrire opportunità a ogni fascia d'età ed essere oggetto di revisioni e approfondimenti. Per rafforzare la pertinenza e l'impatto delle strategie e motivare i singoli a partecipare alla formazione, occorrono un maggior coinvolgimento delle parti interessate e un miglior coordinamento con altri settori al di là di quelli dell'istruzione e della formazione. Nella crisi economica attuale una questione fondamentale è l'assenza di meccanismi che consentano di mobilitare strategicamente le risorse limitate per tener conto anche dei bisogni nuovi ed emergenti nel campo delle competenze.

4.   ISTRUZIONE E FORMAZIONE PROFESSIONALE

4.1.   Attenzione agli aspetti relativi all'attrattività e alla qualità

L'obiettivo centrale del processo di Copenhagen, ovvero migliorare l'attrattività e la qualità dei sistemi di IFP, viene perseguito in particolare mediante l'attuazione di sistemi di garanzia della qualità coerentemente con il quadro europeo di riferimento per la garanzia della qualità dell'istruzione e della formazione professionale di recente adozione (12), e si tratta di una priorità per la maggior parte dei paesi dell'UE. Un'attenzione particolare è rivolta alla professionalizzazione dei docenti e dei formatori dell'IFP. Nei diversi paesi è sempre più comune la modularizzazione volta a rendere l'offerta di IFP più flessibile e in linea con le esigenze dei discenti e delle imprese.

4.2.   L'offerta di istruzione e formazione professionale deve essere più pertinente

Come illustrato nella comunicazione «Nuove competenze per nuovi lavori», restano da affrontare importanti sfide. La non corrispondenza tra le competenze disponibili e le competenze lavorative richieste è destinata ad aggravarsi di qui al 2020 se i sistemi di IFP non saranno in grado di rispondere più rapidamente e con maggiore flessibilità al previsto innalzamento delle competenze e delle qualifiche richieste.

La formazione sul lavoro integra sempre più spesso la formazione in aula per rendere l'IFP più rispondente ai bisogni del mercato del lavoro. Vari paesi che non hanno una forte tradizione in questi settori stanno istituendo nuovi programmi di apprendistato e mettendo a punto una collaborazione con le parti sociali per programmare e aggiornare l'offerta di IFP. Per adattare i sistemi di IFP alle esigenze in evoluzione del mercato del lavoro sono tuttavia essenziali rapporti ancora più stretti con il mondo delle imprese e un'ulteriore espansione dell'apprendimento sul lavoro. Occorre anche fare di più per sviluppare strumenti efficaci che consentano di prevedere i futuri bisogni di competenze.

Anche se si constata una crescente attenzione ai passaggi tra il sistema dell'IFP e quello dell'istruzione superiore, bisogna procedere più rapidamente. Agli studenti dell'IFP devono ancora essere offerte prospettive e opportunità più interessanti in termini di qualifiche e di mobilità, ed anche un migliore sostegno sotto forma di orientamento e di insegnamento delle lingue.

5.   AMMODERNARE L'ISTRUZIONE SUPERIORE

5.1.   Passi avanti in termini di miglioramento dell'accesso all'insegnamento superiore e di diversificazione dei finanziamenti

Cresce la consapevolezza politica del fatto che per l'attuazione dell'apprendimento permanente è essenziale far in modo che gli studenti «non tradizionali» possano avere accesso all'istruzione superiore. La maggior parte dei paesi ha adottato misure a favore di una maggiore partecipazione degli studenti di estrazione socioeconomica più modesta, anche attraverso incentivi finanziari.

Il 24 % della popolazione adulta europea (di età compresa tra i 25 e i 64 anni) è in possesso di un titolo di studio elevato (ossia di livello terziario), un dato di gran lunga inferiore a quello di Stati Uniti e Giappone (40 %).

Si accentua la diversificazione delle fonti di finanziamento degli istituti di istruzione superiore, la principale delle quali è rappresentata dalle tasse di iscrizione. Sono sempre più comuni anche i contratti incentivanti e la concorrenza tra gli istituti di istruzione superiore, anche per quanto concerne i finanziamenti pubblici.

5.2.   Restano problematici gli investimenti e l'offerta a livello di apprendimento permanente

Soprattutto in una fase di crisi economica è problematico aumentare gli investimenti pubblici e privati. Sono accolte con favore le iniziative di alcuni paesi dell'UE volte a incrementare e concentrare le risorse destinate agli investimenti nell'istruzione superiore, ma va promossa una maggiore diversificazione per far affluire ulteriori finanziamenti. Occorre inoltre migliorare l'efficacia degli investimenti mediante un rafforzamento dei meccanismi di garanzia della qualità sostenuto da un potenziamento della cooperazione, come previsto nel quadro strategico «ET 2020».

Rigidità culturali e strutturali restano le principali difficoltà al rafforzamento del ruolo dell'istruzione superiore nello sviluppo professionale o personale continuo di coloro che già lavorano. Gli istituti di istruzione superiore dovrebbero essere incentivati a sviluppare programmi di studio e modalità di frequenza più flessibili e ad estendere la convalida degli studi precedenti. L'istruzione superiore dovrebbe partecipare in modo stabile e dall'interno all'elaborazione dei quadri nazionali generali delle qualifiche.

È essenziale consolidare l'autonomia delle università, migliorare la gestione degli istituti e rafforzarne la responsabilità in modo che possano aprirsi verso tutti gli studenti, in particolare quelli «non tradizionali» e diversificare le loro entrate. I partenariati tra università e imprese (13) possono creare le condizioni opportune per un incremento della quota dei finanziamenti privati forniti dalle imprese; inoltre, in linea con l'iniziativa «Nuove competenze per nuovi lavori», possono aiutare le università a sviluppare programmi di studio e qualifiche più attinenti alle competenze di cui gli studenti hanno bisogno e che il mercato del lavoro richiede (14).

6.   LA STRADA DA SEGUIRE

6.1.   Promozione della cooperazione a livello dell'UE — attuazione del nuovo quadro strategico

La presente relazione congiunta 2010 segnala i progressi compiuti in una serie di settori importanti e mostra come la cooperazione europea abbia contribuito alle riforme nazionali (15). D'altra parte, però, individua anche una serie di problematiche serie riguardanti la piena realizzazione del quadro delle competenze chiave e una maggiore apertura e pertinenza dell'istruzione e della formazione: in questi ambiti occorrono altri interventi a livello europeo e nazionale.

Il quadro strategico dell'istruzione e della formazione («ET 2020») è uno strumento per affrontare tali questioni, che dovrebbero rientrare tra i settori di intervento prioritario nel primo ciclo di lavoro 2009-2011 del quadro ET 2020, anche in rapporto all'attuazione dell'iniziativa «Nuove competenze per nuovi lavori» e della strategia dell'Unione europea per i giovani (16).

6.2.   Competenze chiave per tutti come risultato dell'apprendimento permanente

Molti paesi stanno riformando i programmi di studio proprio sulla base del quadro delle competenze chiave, soprattutto in ambito scolastico. Occorre però elaborare e attuare su più ampia scala approcci innovativi all'insegnamento e all'apprendimento per far sì che ogni cittadino possa avere accesso ad opportunità di apprendimento permanente di qualità.

| — | È necessario un maggior impegno a sostegno dell'acquisizione delle competenze chiave da parte di coloro che rischiano di ottenere risultati al di sotto delle loro potenzialità nel campo dell'istruzione e di subire l'esclusione sociale. Gli sforzi intesi a fornire ulteriori fondi per i discenti svantaggiati, il sostegno per rispondere ai bisogni educativi speciali in contesti inclusivi o le misure specifiche volte a prevenire l'abbandono scolastico precoce dovrebbero essere generalizzati. L'aspetto più preoccupante è il numero crescente di persone con basso livello di capacità di lettura. Sono necessari interventi globali a livello nazionale ed europeo, indirizzati ad ogni livello di istruzione, da quello pre-primario passando per l'IFP e l'educazione degli adulti. |
| --- | --- |

—

È necessario un maggior impegno a sostegno dell'acquisizione delle competenze chiave da parte di coloro che rischiano di ottenere risultati al di sotto delle loro potenzialità nel campo dell'istruzione e di subire l'esclusione sociale. Gli sforzi intesi a fornire ulteriori fondi per i discenti svantaggiati, il sostegno per rispondere ai bisogni educativi speciali in contesti inclusivi o le misure specifiche volte a prevenire l'abbandono scolastico precoce dovrebbero essere generalizzati. L'aspetto più preoccupante è il numero crescente di persone con basso livello di capacità di lettura. Sono necessari interventi globali a livello nazionale ed europeo, indirizzati ad ogni livello di istruzione, da quello pre-primario passando per l'IFP e l'educazione degli adulti.

| — | Occorre anche fare di più nella messa a punto di metodi didattici e di valutazione coerenti con l'approccio basato sulle competenze. Gli Stati membri e la Commissione intensificheranno i lavori nell'ambito del quadro strategico «ET 2020» per affrontare questi problemi. Attraverso l'apprendimento il discente non dovrebbe acquisire solo conoscenze, ma anche le abilità e gli atteggiamenti corrispondenti. Un impegno particolare è necessario per quanto attiene a quelle competenze chiave trasversali che sono essenziali per una maggiore creatività e innovazione e per riuscire nel mondo del lavoro e in generale nella società. |
| --- | --- |

—

Occorre anche fare di più nella messa a punto di metodi didattici e di valutazione coerenti con l'approccio basato sulle competenze. Gli Stati membri e la Commissione intensificheranno i lavori nell'ambito del quadro strategico «ET 2020» per affrontare questi problemi. Attraverso l'apprendimento il discente non dovrebbe acquisire solo conoscenze, ma anche le abilità e gli atteggiamenti corrispondenti. Un impegno particolare è necessario per quanto attiene a quelle competenze chiave trasversali che sono essenziali per una maggiore creatività e innovazione e per riuscire nel mondo del lavoro e in generale nella società.

| — | Lo sviluppo professionale continuo di tutti gli insegnanti e formatori e di tutti i dirigenti scolastici deve dar loro le competenze pedagogiche, e non solo, necessarie all'assunzione dei nuovi ruoli che questo approccio implicitamente comporta. È infine essenziale rendere più attrattiva e sostenere meglio la carriera dell'insegnante. |
| --- | --- |

—

Lo sviluppo professionale continuo di tutti gli insegnanti e formatori e di tutti i dirigenti scolastici deve dar loro le competenze pedagogiche, e non solo, necessarie all'assunzione dei nuovi ruoli che questo approccio implicitamente comporta. È infine essenziale rendere più attrattiva e sostenere meglio la carriera dell'insegnante.

| — | Vanno rafforzate le competenze necessarie alla partecipazione all'apprendimento ulteriore e al mercato del lavoro, due aspetti che sono spesso strettamente correlati tra loro. L'approccio basato sulle competenze chiave va dunque sviluppato ancora, al di là dell'ambito scolastico, nell'istruzione degli adulti e nell'IFP in collegamento con il processo di Copenaghen, bisogna fare in modo che gli esiti dell'istruzione superiore siano più rispondenti alle esigenze del mercato del lavoro. Ciò comporta anche la messa a punto di metodi di valutazione e attestazione di competenze, abilità e atteggiamenti trasversali importanti per accedere al lavoro e all'apprendimento ulteriore. Occorre elaborare un «linguaggio» comune che serva a far comunicare tra loro il mondo dell'istruzione e della formazione e quello del lavoro, in modo che per i cittadini e i datori di lavoro sia più facile comprendere la pertinenza tra le competenze chiave e i risultati dell'apprendimento da un lato e le mansioni e le occupazioni dall'altro. Ciò favorirebbe una maggiore mobilità occupazionale e geografica dei cittadini. |
| --- | --- |

—

Vanno rafforzate le competenze necessarie alla partecipazione all'apprendimento ulteriore e al mercato del lavoro, due aspetti che sono spesso strettamente correlati tra loro. L'approccio basato sulle competenze chiave va dunque sviluppato ancora, al di là dell'ambito scolastico, nell'istruzione degli adulti e nell'IFP in collegamento con il processo di Copenaghen, bisogna fare in modo che gli esiti dell'istruzione superiore siano più rispondenti alle esigenze del mercato del lavoro. Ciò comporta anche la messa a punto di metodi di valutazione e attestazione di competenze, abilità e atteggiamenti trasversali importanti per accedere al lavoro e all'apprendimento ulteriore. Occorre elaborare un «linguaggio» comune che serva a far comunicare tra loro il mondo dell'istruzione e della formazione e quello del lavoro, in modo che per i cittadini e i datori di lavoro sia più facile comprendere la pertinenza tra le competenze chiave e i risultati dell'apprendimento da un lato e le mansioni e le occupazioni dall'altro. Ciò favorirebbe una maggiore mobilità occupazionale e geografica dei cittadini.

