# Europeiska unionens C 137/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2010.137.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 137 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången27 maj 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2010.137.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 137

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången27 maj 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2010/C 137/01 | Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om aktiv integration av ungdomar: att bekämpa arbetslöshet och fattigdom | 1 |
| | YTTRANDEN |
| | Rådet |
| 2010/C 137/02 | Rådets yttrande om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2009–2013 | 7 |
| 2010/C 137/03 | Rådets yttrande om Bulgariens uppdaterade konvergensprogram för 2009–2012 | 12 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2010/C 137/01

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om aktiv integration av ungdomar: att bekämpa arbetslöshet och fattigdom

1

YTTRANDEN

Rådet

2010/C 137/02

Rådets yttrande om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2009–2013

7

2010/C 137/03

Rådets yttrande om Bulgariens uppdaterade konvergensprogram för 2009–2012

12

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 137/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5852 – Oak Hill Capital Partners/Private Equity/Avolon) (
  1
  ) | 17 |
| 2010/C 137/05 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5834 – Coca-Cola Enterprises/Coca-Cola Drycker Sverige/Coca-Cola Drikker) (
  1
  ) | 17 |
| 2010/C 137/06 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5810 – Investor/Saab) (
  1
  ) | 18 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2010/C 137/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5852 – Oak Hill Capital Partners/Private Equity/Avolon) (
  1
  )

1

17

2010/C 137/05

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5834 – Coca-Cola Enterprises/Coca-Cola Drycker Sverige/Coca-Cola Drikker) (
  1
  )

1

17

2010/C 137/06

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5810 – Investor/Saab) (
  1
  )

1

18

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2010/C 137/07 | Rådets slutsatser av den 10 maj 2010 om Europeana: nästa steg | 19 |
| 2010/C 137/08 | Rådets beslut av den 18 maj 2010 om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska jämställdhetsinstitutet | 22 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 137/09 | Eurons växelkurs | 24 |
| 2010/C 137/10 | Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp | 25 |
| 2010/C 137/11 | Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp | 26 |
| 2010/C 137/12 | Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp | 27 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2010/C 137/07

Rådets slutsatser av den 10 maj 2010 om Europeana: nästa steg

19

2010/C 137/08

Rådets beslut av den 18 maj 2010 om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska jämställdhetsinstitutet

22

Europeiska kommissionen

2010/C 137/09

Eurons växelkurs

24

2010/C 137/10

Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp

25

2010/C 137/11

Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp

26

2010/C 137/12

Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp

27

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 137/13 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5866 – Sun Capital/Beauty Business) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 28 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2010/C 137/13

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5866 – Sun Capital/Beauty Business) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 27.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 137/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 137/1

---

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om aktiv integration av ungdomar: att bekämpa arbetslöshet och fattigdom

2010/C 137/01

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

1.   SOM ERINRAR OM:

frågans politiska bakgrund, som återges i bilagan till denna resolution, särskilt

| — | rådets resolution av den 27 november 2009 om förnyade ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) (1), |
| --- | --- |

—

rådets resolution av den 27 november 2009 om förnyade ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) (1),

| — | Europaparlamentets och rådets beslut nr 1098/2008/EG av den 22 oktober 2008 om Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1098/2008/EG av den 22 oktober 2008 om Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010),

2.   SOM BEAKTAR ATT:

| — | solidaritet är ett av de värden som ligger till grund för Europeiska unionen; ekonomisk och social sammanhållning är följaktligen reella mål för de europeiska samhällsmodellerna, |
| --- | --- |

—

solidaritet är ett av de värden som ligger till grund för Europeiska unionen; ekonomisk och social sammanhållning är följaktligen reella mål för de europeiska samhällsmodellerna,

| — | aktiv integration av ungdomar innebär en kombination av ett tillräckligt inkomststöd, arbetsmarknader som är öppna för alla samt tillgång till tjänster av god kvalitet, |
| --- | --- |

—

aktiv integration av ungdomar innebär en kombination av ett tillräckligt inkomststöd, arbetsmarknader som är öppna för alla samt tillgång till tjänster av god kvalitet,

| — | målen i Lissabonstrategin om att skapa fler och bättre jobb och att utrota fattigdomen senast 2010, inklusive målen i den europeiska pakten för ungdomsfrågor, inte har uppnåtts, och att det därför är nödvändigt att fortsätta att arbeta mot dessa mål, |
| --- | --- |

—

målen i Lissabonstrategin om att skapa fler och bättre jobb och att utrota fattigdomen senast 2010, inklusive målen i den europeiska pakten för ungdomsfrågor, inte har uppnåtts, och att det därför är nödvändigt att fortsätta att arbeta mot dessa mål,

| — | den ekonomiska och finansiella krisens negativa konsekvenser för tillväxt och sysselsättning särskilt drabbar grupper som är utsatta eller riskerar att hamna i utanförskap, exempelvis ungdomar, vilket leder till att fattigdomen i dessa grupper ökar, |
| --- | --- |

—

den ekonomiska och finansiella krisens negativa konsekvenser för tillväxt och sysselsättning särskilt drabbar grupper som är utsatta eller riskerar att hamna i utanförskap, exempelvis ungdomar, vilket leder till att fattigdomen i dessa grupper ökar,

| — | sysselsättningen utgör ett av huvudverktygen för att bekämpa fattigdom och socialt utanförskap; Europa behöver högre produktivitetsnivåer och högkvalitativ sysselsättning; fattigdomsnivån bland förvärvsarbetande ungdomar (10 %) (2) visar dock att inte alla jobb ger tillräcklig trygghet, |
| --- | --- |

—

sysselsättningen utgör ett av huvudverktygen för att bekämpa fattigdom och socialt utanförskap; Europa behöver högre produktivitetsnivåer och högkvalitativ sysselsättning; fattigdomsnivån bland förvärvsarbetande ungdomar (10 %) (2) visar dock att inte alla jobb ger tillräcklig trygghet,

| — | ungdomsarbetslösheten har nått ytterst oroande nivåer: i Europeiska unionen är en av fem under 25 år arbetslös; dessutom riskerar en av fem mellan 18 och 24 år att hamna i fattigdom (2), |
| --- | --- |

—

ungdomsarbetslösheten har nått ytterst oroande nivåer: i Europeiska unionen är en av fem under 25 år arbetslös; dessutom riskerar en av fem mellan 18 och 24 år att hamna i fattigdom (2),

| — | den demografiska utmaning som en åldrande befolkning utgör kräver en generationsövergripande lösning samt generationsövergripande dialog och solidaritet, |
| --- | --- |

—

den demografiska utmaning som en åldrande befolkning utgör kräver en generationsövergripande lösning samt generationsövergripande dialog och solidaritet,

3.   SOM ANSER ATT:

| — | Europeiska unionens sociala och ekonomiska intressen kräver att ungdomars potential utnyttjas fullt ut, |
| --- | --- |

—

Europeiska unionens sociala och ekonomiska intressen kräver att ungdomars potential utnyttjas fullt ut,

| — | det därför är av avgörande betydelse att säkerställa social delaktighet och lika möjligheter för ungdomar, så att de aktivt och i samma omfattning kan delta i det ekonomiska, sociala, demokratiska och kulturella livet, varvid särskild uppmärksamhet bör ägnas ungdomar med sämre möjligheter, |
| --- | --- |

—

det därför är av avgörande betydelse att säkerställa social delaktighet och lika möjligheter för ungdomar, så att de aktivt och i samma omfattning kan delta i det ekonomiska, sociala, demokratiska och kulturella livet, varvid särskild uppmärksamhet bör ägnas ungdomar med sämre möjligheter,

| — | arbetslöshet, fattigdom, socialt och ekonomiskt utanförskap samt alla former av diskriminering står i vägen för ungdomars välfärd och kan hindra deras aktiva deltagande i samhällslivet; större integration av ungdomar i samhället samt ett fullt och aktivt deltagande på arbetsmarknaden i kombination med bättre tillgång till utbildning av god kvalitet, adekvat och bättre riktat socialt skydd och dito sociala tjänster är centrala verktyg för att minska fattigdomen, förbättra livskvaliteten och främja den sociala sammanhållningen, |
| --- | --- |

—

arbetslöshet, fattigdom, socialt och ekonomiskt utanförskap samt alla former av diskriminering står i vägen för ungdomars välfärd och kan hindra deras aktiva deltagande i samhällslivet; större integration av ungdomar i samhället samt ett fullt och aktivt deltagande på arbetsmarknaden i kombination med bättre tillgång till utbildning av god kvalitet, adekvat och bättre riktat socialt skydd och dito sociala tjänster är centrala verktyg för att minska fattigdomen, förbättra livskvaliteten och främja den sociala sammanhållningen,

| — | en satsning på ungdomar som en viktig resurs för tillväxt och sysselsättning samt ett underlättande av deras sociala integration skulle befästa ett samhälle med större sammanhållning, där alla ungdomar har lika möjligheter att delta, |
| --- | --- |

—

en satsning på ungdomar som en viktig resurs för tillväxt och sysselsättning samt ett underlättande av deras sociala integration skulle befästa ett samhälle med större sammanhållning, där alla ungdomar har lika möjligheter att delta,

4.   IDENTIFIERAR FÖLJANDE ALLMÄNNA MÅL:

| — | Att underlätta för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden och ge dem möjlighet till en tryggare anställning på icke-diskriminerande villkor. |
| --- | --- |

—

Att underlätta för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden och ge dem möjlighet till en tryggare anställning på icke-diskriminerande villkor.

| — | Att förbättra tillgången till utbildning av god kvalitet och underlätta en smidig övergång till arbetsmarknaden från utbildning eller från arbetslöshet och inaktivitet. |
| --- | --- |

—

Att förbättra tillgången till utbildning av god kvalitet och underlätta en smidig övergång till arbetsmarknaden från utbildning eller från arbetslöshet och inaktivitet.

| — | Att göra det lättare för människor att förena arbete med privat- och familjeliv. |
| --- | --- |

—

Att göra det lättare för människor att förena arbete med privat- och familjeliv.

| — | Att förhindra fattigdom och socialt utanförskap bland ungdomar samt överföring av dessa problem från en generation till nästa. |
| --- | --- |

—

Att förhindra fattigdom och socialt utanförskap bland ungdomar samt överföring av dessa problem från en generation till nästa.

5.   FASTSTÄLLER FÖLJANDE VÄGLEDANDE PRINCIPER:

| — | Principen om lika möjligheter, med särskild hänsyn till genusfrågor och ungdomar med sämre möjligheter. |
| --- | --- |

—

Principen om lika möjligheter, med särskild hänsyn till genusfrågor och ungdomar med sämre möjligheter.

| — | Deltagande av alla berörda parter på lokal, regional och nationell nivå samt EU-nivå. |
| --- | --- |

—

Deltagande av alla berörda parter på lokal, regional och nationell nivå samt EU-nivå.

| — | Den strukturerade dialogens betydelse på ungdomsområdet måste framhållas, särskilt resultaten av den pågående cykeln om ungdomsarbetslöshet. |
| --- | --- |

—

Den strukturerade dialogens betydelse på ungdomsområdet måste framhållas, särskilt resultaten av den pågående cykeln om ungdomsarbetslöshet.

6.   FRAMHÅLLER FÖLJANDE:

För att målen på ungdomsområdet ska kunna uppnås krävs ett arbetssätt med två inriktningar, såsom anges i de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) som rådet antog den 27 november 2009. Detta innefattar dels

| — | specifika initiativ på ungdomsområdet,
  dels |
| --- | --- |

—

specifika initiativ på ungdomsområdet,

dels

| — | initiativ som syftar till att integrera ett ungdomsperspektiv i andra relevanta politikområden. |
| --- | --- |

—

initiativ som syftar till att integrera ett ungdomsperspektiv i andra relevanta politikområden.

7.   ÄR DÄRFÖR ÖVERENS OM FÖLJANDE:

Mot bakgrund av arbetet med att integrera ett ungdomsperspektiv i andra relevanta politikområden och med beaktande av ungdomsstrategiernas mervärde bör åtgärder som avser aktiv integration av ungdomar huvudsakligen inriktas på två specifika åtgärdsområden enligt de förnyade ramarna, nämligen utbildning samt sysselsättning och entreprenörskap. I detta sammanhang är följande frågor av särskild betydelse:

| i) | Att främja utbildning och icke-formellt lärande för att öka anställbarheten genom att






  a) | inom ramen för en kunskapsbaserad ekonomi förbättra ungdomars kunskaper, färdigheter och kompetens och se till att dessa är anpassade till en föränderlig arbetsmarknads behov och de växande, nya arbetsmarknadssektorerna, genom utveckling av rättvisa, flexibla och effektiva system för högkvalitativ utbildning samt icke-formellt lärande och ungdomsarbete, |
| --- | --- | --- |

i)

Att främja utbildning och icke-formellt lärande för att öka anställbarheten genom att

a)

inom ramen för en kunskapsbaserad ekonomi förbättra ungdomars kunskaper, färdigheter och kompetens och se till att dessa är anpassade till en föränderlig arbetsmarknads behov och de växande, nya arbetsmarknadssektorerna, genom utveckling av rättvisa, flexibla och effektiva system för högkvalitativ utbildning samt icke-formellt lärande och ungdomsarbete,

| b) | bekämpa problemet med i förtid avbruten utbildning och därvid fullt ut beakta de socioekonomiska omständigheterna, |
| --- | --- |

b)

bekämpa problemet med i förtid avbruten utbildning och därvid fullt ut beakta de socioekonomiska omständigheterna,

| c) | främja livslångt lärande genom att utnyttja det mervärde som tillförs genom informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

c)

främja livslångt lärande genom att utnyttja det mervärde som tillförs genom informations- och kommunikationsteknik.

| ii) | Att främja övergången mellan utbildningssystem och arbetsmarknad för att förebygga arbetslöshet och socialt utanförskap för ungdomar genom att






  a) | främja ungdomars fortbildningsmöjligheter, |
| --- | --- | --- |

ii)

Att främja övergången mellan utbildningssystem och arbetsmarknad för att förebygga arbetslöshet och socialt utanförskap för ungdomar genom att

a)

främja ungdomars fortbildningsmöjligheter,

| b) | tillhandahålla vägledningstjänster av god kvalitet för att bistå ungdomar med deras beslut om sådan omställning; här kan såväl de offentliga arbetsförmedlingarna som rådgivnings- och informationstjänster för ungdomar spela en väsentlig roll, |
| --- | --- |

b)

tillhandahålla vägledningstjänster av god kvalitet för att bistå ungdomar med deras beslut om sådan omställning; här kan såväl de offentliga arbetsförmedlingarna som rådgivnings- och informationstjänster för ungdomar spela en väsentlig roll,

| c) | öka ungdomarnas framtida anställbarhet genom att främja arbetslivserfarenhet under utbildningstiden med hjälp av yrkespraktik, praktikantplatser och lärlingsutbildning med stöd av såväl den offentliga som den privata sektorn, eventuellt i partnerskap, eller genom andra liknande arrangemang, |
| --- | --- |

c)