6.3.   Estendere l'approccio basato sul partenariato

Per migliorare le competenze dei cittadini e quindi prepararli meglio per il futuro, anche i sistemi di istruzione e di formazione devono aprirsi di più ed essere maggiormente in linea con il mondo esterno.

| — | È opportuno promuovere ad ogni livello i partenariati tra gli istituti di istruzione e formazione e il mondo esterno, in particolare il mondo del lavoro. Essi dovrebbero riunire attorno a uno stesso programma professionisti dell'istruzione e della formazione, imprese, organismi della società civile, autorità nazionali e regionali, in un'ottica di apprendimento permanente. I partenariati creerebbero anche nuove opportunità di mobilità dei discenti. |
| --- | --- |

—

È opportuno promuovere ad ogni livello i partenariati tra gli istituti di istruzione e formazione e il mondo esterno, in particolare il mondo del lavoro. Essi dovrebbero riunire attorno a uno stesso programma professionisti dell'istruzione e della formazione, imprese, organismi della società civile, autorità nazionali e regionali, in un'ottica di apprendimento permanente. I partenariati creerebbero anche nuove opportunità di mobilità dei discenti.

| — | Sono necessari più incentivi per incoraggiare gli istituti di istruzione superiore ad ampliare l'accesso dei discenti «non tradizionali» e delle categorie svantaggiate, anche mediante partenariati con soggetti esterni. |
| --- | --- |

—

Sono necessari più incentivi per incoraggiare gli istituti di istruzione superiore ad ampliare l'accesso dei discenti «non tradizionali» e delle categorie svantaggiate, anche mediante partenariati con soggetti esterni.

| — | I discenti dovrebbero avere maggiori e migliori opportunità di fare esperienze pratiche e capire la vita professionale, civile e culturale. Per questo andrebbe riconosciuto un ruolo maggiore all'apprendimento sul lavoro, ai tirocini e ai programmi di volontariato non solo nell'IFP e nell'educazione degli adulti, ma anche nelle scuole e nell'istruzione superiore. |
| --- | --- |

—

I discenti dovrebbero avere maggiori e migliori opportunità di fare esperienze pratiche e capire la vita professionale, civile e culturale. Per questo andrebbe riconosciuto un ruolo maggiore all'apprendimento sul lavoro, ai tirocini e ai programmi di volontariato non solo nell'IFP e nell'educazione degli adulti, ma anche nelle scuole e nell'istruzione superiore.

| — | L'elaborazione delle strategie di apprendimento permanente e la loro attuazione dovrebbero coinvolgere le parti interessate e gli operatori del settore, in collaborazione con altri settori diversi da quelli dell'istruzione e della formazione. |
| --- | --- |

—

L'elaborazione delle strategie di apprendimento permanente e la loro attuazione dovrebbero coinvolgere le parti interessate e gli operatori del settore, in collaborazione con altri settori diversi da quelli dell'istruzione e della formazione.

6.4.   Il ruolo dell'istruzione e della formazione nella strategia post-2010 dell'UE («UE 2020»)

Aumenti mirati degli investimenti nell'istruzione e nella formazione a livello nazionale ed europeo sono uno strumento chiave per uscire dalla crisi economica, sia nell'ottica delle riforme strutturali a lungo termine sia per attenuare l'impatto sociale immediato della crisi. Il successo dell'Europa nel competere sullo scenario globale dipende dalle sue abilità e dalla sua capacità di innovazione e dal rapido passaggio a un'economia della conoscenza a basse emissioni di carbonio.

Va rafforzato il ruolo dell'istruzione e della formazione che sono alla base del triangolo della conoscenza. L'innovazione e la crescita saranno deboli senza un'ampia base di conoscenze, abilità e competenze che promuova il talento e la creatività fin dalla più tenera età e sia aggiornata nel corso di tutta la vita adulta.

L'apprendimento permanente e la mobilità offerti dall'istruzione e dalla formazione di qualità sono essenziali: è così che tutti possono acquisire le abilità importanti non solo per il mercato del lavoro, ma anche per l'inclusione sociale e la cittadinanza attiva. Il quadro strategico «ET 2020» e l'iniziativa «Nuove competenze per nuovi lavori» svolgeranno un ruolo fondamentale nell'affrontare le priorità che sono al centro della futura strategia «UE 2020».

---

(1)  Elaborata sulla base di due documenti di lavoro della Commissione: 15897/09 ADD 1 (contenente un'analisi dell'attuazione a livello europeo e nazionale) e 16646/09 ADD 1 (relativo agli indicatori e parametri di riferimento 2009).

(2)  GU C 142 del 14.6.2002, pag. 1.

(3)  GU C 119 del 28.5.2009, pag. 2.

(4)  SEC(2009) 1598 e SEC(2009) 1616.

(5)  GU L 394 del 30.12.2006, pag. 10.

(6)  COM(2008) 868.

(7)  Cfr. nota 5.

(8)  OCSE 2009.

(9)  I risultati dello studio PISA 2009 saranno disponibili nel dicembre 2010.

(10)  COM(2007) 558 e GU C 140 del 6.6.2008, pag. 10.

(11)  Cfr. SEC(2009) 1616, capitolo 1, grafico 1.2.

(12)  GU C 155 dell'8.7.2009, pag. 1.

(13)  COM(2009) 158.

(14)  Cfr. Eurobarometro n. 260.

(15)  Cfr. anche SEC(2009) 1598.

(16)  COM(2009) 200.

---

Commissione europea

| 6.5.2010 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 117/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 117/8

---

Tassi di cambio dell'euro (1)

5 maggio 2010

2010/C 117/02

1 euro =

| | Moneta | Tasso di cambio |
| --- | --- | --- |
| USD | dollari USA | 1,2924 |
| JPY | yen giapponesi | 122,66 |
| DKK | corone danesi | 7,4427 |
| GBP | sterline inglesi | 0,85510 |
| SEK | corone svedesi | 9,6419 |
| CHF | franchi svizzeri | 1,4325 |
| ISK | corone islandesi | |
| NOK | corone norvegesi | 7,8165 |
| BGN | lev bulgari | 1,9558 |
| CZK | corone ceche | 25,878 |
| EEK | corone estoni | 15,6466 |
| HUF | fiorini ungheresi | 276,83 |
| LTL | litas lituani | 3,4528 |
| LVL | lats lettoni | 0,7067 |
| PLN | zloty polacchi | 4,0320 |
| RON | leu rumeni | 4,1713 |
| TRY | lire turche | 1,9606 |
| AUD | dollari australiani | 1,4250 |
| CAD | dollari canadesi | 1,3280 |
| HKD | dollari di Hong Kong | 10,0374 |
| NZD | dollari neozelandesi | 1,8014 |
| SGD | dollari di Singapore | 1,7904 |
| KRW | won sudcoreani | 1 453,21 |
| ZAR | rand sudafricani | 9,8233 |
| CNY | renminbi Yuan cinese | 8,8223 |
| HRK | kuna croata | 7,2545 |
| IDR | rupia indonesiana | 11 819,16 |
| MYR | ringgit malese | 4,1751 |
| PHP | peso filippino | 58,178 |
| RUB | rublo russo | 38,5110 |
| THB | baht thailandese | 41,790 |
| BRL | real brasiliano | 2,2866 |
| MXN | peso messicano | 16,2789 |
| INR | rupia indiana | 58,0800 |

Moneta

Tasso di cambio

USD

dollari USA

1,2924

JPY

yen giapponesi

122,66

DKK

corone danesi

7,4427

GBP

sterline inglesi

0,85510

SEK

corone svedesi

9,6419

CHF

franchi svizzeri

1,4325

ISK

corone islandesi

NOK

corone norvegesi

7,8165

BGN

lev bulgari

1,9558

CZK

corone ceche

25,878

EEK

corone estoni

15,6466

HUF

fiorini ungheresi

276,83

LTL

litas lituani

3,4528

LVL

lats lettoni

0,7067

PLN

zloty polacchi

4,0320

RON

leu rumeni

4,1713

TRY

lire turche

1,9606

AUD

dollari australiani

1,4250

CAD

dollari canadesi

1,3280

HKD

dollari di Hong Kong

10,0374

NZD

dollari neozelandesi

1,8014

SGD

dollari di Singapore

1,7904

KRW

won sudcoreani

1 453,21

ZAR

rand sudafricani

9,8233

CNY

renminbi Yuan cinese

8,8223

HRK

kuna croata

7,2545

IDR

rupia indonesiana

11 819,16

MYR

ringgit malese

4,1751

PHP

peso filippino

58,178

RUB

rublo russo

38,5110

THB

baht thailandese

41,790

BRL

real brasiliano

2,2866

MXN

peso messicano

16,2789

INR

rupia indiana

58,0800

---

(1)  Fonte: tassi di cambio di riferimento pubblicati dalla Banca centrale europea.

---

INFORMAZIONI PROVENIENTI DAGLI STATI MEMBRI

| 6.5.2010 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 117/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 117/9

---

Informazioni comunicate dagli Stati membri sugli aiuti di Stato concessi ai sensi del regolamento (CE) n. 1857/2006 della Commissione relativo all'applicazione degli articoli 87 e 88 del trattato agli aiuti di Stato a favore delle piccole e medie imprese attive nella produzione di prodotti agricoli e recante modifica del regolamento (CE) n. 70/2001

2010/C 117/03

Aiuto n.: XA 13/10.

Stato membro: Italia.

Regione: Lombardia.

Titolo del regime di aiuto o nome dell'impresa beneficiaria di un aiuto individuale: piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali.

Base giuridica:

| — | bozza di deliberazione della Giunta regionale «Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali», |
| --- | --- |

—

bozza di deliberazione della Giunta regionale «Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali»,

| — | notifica XA 396/08, |
| --- | --- |

—

notifica XA 396/08,

| — | L.R. 31/08, |
| --- | --- |

—

L.R. 31/08,

| — | D.Lgs. 102/04, |
| --- | --- |

—

D.Lgs. 102/04,

| — | D.LGS. 82/08, |
| --- | --- |

—

D.LGS. 82/08,

| — | D.M. 12939/08, |
| --- | --- |

—

D.M. 12939/08,

| — | D.M. 102208/2004. |
| --- | --- |

—

D.M. 102208/2004.

Spesa annua prevista nell'ambito del regime o importo annuo totale concesso all'impresa: 3 000 000 EUR /anno.

Intensità massima di aiuti: fino al 50 % ed all’80 % del costo dei premi assicurativi, ai sensi dell’articolo 12 del regolamento (CE) n.1857/2006.

Data di applicazione: a decorrere dalla data di pubblicazione del numero di registrazione della domanda di esenzione sul sito della Direzione generale dell’agricoltura e dello sviluppo rurale della Commissione.

Durata del regime o dell'aiuto individuale: 5 anni.

Fino al 30 giugno 2014.

Obiettivo dell'aiuto: aiuti per il pagamento di premi assicurativi per la copertura delle perdite dovute alle avversità atmosferiche

Settore economico: produzioni vegetali.

Nome e indirizzo dell'autorità che eroga l'aiuto:

| Regione Lombardia — DG Agricoltura |
| --- |
| Via Pola 12/14 |
| 20124 Milano MI |
| ITALIA |

Regione Lombardia — DG Agricoltura

Via Pola 12/14

20124 Milano MI

ITALIA

Sito web: http://www.regione.lombardia.it, clicca di seguito «Settori e politiche», «Agricoltura», «Argomenti», «Aiuti di stato nel settore agricolo: pubblicazione dei regimi di aiuto»

Altre informazioni: il regime di aiuto sarà applicato adottando le medesime modalità di finanziamento, istruttoria delle domande e concessione del contributo previste dal regime XA 396/08, essendo peraltro coincidenti nel loro svolgimento. La Regione intende integrare con risorse proprie le eventuali minori erogazioni ministeriali rispetto a quanto previsto dalla normativa, al fine di garantire il mantenimento dell'effetto incentivo iniziale, assicurando in ogni caso il non superamento della soglia di aiuto prevista dal regolamento (CE) n. 1857/06.

Aiuto n.: XA 37/10.

Stato membro: Francia.

Regione: —

Titolo del regime di aiuto o nome dell'impresa beneficiaria di un aiuto individuale: Indemnisation par le Fonds national de garantie contre les calamités agricoles (FNGCA) des dommages causés aux exploitations agricoles par les calamités.

Base giuridica:

| — | articolo 11 del regolamento (CE) n 1857/2006 della Commissione, |
| --- | --- |

—

articolo 11 del regolamento (CE) n 1857/2006 della Commissione,

| — | Articles L.361-1 et suivants du Code rural, |
| --- | --- |

—

Articles L.361-1 et suivants du Code rural,

| — | Articles D.361-1 et suivants du Code rural. |
| --- | --- |

—

Articles D.361-1 et suivants du Code rural.

Spesa annua prevista nell'ambito del regime o importo annuo totale concesso all'impresa: 180 milioni di EUR del Fonds en moyenne pluriannuelle, ma il livello della spesa dipende dalla sinistrosità degli eventi di natura climatica e perciò, ovviamente, è imprevedibile.

Intensità massima di aiuti: 35 %.

Il tasso d'indennizzo dei danni varia a seconda della natura del sinistro e della produzione interessata. In pratica, il suddetto tasso da parte del FNGCA varia dal 12 al 35 % dell'ammontare delle perdite.

Data di applicazione: a partire dalla data di pubblicazione del numero di registrazione della domanda di esenzione sul sito della direzione generale dell'Agricoltura e dello sviluppo rurale della Commissione.

Durata del regime o dell'aiuto individuale: fino alla fine del 2010.

Obiettivo dell'aiuto: indennizzo delle perdite subite dagli agricoltori in seguito a un evento atmosferico eccezionale che abbia danneggiato in modo significativo la produzione agricola e che possa essere considerato una calamità agricola (o calamità naturale) ai sensi dell'articolo 2, paragrafo 8, del regolamento (CE) n. 1857/2006.

Nel caso in cui si verifichi un evento atmosferico di eccezionale entità il prefetto del dipartimento interessato, se lo ritiene necessario, avvia una missione d'inchiesta che gli fornisce le informazioni necessarie sul fenomeno all'origine del sinistro, in particolare sulla sua natura precisa, sulla sua eccezionalità e sui danni accertati.

Il prefetto, in base alla missione di inchiesta e al parere del Comité départemental d'expertise, da lui convocato, chiede se possa essere riconosciuto il carattere di calamità agricola per il sinistro considerato.

Dopo aver provveduto al relativo esame e previo parere del Comité national de l'assurance, il ministro dell'agricoltura emette un decreto nel quale si riconosce il carattere di calamità agricola in relazione a dei beni esattamente individuati e ad una zona precisamente delimitata.

Affinché un sinistro sia riconosciuto, è necessario che, per una determinata zona e una data produzione, venga constatata una perdita significativa rispetto ad un valore di riferimento calcolato.

Tale valore di riferimento, denominato «barème» (tabella) nel Code rural, stabilito a livello dipartimentale, corrisponde al rendimento su una media triennale basata sui cinque anni precedenti, escludendo l'anno con il rendimento più alto e quello con il rendimento più basso. I prezzi riportati nella tabella sono quelli osservati a livello locale per la coltura considerata nel corso della campagna precedente quella di elaborazione della tabella.