öka ungdomarnas framtida anställbarhet genom att främja arbetslivserfarenhet under utbildningstiden med hjälp av yrkespraktik, praktikantplatser och lärlingsutbildning med stöd av såväl den offentliga som den privata sektorn, eventuellt i partnerskap, eller genom andra liknande arrangemang,

| d) | erkänna mervärdet i frivilligarbete som ett sätt att förbättra färdigheter och kompetens, |
| --- | --- |

d)

erkänna mervärdet i frivilligarbete som ett sätt att förbättra färdigheter och kompetens,

| e) | då så är lämpligt betrakta den sociala ekonomin som en källa till utbildning och arbetstillfällen för ungdomar med sämre möjligheter. |
| --- | --- |

e)

då så är lämpligt betrakta den sociala ekonomin som en källa till utbildning och arbetstillfällen för ungdomar med sämre möjligheter.

| iii) | Att främja högkvalitativ sysselsättning för ungdomar genom att






  a) | förbättra tillgången till stabil anställning för ungdomar, varvid särskild hänsyn ska tas till dem med sämre möjligheter och det ska erkännas att en aktiv arbetsmarknadspolitik spelar en nyckelroll i detta avseende, |
| --- | --- | --- |

iii)

Att främja högkvalitativ sysselsättning för ungdomar genom att

a)

förbättra tillgången till stabil anställning för ungdomar, varvid särskild hänsyn ska tas till dem med sämre möjligheter och det ska erkännas att en aktiv arbetsmarknadspolitik spelar en nyckelroll i detta avseende,

| b) | ta fram integrerade flexicurity-strategier i syfte att förbättra flexibiliteten på arbetsmarknaden och sörja för arbetstrygghet samt förhindra en segmentering av arbetsmarknaden, |
| --- | --- |

b)

ta fram integrerade flexicurity-strategier i syfte att förbättra flexibiliteten på arbetsmarknaden och sörja för arbetstrygghet samt förhindra en segmentering av arbetsmarknaden,

| c) | stimulera ungdomars potential vad gäller deras färdigheter, talang och motivation samt uppmuntra till rörlighet, både geografiskt och sektorsövergripande. |
| --- | --- |

c)

stimulera ungdomars potential vad gäller deras färdigheter, talang och motivation samt uppmuntra till rörlighet, både geografiskt och sektorsövergripande.

| iv) | Att främja egenföretagande och entreprenörskap genom att






  a) | uppmuntra ungdomars entreprenörsanda och utvecklingen av deras kapacitet som företagare genom adekvata utbildnings- och mentorsprogram, |
| --- | --- | --- |

iv)

Att främja egenföretagande och entreprenörskap genom att

a)

uppmuntra ungdomars entreprenörsanda och utvecklingen av deras kapacitet som företagare genom adekvata utbildnings- och mentorsprogram,

| b) | underlätta rörlighet och främja ungdomars medverkan i nätverk för unga företagare samt erkännande av unga företag, |
| --- | --- |

b)

underlätta rörlighet och främja ungdomars medverkan i nätverk för unga företagare samt erkännande av unga företag,

| c) | främja utvecklingen av en grön ekonomi för att ytterligare öka ungdomars nyföretagande, vilket kommer att resultera i nya arbetstillfällen och nya yrken, |
| --- | --- |

c)

främja utvecklingen av en grön ekonomi för att ytterligare öka ungdomars nyföretagande, vilket kommer att resultera i nya arbetstillfällen och nya yrken,

| d) | stödja utvecklingen av ungdomars talang, fantasi, kreativitet och innovationsförmåga inom ramen för formellt, icke-formellt och informellt lärande, |
| --- | --- |

d)

stödja utvecklingen av ungdomars talang, fantasi, kreativitet och innovationsförmåga inom ramen för formellt, icke-formellt och informellt lärande,

| e) | underlätta tillgången till relevanta tjänster och ge bistånd till ungdomars företagsetablering, till exempel genom att ge tillgång till finansiering eller bistå med utarbetande av affärsplaner. |
| --- | --- |

e)

underlätta tillgången till relevanta tjänster och ge bistånd till ungdomars företagsetablering, till exempel genom att ge tillgång till finansiering eller bistå med utarbetande av affärsplaner.

| v) | Att bibehålla, ta fram och i förekommande fall fastställa nödvändiga åtgärder för att ge tillgång till tillräckligt socialt skydd och tjänster av hög kvalitet, inklusive hälso- och sjukvård, barnomsorg och bostadsbidrag, med särskild inriktning på att stärka sociala tjänster för unga familjer. |
| --- | --- |

v)

Att bibehålla, ta fram och i förekommande fall fastställa nödvändiga åtgärder för att ge tillgång till tillräckligt socialt skydd och tjänster av hög kvalitet, inklusive hälso- och sjukvård, barnomsorg och bostadsbidrag, med särskild inriktning på att stärka sociala tjänster för unga familjer.

8.   ÄR VIDARE ENIGA OM ATT:

instrumenten inom ramen för den öppna samordningsmetoden på ungdomsområdet bör utnyttjas fullt ut, både för att ge stöd till arbetet med att integrera ett ungdomsperspektiv i andra relevanta politikområden och för att genomföra specifika initiativ inom ungdomsområdet,

9.   UPPMANAR DÄRFÖR MEDLEMSSTATERNA OCH/ELLER KOMMISSIONEN I SAMBAND MED FRÅGORNA I AVSNITT 7 OVAN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN:

| — | utforma kanaler för förbindelser och samarbete med andra relevanta politikområden och avdelningar, både inom och mellan de olika EU-institutionerna samt inom medlemsstaterna, varvid särskild uppmärksamhet bör ägnas åt verksamhet inom ramen för den öppna samordningsmetoden på andra områden, särskilt socialt skydd och social integration, utbildning och sysselsättning, |
| --- | --- |

—

utforma kanaler för förbindelser och samarbete med andra relevanta politikområden och avdelningar, både inom och mellan de olika EU-institutionerna samt inom medlemsstaterna, varvid särskild uppmärksamhet bör ägnas åt verksamhet inom ramen för den öppna samordningsmetoden på andra områden, särskilt socialt skydd och social integration, utbildning och sysselsättning,

| — | uppmuntra till erkännande av icke-formellt och informellt lärande, som kompletterar formell utbildning och spelar en nyttig roll för att stödja en effektiv social och ekonomisk integration av ungdomar, i synnerhet dem med sämre möjligheter; i detta sammanhang är det arbete som utförs av personer som är verksamma på ungdomsområdet med sådana ungdomar särskilt viktigt liksom deltagandet i programmet Aktiv ungdom, |
| --- | --- |

—

uppmuntra till erkännande av icke-formellt och informellt lärande, som kompletterar formell utbildning och spelar en nyttig roll för att stödja en effektiv social och ekonomisk integration av ungdomar, i synnerhet dem med sämre möjligheter; i detta sammanhang är det arbete som utförs av personer som är verksamma på ungdomsområdet med sådana ungdomar särskilt viktigt liksom deltagandet i programmet Aktiv ungdom,

| — | främja instrument för ömsesidigt lärande och utbyte av bästa praxis genom seminarier på hög nivå eller möten i expertgrupper om frågor som rör social integration av ungdomar och deras fulla deltagande på arbetsmarknaden; i detta sammanhang bör resultaten av sådan verksamhet spridas effektivt, när så är lämpligt med hjälp av befintliga plattformar, |
| --- | --- |

—

främja instrument för ömsesidigt lärande och utbyte av bästa praxis genom seminarier på hög nivå eller möten i expertgrupper om frågor som rör social integration av ungdomar och deras fulla deltagande på arbetsmarknaden; i detta sammanhang bör resultaten av sådan verksamhet spridas effektivt, när så är lämpligt med hjälp av befintliga plattformar,

| — | effektivt utnyttja de fonder som är tillgängliga inom EU för att stödja processen med ungdomars sociala integration inom utbildning eller sysselsättning och för att bekämpa arbetslöshet och fattigdom, särskilt Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden och fonden för landsbygdsutveckling, eller andra relevanta EU-fonder eller EU-program, såsom Progress, |
| --- | --- |

—

effektivt utnyttja de fonder som är tillgängliga inom EU för att stödja processen med ungdomars sociala integration inom utbildning eller sysselsättning och för att bekämpa arbetslöshet och fattigdom, särskilt Europeiska socialfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden och fonden för landsbygdsutveckling, eller andra relevanta EU-fonder eller EU-program, såsom Progress,

| — | fortsätta att stödja och främja tvärvetenskaplig forskning om ungdomar och deras levnadsvillkor, med beaktande av den socioekonomiska situationen och de möjligheter och hinder som detta medför för ungdomars sociala integration och anställbarhet, |
| --- | --- |

—

fortsätta att stödja och främja tvärvetenskaplig forskning om ungdomar och deras levnadsvillkor, med beaktande av den socioekonomiska situationen och de möjligheter och hinder som detta medför för ungdomars sociala integration och anställbarhet,

| — | säkerställa att befintliga indikatorer inbegriper en ungdomsdimension, i syfte att samla in och analysera uppgifter om ungdomars aktiva integration och om bekämpande av arbetslöshet och fattigdom samt möjliggöra jämförande bedömningar som ska göras av medlemsstaterna mot bakgrund av deras resultat, |
| --- | --- |

—

säkerställa att befintliga indikatorer inbegriper en ungdomsdimension, i syfte att samla in och analysera uppgifter om ungdomars aktiva integration och om bekämpande av arbetslöshet och fattigdom samt möjliggöra jämförande bedömningar som ska göras av medlemsstaterna mot bakgrund av deras resultat,

| — | inrätta adekvata mekanismer för övervakning och utvärdering av resultaten av de åtgärder som anges i avsnitt 7 ovan, och då särskilt med användning av EU:s ungdomsfrågerapport. |
| --- | --- |

—

inrätta adekvata mekanismer för övervakning och utvärdering av resultaten av de åtgärder som anges i avsnitt 7 ovan, och då särskilt med användning av EU:s ungdomsfrågerapport.

10.   FRAMHÅLLER DESSUTOM VIKTEN AV ATT INOM RAMEN FÖR ETT KONKURRENSKRAFTIGT, INKLUDERANDE OCH HÅLLBART EUROPA:

| — | erkänna den viktiga roll som ungdomar spelar för den smarta, hållbara och inkluderande tillväxt som är nödvändig för Europas framtida välstånd, |
| --- | --- |

—

erkänna den viktiga roll som ungdomar spelar för den smarta, hållbara och inkluderande tillväxt som är nödvändig för Europas framtida välstånd,

| — | se till att ungdomspolitikens bidrag vilket omfattar sådana områden som rörlighet, delaktighet, icke-formellt och informellt lärande, frivilligverksamhet och ungdomsarbete fullt ut integreras i genomförandet av Europa 2020-strategin, |
| --- | --- |

—

se till att ungdomspolitikens bidrag vilket omfattar sådana områden som rörlighet, delaktighet, icke-formellt och informellt lärande, frivilligverksamhet och ungdomsarbete fullt ut integreras i genomförandet av Europa 2020-strategin,

| — | erkänna frågornas gränsöverskridande karaktär och därför främja






  — | politik som stöder ungdomars integration på arbetsmarknaden och underlättar ungdomars sociala integration, |
| --- | --- | --- |

—

erkänna frågornas gränsöverskridande karaktär och därför främja

—

politik som stöder ungdomars integration på arbetsmarknaden och underlättar ungdomars sociala integration,

| — | politik som kommer att förse alla ungdomar med de färdigheter och den kompetens som de behöver för att kunna fylla sin funktion i morgondagens kunskapsbaserade ekonomi och samhälle. |
| --- | --- |

—

politik som kommer att förse alla ungdomar med de färdigheter och den kompetens som de behöver för att kunna fylla sin funktion i morgondagens kunskapsbaserade ekonomi och samhälle.

---

(1)  EUT C 311, 19.12.2009.

(2)  Källa: Eurostat, EU-statistik över inkomst- och levnadsvillkor (18–24 år).

---

BILAGA

POLITISK BAKGRUND

| 1. | Artikel 6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilken unionen på europeisk nivå ska ha befogenhet att vidta åtgärder för att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder på sådana områden som utbildning, yrkesutbildning, ungdomsfrågor och idrott. |
| --- | --- |

1.

Artikel 6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilken unionen på europeisk nivå ska ha befogenhet att vidta åtgärder för att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder på sådana områden som utbildning, yrkesutbildning, ungdomsfrågor och idrott.

| 2. | Den europeiska sysselsättningsstrategin enligt slutsatserna från Europeiska rådets extra möte i Luxemburg den 20–21 november 1997 (1). |
| --- | --- |

2.

Den europeiska sysselsättningsstrategin enligt slutsatserna från Europeiska rådets extra möte i Luxemburg den 20–21 november 1997 (1).

| 3. | Resolution antagen av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 14 december 2000 om den sociala integrationen av ungdomar (2). |
| --- | --- |

3.

Resolution antagen av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 14 december 2000 om den sociala integrationen av ungdomar (2).

| 4. | Resolution av den 28 maj 2004 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om social integration av ungdomar (3). |
| --- | --- |

4.

Resolution av den 28 maj 2004 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om social integration av ungdomar (3).

| 5. | Rådets slutsatser av den 5 december 2007: ”Gemensamma principer för ’flexicurity’” (4) |
| --- | --- |

5.

Rådets slutsatser av den 5 december 2007: ”Gemensamma principer för ’flexicurity’” (4)

| 6. | Rådets slutsatser av den 5–6 december 2007 om framtidsperspektiven för den europeiska sysselsättningsstrategin i samband med den nya cykeln av Lissabonstrategin (5). |
| --- | --- |

6.

Rådets slutsatser av den 5–6 december 2007 om framtidsperspektiven för den europeiska sysselsättningsstrategin i samband med den nya cykeln av Lissabonstrategin (5).

| 7. | Slutsatserna från Europeiska rådets vårmöte den 13–14 mars 2008, där man betonade vikten av att bekämpa fattigdom och socialt utanförskap, främja aktiv integration och öka anställningsmöjligheterna för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden, särskilt ungdomar (6). |
| --- | --- |

7.

Slutsatserna från Europeiska rådets vårmöte den 13–14 mars 2008, där man betonade vikten av att bekämpa fattigdom och socialt utanförskap, främja aktiv integration och öka anställningsmöjligheterna för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden, särskilt ungdomar (6).

| 8. | Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 22 maj 2008 om delaktighet för ungdomar med färre möjligheter, i vilken det anges att arbetslöshet, fattigdom, dålig hälsa, kulturellt, socialt och ekonomiskt utanförskap samt alla former av diskriminering står i vägen för ungdomarnas välfärd och kan hindra deras aktiva delaktighet i samhällslivet (7). |
| --- | --- |

8.

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 22 maj 2008 om delaktighet för ungdomar med färre möjligheter, i vilken det anges att arbetslöshet, fattigdom, dålig hälsa, kulturellt, socialt och ekonomiskt utanförskap samt alla former av diskriminering står i vägen för ungdomarnas välfärd och kan hindra deras aktiva delaktighet i samhällslivet (7).

| 9. | Europaparlamentets och rådets beslut nr 1098/2008/EG av den 22 oktober 2008 om Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010) (8). |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1098/2008/EG av den 22 oktober 2008 om Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010) (8).

| 10. | Rådets slutsatser av den 16–17 december 2008 om gemensamma principer för aktiv integration till stöd för en effektivare fattigdomsbekämpning (9), i vilka det anges att aktiv integration förutsätter en kombination av lämpligt inkomststöd, en arbetsmarknad som främjar integration och tillträde till tjänster av god kvalitet. |
| --- | --- |

10.

Rådets slutsatser av den 16–17 december 2008 om gemensamma principer för aktiv integration till stöd för en effektivare fattigdomsbekämpning (9), i vilka det anges att aktiv integration förutsätter en kombination av lämpligt inkomststöd, en arbetsmarknad som främjar integration och tillträde till tjänster av god kvalitet.

| 11. | Rådets slutsatser av den 9 mars 2009: Ny kompetens för nya arbetstillfällen – Att förutse och matcha kompetensbehoven på arbetsmarknaden (10). |
| --- | --- |

11.

Rådets slutsatser av den 9 mars 2009: Ny kompetens för nya arbetstillfällen – Att förutse och matcha kompetensbehoven på arbetsmarknaden (10).

| 12. | Rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (11). |
| --- | --- |

12.

Rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (11).

| 13. | Rådets slutsatser av den 8 juni 2009 om sociala tjänster som ett verktyg för aktiv integration, stärkande av den sociala sammanhållningen och möjliga arbetstillfällen (12). |
| --- | --- |

13.

Rådets slutsatser av den 8 juni 2009 om sociala tjänster som ett verktyg för aktiv integration, stärkande av den sociala sammanhållningen och möjliga arbetstillfällen (12).

| 14. | Slutsatserna från Europeiska rådets junimöte 2009 (13), i vilka resultaten från det informella EU-toppmötet om sysselsättning som hölls i Prag i maj 2009 beskrivs och där det anges att kampen mot arbetslöshet förblir en väsentlig prioritet. |
| --- | --- |

14.

Slutsatserna från Europeiska rådets junimöte 2009 (13), i vilka resultaten från det informella EU-toppmötet om sysselsättning som hölls i Prag i maj 2009 beskrivs och där det anges att kampen mot arbetslöshet förblir en väsentlig prioritet.

| 15. | Slutsatserna från Europeiska rådets oktobermöte 2009 (14), som betonade vikten av att, vid sidan av andra åtgärder, främja en aktiv politik för social integration mot bakgrund av att sysselsättningsläget ytterligare förvärras. |
| --- | --- |

15.

Slutsatserna från Europeiska rådets oktobermöte 2009 (14), som betonade vikten av att, vid sidan av andra åtgärder, främja en aktiv politik för social integration mot bakgrund av att sysselsättningsläget ytterligare förvärras.

| 16. | Rådets resolution av den 27 november 2009 om förnyade ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) (15). |
| --- | --- |

16.

Rådets resolution av den 27 november 2009 om förnyade ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018) (15).

---

(1)  SN 300/97.

(2)  EGT C 374, 28.12.2000.

(3)  Dok. 9601/04.

(4)  Dok. 15497/07.

(5)  Dok. 15813/07.

(6)  Dok. 7652/08.

(7)  EUT C 141, 7.6.2008, s. 1.

(8)  EUT L 298, 7.11.2008, s. 20.

(9)  Dok. 15984/08.

(10)  Dok. 5927/09.

(11)  EUT C 119, 28.5.2009, s. 2.

(12)  Dok. 10052/09.

(13)  Dok. 11225/2/09 REV 2.

(14)  Dok. 15265/1/09 REV 1.

(15)  EUT C 311, 19.12.2009.

---

YTTRANDEN

Rådet

| 27.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 137/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 137/7

---

RÅDETS YTTRANDE

om Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram för 2009–2013

2010/C 137/02

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 26 april 2010 granskade rådet Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2009–2013. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 april 2010 granskade rådet Österrikes uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2009–2013.

| (2) | Den internationella finansiella och ekonomiska krisen har lett till att Österrikes ekonomi har drabbats av den djupaste recessionen sedan andra världskriget. Nedgången har främst drabbat Österrike genom fallande export, vilket avspeglar sammanbrottet inom världshandeln, och krympande fasta investeringar till följd av sjunkande efterfrågan och mer restriktiva villkor på kreditmarknaderna. Enligt de senaste officiella beräkningarna sjönk BNP med omkring 3,6 % (2) under 2009.
  Den kraftigt exportorienterade tillverkningsindustrin är hårdast drabbad. Tillväxten i pivonsumtionen är visserligen mycket lägre än vad den har varit under senare år men har blivit en stabiliserande faktor. Konsumentpriserna steg med bara 0,4 % under 2009, främst till följd av de kraftiga basårseffekterna av de sjunkande priserna på bränsle och eldningsolja och till följd av att vinstmarginalerna har pressats ned av den svaga efterfrågan. När recessionen började slå igenom på arbetsmarknaden, minskade sysselsättningen med 1,4 % under 2009, och arbetslösheten ökade därmed till 5,0 % (från 3,8 % föregående året). Den österrikiska regeringen antog då ett omfattande diskretionärt finanspolitiskt stimulanspaket i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Stimulansåtgärderna och effekterna av de automatiska stabilisatorerna ledde till en kraftig försämring av de offentliga finanserna med ett underskott i den offentliga sektorns finanser på 3,5 % av BNP (en ökning från 0,4 % av BNP under 2008) och en offentlig skuld på 66,5 % av BNP under 2009. Den 2 december 2009 slog rådet fast att Österrikes offentliga underskott var alltför stort och rekommenderade att detta skulle korrigeras senast 2013. Österrike mötte visserligen krisen med finanser som var nära balans, men de avsevärt försämrade offentliga finanserna kräver omfattande konsolideringsåtgärder. |
| --- | --- |

(2)

Den internationella finansiella och ekonomiska krisen har lett till att Österrikes ekonomi har drabbats av den djupaste recessionen sedan andra världskriget. Nedgången har främst drabbat Österrike genom fallande export, vilket avspeglar sammanbrottet inom världshandeln, och krympande fasta investeringar till följd av sjunkande efterfrågan och mer restriktiva villkor på kreditmarknaderna. Enligt de senaste officiella beräkningarna sjönk BNP med omkring 3,6 % (2) under 2009.

Den kraftigt exportorienterade tillverkningsindustrin är hårdast drabbad. Tillväxten i pivonsumtionen är visserligen mycket lägre än vad den har varit under senare år men har blivit en stabiliserande faktor. Konsumentpriserna steg med bara 0,4 % under 2009, främst till följd av de kraftiga basårseffekterna av de sjunkande priserna på bränsle och eldningsolja och till följd av att vinstmarginalerna har pressats ned av den svaga efterfrågan. När recessionen började slå igenom på arbetsmarknaden, minskade sysselsättningen med 1,4 % under 2009, och arbetslösheten ökade därmed till 5,0 % (från 3,8 % föregående året). Den österrikiska regeringen antog då ett omfattande diskretionärt finanspolitiskt stimulanspaket i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Stimulansåtgärderna och effekterna av de automatiska stabilisatorerna ledde till en kraftig försämring av de offentliga finanserna med ett underskott i den offentliga sektorns finanser på 3,5 % av BNP (en ökning från 0,4 % av BNP under 2008) och en offentlig skuld på 66,5 % av BNP under 2009. Den 2 december 2009 slog rådet fast att Österrikes offentliga underskott var alltför stort och rekommenderade att detta skulle korrigeras senast 2013. Österrike mötte visserligen krisen med finanser som var nära balans, men de avsevärt försämrade offentliga finanserna kräver omfattande konsolideringsåtgärder.

| (3) | Även om mycket av den konstaterade reala BNP-nedgången är konjunkturbetingat i en krissituation, kommer produktionstillväxten att starta från ett sämre utgångsläge. Dessutom kan krisen påverka den potentiella tillväxten på medellång sikt genom lägre investeringar, kreditåtstramningar och ökad strukturell arbetslöshet. Vidare kommer den ekonomiska krisen att få konsekvenser som samverkar med de negativa effekterna av en åldrande befolkning på den potentiella produktionen och de offentliga finansernas hållbarhet. För att främja den potentiella tillväxten blir det mot denna bakgrund viktigt att genomföra strukturreformerna i snabbare takt. För Österrike är det särskilt viktigt att genomföra reformer när det gäller arbetskraftsutbud (i synnerhet genom att ytterligare förbättra incitamenten för äldre arbetstagare att fortsätta arbeta) och utbildning (genom att förbättra missgynnade ungdomars resultat). |
| --- | --- |

(3)

Även om mycket av den konstaterade reala BNP-nedgången är konjunkturbetingat i en krissituation, kommer produktionstillväxten att starta från ett sämre utgångsläge. Dessutom kan krisen påverka den potentiella tillväxten på medellång sikt genom lägre investeringar, kreditåtstramningar och ökad strukturell arbetslöshet. Vidare kommer den ekonomiska krisen att få konsekvenser som samverkar med de negativa effekterna av en åldrande befolkning på den potentiella produktionen och de offentliga finansernas hållbarhet. För att främja den potentiella tillväxten blir det mot denna bakgrund viktigt att genomföra strukturreformerna i snabbare takt. För Österrike är det särskilt viktigt att genomföra reformer när det gäller arbetskraftsutbud (i synnerhet genom att ytterligare förbättra incitamenten för äldre arbetstagare att fortsätta arbeta) och utbildning (genom att förbättra missgynnade ungdomars resultat).

| (4) | Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för stabilitetsprogrammet från januari 2010 kommer tillväxttakten i real BNP att öka från – 3,4 % 2009 till 1,5 % 2010–2011 och omkring 2 % åren därefter. Detta scenario förefaller enligt nu tillgängliga uppgifter (3) vara lätt optimistiskt 2010 och rimligt vad gäller antagandena om tillväxten 2011–2013. Skillnaden i tillväxtprognoserna för 2010 beror på att programmet utgår från ett högre bidrag från nettoexporten än kommissionens prognos från hösten 2009. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller realistiska. |
| --- | --- |

(4)

Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för stabilitetsprogrammet från januari 2010 kommer tillväxttakten i real BNP att öka från – 3,4 % 2009 till 1,5 % 2010–2011 och omkring 2 % åren därefter. Detta scenario förefaller enligt nu tillgängliga uppgifter (3) vara lätt optimistiskt 2010 och rimligt vad gäller antagandena om tillväxten 2011–2013. Skillnaden i tillväxtprognoserna för 2010 beror på att programmet utgår från ett högre bidrag från nettoexporten än kommissionens prognos från hösten 2009. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller realistiska.

| (5) | Enligt uppskattningarna i programmet uppgår underskottet i den offentliga sektorn till 3,5 % av BNP 2009. Den avsevärda försämringen från ett underskott på 0,4 % av BNP 2008 är till stor del en följd av krisens effekter på de offentliga finanserna, men har också framkallats av stimulansåtgärder motsvarande 1,5 % av BNP som regeringen antog i överensstämmelse med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Merparten av de stimulansåtgärder som infördes 2009 var permanenta (ca 1,3 % av BNP 2009 jämfört med 0,2 % av BNP i tillfälliga åtgärder). I överensstämmelse med den exitstrategi som rådet förespråkar, och i syfte att korrigera det alltför stora underskottet fram till 2013 och återgå till hållbara offentliga finanser kommer finanspolitikens inriktning att vara fortsatt understödjande 2010 och därefter åtstramande från och med 2011. |
| --- | --- |

(5)

Enligt uppskattningarna i programmet uppgår underskottet i den offentliga sektorn till 3,5 % av BNP 2009. Den avsevärda försämringen från ett underskott på 0,4 % av BNP 2008 är till stor del en följd av krisens effekter på de offentliga finanserna, men har också framkallats av stimulansåtgärder motsvarande 1,5 % av BNP som regeringen antog i överensstämmelse med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Merparten av de stimulansåtgärder som infördes 2009 var permanenta (ca 1,3 % av BNP 2009 jämfört med 0,2 % av BNP i tillfälliga åtgärder). I överensstämmelse med den exitstrategi som rådet förespråkar, och i syfte att korrigera det alltför stora underskottet fram till 2013 och återgå till hållbara offentliga finanser kommer finanspolitikens inriktning att vara fortsatt understödjande 2010 och därefter åtstramande från och med 2011.

| (6) | Enligt programmet kommer det nominella underskottet i den offentliga sektorns finanser att öka till 4,7 % under 2010 från 3,5 % 2009. Nästan inga förändringar i utgiftskvoten förutspås under 2010, utan försämringen på över 1 % av BNP uppstår i stort sett bara på inkomstsidan. I uppdateringen beskrivs inga åtgärder utöver dem som redan var kända när Österrike granskades senast inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott, vilket stämmer överens med rådets rekommendation att Österrike bör ”genomföra de finanspolitiska åtgärder som planerats i budgeten för 2010”.
  Den prognostiserade försämringen beror dels på att de automatiska stabilisatorerna har fått fritt spelrum, dels på vissa diskretionära åtgärder som har vidtagits. I synnerhet träder delar av 2009 års skattereform i kraft först 2010, nämligen lättnaderna för barnfamiljer och skattesänkningarna för egenföretagare, och förväntas belasta budgeten med motsvarande ca 0,25 % av BNP. Den regel om påskyndade avskrivningar som antogs i januari 2009 kommer att belasta budgeten ytterligare med motsvarande ca 0,1 % av BNP. Finanspolitiken förväntas ha en expansiv inriktning, eftersom försämringen i det nominella saldot återspeglas av en ökning av det konjunkturrensade strukturella underskottet på 1,25 % av BNP, omräknat av kommissionen på grundval av informationen i programmet enligt den allmänt vedertagna metoden. Denna förändring motsvarar inte det värde som följer av uppgifterna om de diskretionära åtgärder som får verkan 2010 (bottom-up-strategi) och som av kommissionen beräknas uppgå till ca 0,50 % av BNP. Denna diskrepans kan delvis förklaras av negativa sammansättningseffekter, eftersom nettoexporten ökar i betydelse som tillväxtfaktor, och av fördröjda effekter på bolagsskatteinkomsterna. |
| --- | --- |

(6)

Enligt programmet kommer det nominella underskottet i den offentliga sektorns finanser att öka till 4,7 % under 2010 från 3,5 % 2009. Nästan inga förändringar i utgiftskvoten förutspås under 2010, utan försämringen på över 1 % av BNP uppstår i stort sett bara på inkomstsidan. I uppdateringen beskrivs inga åtgärder utöver dem som redan var kända när Österrike granskades senast inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott, vilket stämmer överens med rådets rekommendation att Österrike bör ”genomföra de finanspolitiska åtgärder som planerats i budgeten för 2010”.