L'indennizzo è assegnato dal FNGCA nel limite degli stanziamenti disponibili e, a livello delle singole aziende, nel limite delle perdite calcolate per ogni singola azienda agricola. Per poter beneficiare degli indennizzi corrisposti dal FNGCA, le perdite per produzione devono essere superiori al 30 %, o al 42 % nel caso in cui la produzione benefici di un aiuto accoppiato PAC. Dall'importo delle perdite ammissibili all'indennizzo sono dedotti gli importi percepiti nell'ambito di regimi assicurativi e i costi non sostenuti a causa delle avversità atmosferiche.

L'indennizzo è versato direttamente al produttore che ha subito le perdite.

Gli immobili agricoli assicurabili sono esclusi dall'elenco dei beni per i quali può essere corrisposto un indennizzo in seguito a calamità agricole. Inoltre sono esclusi da qualsiasi indennizzo i settori considerati assicurabili, vale a dire quelli per i quali esiste un'adeguata offerta di assicurazione.

Settore economico: tutte le aziende agricole (ad eccezione delle grandi imprese) con una produzione primaria della frutta, delle verdure, dei vigneti, dei foraggi, delle piante per profumo, aromatiche e medicinali e delle colture industriali.

Nome e indirizzo dell'autorità che eroga l'aiuto:

| Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche |
| --- |
| Direction générale des politiques agricoles, agroalimentaire et des territoires |
| Sous-direction des entreprises agricoles — Bureau du crédit et de l'assurance |
| 3 rue Barbet de Jouy |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche

Direction générale des politiques agricoles, agroalimentaire et des territoires

Sous-direction des entreprises agricoles — Bureau du crédit et de l'assurance

3 rue Barbet de Jouy

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Sito web: http://agriculture.gouv.fr/sections/thematiques/europe-international/aides-d-etat-projets/downloadFile/FichierAttache_2_f0/regimecalam16fev10_pour_site.pdf?nocache=1266389918.43

(dans: http://agriculture.gouv.fr/sections/thematiques/europe-international)

Altre informazioni: —

Aiuto n.: XA 45/10.

Stato membro: Repubblica federale di Germania.

Regione: Freistaat Bayern.

Titolo del regime di aiuto o nome dell'impresa beneficiaria di un aiuto individuale: Gewährung von Leistungen durch die Bayerische Tierseuchenkasse nach der „Dritten Satzung zur Änderung der Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung)“:

Übernahme der Kosten für den Impfstoff bei Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit bei Rindern und Schafen im Freistaat Bayern.

Übernahme eines Teils der Einkommenseinbußen, die bayerische Rindermastbetriebe in anerkannt BHV1-freien Regionen (bayerische Regionen gemäß Anhang II der Entscheidung 2004/558/EG) wegen der Quarantäneauflagen aufgrund der Entscheidung der Kommission vom 15. Juli 2004 zur Umsetzung der Richtlinie 64/432/EWG des Rates hinsichtlich ergänzender Garantien im innergemeinschaftlichen Handel mit Rindern in Bezug auf die infektiöse bovine Rhinotracheitis und der Genehmigung der von einigen Mitgliedstaaten vorgelegten Tilgungsprogramme (2004/558/EG) erleiden.

Base giuridica:

| — | § 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland |
| --- | --- |

—

§ 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland

| — | Art. 5 Abs. 2, Art. 5 b Abs. 2 des Gesetzes über den Vollzug des Tierseuchenrechts des Freistaats Bayern |
| --- | --- |

—

Art. 5 Abs. 2, Art. 5 b Abs. 2 des Gesetzes über den Vollzug des Tierseuchenrechts des Freistaats Bayern

| — | Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung), registriert von der EU-Kommission unter der Identifikationsnummer XA 287/08 |
| --- | --- |

—

Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung), registriert von der EU-Kommission unter der Identifikationsnummer XA 287/08

Spesa annua prevista nell'ambito del regime o importo annuo totale concesso all'impresa: 1,5 milioni di EUR all'anno (finanziati tramite contributi degli allevatori a favore della Bayerische Tierseuchenkasse)

Intensità massima di aiuti: tetto del 100 %.

Data di applicazione: sovvenzione annuale.

Durata del regime o dell'aiuto individuale: dalla data di notifica dell'esenzione fino al 31 dicembre 2013.

Obiettivo dell'aiuto: aiuto relativo alla lotta contro le epizoozie in conformità all'articolo 10 del regolamento (CE) n. 1857/2006.

I costi di vaccinazione dei bovini e degli ovini contro la febbre catarrale in Baviera sono rimborsati, in conformità all'articolo 10, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1857/2006, a titolo di misura di prevenzione e di lotta contro tale epizoozia. Il rimborso è inteso a incoraggiare gli allevatori a praticare la vaccinazione e ad assicurare la copertura più completa possibile nella vaccinazione del patrimonio zootecnico bovino e ovino bavarese. Sarà così possibile garantire una protezione ottimale del bestiame in questione contro la febbre catarrale, malattia che figura nell'elenco dell'Ufficio internazionale delle epizoozie (OIE) e nell'allegato alla decisione 90/424/CEE.

A norma dell'articolo 10, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1857/2006, è concesso un aiuto inteso a compensare gli allevatori di bovini nelle zone della Baviera riconosciute indenni dal virus BHV1 (regioni della Baviera di cui all'allegato II della decisione 2004/558/CE) delle perdite di reddito causate dagli obblighi imposti in materia di quarantena sulla base della decisione della Commissione del 15 luglio 2004, che stabilisce le modalità d'applicazione della direttiva 64/432/CEE del Consiglio per quanto riguarda le garanzie complementari per gli scambi intracomunitari di animali della specie bovina in relazione alla rinotracheite bovina infettiva e l'approvazione dei programmi di eradicazione presentati da alcuni Stati membri (2004/558/CE). Questa misura dovrebbe rafforzare l'efficacia delle misure di quarantena e a garantire che le zone attualmente riconosciute indenni dal virus BHV1 restino tali. L'epizoozia causata da tale virus figura nell'elenco dell'OIE tra quelle che causano notevoli danni all'agricoltura e la Baviera ha intrapreso misure di lotta contro tale malattia.

Beneficiarie dell'aiuto sono le piccole e medie imprese ai sensi del regolamento (CE) n. 1857/2006.

L'aiuto non concerne misure per le quali la normativa comunitaria stabilisce che i costi debbano essere sostenuti dalle aziende agricole in questione.

Gli aiuti a norma dell'articolo 10, paragrafo 1, del regolamento (CE) n. 1857/2006 non comportano pagamenti diretti in denaro ai produttori e sono concessi sotto forma di servizi agevolati. La Bayerische Tierseuchenkasse si fa carico del costo delle prestazioni e paga direttamente i prestatori del servizio. L'intensità lorda dell'aiuto non deve essere superiore al 100 %. Le prestazioni includono i costi connessi all'acquisto dei vaccini contro la febbre catarrale.

Gli aiuti a norma dell'articolo 10, paragrafo 2, del regolamento (CE) n. 1857/2006 sono intesi a limitare le perdite di reddito causate dagli obblighi di quarantena imposti per la lotta contro il virus BHV1. Anche in tal caso l'intensità lorda dell'aiuto non può superare il 100 % dei costi.

Settore economico: allevatori del settore bovino e ovino (aziende agricole) del Land della Baviera.

Nome e indirizzo dell'autorità che eroga l'aiuto:

| Bayerische Tierseuchenkasse |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Arabellastraße 29 |
| 81925 München |
| DEUTSCHLAND |
| E-mail: info@btsk.de |

Bayerische Tierseuchenkasse

Anstalt des öffentlichen Rechts

Arabellastraße 29

81925 München

DEUTSCHLAND

E-mail: info@btsk.de

Sito web: Per le basi giuridiche

Tierseuchengesetz:

http://www.gesetze-im-internet.de/bundesrecht/viehseuchg/gesamt.pdf

Gesetz über den Vollzug des Tierseuchenrechts:

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/tierseuchengesetz-vollzug-2010.pdf

Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung):

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/1.1.2010-leistungssatzung.pdf

Per il regime di aiuto:

3. Satzung zur Änderung der Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung)

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/3.aenderungssatzungderleistungssatzung.pdf

Altre informazioni: —

Aiuto n.: XA 52/10.

Stato membro: Germania.

Regione: Brandenburg.

Titolo del regime di aiuto o nome dell'impresa beneficiaria di un aiuto individuale: Beihilfen zu den Kosten des Impfstoffes zur Impfung von Rinder-, Schaf- und

Ziegenbeständen gegen den Serotyp 8 des Virus der Blauzungenkrankheit (BTV8)

Base giuridica: Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8

Spesa annua prevista nell'ambito del regime o importo annuo totale concesso all'impresa: importo annuo totale di 350 000 EUR (finanziata mediante contributi versati dagli allevatori alla Cassa per le epizoozie del Land Brandenburg e con risorse regionali).

Intensità massima di aiuti: 100 % dei costi del vaccino.

L'intensità massima dell'aiuto non supera il 100 %. Non sono concessi pagamenti diretti ai proprietari degli animali, ma una compensazione dei costi al prestatore di servizi.

Data di applicazione: dal 1o marzo 2010, previo ricevimento della ricevuta della Commissione contrassegnata da un numero di identificazione a norma dell'articolo 20 del regolamento (CE) n. 1857/2006.

Durata del regime o dell'aiuto individuale: fino al 31 dicembre 2013.

Obiettivo dell'aiuto: l'esenzione si fonda sull'articolo 10 del regolamento (CE) n. 1857/2006.

l'obiettivo della misura è il pagamento dei costi per la vaccinazione di bovini, ovini e caprini contro il sierotipo 8 del virus della febbre catarrale degli ovini.

Nessun aiuto finanziario è versato direttamente agli agricoltori; l'aiuto è concesso sotto forma di prestazione di servizi sovvenzionati.

Più in particolare si sottolinea il rispetto dell'articolo 10, paragrafi da 6 a 8, del regolamento (CE) n. 1857/2006.

Questa misura si iscrive nella prevenzione della febbre catarrale ed è conforme al mercato comune ai sensi dell'articolo 87, paragrafo 3, lettera c), del trattato UE.

Settore economico: agricoltura/allevamento.

Nome e indirizzo dell'autorità che eroga l'aiuto:

| Landesamt für Verbraucherschutz |
| --- |
| Landwirtschaft und Flurneuordnung |
| Tierseuchenkasse Brandenburg |
| Groß Gaglow |
| Am Seegraben 18 |
| 03051 Cottbus |
| DEUTSCHLAND |
| E-mail: info@tsk-BB.de |

Landesamt für Verbraucherschutz

Landwirtschaft und Flurneuordnung

Tierseuchenkasse Brandenburg

Groß Gaglow

Am Seegraben 18

03051 Cottbus

DEUTSCHLAND

E-mail: info@tsk-BB.de

Sito web:

| — | Tierseuchengesetz (Legge sulle epizoozie)
  http://www.bgblportal.de/BGBL/bgbl1f/bgbl104s1260.pdf |
| --- | --- |

—

Tierseuchengesetz (Legge sulle epizoozie)

http://www.bgblportal.de/BGBL/bgbl1f/bgbl104s1260.pdf

| — | Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (Legge di applicazione della legge sulle epizoozie) del Land Brandenburg
  http://www.bravors.brandenburg.de/sixcms/detail.php?gsid=land_bb_bravors_01.c.23595.de |
| --- | --- |

—

Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz (Legge di applicazione della legge sulle epizoozie) del Land Brandenburg

http://www.bravors.brandenburg.de/sixcms/detail.php?gsid=land_bb_bravors_01.c.23595.de

| — | Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8 im Jahr 2010 (pubblicato nel Bollettino ufficiale del Land Brandenburg)
  http://www.mugv.brandenburg.de/v/lbsvet/TEILA/A1_2_2_2.PDF |
| --- | --- |

—

Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8 im Jahr 2010 (pubblicato nel Bollettino ufficiale del Land Brandenburg)

http://www.mugv.brandenburg.de/v/lbsvet/TEILA/A1_2_2_2.PDF

Altre informazioni: —

---

V Avvisi

PROCEDIMENTI RELATIVI ALL'ATTUAZIONE DELLA POLITICA DELLA CONCORRENZA

Commissione europea

| 6.5.2010 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 117/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 117/13

---

AIUTI DI STATO — REPUBBLICA DI SLOVACCHIA

Aiuto di Stato C 5/10 (ex NN 48/09 e ex N 485/09) — Sovvenzione pubblica concessa a favore di Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo)

Invito a presentare osservazioni ai sensi dell’articolo 108, paragrafo 2, del TFUE

(Testo rilevante ai fini del SEE)

2010/C 117/04

Con lettera del 24 febbraio 2010, riprodotta nella lingua facente fede dopo la presente sintesi, la Commissione ha notificato alla Repubblica di Slovacchia la propria decisione di avviare il procedimento di cui all’articolo 108, paragrafo 2, del trattato sul funzionamento dell’Unione europea (TFUE) (1) in relazione alla misura in oggetto.

La Commissione invita gli interessati a presentare osservazioni in merito alla misura riguardo alla quale viene avviato il procedimento entro un mese dalla data della presente pubblicazione, inviandole al seguente indirizzo:

| Commissione europea |
| --- |
| Direzione generale Concorrenza |
| Protocollo Aiuti di Stato |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Commissione europea

Direzione generale Concorrenza

Protocollo Aiuti di Stato

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Dette osservazioni saranno comunicate alla Repubblica slovacca. Su richiesta scritta e motivata degli autori delle osservazioni, la loro identità non sarà rivelata.

PROCEDIMENTO

Il 21 aprile 2009 la Commissione ha ricevuto una denuncia da parte di un terzo in merito ad un prestito di 166 milioni di EUR concesso dalle autorità slovacche all’impresa Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) il 6 aprile 2009 mediante il decreto governativo n. 173 del 4 marzo 2009 (2). Dopo i contatti intercorsi tra la Commissione e le autorità slovacche, queste ultime hanno confermato l’esistenza del prestito, sostenendo che era stato concesso a condizioni di mercato e che non costituiva pertanto aiuto di Stato. In conformità all’articolo 108, paragrafo 3, del TFUE, le autorità slovacche hanno notificato la misura per motivi di certezza del diritto il 10 agosto 2009.