Den prognostiserade försämringen beror dels på att de automatiska stabilisatorerna har fått fritt spelrum, dels på vissa diskretionära åtgärder som har vidtagits. I synnerhet träder delar av 2009 års skattereform i kraft först 2010, nämligen lättnaderna för barnfamiljer och skattesänkningarna för egenföretagare, och förväntas belasta budgeten med motsvarande ca 0,25 % av BNP. Den regel om påskyndade avskrivningar som antogs i januari 2009 kommer att belasta budgeten ytterligare med motsvarande ca 0,1 % av BNP. Finanspolitiken förväntas ha en expansiv inriktning, eftersom försämringen i det nominella saldot återspeglas av en ökning av det konjunkturrensade strukturella underskottet på 1,25 % av BNP, omräknat av kommissionen på grundval av informationen i programmet enligt den allmänt vedertagna metoden. Denna förändring motsvarar inte det värde som följer av uppgifterna om de diskretionära åtgärder som får verkan 2010 (bottom-up-strategi) och som av kommissionen beräknas uppgå till ca 0,50 % av BNP. Denna diskrepans kan delvis förklaras av negativa sammansättningseffekter, eftersom nettoexporten ökar i betydelse som tillväxtfaktor, och av fördröjda effekter på bolagsskatteinkomsterna.

| (7) | Huvudmålet med den finanspolitiska strategin på medellång sikt är att få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP till slutet av programperioden, i enlighet med rådets rekommendation av den 2 december 2009 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Programmet förutspår en avsevärd och jämnt fördelad konsolidering åren 2011–2013. Det strukturella saldot väntas minska från 3,9 % av BNP 2010 till 2,2 % av BNP 2013, vilket motsvarar en finanspolitisk korrigering på i genomsnitt strax under 0,75 % av BNP per år under perioden 2011–2013. Det strukturella primärsaldot väntas övergå från ett underskott på 1,25 % av BNP 2010 till ett överskott på 0,75 % av BNP 2013. Enligt programmet kommer inkomsternas andel av BNP att vara i stort sett oförändrad mellan 2010 och 2013 och konsolideringen kommer i huvudsak att ske på utgiftssidan.
  Den enda åtgärd som beskrivs i programmet till stöd för den planerade konsolideringen är att utgifterna för hälso- och sjukvård ska minska med ca 1,7 miljarder EUR mellan 2010 och 2013, vilket den federala regeringen har kommit överens om med de allmänna sjukkassorna. Eftersom de överenskomna besparingarna motsvarar ca 0,6 % av BNP står denna åtgärd för mindre än en tredjedel av den planerade konsolideringen mellan 2010 och 2013. Österrikes medelfristiga mål är att uppnå balans i de offentliga finanserna. Mot bakgrund av de senaste beräkningarna och skuldnivån återspeglar detta medelfristiga mål mer än väl paktens mål. Det medelfristiga målet kommer dock enligt programmet inte att uppnås under programperioden. |
| --- | --- |

(7)

Huvudmålet med den finanspolitiska strategin på medellång sikt är att få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP till slutet av programperioden, i enlighet med rådets rekommendation av den 2 december 2009 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Programmet förutspår en avsevärd och jämnt fördelad konsolidering åren 2011–2013. Det strukturella saldot väntas minska från 3,9 % av BNP 2010 till 2,2 % av BNP 2013, vilket motsvarar en finanspolitisk korrigering på i genomsnitt strax under 0,75 % av BNP per år under perioden 2011–2013. Det strukturella primärsaldot väntas övergå från ett underskott på 1,25 % av BNP 2010 till ett överskott på 0,75 % av BNP 2013. Enligt programmet kommer inkomsternas andel av BNP att vara i stort sett oförändrad mellan 2010 och 2013 och konsolideringen kommer i huvudsak att ske på utgiftssidan.

Den enda åtgärd som beskrivs i programmet till stöd för den planerade konsolideringen är att utgifterna för hälso- och sjukvård ska minska med ca 1,7 miljarder EUR mellan 2010 och 2013, vilket den federala regeringen har kommit överens om med de allmänna sjukkassorna. Eftersom de överenskomna besparingarna motsvarar ca 0,6 % av BNP står denna åtgärd för mindre än en tredjedel av den planerade konsolideringen mellan 2010 och 2013. Österrikes medelfristiga mål är att uppnå balans i de offentliga finanserna. Mot bakgrund av de senaste beräkningarna och skuldnivån återspeglar detta medelfristiga mål mer än väl paktens mål. Det medelfristiga målet kommer dock enligt programmet inte att uppnås under programperioden.

| (8) | Budgetutfallet kan bli sämre än vad som prognostiseras i programmet från och med 2011. Även om intäktsprognoserna i uppdateringen förefaller realistiska, har den planerade konsolideringen på utgiftssidan endast delvis stöd i form av åtgärder. Särskilda ytterligare risker rör regeringens bankgarantier till stöd för finanssektorn vilka om de tas i anspråk skulle medföra ett ökat underskott och dito skuld. Vissa av kostnaderna för regeringens stöd till finanssektorn kommer emellertid att kunna tas igen i framtiden. En liten positiv riskfaktor är det eventuella införandet av en särskild bankavgift från och med 2011, vilket kan leda till intäkter motsvarande 0,2 % av BNP. |
| --- | --- |

(8)

Budgetutfallet kan bli sämre än vad som prognostiseras i programmet från och med 2011. Även om intäktsprognoserna i uppdateringen förefaller realistiska, har den planerade konsolideringen på utgiftssidan endast delvis stöd i form av åtgärder. Särskilda ytterligare risker rör regeringens bankgarantier till stöd för finanssektorn vilka om de tas i anspråk skulle medföra ett ökat underskott och dito skuld. Vissa av kostnaderna för regeringens stöd till finanssektorn kommer emellertid att kunna tas igen i framtiden. En liten positiv riskfaktor är det eventuella införandet av en särskild bankavgift från och med 2011, vilket kan leda till intäkter motsvarande 0,2 % av BNP.

| (9) | Den offentliga bruttoskulden uppskattas till 66,5 % av BNP 2009, jämfört med 62,5 % året dessförinnan. Bidragande till ökningen av skuldkvoten är förutom det högre underskottet och den lägre BNP-tillväxten även betydande stock-/flödesjusteringar, som främst beror på räddningsinsatser för bankerna. Den offentliga bruttoskuldkvoten låg 2009 över fördragets referensvärde och väntas öka stadigt under hela programperioden. Skuldkvoten beräknas öka med 7,8 procentenheter under programperioden, framför allt till följd av fortsatt höga offentliga underskott. Utöver risken för att underskotten blir högre än beräknat från och med 2011 omgärdas skuldkvotens utveckling av risker som i synnerhet sammanhänger med osäkerheter kring kostnaderna för den framtida driften av landets femte största bank, Hypo Group Alpe Adria (som nationaliserades i december 2009) och de statliga lånegarantierna för den österrikiska motorvägsmyndigheten (ASFINAG) och det österrikiska järnvägsbolaget (ÖBB). |
| --- | --- |

(9)

Den offentliga bruttoskulden uppskattas till 66,5 % av BNP 2009, jämfört med 62,5 % året dessförinnan. Bidragande till ökningen av skuldkvoten är förutom det högre underskottet och den lägre BNP-tillväxten även betydande stock-/flödesjusteringar, som främst beror på räddningsinsatser för bankerna. Den offentliga bruttoskuldkvoten låg 2009 över fördragets referensvärde och väntas öka stadigt under hela programperioden. Skuldkvoten beräknas öka med 7,8 procentenheter under programperioden, framför allt till följd av fortsatt höga offentliga underskott. Utöver risken för att underskotten blir högre än beräknat från och med 2011 omgärdas skuldkvotens utveckling av risker som i synnerhet sammanhänger med osäkerheter kring kostnaderna för den framtida driften av landets femte största bank, Hypo Group Alpe Adria (som nationaliserades i december 2009) och de statliga lånegarantierna för den österrikiska motorvägsmyndigheten (ASFINAG) och det österrikiska järnvägsbolaget (ÖBB).

| (10) | De skuldprognoser på medellång sikt som pekar mot att BNP-tillväxttakten bara långsamt återgår till prognosvärdena före krisen, skattekvoterna återgår till de nivåer som gällde före krisen, och detta inbegriper den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter och den beräknade ökningen av realräntesatserna, visar att programmets finanspolitiska strategi, nominellt och utan ytterligare ändringar i politiken, nästan skulle räcka för att stabilisera skuldkvoten fram till år 2020. |
| --- | --- |

(10)

De skuldprognoser på medellång sikt som pekar mot att BNP-tillväxttakten bara långsamt återgår till prognosvärdena före krisen, skattekvoterna återgår till de nivåer som gällde före krisen, och detta inbegriper den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter och den beräknade ökningen av realräntesatserna, visar att programmets finanspolitiska strategi, nominellt och utan ytterligare ändringar i politiken, nästan skulle räcka för att stabilisera skuldkvoten fram till år 2020.

| (11) | Den åldrande befolkningens långsiktiga effekter på de offentliga finanserna beräknas bli något lägre i Österrike än för EU-genomsnittet, och pensionsutgifterna som andel av BNP beräknas på lång sikt endast öka i ringa omfattning. De offentliga finansernas ställning 2009 enligt programmets beräkningar förstärker de budgetmässiga effekterna av befolkningens åldrande. Om primära överskott på medellång sikt tryggades, skulle detta minska de risker för de offentliga finansernas hållbarhet som i kommissionens hållbarhetsrapport från 2009 (4) bedömdes vara medelstora. |
| --- | --- |

(11)

Den åldrande befolkningens långsiktiga effekter på de offentliga finanserna beräknas bli något lägre i Österrike än för EU-genomsnittet, och pensionsutgifterna som andel av BNP beräknas på lång sikt endast öka i ringa omfattning. De offentliga finansernas ställning 2009 enligt programmets beräkningar förstärker de budgetmässiga effekterna av befolkningens åldrande. Om primära överskott på medellång sikt tryggades, skulle detta minska de risker för de offentliga finansernas hållbarhet som i kommissionens hållbarhetsrapport från 2009 (4) bedömdes vara medelstora.

| (12) | Den befintliga österrikiska budgetramen, som grundar sig på lagen om utjämning av de offentliga finanserna (Finanzausgleichsgesetz) och den inhemska stabilitetspakten, är tämligen komplex och svåröverblickbar. Intäkterna från merparten av de enskilda skatterna fördelas mellan de olika territoriella nivåerna efter fasta andelar, och på många områden sker beslutsfattandet dessutom på olika förvaltningsnivåer. På en rad områden ligger ansvaret för att generera intäkter inte på samma förvaltningsnivå som motsvarande utgiftsbefogenheter. Systemet i sig främjar inte den mest effektiva resursanvändningen. Österrike har dock nyligen tagit initiativ till en genomgripande reformering av budgetregelverket på federal nivå.
  Den första delen av reformen, som trädde i kraft den 1 januari 2009, fastställde en ny flerårig utgiftsram med fasta tak (för ca 80 % av de totala utgifterna) löpande för fyra på varandra följande år. Den väntas förebygga konjunkturförstärkande utgifter och öka effektiviteten hos de automatiska stabilisatorerna. Den andra delen som redan antagits som lag och ska träda i kraft 2013, omfattar införandet av resultatbudgetering och en modernisering av den offentliga förvaltningens räkenskapssystem och långsiktiga prognoser. |
| --- | --- |

(12)

Den befintliga österrikiska budgetramen, som grundar sig på lagen om utjämning av de offentliga finanserna (Finanzausgleichsgesetz) och den inhemska stabilitetspakten, är tämligen komplex och svåröverblickbar. Intäkterna från merparten av de enskilda skatterna fördelas mellan de olika territoriella nivåerna efter fasta andelar, och på många områden sker beslutsfattandet dessutom på olika förvaltningsnivåer. På en rad områden ligger ansvaret för att generera intäkter inte på samma förvaltningsnivå som motsvarande utgiftsbefogenheter. Systemet i sig främjar inte den mest effektiva resursanvändningen. Österrike har dock nyligen tagit initiativ till en genomgripande reformering av budgetregelverket på federal nivå.

Den första delen av reformen, som trädde i kraft den 1 januari 2009, fastställde en ny flerårig utgiftsram med fasta tak (för ca 80 % av de totala utgifterna) löpande för fyra på varandra följande år. Den väntas förebygga konjunkturförstärkande utgifter och öka effektiviteten hos de automatiska stabilisatorerna. Den andra delen som redan antagits som lag och ska träda i kraft 2013, omfattar införandet av resultatbudgetering och en modernisering av den offentliga förvaltningens räkenskapssystem och långsiktiga prognoser.

| (13) | Det finns utrymme för effektiviseringar på flera områden av de österrikiska offentliga utgifterna, i synnerhet när det gäller hälso- och sjukvård och utbildning, där Österrike presterar genomsnittligt eller något under genomsnittet jämfört med övriga EU-länder, men ofta till högre kostnader. Ett av skälen till detta är den ovannämnda överlappningen mellan de tre olika förvaltningsnivåernas befogenheter i fråga om finansiering och förvaltning. I 2010 års program beskrivs de besparingar som planeras inom hälso- och sjukvården och som ska uppgå till omkring 0,6 % av BNP under perioden 2010–2013. Det anges vidare att en expertgrupp har tillsatts för att utreda hur de offentliga utgifterna ska kunna effektiviseras på många områden. I uppdateringen finns det emellertid inga uppgifter om några konkreta förestående lagförslag. |
| --- | --- |

(13)

Det finns utrymme för effektiviseringar på flera områden av de österrikiska offentliga utgifterna, i synnerhet när det gäller hälso- och sjukvård och utbildning, där Österrike presterar genomsnittligt eller något under genomsnittet jämfört med övriga EU-länder, men ofta till högre kostnader. Ett av skälen till detta är den ovannämnda överlappningen mellan de tre olika förvaltningsnivåernas befogenheter i fråga om finansiering och förvaltning. I 2010 års program beskrivs de besparingar som planeras inom hälso- och sjukvården och som ska uppgå till omkring 0,6 % av BNP under perioden 2010–2013. Det anges vidare att en expertgrupp har tillsatts för att utreda hur de offentliga utgifterna ska kunna effektiviseras på många områden. I uppdateringen finns det emellertid inga uppgifter om några konkreta förestående lagförslag.

| (14) | Allmänt sett är programmets finanspolitiska strategi för 2010 förenlig med rådets rekommendation enligt artikel 126.7. Med hänsyn till riskerna är det dock möjligt att strategin från och med 2011 inte är förenlig med rådets rekommendation enligt artikel 126.7. I strategin förutspås en reducering av underskottet till 2,7 % av BNP – och därigenom en korrigering av det alltför stora underskottet till 2013 samt en genomsnittlig årlig finanspolitisk anpassning strax under 0,75 % av BNP under perioden 2011–2013, men med tanke på riskerna är den möjligen inte tillräcklig. Konsolideringsplanen som beskrivs i programmet från och med 2011 underbyggs inte av ändamålsenliga åtgärder. Den finanspolitiska strategin räcker dessutom inte till för att igen få ned skuldkvoten. |
| --- | --- |

(14)

Allmänt sett är programmets finanspolitiska strategi för 2010 förenlig med rådets rekommendation enligt artikel 126.7. Med hänsyn till riskerna är det dock möjligt att strategin från och med 2011 inte är förenlig med rådets rekommendation enligt artikel 126.7. I strategin förutspås en reducering av underskottet till 2,7 % av BNP – och därigenom en korrigering av det alltför stora underskottet till 2013 samt en genomsnittlig årlig finanspolitisk anpassning strax under 0,75 % av BNP under perioden 2011–2013, men med tanke på riskerna är den möjligen inte tillräcklig. Konsolideringsplanen som beskrivs i programmet från och med 2011 underbyggs inte av ändamålsenliga åtgärder. Den finanspolitiska strategin räcker dessutom inte till för att igen få ned skuldkvoten.

| (15) | Programmet innehåller alla de obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifter som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram (5). I sina rekommendationer enligt artikel 126.7 av den 2 december 2009, i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra, uppmanade rådet även Österrike att rapportera om de framsteg som görs för att genomföra rådets rekommendationer i ett särskilt kapitel i uppdateringarna av stabilitetsprogrammen. I det ifrågavarande avsnittet av det uppdaterade programmet finns det väldigt lite information om hur den österrikiska regeringen planerar att fortskrida med genomförandet av rådets rekommendation. |
| --- | --- |

(15)

Programmet innehåller alla de obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifter som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram (5). I sina rekommendationer enligt artikel 126.7 av den 2 december 2009, i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra, uppmanade rådet även Österrike att rapportera om de framsteg som görs för att genomföra rådets rekommendationer i ett särskilt kapitel i uppdateringarna av stabilitetsprogrammen. I det ifrågavarande avsnittet av det uppdaterade programmet finns det väldigt lite information om hur den österrikiska regeringen planerar att fortskrida med genomförandet av rådets rekommendation.

Sammantaget är slutsatsen att Österrikes offentliga finanser har försämrats kraftigt under den finansiella och ekonomiska krisen, vilket är en följd av de automatiska stabilisatorernas inverkan och ett omfattande stimulanspaket som regeringen har antagit. Eftersom merparten av åtgärderna för att motverka nedgången är permanenta, måste konsolideringsåtgärder införas från och med 2011. Den finanspolitiska strategi som läggs fram i programmet för 2010 är förenlig med rådets rekommendation av den 2 december 2009. Den finanspolitiska strategin för åren 2011–2013 är dock möjligen inte överensstämmande med rekommendationen. I programmet beskrivs visserligen en konsolideringsplan på utgiftssidan från och med 2011, men den måste fortfarande underbyggas med konkreta åtgärder. I Österrike har många omfattande reformer av de offentliga utgifterna genomförts under senare tid. Det finns dock fortfarande utrymme för förbättringar på sådana områden som hälso- och sjukvård och utbildning. Avsevärda effektivitetsvinster skulle kunna uppnås på dessa områden genom en reformering av de finanspolitiska relationerna mellan olika förvaltningsnivåer.

Österrike uppmanas att göra följande mot bakgrund av denna bedömning samt rekommendationen av den 2 december 2009 enligt artikel 126 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt:

| i) | Förverkliga de åtgärder som anses nödvändiga till stöd för den planerade konsolideringen från och med 2011, i syfte att uppnå den rekommenderade genomsnittliga finanspolitiska korrigeringen på 0,75 % av BNP samt få ner underskottet i de offentliga finanserna under referensvärdet på 3 % av BNP senast 2013 samt att, såsom föreskrivs i rekommendationen enligt förfarandet vid alltför stora underskott, utnyttja varje möjlighet utöver den finanspolitiska korrigeringen, inbegripet i samband med bättre ekonomiska villkor, att påskynda minskningen av bruttoskuldkvoten till referensvärdet på 60 % av BNP. |
| --- | --- |

i)

Förverkliga de åtgärder som anses nödvändiga till stöd för den planerade konsolideringen från och med 2011, i syfte att uppnå den rekommenderade genomsnittliga finanspolitiska korrigeringen på 0,75 % av BNP samt få ner underskottet i de offentliga finanserna under referensvärdet på 3 % av BNP senast 2013 samt att, såsom föreskrivs i rekommendationen enligt förfarandet vid alltför stora underskott, utnyttja varje möjlighet utöver den finanspolitiska korrigeringen, inbegripet i samband med bättre ekonomiska villkor, att påskynda minskningen av bruttoskuldkvoten till referensvärdet på 60 % av BNP.

| ii) | Ytterligare förbättra budgetramen för att stärka budgetdisciplinen på alla förvaltningsnivåer genom ökad öppenhet och större ansvar, särskilt genom att anpassa det lagstiftande, administrativa och finansiella ansvaret på de olika förvaltningsnivåerna och genom att stärka kontrollen av efterlevnaden av den inhemska stabilitetspakten. |
| --- | --- |

ii)

Ytterligare förbättra budgetramen för att stärka budgetdisciplinen på alla förvaltningsnivåer genom ökad öppenhet och större ansvar, särskilt genom att anpassa det lagstiftande, administrativa och finansiella ansvaret på de olika förvaltningsnivåerna och genom att stärka kontrollen av efterlevnaden av den inhemska stabilitetspakten.

Österrike uppmanas också att, i god tid före den bedömning av åtgärdernas effektivitet som ska göras enligt förfarandet vid alltför stora underskott, lägga fram ett tillägg till programmet för att rapportera om de framsteg som gjorts med genomförandet av rådets rekommendation enligt artikel 126.7 av den 2 december 2009 samt närmare beskriva den konsolideringsstrategi som kommer att bli nödvändig för att göra framsteg i arbetet med att korrigera det alltför stora underskottet.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP jan. 2010 | 2,0 | –3,4 | 1,5 | 1,5 | 1,9 | 2,0 |
| KOM nov. 2009 | 2,0 | –3,7 | 1,1 | 1,5 | i.u. | i.u. |
| SP april 2009 | 1,8 | –2,2 | 0,5 | 1,5 | 2,0 | 2,3 |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP jan. 2010 | 3,2 | 0,4 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,9 |
| KOM nov. 2009 | 3,2 | 0,5 | 1,3 | 1,6 | i.u. | i.u. |
| SP april 2009 | 3,2 | 0,6 | 1,1 | 1,3 | 1,5 | 1,9 |
| Produktionsgap (6)

  (i % av potentiell BNP) | SP jan. 2010 | 2,8 | –1,8 | –1,6 | –1,5 | –1,3 | –1,0 |
| KOM nov. 2009 (7) | 2,8 | –2,2 | –2,6 | –2,7 | i.u. | i.u. |
| SP april 2009 | 2,6 | –0,9 | –1,7 | –1,6 | –1,2 | –0,5 |
| Nettokreditgivning till utlandet
  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | 3,2 | 2,3 | 2,4 | 2,7 | 2,8 | 2,9 |
| KOM nov. 2009 | 3,6 | 1,4 | 1,3 | 1,7 | i.u. | i.u. |
| SP april 2009 | 2,9 | 1,6 | 0,6 | 1,0 | 1,3 | 1,4 |
| Offentliga intäkter
  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | 48,4 | 48,0 | 46,9 | 46,8 | 46,9 | 46,9 |
| KOM nov. 2009 | 48,4 | 47,9 | 47,1 | 47,1 | i.u. | i.u. |
| SP april 2009 | 48,2 | 47,5 | 46,5 | 46,4 | 46,1 | 46,1 |
| Offentliga utgifter
  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | 48,9 | 51,5 | 51,6 | 50,9 | 50,2 | 49,7 |
| KOM nov. 2009 | 48,9 | 52,3 | 52,6 | 52,4 | i.u. | i.u. |
| SP april 2009 | 48,7 | 51,1 | 51,3 | 51,1 | 50,9 | 50,1 |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | –0,4 | –3,5 | –4,7 | –4,0 | –3,3 | –2,7 |
| KOM nov. 2009 | –0,4 | –4,3 | –5,5 | –5,3 | i.u. | i.u. |
| SP april 2009 | –0,4 | –3,5 | –4,7 | –4,7 | –4,7 | –3,9 |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | 2,2 | –0,7 | –1,8 | –1,2 | –0,4 | 0,2 |
| KOM nov. 2009 | 2,1 | –1,4 | –2,5 | –2,1 | i.u. | i.u. |
| SP april 2009 | 2,2 | –0,6 | –1,7 | –1,4 | –1,3 | –0,4 |
| Konjunkturrensat saldo (6)

  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | –1,7 | –2,7 | –3,9 | –3,3 | –2,7 | –2,2 |
| KOM nov. 2009 | –1,8 | –3,3 | –4,3 | –4,0 | i.u. | i.u. |
| SP april 2009 | –1,6 | –3,1 | –3,9 | –4,0 | –4,1 | –3,7 |
| Strukturellt saldo (8)

  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | –1,7 | –2,7 | –3,9 | –3,3 | –2,7 | –2,2 |
| KOM nov. 2009 | –1,8 | –3,3 | –4,3 | –4,0 | i.u. | i.u. |
| SP april 2009 | –1,6 | –3,1 | –3,9 | –4 | –4,1 | –3,7 |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | 62,6 | 66,5 | 70,2 | 72,6 | 73,8 | 74,3 |
| KOM nov. 2009 | 62,6 | 69,1 | 73,9 | 77,0 | i.u. | i.u. |
| SP april 2009 | 62,5 | 68,5 | 73,0 | 75,7 | 77,7 | 78,5 |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Real BNP

(förändring i %)

SP jan. 2010

2,0

–3,4

1,5

1,5

1,9

2,0

KOM nov. 2009

2,0

–3,7

1,1

1,5

i.u.

i.u.

SP april 2009

1,8

–2,2

0,5

1,5

2,0

2,3

HIKP-inflation

(i %)

SP jan. 2010

3,2

0,4

1,3

1,5

1,8

1,9

KOM nov. 2009

3,2

0,5

1,3

1,6

i.u.

i.u.

SP april 2009

3,2

0,6

1,1

1,3

1,5

1,9

Produktionsgap (6)

(i % av potentiell BNP)

SP jan. 2010

2,8

–1,8

–1,6

–1,5

–1,3

–1,0

KOM nov. 2009 (7)

2,8

–2,2

–2,6

–2,7

i.u.

i.u.

SP april 2009

2,6

–0,9

–1,7

–1,6

–1,2

–0,5

Nettokreditgivning till utlandet

(i % av BNP)

SP jan. 2010

3,2

2,3

2,4

2,7

2,8

2,9

KOM nov. 2009

3,6

1,4

1,3

1,7

i.u.

i.u.

SP april 2009

2,9

1,6

0,6

1,0

1,3

1,4

Offentliga intäkter

(i % av BNP)

SP jan. 2010

48,4

48,0

46,9

46,8

46,9

46,9

KOM nov. 2009

48,4

47,9

47,1

47,1

i.u.

i.u.

SP april 2009

48,2

47,5

46,5

46,4

46,1

46,1

Offentliga utgifter

(i % av BNP)

SP jan. 2010

48,9

51,5

51,6

50,9

50,2

49,7

KOM nov. 2009

48,9

52,3

52,6

52,4

i.u.

i.u.

SP april 2009

48,7

51,1

51,3

51,1

50,9

50,1

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP jan. 2010

–0,4

–3,5

–4,7

–4,0

–3,3

–2,7

KOM nov. 2009

–0,4

–4,3

–5,5

–5,3

i.u.

i.u.

SP april 2009

–0,4

–3,5

–4,7

–4,7

–4,7

–3,9

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP jan. 2010

2,2

–0,7

–1,8

–1,2

–0,4

0,2

KOM nov. 2009

2,1

–1,4

–2,5

–2,1

i.u.

i.u.

SP april 2009

2,2

–0,6

–1,7

–1,4

–1,3

–0,4

Konjunkturrensat saldo (6)

(i % av BNP)

SP jan. 2010

–1,7

–2,7

–3,9

–3,3

–2,7

–2,2

KOM nov. 2009

–1,8

–3,3

–4,3

–4,0

i.u.

i.u.

SP april 2009

–1,6

–3,1

–3,9

–4,0

–4,1

–3,7

Strukturellt saldo (8)

(i % av BNP)

SP jan. 2010

–1,7

–2,7

–3,9

–3,3

–2,7

–2,2

KOM nov. 2009

–1,8

–3,3

–4,3

–4,0

i.u.

i.u.

SP april 2009

–1,6

–3,1

–3,9

–4

–4,1

–3,7

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP jan. 2010

62,6

66,5

70,2

72,6

73,8

74,3

KOM nov. 2009

62,6

69,1

73,9

77,0

i.u.

i.u.

SP april 2009

62,5

68,5

73,0

75,7

77,7

78,5

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_sv.htm

(2)  Denna siffra har tagits fram efter det att programmet lades fram.

(3)  I bedömningen beaktas särskilt kommissionens prognos från hösten 2009 men även andra uppgifter som har blivit tillgängliga sedan dess.

(4)  I rådets slutsatser av den 10 november 2009 om de offentliga finansernas hållbarhet ”anmodar rådet medlemsstaterna att rikta uppmärksamhet mot hållbarhetsorienterade strategier i sina kommande stabilitets- och konvergensprogram” och ”uppmanar kommissionen att tillsammans med kommittén för ekonomisk politik samt ekonomiska och finansiella kommittén vidareutveckla metoder för bedömning av offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet i god tid före nästa hållbarhetsrapport”, som förväntas 2012.