DESCRIZIONE DELLA MISURA

La durata del prestito è decennale con un periodo di grazia per il capitale per i primi due anni. Come tasso di interesse del prestito è stato fissato l’Euro Interbank Offered Rate (EURIBOR) a sei mesi più un margine del 3,2 % annuo con base di calcolo Actual/360. Il prestito era destinato al finanziamento di salari ed altri costi di personale, spese per l’utilizzo dell’infrastruttura ferroviaria e oneri finanziari.

VALUTAZIONE

Per quanto riguarda la qualificazione della misura in oggetto come aiuto, la Commissione nutre dubbi in merito al fatto che la Slovacchia, concedendo a ZSSK Cargo l’aiuto in parola, si sia comportata come un azionista avveduto che persegue una politica strutturale, globale o settoriale, guidato da prospettive di redditività a più lungo termine. La Commissione nutre pertanto dubbi in merito al fatto che la misura in questione non conceda a ZSSK Cargo un vantaggio economico che non avrebbe avuto a normali condizioni di mercato e pertanto sul fatto che la misura non comprenda elementi di aiuto di Stato ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 1, del TFUE. La valutazione della Commissione si basa sulla situazione finanziaria dell’impresa al momento della concessione del prestito e sulle circostanze della sua concessione.

La Commissione nutre dubbi anche in merito alla compatibilità della misura con il mercato interno; ha valutato il prestito in oggetto ai sensi dell’articolo 107, paragrafo 3, lettere b) e c) del TFUE e, in particolare, del quadro di riferimento temporaneo comunitario per le misure di aiuto di Stato a sostegno dell’accesso al finanziamento nell’attuale situazione di crisi finanziaria ed economica (3), degli orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficoltà (4) e delle linee guida comunitarie per gli aiuti di Stato alle imprese ferroviarie (5). In considerazione della valutazione e sulla base delle informazioni a sua disposizione, la Commissione esprime dubbi in merito al fatto che la misura possa essere dichiarata compatibile con il mercato interno in conformità ai suddetti orientamenti.

TESTO DELLA LETTERA

«Komisia oznamuje Slovenskej republike, že po preskúmaní informácií o uvedenom opatrení, ktoré poskytli Vaše orgány, sa rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (6).

1.   POSTUP

| (1) | Listom z 21. apríla 2009 bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, ktorú Slovenská republika poskytla Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo). V sťažnosti sa uvádza, že slovenské orgány poskytli 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo pôžičku za zvýhodnených podmienok. Ďalej sa konštatuje, že vzhľadom na finančnú situáciu podniku sa nedá vylúčiť, že Slovenská republika by v budúcnosti dokonca mohla ZSSK odpustiť dlh v prípade jej platobnej neschopnosti. Sťažnosť sa zaznamenala pod číslom CP 138/09. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 21. apríla 2009 bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, ktorú Slovenská republika poskytla Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo). V sťažnosti sa uvádza, že slovenské orgány poskytli 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo pôžičku za zvýhodnených podmienok. Ďalej sa konštatuje, že vzhľadom na finančnú situáciu podniku sa nedá vylúčiť, že Slovenská republika by v budúcnosti dokonca mohla ZSSK odpustiť dlh v prípade jej platobnej neschopnosti. Sťažnosť sa zaznamenala pod číslom CP 138/09.

| (2) | Listom z 10. júna 2009 Komisia požiadala o vysvetlenie k údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, a predovšetkým k podmienkam poskytnutej pôžičky. Na žiadosť slovenských orgánov sa 22. júla 2009 konalo stretnutie slovenských orgánov s útvarmi Komisie. Na tomto stretnutí slovenské orgány uviedli, že pôžička bola poskytnutá za trhových podmienok, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. Slovenské orgány však navrhli notifikáciu opatrenia z dôvodu právnej istoty. |
| --- | --- |

(2)

Listom z 10. júna 2009 Komisia požiadala o vysvetlenie k údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, a predovšetkým k podmienkam poskytnutej pôžičky. Na žiadosť slovenských orgánov sa 22. júla 2009 konalo stretnutie slovenských orgánov s útvarmi Komisie. Na tomto stretnutí slovenské orgány uviedli, že pôžička bola poskytnutá za trhových podmienok, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. Slovenské orgány však navrhli notifikáciu opatrenia z dôvodu právnej istoty.

| (3) | V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ a prostredníctvom elektronickej notifikácie z 10. augusta 2009 notifikovali slovenské orgány príslušné opatrenie. Tento prípad bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ a prostredníctvom elektronickej notifikácie z 10. augusta 2009 notifikovali slovenské orgány príslušné opatrenie. Tento prípad bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09.

| (4) | Listom z 2. septembra 2009 Komisia informovala slovenské orgány, že vzhľadom na to, že pôžička, ktorá je predmetom notifikácie, už bola poskytnutá, môže predstavovať neoprávnenú pomoc podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ a článkov 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (7) Zmluvy o ES (8). Preto bol tento spis administratívne preradený: prípadu, ktorý bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09, sa pridelilo referenčné číslo NN 48/09. |
| --- | --- |

(4)

Listom z 2. septembra 2009 Komisia informovala slovenské orgány, že vzhľadom na to, že pôžička, ktorá je predmetom notifikácie, už bola poskytnutá, môže predstavovať neoprávnenú pomoc podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ a článkov 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (7) Zmluvy o ES (8). Preto bol tento spis administratívne preradený: prípadu, ktorý bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09, sa pridelilo referenčné číslo NN 48/09.

| (5) | Komisia požiadala o ďalšie vysvetlenia listom z 5. októbra 2009, na ktorý slovenské orgány odpovedali listom z 3. novembra 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komisia požiadala o ďalšie vysvetlenia listom z 5. októbra 2009, na ktorý slovenské orgány odpovedali listom z 3. novembra 2009.

2.   OPIS OPATRENIA

2.1.   Opis príjemcu ZSSK Cargo

| (6) | ZSSK Cargo bola založená v roku 2005 rozdelením bývalého prevádzkovateľa osobnej a nákladnej železničnej dopravy, firmy Železničná spoločnosť, a.s. (ŽS). Zakladateľom a stopercentným akcionárom ZSSK Cargo je vláda Slovenskej republiky. Akcionárske práva vlády SR vykonáva Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (MDPT SR). Pôvodný plán slovenskej vlády privatizovať spoločnosť krátko po jej založení zastavila nová vláda a spoločnosť zostala vo vlastníctve štátu. |
| --- | --- |

(6)

ZSSK Cargo bola založená v roku 2005 rozdelením bývalého prevádzkovateľa osobnej a nákladnej železničnej dopravy, firmy Železničná spoločnosť, a.s. (ŽS). Zakladateľom a stopercentným akcionárom ZSSK Cargo je vláda Slovenskej republiky. Akcionárske práva vlády SR vykonáva Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (MDPT SR). Pôvodný plán slovenskej vlády privatizovať spoločnosť krátko po jej založení zastavila nová vláda a spoločnosť zostala vo vlastníctve štátu.

| (7) | Po rozdelení bývalého prevádzkovateľa momentálne v Slovenskej republike fungujú tri samostatné železničné spoločnosti (Železnice Slovenskej republiky – manažér infraštruktúry, Železničná spoločnosť Slovensko a.s. – osobná doprava a ZSSK Cargo – nákladná doprava). |
| --- | --- |

(7)

Po rozdelení bývalého prevádzkovateľa momentálne v Slovenskej republike fungujú tri samostatné železničné spoločnosti (Železnice Slovenskej republiky – manažér infraštruktúry, Železničná spoločnosť Slovensko a.s. – osobná doprava a ZSSK Cargo – nákladná doprava).

| (8) | Hospodárska súťaž v sektore železničnej nákladnej dopravy v Slovenskej republike sa začala 1. januára 2007 a v súčasnosti na slovenskom trhu s nákladnou dopravou pôsobí 15 nákladných dopravných spoločností. |
| --- | --- |

(8)

Hospodárska súťaž v sektore železničnej nákladnej dopravy v Slovenskej republike sa začala 1. januára 2007 a v súčasnosti na slovenskom trhu s nákladnou dopravou pôsobí 15 nákladných dopravných spoločností.

| (9) | ZSSK Cargo vykonáva dopravné a obchodné činnosti v súvislosti s železničnou nákladnou prepravou. Okrem prídavných služieb týkajúcich sa priamo výkonu nákladnej a kombinovanej dopravy zabezpečuje ZSSK Cargo služby týkajúce sa prenajímania vozového parku, jeho údržby a opravy. |
| --- | --- |

(9)

ZSSK Cargo vykonáva dopravné a obchodné činnosti v súvislosti s železničnou nákladnou prepravou. Okrem prídavných služieb týkajúcich sa priamo výkonu nákladnej a kombinovanej dopravy zabezpečuje ZSSK Cargo služby týkajúce sa prenajímania vozového parku, jeho údržby a opravy.

| (10) | V roku 2008 prepravila ZSSK Cargo 44,5 milióna ton tovaru, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93,7 %. V prvej polovici roku 2009 ZSSK Cargo prepravila 15,3 milióna ton, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93 %. |
| --- | --- |

(10)

V roku 2008 prepravila ZSSK Cargo 44,5 milióna ton tovaru, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93,7 %. V prvej polovici roku 2009 ZSSK Cargo prepravila 15,3 milióna ton, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93 %.

2.2.   Finančná situácia ZSSK Cargo

| (11) | Z údajov uverejnených vo finančných výkazoch spoločnosti (9) vyplýva, že ZSSK Cargo zaznamenala stratu počas prvých troch rokov od svojho vzniku v roku 2005. V roku 2005 ZSSK Cargo zaznamenala čistú stratu vo výške 428 miliónov SKK (10) a v roku 2006 stratu 855 miliónov SKK (11). V roku 2007 sa spoločnosti ZSSK Cargo podarilo znížiť čistú stratu na 154 miliónov SKK. Rok 2008 bol pre ZSSK Cargo prvým rokom s čistým ziskom, a to vo výške 83 miliónov SKK. Hlavným dôvodom zlepšenia finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008 je zníženie prevádzkových nákladov o viac ako 600 miliónov SKK. Podľa informácií od slovenských orgánov sa hodnota EBIDTA spoločnosti ZSSK Cargo (zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou) zvýšila na 59,8 milióna EUR (t. j. nárast o 6 % v porovnaní s rokom 2007). |
| --- | --- |

(11)

Z údajov uverejnených vo finančných výkazoch spoločnosti (9) vyplýva, že ZSSK Cargo zaznamenala stratu počas prvých troch rokov od svojho vzniku v roku 2005. V roku 2005 ZSSK Cargo zaznamenala čistú stratu vo výške 428 miliónov SKK (10) a v roku 2006 stratu 855 miliónov SKK (11). V roku 2007 sa spoločnosti ZSSK Cargo podarilo znížiť čistú stratu na 154 miliónov SKK. Rok 2008 bol pre ZSSK Cargo prvým rokom s čistým ziskom, a to vo výške 83 miliónov SKK. Hlavným dôvodom zlepšenia finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008 je zníženie prevádzkových nákladov o viac ako 600 miliónov SKK. Podľa informácií od slovenských orgánov sa hodnota EBIDTA spoločnosti ZSSK Cargo (zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou) zvýšila na 59,8 milióna EUR (t. j. nárast o 6 % v porovnaní s rokom 2007).

| (12) | V roku 2007 a 2008 boli hodnoty ďalších kľúčových finančných ukazovateľov (tržby, vlastné imanie, celková miera zadlženosti) stabilné alebo sa mierne zlepšili. Napríklad ukazovateľ pomeru dlhov k vlastnému majetku sa v roku 2008 znížil o 6 % na 43,9 %. |
| --- | --- |

(12)

V roku 2007 a 2008 boli hodnoty ďalších kľúčových finančných ukazovateľov (tržby, vlastné imanie, celková miera zadlženosti) stabilné alebo sa mierne zlepšili. Napríklad ukazovateľ pomeru dlhov k vlastnému majetku sa v roku 2008 znížil o 6 % na 43,9 %.

| (13) | Vo výročnej správe z roku 2008 sa však uvádza, že v poslednom štvrťroku 2008 sa v plnej miere prejavil vplyv hospodárskej krízy, pokiaľ ide o dopyt po prepravných službách, čo následne spôsobilo pokles výkonov ZSSK Cargo. Tržby z prepravy tovarov počas tohto obdobia klesli o viac ako 30 %. Potvrdili to slovenské orgány, ktoré uviedli, že objem prepravy tovarov v druhej polovici roka 2008 ‚výrazne poklesol‘ (12). V dôsledku toho sa zdá, že sa finančná situácia ZSSK Cargo na konci roka 2008 zhoršila. |
| --- | --- |

(13)

Vo výročnej správe z roku 2008 sa však uvádza, že v poslednom štvrťroku 2008 sa v plnej miere prejavil vplyv hospodárskej krízy, pokiaľ ide o dopyt po prepravných službách, čo následne spôsobilo pokles výkonov ZSSK Cargo. Tržby z prepravy tovarov počas tohto obdobia klesli o viac ako 30 %. Potvrdili to slovenské orgány, ktoré uviedli, že objem prepravy tovarov v druhej polovici roka 2008 ‚výrazne poklesol‘ (12). V dôsledku toho sa zdá, že sa finančná situácia ZSSK Cargo na konci roka 2008 zhoršila.

| (14) | Z údajov, ktoré poskytli slovenské orgány, vyplýva, že tržby spoločnosti pochádzajúce hlavne z prepravných činností v prvej polovici roka 2009 klesli o 38 % v porovnaní s tým istým obdobím roka 2008. Hospodársky výsledok spoločnosti sa takisto znížil, a to z čistého zisku vo výške 22 miliónov EUR v prvej polovici roka 2008 na čistú stratu vo výške 47 miliónov EUR (– 311 %) v prvej polovici roka 2009. |
| --- | --- |

(14)

Z údajov, ktoré poskytli slovenské orgány, vyplýva, že tržby spoločnosti pochádzajúce hlavne z prepravných činností v prvej polovici roka 2009 klesli o 38 % v porovnaní s tým istým obdobím roka 2008. Hospodársky výsledok spoločnosti sa takisto znížil, a to z čistého zisku vo výške 22 miliónov EUR v prvej polovici roka 2008 na čistú stratu vo výške 47 miliónov EUR (– 311 %) v prvej polovici roka 2009.