(5)  I synnerhet saknas detaljerade kategorier av nettokreditgivning till landet, detaljerade kategorier av stock-flödesjusteringar och vissa detaljerade poster om långsiktig hållbarhet.

(6)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,7 %, 1,2 %, 1,4 % respektive 1,6 % under perioden 2008–2011.

(8)  Konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Varken kommissionens novemberprognos 2009 eller det senaste programmet innehåller några engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 27.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 137/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 137/12

---

RÅDETS YTTRANDE

om Bulgariens uppdaterade konvergensprogram för 2009–2012

2010/C 137/03

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 26 april 2010 granskade rådet Bulgariens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 april 2010 granskade rådet Bulgariens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2009–2012.

| (2) | Innan den globala ekonomiska och finansiella nedgången slog till, hade Bulgarien haft en stark real BNP-tillväxt underbyggd av snabba kreditökningar och omfattande investeringar från utlandet. Den stabila ekonomiska aktiviteten förde dock med sig ökande makroekonomiska obalanser, exempelvis ett mycket stort underskott i bytesbalansen och stora privata skulder samt högt inflationstryck. Obalanserna förvärrades av kraftigt ökade utländska direktinvesteringar och höga löneökningar, som vida översteg produktivitetsvinsterna. Den globala ekonomiska krisen slog hårt mot den ekonomiska aktiviteten, vilket ledde till att reala BNP minskade med 5 % under 2009.
  Samtidigt innebar nedgången en välkommen korrigering av obalanserna, exempelvis sjönk inflationstakten till i genomsnitt 2,5 % under 2009 och underskottet i bytesbalansen minskade i snabb takt till 9,4 % av BNP. Även om dagens underskott i bytesbalansen finansierades fullt ut med utländska direktinvesteringar, är Bulgariens bruttoskuld till utlandet cirka 110 % av BNP, vilket är relativt högt. Bulgarien har inte antagit ett finanspolitiskt stimulanspaket på kort sikt som svar på den ekonomiska nedgången. Mot bakgrund av de stora makroekonomiska obalanser som fanns före nedgången, inriktades politiken, i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, på åtgärder för att konsolidera de offentliga finanserna. I första hand rörde det sig om att skära i utgifterna och förbättra efterlevnaden av skattelagstiftningen. Till följd av detta uppskattade Bulgariens konvergensprogram ett allmänt underskott i de offentliga finanserna på under 3 % av BNP för 2009 (2). De största utmaningarna på kort och medellång sikt är att borga för en hållbar upphämtning utan att äventyra den finanspolitiska eller makroekonomiska stabiliteten. |
| --- | --- |

(2)

Innan den globala ekonomiska och finansiella nedgången slog till, hade Bulgarien haft en stark real BNP-tillväxt underbyggd av snabba kreditökningar och omfattande investeringar från utlandet. Den stabila ekonomiska aktiviteten förde dock med sig ökande makroekonomiska obalanser, exempelvis ett mycket stort underskott i bytesbalansen och stora privata skulder samt högt inflationstryck. Obalanserna förvärrades av kraftigt ökade utländska direktinvesteringar och höga löneökningar, som vida översteg produktivitetsvinsterna. Den globala ekonomiska krisen slog hårt mot den ekonomiska aktiviteten, vilket ledde till att reala BNP minskade med 5 % under 2009.

Samtidigt innebar nedgången en välkommen korrigering av obalanserna, exempelvis sjönk inflationstakten till i genomsnitt 2,5 % under 2009 och underskottet i bytesbalansen minskade i snabb takt till 9,4 % av BNP. Även om dagens underskott i bytesbalansen finansierades fullt ut med utländska direktinvesteringar, är Bulgariens bruttoskuld till utlandet cirka 110 % av BNP, vilket är relativt högt. Bulgarien har inte antagit ett finanspolitiskt stimulanspaket på kort sikt som svar på den ekonomiska nedgången. Mot bakgrund av de stora makroekonomiska obalanser som fanns före nedgången, inriktades politiken, i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, på åtgärder för att konsolidera de offentliga finanserna. I första hand rörde det sig om att skära i utgifterna och förbättra efterlevnaden av skattelagstiftningen. Till följd av detta uppskattade Bulgariens konvergensprogram ett allmänt underskott i de offentliga finanserna på under 3 % av BNP för 2009 (2). De största utmaningarna på kort och medellång sikt är att borga för en hållbar upphämtning utan att äventyra den finanspolitiska eller makroekonomiska stabiliteten.

| (3) | Även om mycket av den konstaterade BNP-nedgången är konjunkturbetingat i en krissituation, kommer den potentiella produktionstillväxten att fortsätta i långsammare takt. På medellång sikt kan krisen också påverka den potentiella tillväxten genom lägre investeringar, kreditåtstramningar och ökande strukturell arbetslöshet. Den ekonomiska krisens påverkan på den potentiella tillväxten och de offentliga finansernas hållbarhet förvärrar de negativa följderna av Bulgariens åldrande befolkning. Mot denna bakgrund är det mycket viktigt att påskynda de strukturella reformerna med målet att stödja den potentiella tillväxten. För Bulgariens vidkommande är det viktigt att reformera hälso- och sjukvården, pensionssystemet, utbildningsväsendet, den offentliga förvaltningen samt villkoren för företagande. |
| --- | --- |

(3)

Även om mycket av den konstaterade BNP-nedgången är konjunkturbetingat i en krissituation, kommer den potentiella produktionstillväxten att fortsätta i långsammare takt. På medellång sikt kan krisen också påverka den potentiella tillväxten genom lägre investeringar, kreditåtstramningar och ökande strukturell arbetslöshet. Den ekonomiska krisens påverkan på den potentiella tillväxten och de offentliga finansernas hållbarhet förvärrar de negativa följderna av Bulgariens åldrande befolkning. Mot denna bakgrund är det mycket viktigt att påskynda de strukturella reformerna med målet att stödja den potentiella tillväxten. För Bulgariens vidkommande är det viktigt att reformera hälso- och sjukvården, pensionssystemet, utbildningsväsendet, den offentliga förvaltningen samt villkoren för företagande.

| (4) | Det makroekonomiska grundscenario som programmet bygger sitt referensscenario på för att bedöma prognoserna för de offentliga finanserna indikerar att den reala BNP-tillväxten kommer att förbättras från – 5 % under 2009 till 0,3 % under 2010 innan den återhämtar sig till en genomsnittstakt på 4,25 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter (3) verkar scenariot bygga på något optimistiska tillväxtantaganden, då både tillväxten 2010 och dess utveckling på medellång sikt ligger högt i förhållande till aktuella prognoser. Korrigeringen av de obalanser som uppkom 2009 förväntas fortsätta under programperioden. Inflationen förväntas vara låg under perioden 2010–2012, vilket förefaller realistiskt och i stort sett i linje med kommissionens höstprognos från 2009. Även utrikesbalansen förväntas förbättras. Under 2009 berodde denna utveckling på att importen föll snabbare än exporten, men på medellång sikt skulle korrigeringen vara en följd av att exporten ökar snabbare och tidigare än importen. Även om grundscenariot bara verkar något optimistiskt jämfört med kommissionens höstprognos och mot bakgrund av den senaste informationen, hänger dess trovärdighet på att tillväxten sker på ett mer hållbart sätt, med exporten som huvudsaklig drivkraft. Programmet innehåller även ett ”pessimistiskt” och ett ”optimistiskt” scenario. Dessa två scenarion skiljer sig främst åt från grundscenariot i fråga om tidtabellen för den ekonomiska återhämtningen och exportutvecklingen. Enligt det pessimistiska scenariot skulle reala BNP minska med 2 % under 2010 på grund av ytterligare sänkt export och återhämtningen skulle ske först 2011. I det optimistiska scenariot väntas BNP öka med 0,75 procentenhet under hela programperioden tack vare en snabbare global återhämtning. |
| --- | --- |

(4)

Det makroekonomiska grundscenario som programmet bygger sitt referensscenario på för att bedöma prognoserna för de offentliga finanserna indikerar att den reala BNP-tillväxten kommer att förbättras från – 5 % under 2009 till 0,3 % under 2010 innan den återhämtar sig till en genomsnittstakt på 4,25 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter (3) verkar scenariot bygga på något optimistiska tillväxtantaganden, då både tillväxten 2010 och dess utveckling på medellång sikt ligger högt i förhållande till aktuella prognoser. Korrigeringen av de obalanser som uppkom 2009 förväntas fortsätta under programperioden. Inflationen förväntas vara låg under perioden 2010–2012, vilket förefaller realistiskt och i stort sett i linje med kommissionens höstprognos från 2009. Även utrikesbalansen förväntas förbättras. Under 2009 berodde denna utveckling på att importen föll snabbare än exporten, men på medellång sikt skulle korrigeringen vara en följd av att exporten ökar snabbare och tidigare än importen. Även om grundscenariot bara verkar något optimistiskt jämfört med kommissionens höstprognos och mot bakgrund av den senaste informationen, hänger dess trovärdighet på att tillväxten sker på ett mer hållbart sätt, med exporten som huvudsaklig drivkraft. Programmet innehåller även ett ”pessimistiskt” och ett ”optimistiskt” scenario. Dessa två scenarion skiljer sig främst åt från grundscenariot i fråga om tidtabellen för den ekonomiska återhämtningen och exportutvecklingen. Enligt det pessimistiska scenariot skulle reala BNP minska med 2 % under 2010 på grund av ytterligare sänkt export och återhämtningen skulle ske först 2011. I det optimistiska scenariot väntas BNP öka med 0,75 procentenhet under hela programperioden tack vare en snabbare global återhämtning.

| (5) | Den kraftiga försämringen av saldot i de offentliga finanserna för 2009 är till stora delar en följd av hur krisen påverkat de offentliga finanserna. Mot bakgrund av behovet att upprätthålla den makroekonomiska stabiliteten under sedelfondssystemet, antog regeringen inga stimulansåtgärder, vilket är i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Försämringen hade därför huvudsakligen sin grund i minskade intäkter som ett resultat av den oväntat kraftiga nedgången och en förändring i BNP-sammansättningen. De minskade intäkterna kunde dock delvis kompenseras av utgiftsminskningar. Under andra halvåret genomförde myndigheterna ett finanspolitiskt konsolideringspaket på motsvarande 2,3 % av BNP för att stabilisera den finansiella ställningen. Paketet bestod av åtgärder för att ytterligare minska de primära utgifterna (utöver gränsen på 90 % i dagens regler för budgetgenomförande) samt åtgärder för att förbättra efterlevnaden av skattelagstiftningen. Trots flera nedskrivningar av de finanspolitiska målen och ytterligare kraftig nedgång under året, gjorde de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna att Bulgarien 2009 hade relativt låga underskott i de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(5)

Den kraftiga försämringen av saldot i de offentliga finanserna för 2009 är till stora delar en följd av hur krisen påverkat de offentliga finanserna. Mot bakgrund av behovet att upprätthålla den makroekonomiska stabiliteten under sedelfondssystemet, antog regeringen inga stimulansåtgärder, vilket är i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Försämringen hade därför huvudsakligen sin grund i minskade intäkter som ett resultat av den oväntat kraftiga nedgången och en förändring i BNP-sammansättningen. De minskade intäkterna kunde dock delvis kompenseras av utgiftsminskningar. Under andra halvåret genomförde myndigheterna ett finanspolitiskt konsolideringspaket på motsvarande 2,3 % av BNP för att stabilisera den finansiella ställningen. Paketet bestod av åtgärder för att ytterligare minska de primära utgifterna (utöver gränsen på 90 % i dagens regler för budgetgenomförande) samt åtgärder för att förbättra efterlevnaden av skattelagstiftningen. Trots flera nedskrivningar av de finanspolitiska målen och ytterligare kraftig nedgång under året, gjorde de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna att Bulgarien 2009 hade relativt låga underskott i de offentliga finanserna.

| (6) | Målet för 2010 är att konvergensprogrammet ska åstadkomma balanserade offentliga finanser. Högre indirekta skatter och andra intäkter förväntas leda till att intäkterna som andel av BNP ökar till nästan 39,25 % av BNP (från 37,5 % av BNP under föregående år). Trots övergången till en BNP-sammansättning som inte ger högre skatteintäkter, kan den betydande ökningen av intäkter från indirekta skatter förklaras av klart förbättrad efterlevnad av skattelagstiftningen och höjda punktskatter på cigaretter och el för industriell produktion. Programmet innehåller dock ingen förklaring på de övriga intäktsökningar på 1 % av BNP som förväntas. Tvärtom förväntas sociala avgifter minska med 0,25 procentenhet av BNP då avgiftsnivån sänks med två procentenheter. Utgifterna som andel av BNP förväntas minska med cirka 0,25 procentenheter av BNP under 2010, till största delen beroende på effektivare förvaltning. Nominella löner i offentliga sektorn och mellanliggande konsumtion förväntas ligga på samma nivå som 2008, vilket gör att deras procentandel av BNP minskar 2010.
  Dessa utgiftsminskande åtgärder väger mer än väl upp ökningen på 0,2 % av BNP av änke- och ålderspensioner under 2010. De fasta bruttoinvesteringarnas andel av BNP förväntas vara oförändrad under 2009–2011. Detta leder till att den strukturella balansen (som räknats om av kommissionens tjänster med programinformationen som underlag i enlighet med den allmänt vedertagna metoden) förväntas öka som andel av BNP med 2,75 % procentenheter jämfört med 2009, vilket tyder på att den finanspolitiska inriktningen blir restriktiv under 2010. Bedömningen av den finanspolitiska inriktningen under 2010 utgör ungefär halva den planerade strukturella justeringen, baserad på åtgärderna i programmet. Enligt programmet förväntas den strukturella balansen förbättras betydligt mer än vad som anges i kommissionens höstprognos. |
| --- | --- |

(6)

Målet för 2010 är att konvergensprogrammet ska åstadkomma balanserade offentliga finanser. Högre indirekta skatter och andra intäkter förväntas leda till att intäkterna som andel av BNP ökar till nästan 39,25 % av BNP (från 37,5 % av BNP under föregående år). Trots övergången till en BNP-sammansättning som inte ger högre skatteintäkter, kan den betydande ökningen av intäkter från indirekta skatter förklaras av klart förbättrad efterlevnad av skattelagstiftningen och höjda punktskatter på cigaretter och el för industriell produktion. Programmet innehåller dock ingen förklaring på de övriga intäktsökningar på 1 % av BNP som förväntas. Tvärtom förväntas sociala avgifter minska med 0,25 procentenhet av BNP då avgiftsnivån sänks med två procentenheter. Utgifterna som andel av BNP förväntas minska med cirka 0,25 procentenheter av BNP under 2010, till största delen beroende på effektivare förvaltning. Nominella löner i offentliga sektorn och mellanliggande konsumtion förväntas ligga på samma nivå som 2008, vilket gör att deras procentandel av BNP minskar 2010.

Dessa utgiftsminskande åtgärder väger mer än väl upp ökningen på 0,2 % av BNP av änke- och ålderspensioner under 2010. De fasta bruttoinvesteringarnas andel av BNP förväntas vara oförändrad under 2009–2011. Detta leder till att den strukturella balansen (som räknats om av kommissionens tjänster med programinformationen som underlag i enlighet med den allmänt vedertagna metoden) förväntas öka som andel av BNP med 2,75 % procentenheter jämfört med 2009, vilket tyder på att den finanspolitiska inriktningen blir restriktiv under 2010. Bedömningen av den finanspolitiska inriktningen under 2010 utgör ungefär halva den planerade strukturella justeringen, baserad på åtgärderna i programmet. Enligt programmet förväntas den strukturella balansen förbättras betydligt mer än vad som anges i kommissionens höstprognos.

| (7) | Strategin för de offentliga finanserna ska på medellång sikt ge balans i de offentliga finanserna under hela programperioden. Detta ska uppnås genom att man under programmets slutår håller intäkterna och utgifterna som andel av BNP mer eller mindre oförändrade på i genomsnitt 39,25 % av BNP. Det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, uttryckt i strukturella termer (dvs. ett konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder), är ett överskott på 0,5 % av BNP. Enligt programmet ska det målet uppnås 2010 och framåt. Mot bakgrund av de senaste prognoserna samt skuldnivån, återspeglar det medelfristiga målet mer än väl paktens mål. |
| --- | --- |

(7)

Strategin för de offentliga finanserna ska på medellång sikt ge balans i de offentliga finanserna under hela programperioden. Detta ska uppnås genom att man under programmets slutår håller intäkterna och utgifterna som andel av BNP mer eller mindre oförändrade på i genomsnitt 39,25 % av BNP. Det medelfristiga målet för de offentliga finanserna, uttryckt i strukturella termer (dvs. ett konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder), är ett överskott på 0,5 % av BNP. Enligt programmet ska det målet uppnås 2010 och framåt. Mot bakgrund av de senaste prognoserna samt skuldnivån, återspeglar det medelfristiga målet mer än väl paktens mål.

| (8) | De offentliga finanserna kan under hela programperioden bli sämre än vad som anges i programmet. Den viktigaste risken är kopplad till det underliggande makroekonomiska scenariot, som bygger på något optimistiska tillväxtantaganden för programperioden. Framförallt kan intäkterna under 2010–2012 bli lägre än beräknat som en följd av långsammare och svagare ekonomisk återhämtning. Den planerade omläggningen av den ekonomiska tillväxtens sammansättning mot en lägre andel skatteintäkter innebär också en väsentlig risk för de offentliga intäkterna. Dessutom har de sammantagna effekterna av åtgärderna för att förbättra efterlevnaden av skattesystemet och budgetdisciplinen ännu inte visat sig. I fråga om utgifterna har man fortfarande inte specificerat betydande besparingar i övriga utgiftskategorier.
  Vidare kan utrymmet för ytterligare utgiftsminskningar för att kompensera för fallande intäkter visa sig begränsat, eftersom man tidigarelagt åtgärder för att konsolidera de offentliga finanserna under 2009. Slutligen utgör den nedrevidering av saldot i de offentliga finanserna för 2009 som tillkännagavs efter det att programmet lagts fram en ytterligare risk för budgetresultatet för 2010. |
| --- | --- |

(8)

De offentliga finanserna kan under hela programperioden bli sämre än vad som anges i programmet. Den viktigaste risken är kopplad till det underliggande makroekonomiska scenariot, som bygger på något optimistiska tillväxtantaganden för programperioden. Framförallt kan intäkterna under 2010–2012 bli lägre än beräknat som en följd av långsammare och svagare ekonomisk återhämtning. Den planerade omläggningen av den ekonomiska tillväxtens sammansättning mot en lägre andel skatteintäkter innebär också en väsentlig risk för de offentliga intäkterna. Dessutom har de sammantagna effekterna av åtgärderna för att förbättra efterlevnaden av skattesystemet och budgetdisciplinen ännu inte visat sig. I fråga om utgifterna har man fortfarande inte specificerat betydande besparingar i övriga utgiftskategorier.

Vidare kan utrymmet för ytterligare utgiftsminskningar för att kompensera för fallande intäkter visa sig begränsat, eftersom man tidigarelagt åtgärder för att konsolidera de offentliga finanserna under 2009. Slutligen utgör den nedrevidering av saldot i de offentliga finanserna för 2009 som tillkännagavs efter det att programmet lagts fram en ytterligare risk för budgetresultatet för 2010.

| (9) | Den offentliga bruttoskuldkvoten ligger under hela programperioden klart under referensvärdet i fördraget. Under 2009 förväntas den ligga nära 15 % av BNP, vilket är något högre än under 2008. Den blygsamma ökningen av skuldkvoten berodde i första hand på försämringen av de offentliga finanserna och nedgången i BNP-tillväxten som till viss del kompenserades av skuldminskande stock/-flödesjusteringar. Under programperioden förväntas skuldkvoten stabiliseras på 2009 års nivå, främst tack vare balans i de offentliga finanserna. Till skillnad från riskerna i fråga om underskottet, verkar riskerna för skuldkvoten vara tämligen ringa. |
| --- | --- |

(9)

Den offentliga bruttoskuldkvoten ligger under hela programperioden klart under referensvärdet i fördraget. Under 2009 förväntas den ligga nära 15 % av BNP, vilket är något högre än under 2008. Den blygsamma ökningen av skuldkvoten berodde i första hand på försämringen av de offentliga finanserna och nedgången i BNP-tillväxten som till viss del kompenserades av skuldminskande stock/-flödesjusteringar. Under programperioden förväntas skuldkvoten stabiliseras på 2009 års nivå, främst tack vare balans i de offentliga finanserna. Till skillnad från riskerna i fråga om underskottet, verkar riskerna för skuldkvoten vara tämligen ringa.

| (10) | Den offentliga bruttoskulden är låg och de skuldprognoser på medellång sikt fram till 2020 som pekar mot att BNP-tillväxttakten bara långsamt återgår till prognosvärdena före krisen, skattekvoterna återgår till de nivåer som gällde före krisen, och detta inbegriper den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter, visar att programmets finanspolitiska strategi, nominellt och utan ytterligare ändringar i politiken, skulle minska den offentliga skulden som andel av BNP och till 2020 ge en positiv nettoställning i den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

(10)

Den offentliga bruttoskulden är låg och de skuldprognoser på medellång sikt fram till 2020 som pekar mot att BNP-tillväxttakten bara långsamt återgår till prognosvärdena före krisen, skattekvoterna återgår till de nivåer som gällde före krisen, och detta inbegriper den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter, visar att programmets finanspolitiska strategi, nominellt och utan ytterligare ändringar i politiken, skulle minska den offentliga skulden som andel av BNP och till 2020 ge en positiv nettoställning i den offentliga sektorn.

| (11) | På lång sikt är åldrandets effekter på de offentliga finanserna något lägre än genomsnittet i EU. De offentliga finansernas ställning 2009, enligt uppskattningen i programmet, förstärker de finanspolitiska effekterna av befolkningens åldrande på hållbarhetsgapet. Genom att, såsom föreskrivs i programmet, bygga upp höga primära överskott på medellång sikt, bör man ytterligare kunna begränsa riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Riskerna ansågs i kommissionens hållbarhetsrapport (4) från 2009 som låga. |
| --- | --- |

(11)

På lång sikt är åldrandets effekter på de offentliga finanserna något lägre än genomsnittet i EU. De offentliga finansernas ställning 2009, enligt uppskattningen i programmet, förstärker de finanspolitiska effekterna av befolkningens åldrande på hållbarhetsgapet. Genom att, såsom föreskrivs i programmet, bygga upp höga primära överskott på medellång sikt, bör man ytterligare kunna begränsa riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Riskerna ansågs i kommissionens hållbarhetsrapport (4) från 2009 som låga.

| (12) | Bulgariens medelfristiga ram för de offentliga finanserna verkar tämligen stabil, vilket bekräftas av att man uppfyllt målen för de offentliga finanserna, dock under gynnsamma makroekonomiska villkor. 2009 lindrade Bulgarien den negativa budgeteffekten på grund av krisen genom att genomföra stora konsolideringsåtgärder. Svagheterna i det finanspolitiska ramverket är kopplade till vissa befogenheter hos den centrala förvaltningen. Ramverket innehåller heller inga fleråriga regler, och de utgiftstak som angivits inom den medelfristiga finanspolitiska planeringen är bara bindande på kort sikt. Programmet medför inga större ändringar av ramen för de offentliga finanserna, förutom att det medelfristiga finanspolitiska ramverket förlängs med ett år till fyra år för att sammanfalla med regeringens mandatperiod, vilket gör politiken mer förutsägbar. Regeln om ett 90-procentigt genomförande av budgeten ersätts av en bestämmelse som tillåter att regeringen kan skära i de primära utgifterna under de årliga anslagen för att möta ett troligt intäktsbortfall. Tack vare den nya regeln kan regeringen agera flexiblare och i högre grad bedriva en mer diskretionär konsolideringspolitik i kristider. Insynen i ramen för de offentliga finanserna kan dock bli lidande, eftersom det saknas detaljerad information om regelns innehåll och hur den ska användas. |
| --- | --- |

(12)

Bulgariens medelfristiga ram för de offentliga finanserna verkar tämligen stabil, vilket bekräftas av att man uppfyllt målen för de offentliga finanserna, dock under gynnsamma makroekonomiska villkor. 2009 lindrade Bulgarien den negativa budgeteffekten på grund av krisen genom att genomföra stora konsolideringsåtgärder. Svagheterna i det finanspolitiska ramverket är kopplade till vissa befogenheter hos den centrala förvaltningen. Ramverket innehåller heller inga fleråriga regler, och de utgiftstak som angivits inom den medelfristiga finanspolitiska planeringen är bara bindande på kort sikt. Programmet medför inga större ändringar av ramen för de offentliga finanserna, förutom att det medelfristiga finanspolitiska ramverket förlängs med ett år till fyra år för att sammanfalla med regeringens mandatperiod, vilket gör politiken mer förutsägbar. Regeln om ett 90-procentigt genomförande av budgeten ersätts av en bestämmelse som tillåter att regeringen kan skära i de primära utgifterna under de årliga anslagen för att möta ett troligt intäktsbortfall. Tack vare den nya regeln kan regeringen agera flexiblare och i högre grad bedriva en mer diskretionär konsolideringspolitik i kristider. Insynen i ramen för de offentliga finanserna kan dock bli lidande, eftersom det saknas detaljerad information om regelns innehåll och hur den ska användas.

| (13) | I programmet erkänns svagheterna i de offentliga finanserna. Vidare betonas behovet av omedelbara politiska åtgärder som svar på hur den åldrande befolkningen och den allt sämre demografiska utvecklingen negativt påverkar de offentliga finanserna. Genomgripande reformer presenteras inom följande områden: hälso- och sjukvård, utbildning, pensionssystemet samt inom offentlig förvaltning och skatteförvaltningen. Reformerna syftar till att öka de offentliga finansernas effektivitet och ändamålsenlighet samt förbättra tillväxtpotentialen, vilket ska ge hållbar konvergens inom Europeiska unionen. Reformerna innebär att befintliga strukturer ska användas optimalt, att offentliga sektorn effektiviseras, att hälso- och sjukvårdens kostnader och finansiering ändras, att den nyligen antagna pensionsreformen genomförs, att högre utbildning och FoU reformeras samt att förvaltningen av offentliga tillgångar förändras. |
| --- | --- |

(13)

I programmet erkänns svagheterna i de offentliga finanserna. Vidare betonas behovet av omedelbara politiska åtgärder som svar på hur den åldrande befolkningen och den allt sämre demografiska utvecklingen negativt påverkar de offentliga finanserna. Genomgripande reformer presenteras inom följande områden: hälso- och sjukvård, utbildning, pensionssystemet samt inom offentlig förvaltning och skatteförvaltningen. Reformerna syftar till att öka de offentliga finansernas effektivitet och ändamålsenlighet samt förbättra tillväxtpotentialen, vilket ska ge hållbar konvergens inom Europeiska unionen. Reformerna innebär att befintliga strukturer ska användas optimalt, att offentliga sektorn effektiviseras, att hälso- och sjukvårdens kostnader och finansiering ändras, att den nyligen antagna pensionsreformen genomförs, att högre utbildning och FoU reformeras samt att förvaltningen av offentliga tillgångar förändras.

| (14) | Om man beaktar ovanstående risker för målen för de offentliga finanserna, ligger programmets finanspolitiska strategi i stort sett i linje med paktens krav. Strategin kommer vidare att bidra till makroekonomisk stabilitet och till investerares förtroende för den bulgariska ekonomin. Programmet innehåller en strukturell konsolidering på – 2,75 % av BNP under 2010, som inte kommer att förbättras under kommande år. I programmet saknas åtgärder för att helt och hållet underbygga den planerade konsolideringen för 2010. Konsolideringen bygger dessutom på ett optimistiskt makroekonomiskt scenario med ytterligare risker med anledning av upprevideringen av underskottet 2009. Under 2011 kan den planerade korrigeringen dessutom äventyras av att det saknas specifika åtgärder i programmet. Redan 2010 förväntas det medelfristiga målet för de offentliga finanserna överskridas med god marginal. Takten på den strukturella konsolideringen är med andra ord tämligen ambitiös med tanke på de dåliga ekonomiska tiderna och ovanstående risker för strategin för de offentliga finanserna. Den allmänna finanspolitiska inriktningen, mätt som ändringen av den strukturella balansen, är restriktiv 2010, i stort sett neutral 2011, och ger utrymme för en mindre strikt finanspolitik under 2012. Programmets mål på medellång sikt att bibehålla ett konjunkturrensat överskott på 0,50 % av BNP skulle uppnås med början 2010. |
| --- | --- |

(14)

Om man beaktar ovanstående risker för målen för de offentliga finanserna, ligger programmets finanspolitiska strategi i stort sett i linje med paktens krav. Strategin kommer vidare att bidra till makroekonomisk stabilitet och till investerares förtroende för den bulgariska ekonomin. Programmet innehåller en strukturell konsolidering på – 2,75 % av BNP under 2010, som inte kommer att förbättras under kommande år. I programmet saknas åtgärder för att helt och hållet underbygga den planerade konsolideringen för 2010. Konsolideringen bygger dessutom på ett optimistiskt makroekonomiskt scenario med ytterligare risker med anledning av upprevideringen av underskottet 2009. Under 2011 kan den planerade korrigeringen dessutom äventyras av att det saknas specifika åtgärder i programmet. Redan 2010 förväntas det medelfristiga målet för de offentliga finanserna överskridas med god marginal. Takten på den strukturella konsolideringen är med andra ord tämligen ambitiös med tanke på de dåliga ekonomiska tiderna och ovanstående risker för strategin för de offentliga finanserna. Den allmänna finanspolitiska inriktningen, mätt som ändringen av den strukturella balansen, är restriktiv 2010, i stort sett neutral 2011, och ger utrymme för en mindre strikt finanspolitik under 2012. Programmets mål på medellång sikt att bibehålla ett konjunkturrensat överskott på 0,50 % av BNP skulle uppnås med början 2010.

| (15) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (5). |
| --- | --- |

(15)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (5).