2.3.   Opis posudzovaného opatrenia

| (15) | Posudzované opatrenie sa týka pôžičky vo výške 165 969 594,37 EUR poskytnutej na základe uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 v súvislosti so správou o aktuálnej ekonomickej situácii Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. a Železníc Slovenskej republiky (13), v ktorej sa opisujú finančné ťažkosti ZSSK Cargo. |
| --- | --- |

(15)

Posudzované opatrenie sa týka pôžičky vo výške 165 969 594,37 EUR poskytnutej na základe uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 v súvislosti so správou o aktuálnej ekonomickej situácii Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. a Železníc Slovenskej republiky (13), v ktorej sa opisujú finančné ťažkosti ZSSK Cargo.

| (16) | Pôžička bola skutočne vyplatená 6. apríla 2009, a to na obdobie desiatich rokov s dobou odkladu splatenia istiny počas prvých dvoch rokov, na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom uzatvorenou 31. marca 2009 (14). Cieľom pôžičky bolo financovanie miezd a ďalších súvisiacich personálnych nákladov, ako aj poplatkov za železničnú infraštruktúru a finančných poplatkov. |
| --- | --- |

(16)

Pôžička bola skutočne vyplatená 6. apríla 2009, a to na obdobie desiatich rokov s dobou odkladu splatenia istiny počas prvých dvoch rokov, na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom uzatvorenou 31. marca 2009 (14). Cieľom pôžičky bolo financovanie miezd a ďalších súvisiacich personálnych nákladov, ako aj poplatkov za železničnú infraštruktúru a finančných poplatkov.

| (17) | Podľa tejto zmluvy sa variabilná úroková sadzba na pôžičku stanovila ako 6-mesačná medzibanková referenčná sadzba (EURIBOR) plus ročná marža vo výške 3,2 % (15). Podľa slovenských orgánov sa táto metodika ustanovila na základe stanoviska Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL) (16). K 6. aprílu 2009 bola hodnota dohodnutej ročnej úrokovej miery 4,844 % [1,644 % (6-mesačná sadzba EURIBOR) + 3,2 % (marža)]. |
| --- | --- |

(17)

Podľa tejto zmluvy sa variabilná úroková sadzba na pôžičku stanovila ako 6-mesačná medzibanková referenčná sadzba (EURIBOR) plus ročná marža vo výške 3,2 % (15). Podľa slovenských orgánov sa táto metodika ustanovila na základe stanoviska Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL) (16). K 6. aprílu 2009 bola hodnota dohodnutej ročnej úrokovej miery 4,844 % [1,644 % (6-mesačná sadzba EURIBOR) + 3,2 % (marža)].

| (18) | Slovenské orgány neposkytli žiadne informácie o zárukách. |
| --- | --- |

(18)

Slovenské orgány neposkytli žiadne informácie o zárukách.

3.   POSÚDENIE OPATRENIA

3.1.   Existencia štátnej pomoci vzhľadom na článok 107 ods. 1 ZFEÚ

| (19) | V zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘. |
| --- | --- |

(19)

V zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘.

| (20) | Kritériá ustanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či preverované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:






  — | byť udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov, |
| --- | --- | --- |

(20)

Kritériá ustanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či preverované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:

—

byť udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov,

| — | uprednostňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov, |
| --- | --- |

—

uprednostňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov,

| — | narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a |
| --- | --- |

—

narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a

| — | ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

3.1.1.   Prítomnosť štátnych zdrojov

| (21) | V tomto prípade opatrenie spočíva v pôžičke priamo poskytnutej Slovenskou republikou, a preto ide o prevod štátnych zdrojov. Opatrenie sa ďalej opiera o citované uznesenie vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15), pričom ho implementuje Ministerstvo financií SR na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom. Preto je možné vyvodiť záver, že toto opatrenie je možné prisúdiť Slovenskej republike. |
| --- | --- |

(21)

V tomto prípade opatrenie spočíva v pôžičke priamo poskytnutej Slovenskou republikou, a preto ide o prevod štátnych zdrojov. Opatrenie sa ďalej opiera o citované uznesenie vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15), pričom ho implementuje Ministerstvo financií SR na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom. Preto je možné vyvodiť záver, že toto opatrenie je možné prisúdiť Slovenskej republike.

3.1.2.   Existencia selektívnej ekonomickej výhody

| (22) | V tomto prípade musí Komisia preskúmať prítomnosť selektívnej ekonomickej výhody a najmä to, či by investor v trhovej ekonomike za podobných okolností mohol poskytnúť kapitál za takýchto podmienok (17). |
| --- | --- |

(22)

V tomto prípade musí Komisia preskúmať prítomnosť selektívnej ekonomickej výhody a najmä to, či by investor v trhovej ekonomike za podobných okolností mohol poskytnúť kapitál za takýchto podmienok (17).

| (23) | V tejto súvislosti súd konštatoval, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska. (18) |
| --- | --- |

(23)

V tejto súvislosti súd konštatoval, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska. (18)

| (24) | Súdny dvor skonštatoval, že existencia a tiež výška pomoci sa posudzuje v rámci situácie, ktorá prevládala v čase jej poskytnutia (19). |
| --- | --- |

(24)

Súdny dvor skonštatoval, že existencia a tiež výška pomoci sa posudzuje v rámci situácie, ktorá prevládala v čase jej poskytnutia (19).

| (25) | S cieľom overiť, či podnik mal prospech z ekonomickej výhody spôsobenej poskytnutím pôžičiek za zvýhodnených podmienok, Komisia aplikuje kritérium ‚súkromného investora v trhovej ekonomike‘ (ďalej ako ‚kritérium súkromného investora‘). Kritérium súkromného investora stelesňuje zásadu rovnakého zaobchádzania, pokiaľ ide o vlastníkov z verejného a súkromného sektora. V súlade s touto zásadou nie je možné označiť kapitál poskytnutý podniku štátom, a to priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú normálnym trhovým podmienkam, za štátnu pomoc (20). |
| --- | --- |

(25)

S cieľom overiť, či podnik mal prospech z ekonomickej výhody spôsobenej poskytnutím pôžičiek za zvýhodnených podmienok, Komisia aplikuje kritérium ‚súkromného investora v trhovej ekonomike‘ (ďalej ako ‚kritérium súkromného investora‘). Kritérium súkromného investora stelesňuje zásadu rovnakého zaobchádzania, pokiaľ ide o vlastníkov z verejného a súkromného sektora. V súlade s touto zásadou nie je možné označiť kapitál poskytnutý podniku štátom, a to priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú normálnym trhovým podmienkam, za štátnu pomoc (20).

| (26) | Z toho vyplýva, že Komisia musí posúdiť, či ZSSK Cargo získala na základe podmienok pôžičky poskytnutej Slovenskou republikou v prospech tejto spoločnosti selektívnu ekonomickú výhodu, teda podmienky, ktoré by prijímajúci podnik za normálnych trhových podmienok nezískal. |
| --- | --- |

(26)

Z toho vyplýva, že Komisia musí posúdiť, či ZSSK Cargo získala na základe podmienok pôžičky poskytnutej Slovenskou republikou v prospech tejto spoločnosti selektívnu ekonomickú výhodu, teda podmienky, ktoré by prijímajúci podnik za normálnych trhových podmienok nezískal.

| (27) | V tomto prípade musí Komisia zohľadniť najmä finančnú situáciu ZSSK Cargo v momente poskytnutia pôžičky a povahu podmienok stanovených štátom. |
| --- | --- |

(27)

V tomto prípade musí Komisia zohľadniť najmä finančnú situáciu ZSSK Cargo v momente poskytnutia pôžičky a povahu podmienok stanovených štátom.

3.1.2.1.   Finančná situácia ZSSK Cargo

| (28) | Z finančných údajov o spoločnosti ZSSK Cargo týkajúcich sa roku 2008 a prvej polovice roku 2009 vyplýva, že spoločnosť v čase rozhodnutia o poskytnutí pôžičky nebola v dobrej finančnej kondícii. Skutočne, napriek čistému zisku vo výške 83 miliónov SKK v roku 2008 sa v druhej polovici roku 2008 a v prvej polovici roku 2009 finančná situácia spoločnosti zhoršovala (pozri odsek 2.2 Finančná situácia ZSSK Cargo). |
| --- | --- |

(28)

Z finančných údajov o spoločnosti ZSSK Cargo týkajúcich sa roku 2008 a prvej polovice roku 2009 vyplýva, že spoločnosť v čase rozhodnutia o poskytnutí pôžičky nebola v dobrej finančnej kondícii. Skutočne, napriek čistému zisku vo výške 83 miliónov SKK v roku 2008 sa v druhej polovici roku 2008 a v prvej polovici roku 2009 finančná situácia spoločnosti zhoršovala (pozri odsek 2.2 Finančná situácia ZSSK Cargo).

| (29) | Zhoršenie finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008, opodstatňujúce potrebu poskytnúť pôžičku, sa potvrdilo aj v uvedenej správe o ekonomickej situácii ZSSK Cargo predloženej v rámci uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15). |
| --- | --- |

(29)

Zhoršenie finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008, opodstatňujúce potrebu poskytnúť pôžičku, sa potvrdilo aj v uvedenej správe o ekonomickej situácii ZSSK Cargo predloženej v rámci uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15).

3.1.2.2.   Povaha štátneho zásahu

| (30) | Podľa svojej rozhodovacej praxe Komisia s cieľom zistiť, či posudzovaná pôžička bola udelená za zvýhodnených podmienok, overuje súlad úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie. Referenčná sadzba Komisie sa stanovuje na základe metodiky ustanovenej v Oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb
   (21) (ďalej ako ‚oznámenie‘). |
| --- | --- |

(30)

Podľa svojej rozhodovacej praxe Komisia s cieľom zistiť, či posudzovaná pôžička bola udelená za zvýhodnených podmienok, overuje súlad úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie. Referenčná sadzba Komisie sa stanovuje na základe metodiky ustanovenej v Oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb
   (21) (ďalej ako ‚oznámenie‘).

| (31) | Slovenské orgány v tomto prípade uvádzajú, že po prvé – bola v plnej miere rešpektovaná zásada investora v trhovej ekonomike a po druhé – úroková miera je v súlade s uvedeným oznámením. |
| --- | --- |

(31)

Slovenské orgány v tomto prípade uvádzajú, že po prvé – bola v plnej miere rešpektovaná zásada investora v trhovej ekonomike a po druhé – úroková miera je v súlade s uvedeným oznámením.

| (32) | V spomínanom oznámení, ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 2008, sa ustanovuje metóda stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Referenčné sadzby sú založené na jednoročnej medzibankovej úrokovej sadzbe (IBOR) alebo základnej sadzbe, ku ktorej sa pripočíta marža. Marže sa pohybujú od 60 do 1 000 bázických bodov v závislosti od úverovej spoľahlivosti spoločnosti a úrovne ponúkanej záruky. Za normálnych okolností sa k základnej sadzbe pripočíta 100 bázických bodov za predpokladu poskytnutia pôžičky podnikom s uspokojivým hodnotením a vysokou zárukou alebo pôžičky podnikom s dobrým hodnotením a normálnou zárukou. V oznámení sa takisto uvádza, že pre dlžníkov bez úverovej histórie alebo ratingu vychádzajúceho zo súvahy by sa základná sadzba mala zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov (v závislosti od ponúknutých záruk). |
| --- | --- |

(32)

V spomínanom oznámení, ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 2008, sa ustanovuje metóda stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Referenčné sadzby sú založené na jednoročnej medzibankovej úrokovej sadzbe (IBOR) alebo základnej sadzbe, ku ktorej sa pripočíta marža. Marže sa pohybujú od 60 do 1 000 bázických bodov v závislosti od úverovej spoľahlivosti spoločnosti a úrovne ponúkanej záruky. Za normálnych okolností sa k základnej sadzbe pripočíta 100 bázických bodov za predpokladu poskytnutia pôžičky podnikom s uspokojivým hodnotením a vysokou zárukou alebo pôžičky podnikom s dobrým hodnotením a normálnou zárukou. V oznámení sa takisto uvádza, že pre dlžníkov bez úverovej histórie alebo ratingu vychádzajúceho zo súvahy by sa základná sadzba mala zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov (v závislosti od ponúknutých záruk).

| (33) | Pokiaľ ide o príslušný dátum zohľadňovaný na účely porovnania úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie, Komisia zastáva stanovisko, že by to mal byť dátum právne záväzného aktu, podľa ktorého bola pôžička poskytnutá, t. j. 31. marec 2009 (dátum zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom). |
| --- | --- |

(33)

Pokiaľ ide o príslušný dátum zohľadňovaný na účely porovnania úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie, Komisia zastáva stanovisko, že by to mal byť dátum právne záväzného aktu, podľa ktorého bola pôžička poskytnutá, t. j. 31. marec 2009 (dátum zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom).

| (34) | Pokiaľ ide o tento prípad, Komisia v tejto chvíli nemôže vylúčiť, že na základe podmienok pôžičky poskytnutej 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo skutočne vzniká ekonomická výhoda, a to z nasledujúcich dôvodov. |
| --- | --- |

(34)

Pokiaľ ide o tento prípad, Komisia v tejto chvíli nemôže vylúčiť, že na základe podmienok pôžičky poskytnutej 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo skutočne vzniká ekonomická výhoda, a to z nasledujúcich dôvodov.

| (35) | Po prvé, Komisia konštatuje, že metodika, ktorú použili slovenské orgány na stanovenie úrokovej sadzby je 6-mesačná sadzba EURIBOR plus marža 320 bázických bodov. Komisia v tomto prípade spochybňuje význam použitia 6-mesačnej sadzby EURIBOR ako základnej sadzby na určenie úrokovej miery pre pôžičku. Ako sa uvádza v odseku 32, v oznámení sa počíta s použitím základnej sadzby vypočítanej na základe jednoročnej sadzby IBOR. Ďalej sa v oznámení uvádza, že Komisia si vyhradzuje právo použiť kratšiu alebo dlhšiu lehotu splatnosti upravenú na určité prípady a v prípade, že nie sú k dispozícii spoľahlivé alebo ekvivalentné údaje, ako aj za výnimočných okolností, stanoviť iný základ pre výpočet, pričom však slovenské orgány v tejto súvislosti neposkytli žiadne argumenty. V skutočnosti, pokiaľ ide o metodiku, je možné očakávať, že 6-mesačná úroková sadzba EURIBOR môže byť za normálnych okolností na trhu nižšia ako úrokové sadzby v prípade dlhšej lehoty splatnosti. Preto má Komisia pochybnosti, či je v tomto prípade použitie 6-mesačnej sadzby EURIBOR odôvodnené. |
| --- | --- |

(35)

Po prvé, Komisia konštatuje, že metodika, ktorú použili slovenské orgány na stanovenie úrokovej sadzby je 6-mesačná sadzba EURIBOR plus marža 320 bázických bodov. Komisia v tomto prípade spochybňuje význam použitia 6-mesačnej sadzby EURIBOR ako základnej sadzby na určenie úrokovej miery pre pôžičku. Ako sa uvádza v odseku 32, v oznámení sa počíta s použitím základnej sadzby vypočítanej na základe jednoročnej sadzby IBOR. Ďalej sa v oznámení uvádza, že Komisia si vyhradzuje právo použiť kratšiu alebo dlhšiu lehotu splatnosti upravenú na určité prípady a v prípade, že nie sú k dispozícii spoľahlivé alebo ekvivalentné údaje, ako aj za výnimočných okolností, stanoviť iný základ pre výpočet, pričom však slovenské orgány v tejto súvislosti neposkytli žiadne argumenty. V skutočnosti, pokiaľ ide o metodiku, je možné očakávať, že 6-mesačná úroková sadzba EURIBOR môže byť za normálnych okolností na trhu nižšia ako úrokové sadzby v prípade dlhšej lehoty splatnosti. Preto má Komisia pochybnosti, či je v tomto prípade použitie 6-mesačnej sadzby EURIBOR odôvodnené.

| (36) | Po druhé, pokiaľ ide o pripočítanú maržu, Komisia konštatuje, že v tomto prípade úrokovú mieru pre predmetnú pôžičku stanovila už uvedená štátna agentúra ARDAL. V liste agentúry ARDAL, v ktorom sa stanovuje úroková miera, sa však neuvádzajú žiadne podrobnosti o ratingu spoločnosti ani o metóde stanovenia úrokovej miery. V tejto súvislosti, a napriek tomu, že sa v oznámení uvádza, že ratingy nemusia udeliť konkrétne ratingové agentúry, a že vnútroštátne ratingové systémy sú rovnako prijateľné, Komisia má pochybnosti o tom, či marža použitá v tomto prípade zohľadňuje úverovú spoľahlivosť spoločnosti v čase poskytnutia pôžičky. |
| --- | --- |

(36)

Po druhé, pokiaľ ide o pripočítanú maržu, Komisia konštatuje, že v tomto prípade úrokovú mieru pre predmetnú pôžičku stanovila už uvedená štátna agentúra ARDAL. V liste agentúry ARDAL, v ktorom sa stanovuje úroková miera, sa však neuvádzajú žiadne podrobnosti o ratingu spoločnosti ani o metóde stanovenia úrokovej miery. V tejto súvislosti, a napriek tomu, že sa v oznámení uvádza, že ratingy nemusia udeliť konkrétne ratingové agentúry, a že vnútroštátne ratingové systémy sú rovnako prijateľné, Komisia má pochybnosti o tom, či marža použitá v tomto prípade zohľadňuje úverovú spoľahlivosť spoločnosti v čase poskytnutia pôžičky.

| (37) | Momentálne Komisia zastáva stanovisko, že ZSSK Cargo v čase uzavretia zmluvy nemala úverovú históriu ani rating založený na súvahe. Preto by sa v súlade s oznámením mala základná sadzba v tomto prípade zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov. |
| --- | --- |

(37)

Momentálne Komisia zastáva stanovisko, že ZSSK Cargo v čase uzavretia zmluvy nemala úverovú históriu ani rating založený na súvahe. Preto by sa v súlade s oznámením mala základná sadzba v tomto prípade zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov.

| (38) | Po tretie, Komisia pripomína, že v uvedenom oznámení sa takisto predpokladá, že marža sa prispôsobí na základe ponúknutej záruky. |
| --- | --- |

(38)

Po tretie, Komisia pripomína, že v uvedenom oznámení sa takisto predpokladá, že marža sa prispôsobí na základe ponúknutej záruky.

| (39) | V tomto prípade si Komisia nie je vedomá žiadnej záruky poskytnutej zo strany ZSSK Cargo. Za týchto okolností, a to neexistujúca úverová história a ‚nízke‘ záruky, by sa marža 400 bázických bodov pripočítaná k základnej sadzbe mala dokonca zvýšiť až na 1 000 bázických bodov, v súlade s metodikou vymedzenou v uvedenom oznámení. |
| --- | --- |

(39)

V tomto prípade si Komisia nie je vedomá žiadnej záruky poskytnutej zo strany ZSSK Cargo. Za týchto okolností, a to neexistujúca úverová história a ‚nízke‘ záruky, by sa marža 400 bázických bodov pripočítaná k základnej sadzbe mala dokonca zvýšiť až na 1 000 bázických bodov, v súlade s metodikou vymedzenou v uvedenom oznámení.

| (40) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto chvíli domnieva, že príslušná referenčná sadzba Komisie by mala byť aspoň jednoročná sadzba EURIBOR plus marža 1 000 bázických bodov. |
| --- | --- |

(40)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto chvíli domnieva, že príslušná referenčná sadzba Komisie by mala byť aspoň jednoročná sadzba EURIBOR plus marža 1 000 bázických bodov.

| (41) | Na tomto základe by bola pôžička takmer o 8 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie (22). |
| --- | --- |

(41)

Na tomto základe by bola pôžička takmer o 8 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie (22).

| (42) | V každom prípade, aj keby ZSSK Cargo poskytla vysokú mieru záruk (o čom Komisia nemá žiadne informácie), úroková miera na predmetnú pôžičku je napriek tomu asi o 2 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie. |
| --- | --- |

(42)

V každom prípade, aj keby ZSSK Cargo poskytla vysokú mieru záruk (o čom Komisia nemá žiadne informácie), úroková miera na predmetnú pôžičku je napriek tomu asi o 2 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie.

| (43) | Komisia nakoniec konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov, a nie je jasné, ako sa to odzrkadľuje na úrokovej miere stanovenej štátnou agentúrou ARDAL. |
| --- | --- |

(43)

Komisia nakoniec konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov, a nie je jasné, ako sa to odzrkadľuje na úrokovej miere stanovenej štátnou agentúrou ARDAL.

| (44) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti má Komisia pochybnosti o tom, či úroková sadzba predmetnej pôžičky zodpovedá trhovej sadzbe. |
| --- | --- |

(44)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti má Komisia pochybnosti o tom, či úroková sadzba predmetnej pôžičky zodpovedá trhovej sadzbe.

3.1.2.3.   Záver

| (45) | Z týchto dôvodov má Komisia pochybnosti o tom, či by investor v trhovej ekonomike poskytol pôžičku v takom objeme a za takýchto podmienok, a teda či nedošlo k zvýhodneniu. |
| --- | --- |

(45)

Z týchto dôvodov má Komisia pochybnosti o tom, či by investor v trhovej ekonomike poskytol pôžičku v takom objeme a za takýchto podmienok, a teda či nedošlo k zvýhodneniu.

| (46) | Pochybnosti Komisie ďalej potvrdzuje uvedený list agentúry ARDAL, v ktorom sú uvedené tri ďalšie ponuky na pôžičku od komerčných bánk (odsek 36). Hoci nie sú jasné úrokové miery, ktoré tieto banky navrhujú, v liste sa uvádza ‚dodatočná‘ marža vo výške 1,7 %, ktorá sa má pridať, a ktorá má odzrkadľovať trhové hodnotenie úverových rizík spoločnosti. |
| --- | --- |

(46)

Pochybnosti Komisie ďalej potvrdzuje uvedený list agentúry ARDAL, v ktorom sú uvedené tri ďalšie ponuky na pôžičku od komerčných bánk (odsek 36). Hoci nie sú jasné úrokové miery, ktoré tieto banky navrhujú, v liste sa uvádza ‚dodatočná‘ marža vo výške 1,7 %, ktorá sa má pridať, a ktorá má odzrkadľovať trhové hodnotenie úverových rizík spoločnosti.

| (47) | Komisia takisto konštatuje, že v niekoľkých novinových článkoch (23) sa uvádzal zámer vlády SR zachovať finančnú stabilitu a zamestnanosť v spoločnosti ZSSK Cargo po výraznom znížení tržieb spoločnosti. Podľa informácií z tlače slovenská vláda pred rozhodnutím poskytnúť pôžičku uvažovala najprv o zvýšení základného imania spoločnosti. Informácie zo slovenskej tlače upevňujú pochybnosti o tom, že cieľom prijatého opatrenia neboli vyhliadky na ziskovosť, ale išlo skôr o opatrenie na záchranu zamestnanosti v spoločnosti. |
| --- | --- |

(47)

Komisia takisto konštatuje, že v niekoľkých novinových článkoch (23) sa uvádzal zámer vlády SR zachovať finančnú stabilitu a zamestnanosť v spoločnosti ZSSK Cargo po výraznom znížení tržieb spoločnosti. Podľa informácií z tlače slovenská vláda pred rozhodnutím poskytnúť pôžičku uvažovala najprv o zvýšení základného imania spoločnosti. Informácie zo slovenskej tlače upevňujú pochybnosti o tom, že cieľom prijatého opatrenia neboli vyhliadky na ziskovosť, ale išlo skôr o opatrenie na záchranu zamestnanosti v spoločnosti.

| (48) | Komisia sa nakoniec domnieva, že potenciálna ekonomická výhoda získaná prostredníctvom pôžičky smeruje k jedinému podniku, a to ZSSK Cargo. Z tohto dôvodu by to bol selektívny prístup. |
| --- | --- |

(48)

Komisia sa nakoniec domnieva, že potenciálna ekonomická výhoda získaná prostredníctvom pôžičky smeruje k jedinému podniku, a to ZSSK Cargo. Z tohto dôvodu by to bol selektívny prístup.

3.1.3.   Vplyv na obchod a narušenie hospodárskej súťaže

| (49) | Komisia konštatuje, že akákoľvek pomoc, z ktorej má úžitok podnik pôsobiaci na liberalizovanom trhu, môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/51/ES z 29. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva (24), sa medzinárodná železničná nákladná preprava liberalizovala od 1.1.2006 a ostatné železničné nákladné dopravné služby od 1.1.2007. ZSSK Cargo je preto súčasťou hospodárskej súťaže v rámci Európskej únie. Z toho vyplýva, že opatrenie môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

(49)

Komisia konštatuje, že akákoľvek pomoc, z ktorej má úžitok podnik pôsobiaci na liberalizovanom trhu, môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/51/ES z 29. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva (24), sa medzinárodná železničná nákladná preprava liberalizovala od 1.1.2006 a ostatné železničné nákladné dopravné služby od 1.1.2007. ZSSK Cargo je preto súčasťou hospodárskej súťaže v rámci Európskej únie. Z toho vyplýva, že opatrenie môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž na vnútornom trhu.

3.1.4.   Záver

| (50) | Preto sa Komisia domnieva, že na základe informácií, ktoré má v súčasnosti k dispozícii, by predmetné opatrenie mohlo zahŕňať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(50)

Preto sa Komisia domnieva, že na základe informácií, ktoré má v súčasnosti k dispozícii, by predmetné opatrenie mohlo zahŕňať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

3.2.   Kvalifikácia pomoci ako neoprávnenej pomoci

| (51) | V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ musí členský štát notifikovať každý plán na udelenie alebo pozmenenie pomoci. Príslušný členský štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou. |
| --- | --- |

(51)

V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ musí členský štát notifikovať každý plán na udelenie alebo pozmenenie pomoci. Príslušný členský štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou.

| (52) | Zmluva o poskytnutí pôžičky bola podpísaná 31. marca 2009 a pôžička bola vyplatená 6. apríla 2009. Komisia konštatuje, že všetky tieto dátumy predchádzajú dátumu notifikácie opatrenia Komisii (10. augusta 2009). Komisia sa preto domnieva, že ak by príslušné opatrenie obsahovalo prvky štátnej pomoci, Slovenská republika by v dôsledku porušenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ bola poskytla neoprávnenú pomoc. |
| --- | --- |

(52)

Zmluva o poskytnutí pôžičky bola podpísaná 31. marca 2009 a pôžička bola vyplatená 6. apríla 2009. Komisia konštatuje, že všetky tieto dátumy predchádzajú dátumu notifikácie opatrenia Komisii (10. augusta 2009). Komisia sa preto domnieva, že ak by príslušné opatrenie obsahovalo prvky štátnej pomoci, Slovenská republika by v dôsledku porušenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ bola poskytla neoprávnenú pomoc.

3.3.   Zlučiteľnosť potenciálnej štátnej pomoci s vnútorným trhom

| (53) | Po tom, čo Komisia vyjadrila pochybnosti o existencii pomoci v súvislosti s príslušným opatrením, musí posúdiť toto opatrenie s cieľom stanoviť, či je zlučiteľné s vnútorným trhom vo svetle článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovujú výnimky zo všeobecného pravidla nekompatibility uvedeného v článku 107 ods. 1. |
| --- | --- |

(53)

Po tom, čo Komisia vyjadrila pochybnosti o existencii pomoci v súvislosti s príslušným opatrením, musí posúdiť toto opatrenie s cieľom stanoviť, či je zlučiteľné s vnútorným trhom vo svetle článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovujú výnimky zo všeobecného pravidla nekompatibility uvedeného v článku 107 ods. 1.

| (54) | Výnimky z článku 107 ods. 2 a 3 písm. a) a d) sa v tomto prípade, zdá sa, neuplatňujú. |
| --- | --- |

(54)

Výnimky z článku 107 ods. 2 a 3 písm. a) a d) sa v tomto prípade, zdá sa, neuplatňujú.

| (55) | Výnimkou v článku 107 ods. 3 písm. b) sa ustanovuje pomoc na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu. V tomto prípade slovenské orgány argumentujú, že aktuálna finančná situácia ZSSK Cargo je priamym dôsledkom súčasnej ekonomickej krízy. Preto musí Komisia preveriť súlad tohto opatrenia s článkom 107 ods. 3 písm. b). |
| --- | --- |

(55)

Výnimkou v článku 107 ods. 3 písm. b) sa ustanovuje pomoc na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu. V tomto prípade slovenské orgány argumentujú, že aktuálna finančná situácia ZSSK Cargo je priamym dôsledkom súčasnej ekonomickej krízy. Preto musí Komisia preveriť súlad tohto opatrenia s článkom 107 ods. 3 písm. b).

| (56) | V článku 107 ods. 3 písm. c) sa ustanovuje, že štátna pomoc je oprávnená, ak sa poskytne na podporu rozvoja určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý odporuje spoločnému záujmu. Keďže v tomto prípade existujú indície, že ZSSK Cargo by mohla byť podnikom v ťažkostiach, Komisia musí posúdiť, či sú splnené podmienky stanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (25) (usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii) a usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom (usmernenia pre železnice) (26). Zdá sa, že nie sú ďalšie dôvody na to, aby sa pomoc považovala za zlučiteľnú na základe článku 107 ods. 3 písm. c). |
| --- | --- |

(56)

V článku 107 ods. 3 písm. c) sa ustanovuje, že štátna pomoc je oprávnená, ak sa poskytne na podporu rozvoja určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý odporuje spoločnému záujmu. Keďže v tomto prípade existujú indície, že ZSSK Cargo by mohla byť podnikom v ťažkostiach, Komisia musí posúdiť, či sú splnené podmienky stanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (25) (usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii) a usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom (usmernenia pre železnice) (26). Zdá sa, že nie sú ďalšie dôvody na to, aby sa pomoc považovala za zlučiteľnú na základe článku 107 ods. 3 písm. c).

| (57) | Zdá sa, že pokiaľ ide o tento konkrétny prípad, článok 93 ZFEÚ nie je relevantný, keďže účelom opatrenia sa nezdá byť plnenie potrieb koordinácie dopravy, a toto opatrenie nepredstavuje ani náhradu za výkon určitých záväzkov, ktoré so sebou prináša verejná služba. |
| --- | --- |

(57)

Zdá sa, že pokiaľ ide o tento konkrétny prípad, článok 93 ZFEÚ nie je relevantný, keďže účelom opatrenia sa nezdá byť plnenie potrieb koordinácie dopravy, a toto opatrenie nepredstavuje ani náhradu za výkon určitých záväzkov, ktoré so sebou prináša verejná služba.

3.3.1.   Zlučiteľnosť podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ

| (58) | Vzhľadom na súčasnú finančnú a hospodársku krízu a ich dosah na celkové hospodárstvo členských štátov sa Komisia domnieva, že na nápravu tejto krízy je poskytnutie niektorých druhov štátnej pomoci na časovo obmedzené obdobie prípustné a tieto druhy pomoci môžu byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Tieto opatrenia sú prezentované v Dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (27) (Dočasný rámec). V súlade s Dočasným rámcom musia členské štáty preukázať, že opatrenia štátnej pomoci sú nevyhnutné, vhodné a primerané na nápravu vážnej poruchy v hospodárstve členského štátu a že sa dodržiavajú všetky podmienky zlučiteľnosti ustanovené v Dočasnom rámci. |
| --- | --- |

(58)

Vzhľadom na súčasnú finančnú a hospodársku krízu a ich dosah na celkové hospodárstvo členských štátov sa Komisia domnieva, že na nápravu tejto krízy je poskytnutie niektorých druhov štátnej pomoci na časovo obmedzené obdobie prípustné a tieto druhy pomoci môžu byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Tieto opatrenia sú prezentované v Dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (27) (Dočasný rámec). V súlade s Dočasným rámcom musia členské štáty preukázať, že opatrenia štátnej pomoci sú nevyhnutné, vhodné a primerané na nápravu vážnej poruchy v hospodárstve členského štátu a že sa dodržiavajú všetky podmienky zlučiteľnosti ustanovené v Dočasnom rámci.

| (59) | V tomto kontexte sa na posúdenie zlučiteľnosti opatrenia na základe Dočasného rámca zdá byť relevantný odsek 4.2 Zlučiteľná obmedzená výška pomoci alebo odsek 4.4 Pomoc vo forme dotovaných úrokových sadzieb. V súlade s odsekom 4.2.2 písm. b) Dočasného rámca sa však pomoc podľa tohto odseku musí udeliť vo forme schémy štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(59)

V tomto kontexte sa na posúdenie zlučiteľnosti opatrenia na základe Dočasného rámca zdá byť relevantný odsek 4.2 Zlučiteľná obmedzená výška pomoci alebo odsek 4.4 Pomoc vo forme dotovaných úrokových sadzieb. V súlade s odsekom 4.2.2 písm. b) Dočasného rámca sa však pomoc podľa tohto odseku musí udeliť vo forme schémy štátnej pomoci.

| (60) | Pokiaľ ide o súlad opatrenia s odsekom 4.2 Dočasného rámca, Komisia rozhodnutím z 29. apríla 2009 (28) odsúhlasila slovenskú schému dočasnej pomoci na poskytnutie obmedzeného objemu zlučiteľnej pomoci. V rámci tejto schémy je možné poskytnúť maximálne 500 000 EUR malým a stredným podnikom ako aj veľkým firmám, a to v podobe priamych grantov, nenávratnej pomoci a odpustenia pokút za neplatenie daní a iných poplatkov. Príjemcami pomoci môžu byť firmy zo všetkých sektorov. |
| --- | --- |

(60)

Pokiaľ ide o súlad opatrenia s odsekom 4.2 Dočasného rámca, Komisia rozhodnutím z 29. apríla 2009 (28) odsúhlasila slovenskú schému dočasnej pomoci na poskytnutie obmedzeného objemu zlučiteľnej pomoci. V rámci tejto schémy je možné poskytnúť maximálne 500 000 EUR malým a stredným podnikom ako aj veľkým firmám, a to v podobe priamych grantov, nenávratnej pomoci a odpustenia pokút za neplatenie daní a iných poplatkov. Príjemcami pomoci môžu byť firmy zo všetkých sektorov.

| (61) | Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že v rámci schválenej schémy sa výslovne nepočíta s pomocou v podobe pôžičky. Ďalej sa zdá, že ekvivalent pôžičky v hrubom vyjadrení by vo veľkom rozsahu prekročil sumu 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(61)

Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že v rámci schválenej schémy sa výslovne nepočíta s pomocou v podobe pôžičky. Ďalej sa zdá, že ekvivalent pôžičky v hrubom vyjadrení by vo veľkom rozsahu prekročil sumu 500 000 EUR.

| (62) | V odseku 4.4 Dočasného rámca sa ustanovuje pomoc v podobe dotovaných úrokových sadzieb. Komisia môže akceptovať pôžičky poskytnuté s úrokovou mierou, ktorej úroveň je aspoň rovnaká ako jednodňová sadzba centrálnej banky plus prirážka rovná rozdielu medzi priemernou jednoročnou medzibankovou sadzbou a priemernou jednodňovou sadzbou centrálnej banky v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008 plus prirážka za úverové riziko zodpovedajúce rizikovému profilu príjemcu pomoci. Komisia však konštatuje, že slovenské orgány nenotifikovali žiadnu schému na základe tohto ustanovenia a neposkytli žiadne informácie o možnom priamom súlade tohto opatrenia s odsekom 4.4 Dočasného rámca. Okrem toho Komisia konštatuje, že podmienky pôžičky v momentálnom stave nie sú v súlade s podmienkami ustanovenými pre túto kategóriu pomoci, keďže zníženú úrokovú sadzbu je možné uplatňovať iba na výplatu úrokov pred 31. decembrom 2012 (29). Komisia okrem toho konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov. |
| --- | --- |

(62)

V odseku 4.4 Dočasného rámca sa ustanovuje pomoc v podobe dotovaných úrokových sadzieb. Komisia môže akceptovať pôžičky poskytnuté s úrokovou mierou, ktorej úroveň je aspoň rovnaká ako jednodňová sadzba centrálnej banky plus prirážka rovná rozdielu medzi priemernou jednoročnou medzibankovou sadzbou a priemernou jednodňovou sadzbou centrálnej banky v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008 plus prirážka za úverové riziko zodpovedajúce rizikovému profilu príjemcu pomoci. Komisia však konštatuje, že slovenské orgány nenotifikovali žiadnu schému na základe tohto ustanovenia a neposkytli žiadne informácie o možnom priamom súlade tohto opatrenia s odsekom 4.4 Dočasného rámca. Okrem toho Komisia konštatuje, že podmienky pôžičky v momentálnom stave nie sú v súlade s podmienkami ustanovenými pre túto kategóriu pomoci, keďže zníženú úrokovú sadzbu je možné uplatňovať iba na výplatu úrokov pred 31. decembrom 2012 (29). Komisia okrem toho konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov.

| (63) | Aby pomoc bola v súlade s podmienkami Dočasného rámca, môže sa poskytnúť iba spoločnostiam, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, ale ktoré sa do ťažkostí dostali po tomto dátume v dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy. |
| --- | --- |

(63)

Aby pomoc bola v súlade s podmienkami Dočasného rámca, môže sa poskytnúť iba spoločnostiam, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, ale ktoré sa do ťažkostí dostali po tomto dátume v dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy.

| (64) | Slovenské orgány uvádzajú, že ZSSK Cargo nemala pred 1. júlom 2008 finančné ťažkosti a dostupné údaje túto skutočnosť potvrdzujú. Napriek stratám, ktoré spoločnosť od svojho vzniku zaznamenala, sa situácia ZSSK Cargo v ďalších rokoch zlepšila a finančné výsledky spoločnosti v prvej polovici roku 2008 boli kladné (pozri odseky 11 a 12). Komisia však momentálne nedisponuje všetkými relevantnými údajmi, ktoré by preukazovali, že spoločnosť vyhovuje uvedenej podmienke (pozri odsek 2.1 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii) (30). Z tohto dôvodu, a keďže spoločnosť mohla mať ťažkosti v čase pred 1. júlom 2008, má Komisia v tejto fáze pochybnosti o tom, či toto opatrenie mohlo byť v súlade s uvedenou podmienkou. |
| --- | --- |

(64)

Slovenské orgány uvádzajú, že ZSSK Cargo nemala pred 1. júlom 2008 finančné ťažkosti a dostupné údaje túto skutočnosť potvrdzujú. Napriek stratám, ktoré spoločnosť od svojho vzniku zaznamenala, sa situácia ZSSK Cargo v ďalších rokoch zlepšila a finančné výsledky spoločnosti v prvej polovici roku 2008 boli kladné (pozri odseky 11 a 12). Komisia však momentálne nedisponuje všetkými relevantnými údajmi, ktoré by preukazovali, že spoločnosť vyhovuje uvedenej podmienke (pozri odsek 2.1 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii) (30). Z tohto dôvodu, a keďže spoločnosť mohla mať ťažkosti v čase pred 1. júlom 2008, má Komisia v tejto fáze pochybnosti o tom, či toto opatrenie mohlo byť v súlade s uvedenou podmienkou.

| (65) | Pri zohľadnení uvedených skutočností má Komisia pochybnosti o tom, či toto opatrenie možno vyhlásiť za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ v zmysle odsekov 4.2 a 4.4 Dočasného rámca. |
| --- | --- |

(65)

Pri zohľadnení uvedených skutočností má Komisia pochybnosti o tom, či toto opatrenie možno vyhlásiť za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ v zmysle odsekov 4.2 a 4.4 Dočasného rámca.

3.3.2.   Zlučiteľnosť podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ

| (66) | Okrem prípadov, keď sa konkrétne ustanovuje inak, Komisia posudzuje zlučiteľnosť štátnej pomoci na reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach v odvetví železničnej dopravy na základe uvedených usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (31). |
| --- | --- |

(66)

Okrem prípadov, keď sa konkrétne ustanovuje inak, Komisia posudzuje zlučiteľnosť štátnej pomoci na reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach v odvetví železničnej dopravy na základe uvedených usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (31).

| (67) | Vo svetle uvedených odsekov 3.1.2 a 3.3.1 Komisia nie je schopná jasne určiť, či v momente poskytnutia pôžičky spoločnosť ZSSK Cargo vyhovovala vymedzeniu firmy v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(67)

Vo svetle uvedených odsekov 3.1.2 a 3.3.1 Komisia nie je schopná jasne určiť, či v momente poskytnutia pôžičky spoločnosť ZSSK Cargo vyhovovala vymedzeniu firmy v ťažkostiach.

| (68) | Keby sa však spoločnosť mala považovať za podnik v ťažkostiach, opatrenie by sa nemohlo považovať za pomoc na záchranu. V tomto ohľade Komisia konštatuje, že slovenské orgány najneskôr do šiestich mesiacov od schválenia opatrenia záchrannej pomoci Komisii neoznámili plán reštrukturalizácie alebo likvidácie a neposkytli dôkaz o úplnom splatení pôžičky (32). V každom prípade trvanie pôžičky výrazne prekračuje čas oprávnený pre záchrannú pomoc. |
| --- | --- |

(68)

Keby sa však spoločnosť mala považovať za podnik v ťažkostiach, opatrenie by sa nemohlo považovať za pomoc na záchranu. V tomto ohľade Komisia konštatuje, že slovenské orgány najneskôr do šiestich mesiacov od schválenia opatrenia záchrannej pomoci Komisii neoznámili plán reštrukturalizácie alebo likvidácie a neposkytli dôkaz o úplnom splatení pôžičky (32). V každom prípade trvanie pôžičky výrazne prekračuje čas oprávnený pre záchrannú pomoc.

| (69) | Slovenské orgány uviedli, že sa očakáva, že ZSSK Cargo vytvorí v budúcnosti väčšie zisky, keďže podľa ich názoru by sa mal dosah finančnej krízy zmierniť, a teda by mali narásť tržby z prepravy tovaru. Uvádzajú takisto, že ďalší rast tržieb umožní používanie nových moderných technológií, najmä pri prekládke tovarov na hranici s Ukrajinou, ako aj očakávané zníženie poplatkov za infraštruktúru a prijatie nového zákona na jeseň 2009, ktorým sa v cestnej doprave od roku 2010 zavádza mýtny systém. |
| --- | --- |

(69)

Slovenské orgány uviedli, že sa očakáva, že ZSSK Cargo vytvorí v budúcnosti väčšie zisky, keďže podľa ich názoru by sa mal dosah finančnej krízy zmierniť, a teda by mali narásť tržby z prepravy tovaru. Uvádzajú takisto, že ďalší rast tržieb umožní používanie nových moderných technológií, najmä pri prekládke tovarov na hranici s Ukrajinou, ako aj očakávané zníženie poplatkov za infraštruktúru a prijatie nového zákona na jeseň 2009, ktorým sa v cestnej doprave od roku 2010 zavádza mýtny systém.

| (70) | Tieto všeobecné úvahy nemožno považovať za riadny plán reštrukturalizácie, ktorým by sa zabezpečila dlhodobá ziskovosť spoločnosti, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku schválenia pomoci na reštrukturalizáciu. Navyše sa zdá, že ani ďalšie podmienky (pomoc obmedzená na minimum, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.) sa nedodržiavajú. |
| --- | --- |

(70)

Tieto všeobecné úvahy nemožno považovať za riadny plán reštrukturalizácie, ktorým by sa zabezpečila dlhodobá ziskovosť spoločnosti, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku schválenia pomoci na reštrukturalizáciu. Navyše sa zdá, že ani ďalšie podmienky (pomoc obmedzená na minimum, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.) sa nedodržiavajú.

| (71) | ZSSK Cargo nemôže využívať konkrétne ustanovenia týkajúce sa pomoci na reštrukturalizáciu, ktoré sú uvedené v kapitole 5 železničných usmernení, keďže ide o podnik s vlastnou právnou subjektivitou, a nie iba divíziu železničného podniku. |
| --- | --- |

(71)

ZSSK Cargo nemôže využívať konkrétne ustanovenia týkajúce sa pomoci na reštrukturalizáciu, ktoré sú uvedené v kapitole 5 železničných usmernení, keďže ide o podnik s vlastnou právnou subjektivitou, a nie iba divíziu železničného podniku.

3.4.   Záver

| (72) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto fáze domnieva, že príslušné opatrenie môže obsahovať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a vyjadruje pochybnosti o jeho zlučiteľnosti s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(72)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto fáze domnieva, že príslušné opatrenie môže obsahovať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a vyjadruje pochybnosti o jeho zlučiteľnosti s vnútorným trhom.

| (73) | Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 108 ods. 3 ZFEÚ má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, v ktorom sa ustanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať. |
| --- | --- |

(73)

Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 108 ods. 3 ZFEÚ má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, v ktorom sa ustanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať.

4.   ROZHODNUTIE

| (74) | Komisia sa preto rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súlade s článkom 6 nariadenia Rady č. 659/1999. |
| --- | --- |

(74)

Komisia sa preto rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súlade s článkom 6 nariadenia Rady č. 659/1999.

| (75) | Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.» |
| --- | --- |

(75)

Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.»

---

(1)  Con effetto dal 1o dicembre 2009, l’articolo 87 e l’articolo 88 del trattato CE sono sostituiti rispettivamente dall’articolo 107 e dall’articolo 108 del trattato sul funzionamento dell’Unione europea (TFUE), ma non cambiano nella sostanza. Ai fini della presente decisione, i riferimenti agli articoli 107 e 108 del TFUE vanno intesi in riferimento rispettivamente agli articoli 87 e 88 del trattato CE, ove necessario.

1

o

(2)  http://www.rokovanie.sk/appl/material.nsf/0/E437B9C6EAE15E2EC12575740032AA30/$FILE/Zdroj.html

2

(3)  GU C 83 del 7.4.2009, pag. 1.

3

(4)  GU C 244 del 1.10.2004, pag. 2.

4

(5)  GU C 184 del 22.7.2008, pag. 13.

5

(6)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 ZFEÚ. Tieto dva súbory ustanovení sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia by sa odkazy na články 107 a 108 ZFEÚ mali v prípade potreby chápať ako odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES.

6

(7)  Článok 113 ZFEÚ.

7

(8)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

8

(9)  Výročné správy za roky 2005 až 2008 sú uverejnené na webovej stránke ZSSK Cargo: http://www.zscargo.sk/en/public/press/annual-report/

9

(10)  11,3 milióna EUR (výmenný kurz 1 EUR = 37,88 SKK uverejnený v Ú. v. EÚ C 336 z 31.12.2005, s. 1).

10

(11)  24,8 milióna EUR (výmenný kurz 1 EUR = 34,435 SKK uverejnený v Ú. v. EÚ C 332 z 30.12.2006, s. 1).

11

(12)  Notifikácia Komisii z 10. augusta 2009, bod 12 a).

12

(13)  http://www.rokovanie.sk/appl/material.nsf/0/E437B9C6EAE15E2EC12575740032AA30/$FILE/Zdroj.html

13

(14)  Zmluva sa opiera o Zákon č. 523/04 z 23. septembra 2004 o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ako aj o Zákon č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu, v znení neskorších predpisov.

14

(15)  Vypočítaná na základe act/360.

15

(16)  ARDAL vznikla ako rozpočtová organizácia napojená na štátny rozpočet prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva financií Slovenskej republiky podľa článku 14 zákona č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov podľa zákona č. 389/2002 Z. z. o štátnom dlhu a štátnych zárukách na pôžičky. Cieľom a zmyslom fungovania agentúry je ‚zabezpečenie likvidity a prístupu na trh pre financovanie potrieb štátu transparentným, obozretným a nákladovo úsporným spôsobom, a zároveň dosiahnutie stavu, aby náklady dlhovej služby boli v čase minimálne, za predpokladu udržania rizík obsiahnutých v dlhovom portfóliu na akceptovateľnej úrovni‘ (http://www.ardal.sk/index.php?page=1).

16

(17)  Rozsudok Súdneho dvora zo 14. septembra 1994, Španielske kráľovstvo/Komisia, spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Zb. I-4103, bod 21.

17

(18)  Rozsudok Súdneho dvora z 21. marca 1991, Talianska republika/Komisia, C-305/89. Zb., I-010603, bod 20.

18

(19)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora z 19. októbra 2005, Freistaat Thüringen/Komisia, T-318/00, Zb. II-4179, bod 125.

19

(20)  Oznámenie Komisie členským štátom: uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS a článku 5 smernice Komisie 80/723/EHS na verejné podniky vo výrobnom sektore, Ú. v. ES C 307, 13.11.1993, s. 3, ods. 11. Toto oznámenie sa týka výrobného sektora, ale môže sa uplatniť aj na ďalšie hospodárske odvetvia.

20

(21)  Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6.

21

(22)  Základné referenčné sadzby Komisie sú uverejnené na webovej stránke: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

22

(23)  Pozri, napríklad, článok z 25. februára 2009, http://www.cas.sk/clanok/107586/vlada-naleje-do-krachujuceho-carga-132-milionov-eur.html; článok zo 7. apríla 2009, http://spravy.pravda.sk/kriza-vo-velkom-zasiahla-zeleznice-cargo-nariadilo-dovolenky-puz-/sk_ekonomika.asp?c=A090407_181226_sk_ekonomika_p01

23

(24)  Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 164.

24

(25)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

25

(26)  Ú. v. EÚ C 184, 22.7.2008, s. 13.

26

(27)  Ú. v. EÚ C 83, 7.4.2009, s. 1.

27

(28)  N 222/09, uverejnené v Ú. v. EÚ C 146 z 26. júna 2009.

28

(29)  V súlade s Dočasným rámcom, členské štáty, ktoré chcú toto opatrenie využiť, musia uverejniť online denné jednodňové (overnight) sadzby a musia ich poskytnúť Komisii.

29

(30)  Chýbajú napríklad informácie o vývoji, pokiaľ ide o súpis akcií, ďalej o tom, či existujú prebytočné kapacity alebo informácie o vývoji hodnoty majetku.

30

(31)  Oznámenie Komisie – Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom, Ú. v. EÚ C 184 z 22.7.2008, odsek 62.

31

(32)  Pozri odsek 25 písm. c) usmernení o záchrane a reštrukturalizácii.

32

---

| 6.5.2010 | IT | Gazzetta ufficiale dell'Unione europea | C 117/21 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

IT

Gazzetta ufficiale dell'Unione europea

C 117/21

---

Notifica preventiva di una concentrazione

(Caso COMP/M.5675 — Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business)

(Testo rilevante ai fini del SEE)

2010/C 117/05

| 1. | In data 28 aprile 2010 è pervenuta alla Commissione la notifica di un progetto di concentrazione a seguito di un rinvio ai sensi dell’articolo 22 del regolamento (CE) n. 139/2004 del Consiglio (1). Con tale operazione l’impresa Syngenta Crop Protection AG («Syngenta CP», Svizzera), appartenente al gruppo Syngenta AG (Svizzera), acquisisce, ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera b), del regolamento sulle concentrazioni, il controllo di parte degli attivi di Monsanto Company («Monsanto», Stati Uniti) relativi alle attività mondiali di Monsanto concernenti i semi di girasole ibridi («attività di Monsanto concernenti i semi di girasole») mediante acquisto di attivi. |
| --- | --- |

1.

In data 28 aprile 2010 è pervenuta alla Commissione la notifica di un progetto di concentrazione a seguito di un rinvio ai sensi dell’articolo 22 del regolamento (CE) n. 139/2004 del Consiglio (1). Con tale operazione l’impresa Syngenta Crop Protection AG («Syngenta CP», Svizzera), appartenente al gruppo Syngenta AG (Svizzera), acquisisce, ai sensi dell’articolo 3, paragrafo 1, lettera b), del regolamento sulle concentrazioni, il controllo di parte degli attivi di Monsanto Company («Monsanto», Stati Uniti) relativi alle attività mondiali di Monsanto concernenti i semi di girasole ibridi («attività di Monsanto concernenti i semi di girasole») mediante acquisto di attivi.

| 2. | Le attività svolte dalle imprese interessate sono le seguenti:






  — | Syngenta CP opera nell'industria agro-alimentare. Sviluppa, produce e vende prodotti agrochimici, in particolare prodotti per la protezione delle colture delle sementi, tra cui semi di girasole e trattamenti per semi di girasole, |
| --- | --- | --- |

2.

Le attività svolte dalle imprese interessate sono le seguenti:

—

Syngenta CP opera nell'industria agro-alimentare. Sviluppa, produce e vende prodotti agrochimici, in particolare prodotti per la protezione delle colture delle sementi, tra cui semi di girasole e trattamenti per semi di girasole,

| — | le attività di Monsanto concernenti i semi di girasole consistono in attivi relativi alle attività mondiali di Monsanto nel settore dei semi di girasole ibridi. |
| --- | --- |

—

le attività di Monsanto concernenti i semi di girasole consistono in attivi relativi alle attività mondiali di Monsanto nel settore dei semi di girasole ibridi.

| 3. | A seguito di un esame preliminare, la Commissione ritiene che la concentrazione notificata possa rientrare nel campo d'applicazione del regolamento comunitario sulle concentrazioni. Tuttavia, si riserva la decisione finale al riguardo. |
| --- | --- |

3.

A seguito di un esame preliminare, la Commissione ritiene che la concentrazione notificata possa rientrare nel campo d'applicazione del regolamento comunitario sulle concentrazioni. Tuttavia, si riserva la decisione finale al riguardo.

| 4. | La Commissione invita i terzi interessati a presentare eventuali osservazioni sulla concentrazione proposta.
  Le osservazioni devono pervenire alla Commissione entro dieci giorni dalla data di pubblicazione della presente comunicazione. Le osservazioni possono essere trasmesse alla Commissione per fax (+32 22964301), per e-mail all’indirizzo COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu o per posta, indicando il riferimento COMP/M.5675 — Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business, al seguente indirizzo:





  Commissione europea |
| --- | --- |
| Direzione generale della Concorrenza |
| Protocollo Concentrazioni |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

La Commissione invita i terzi interessati a presentare eventuali osservazioni sulla concentrazione proposta.

Le osservazioni devono pervenire alla Commissione entro dieci giorni dalla data di pubblicazione della presente comunicazione. Le osservazioni possono essere trasmesse alla Commissione per fax (+32 22964301), per e-mail all’indirizzo COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu o per posta, indicando il riferimento COMP/M.5675 — Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business, al seguente indirizzo:

Commissione europea

Direzione generale della Concorrenza

Protocollo Concentrazioni

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  GU L 24 del 29.1.2004, pag. 1 («il regolamento comunitario sulle concentrazioni»).

---