Den övergripande slutsatsen blir att programmets mål, dvs. att fortsätta upprätthålla sunda offentliga finanser, som återspeglas i planerna på balans i de offentliga finanserna, anses tillräckliga med tanke på dagens ekonomiska situation och behovet av att dämpa de externa obalanserna. De genomförda konsolideringsåtgärderna och det starka politiska engagemanget i fråga om budgetdisciplin förväntas åtminstone delvis uppväga riskerna från de något optimistiska förväntningarna på tillväxt och skatteintäkter. På kort och medellång sikt innehåller programmet breda strukturreformer som ska förbättra de offentliga finansernas hållbarhet och driva på den ekonomiska återhämtningen. Med tanke på riskerna kopplade till den stora globala osäkerheten, skulle den finanspolitiska inriktningen innebära att målet på medellång sikt om ett överskott i de offentliga finanserna på 0,5 % av BNP, vilket överskrider målen i pakten, skulle kunna klaras under nästan hela programperioden. Bulgarien står inför problemet att upprätthålla upphämtningen i en världsekonomi med mindre gynnsamma utsikter. För att förbättra konkurrenskraften och korrigera de externa obalanserna måste Bulgarien dessutom föra en stram finanspolitik och begränsa löneökningstakten i linje med produktivitetstillväxten. För att på lång sikt förbättra de offentliga finansernas kvalitet och hållbarhet krävs det både att man strikt genomför de kraftigt försenade strukturreformerna och förstärker den administrativa kapaciteten.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning och med hänsyn till behovet av att säkerställa en hållbar konvergens uppmanas Bulgarien att göra följande:

| i) | Fortsätta bedriva en stram finanspolitik och anta ytterligare konsolideringsåtgärder för att nå programmålet för 2010 som stöd för korrigeringen av de externa obalanserna och upprätthållandet av investerares förtroende för den bulgariska ekonomin. Begränsa löneökningstakten i den offentliga sektorn för att bidra till en återhållsam löneutveckling och förbättra konkurrenskraften. |
| --- | --- |

i)

Fortsätta bedriva en stram finanspolitik och anta ytterligare konsolideringsåtgärder för att nå programmålet för 2010 som stöd för korrigeringen av de externa obalanserna och upprätthållandet av investerares förtroende för den bulgariska ekonomin. Begränsa löneökningstakten i den offentliga sektorn för att bidra till en återhållsam löneutveckling och förbättra konkurrenskraften.

| ii) | Stärka effektiviteten i de offentliga utgifterna genom att strikt genomföra de planerade strukturreformerna av förvaltningen, hälso- och sjukvården, utbildningsväsendet och pensionssystemet för att gynna produktiviteten och säkerställa en hållbar konvergens inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

ii)

Stärka effektiviteten i de offentliga utgifterna genom att strikt genomföra de planerade strukturreformerna av förvaltningen, hälso- och sjukvården, utbildningsväsendet och pensionssystemet för att gynna produktiviteten och säkerställa en hållbar konvergens inom Europeiska unionen.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP (förändring i %) | KP jan. 2010 | 6,0 | –4,9 | 0,3 | 3,8 | 4,8 |
| KOM nov. 2009 | 6,0 | –5,9 | –1,1 | 3,1 | i.u. |
| KP dec. 2008 | 6,5 | 4,7 | 5,2 | 5,8 | i.u. |
| HIKP-inflation (%) | KP jan. 2010 | 12,0 | 2,5 | 2,4 | 2,8 | 2,8 |
| KOM nov. 2009 | 12,0 | 2,4 | 2,3 | 2,9 | i.u. |
| KP dec. 2008 | 12,4 | 6,7 | 4,7 | 4,0 | i.u. |
| Produktionsgap (6) (i % av potentiell BNP) | KP jan. 2010 | 4,8 | –3,5 | –5,7 | –4,7 | –2,5 |
| KOM nov. 2009 (7) | 6,0 | –3,1 | –6,0 | –5,1 | i.u. |
| KP dec. 2008 | 1,1 | –0,7 | –1,8 | –1,4 | i.u. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans) (i % av BNP) | KP jan. 2010 | –24,6 | –8,2 | –4,1 | –1,2 | –0,5 |
| KOM nov. 2009 | –22,1 | –12,8 | –8,7 | –6,7 | i.u. |
| KP dec. 2008 | –22,9 | –20,7 | –18,4 | –16,6 | i.u. |
| Offentliga inkomster (i % av BNP) | KP jan. 2010 | 39,1 | 37,5 | 39,2 | 39,6 | 39,1 |
| KOM nov. 2009 | 39,1 | 38,7 | 38,4 | 38,4 | i.u. |
| KP dec. 2008 | 41,3 | 43,4 | 43,4 | 43,7 | i.u. |
| Offentliga utgifter (i % av BNP) | KP jan. 2010 | 37,3 | 39,4 | 39,2 | 39,5 | 39,0 |
| KOM nov. 2009 | 37,3 | 39,5 | 39,5 | 38,7 | i.u. |
| KP dec. 2008 | 38,3 | 40,4 | 40,4 | 40,7 | i.u. |
| Saldot i de offentliga finanserna (i % av BNP) | KP jan. 2010 | 1,8 | –1,9
   (8) | 0,0 | 0,1 | 0,1 |
| KOM nov. 2009 | 1,8 | –0,8 | –1,2 | –0,4 | i.u. |
| KP dec. 2008 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | i.u. |
| Primärt saldo (i % av BNP) | KP jan. 2010 | 2,7 | –1,3 | 0,9 | 1,0 | 1,1 |
| KOM nov. 2009 | 2,7 | 0,0 | –0,3 | 0,5 | i.u. |
| KP dec. 2008 | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,9 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (6) (i % av BNP) | KP jan. 2010 | 0,2 | –0,7 | 1,9 | 1,7 | 1,0 |
| KOM nov. 2009 | –0,3 | 0,3 | 1,0 | 1,5 | i.u. |
| KP dec. 2008 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 | i.u. |
| Strukturellt saldo (9) (i % av BNP) | KP jan. 2010 | 0,2 | –0,7 | 1,9 | 1,7 | 1,0 |
| KOM nov. 2009 | –0,3 | 0,3 | 1,0 | 1,5 | i.u. |
| KP dec. 2008 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld (i % av BNP) | KP jan. 2010 | 14,1 | 14,7 | 14,6 | 14,5 | 14,4 |
| KOM nov. 2009 | 14,1 | 15,1 | 16,2 | 15,7 | i.u. |
| KP dec. 2008 | 15,4 | 15,4 | 15,3 | 15,2 | i.u. |
| Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognoser 2009 (KOM), och kommissionens beräkningar. |

2008

2009

2010

2011

2012

Real BNP (förändring i %)

KP jan. 2010

6,0

–4,9

0,3

3,8

4,8

KOM nov. 2009

6,0

–5,9

–1,1

3,1

i.u.

KP dec. 2008

6,5

4,7

5,2

5,8

i.u.

HIKP-inflation (%)

KP jan. 2010

12,0

2,5

2,4

2,8

2,8

KOM nov. 2009

12,0

2,4

2,3

2,9

i.u.

KP dec. 2008

12,4

6,7

4,7

4,0

i.u.

Produktionsgap (6) (i % av potentiell BNP)

KP jan. 2010

4,8

–3,5

–5,7

–4,7

–2,5

KOM nov. 2009 (7)

6,0

–3,1

–6,0

–5,1

i.u.

KP dec. 2008

1,1

–0,7

–1,8

–1,4

i.u.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans) (i % av BNP)

KP jan. 2010

–24,6

–8,2

–4,1

–1,2

–0,5

KOM nov. 2009

–22,1

–12,8

–8,7

–6,7

i.u.

KP dec. 2008

–22,9

–20,7

–18,4

–16,6

i.u.

Offentliga inkomster (i % av BNP)

KP jan. 2010

39,1

37,5

39,2

39,6

39,1

KOM nov. 2009

39,1

38,7

38,4

38,4

i.u.

KP dec. 2008

41,3

43,4

43,4

43,7

i.u.

Offentliga utgifter (i % av BNP)

KP jan. 2010

37,3

39,4

39,2

39,5

39,0

KOM nov. 2009

37,3

39,5

39,5

38,7

i.u.

KP dec. 2008

38,3

40,4

40,4

40,7

i.u.

Saldot i de offentliga finanserna (i % av BNP)

KP jan. 2010

1,8

–1,9
   (8)

0,0

0,1

0,1

KOM nov. 2009

1,8

–0,8

–1,2

–0,4

i.u.

KP dec. 2008

3,0

3,0

3,0

3,0

i.u.

Primärt saldo (i % av BNP)

KP jan. 2010

2,7

–1,3

0,9

1,0

1,1

KOM nov. 2009

2,7

0,0

–0,3

0,5

i.u.

KP dec. 2008

3,9

3,9

3,9

3,9

i.u.

Konjunkturrensat saldo (6) (i % av BNP)

KP jan. 2010

0,2

–0,7

1,9

1,7

1,0

KOM nov. 2009

–0,3

0,3

1,0

1,5

i.u.

KP dec. 2008

2,6

3,2

3,6

3,5

i.u.

Strukturellt saldo (9) (i % av BNP)

KP jan. 2010

0,2

–0,7

1,9

1,7

1,0

KOM nov. 2009

–0,3

0,3

1,0

1,5

i.u.

KP dec. 2008

2,6

3,2

3,6

3,5

i.u.

Offentlig bruttoskuld (i % av BNP)

KP jan. 2010

14,1

14,7

14,6

14,5

14,4

KOM nov. 2009

14,1

15,1

16,2

15,7

i.u.

KP dec. 2008

15,4

15,4

15,3

15,2

i.u.

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognoser 2009 (KOM), och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_sv.htm

(2)  Den 9 april meddelade dock de bulgariska myndigheterna att det offentliga underskottet kunde ha nått 3,7 % av BNP för 2009.

(3)  I bedömningen beaktas särskilt kommissionens höstprognos från 2009, men även andra uppgifter som har blivit tillgängliga sedan dess.

(4)  I sina slutsatser från den 10 november 2009 om hållbara offentliga finanser anmodar rådet ”medlemsstaterna att rikta uppmärksamhet mot hållbarhetsorienterade strategier i sina kommande stabilitets- och konvergensprogram” och vidare uppmanar rådet ”kommissionen att tillsammans med kommittén för ekonomisk politik samt ekonomiska och finansiella kommittén vidareutveckla metoder för bedömning av offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet i god tid före nästa hållbarhetsrapport”, som är planerad till 2012.

(5)  Framförallt saknas uppgifter om engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, mellanliggande konsumtion, ränteutgifter och vissa uppgifter om hållbarheten på lång sikt.

(6)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i programmen.

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 3,4 %, 3,1 %, 2,9 % respektive 3,0 % under perioden 2009–2012.

(8)  Eurostat diskuterar för närvarande med Bulgariens statistikmyndighet hur Bulgariens kapitaltillskott till bulgariska energibolag ska redovisas i de nationella räkenskaperna, vilket skulle kunna försämra det offentliga underskottet med 0,6 % av BNP.

(9)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. I det senaste programmet och i kommissionens höstprognos finns inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder.

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognoser 2009 (KOM), och kommissionens beräkningar.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 27.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 137/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 137/17

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5852 – Oak Hill Capital Partners/Private Equity/Avolon)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 137/04

Kommissionen beslutade den 18 maj 2010 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32010M5852. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32010M5852. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

| 27.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 137/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 137/17

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5834 – Coca-Cola Enterprises/Coca-Cola Drycker Sverige/Coca-Cola Drikker)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 137/05

Kommissionen beslutade den 18 maj 2010 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32010M5834. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32010M5834. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

| 27.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 137/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 137/18

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5810 – Investor/Saab)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 137/06

Kommissionen beslutade den 20 maj 2010 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32010M5810. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32010M5810. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 27.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 137/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 137/19

---

Rådets slutsatser av den 10 maj 2010 om Europeana: nästa steg

2010/C 137/07

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

SOM ANSER:

| — | att inrättandet av det europeiska digitala biblioteket Europeana, en gemensam flerspråkig elektronisk portal för digitaliserat kulturellt material från hela Europa (böcker, tidningar, foton, filmverk och audiovisuella verk, arkivhandlingar, museiföremål, arkitektoniskt och arkeologiskt kulturarv etc.) utgör en enastående möjlighet att lyfta fram medlemsstaternas kulturarv och att öka tillgången till och kunskapen om detta kulturarv, |
| --- | --- |

—

att inrättandet av det europeiska digitala biblioteket Europeana, en gemensam flerspråkig elektronisk portal för digitaliserat kulturellt material från hela Europa (böcker, tidningar, foton, filmverk och audiovisuella verk, arkivhandlingar, museiföremål, arkitektoniskt och arkeologiskt kulturarv etc.) utgör en enastående möjlighet att lyfta fram medlemsstaternas kulturarv och att öka tillgången till och kunskapen om detta kulturarv,

| — | att digitalisering av och elektronisk tillgång till medlemsstaternas kulturella material samt digitalt bevarande är av avgörande betydelse för att framhäva detta kulturarv, inspirera till skapande samt främja uppkomsten av nya onlinetjänster, och |
| --- | --- |

—

att digitalisering av och elektronisk tillgång till medlemsstaternas kulturella material samt digitalt bevarande är av avgörande betydelse för att framhäva detta kulturarv, inspirera till skapande samt främja uppkomsten av nya onlinetjänster, och

SOM ERINRAR OM:

rådets slutsatser av den 13 november 2006 om digitalisering av och elektronisk tillgång till kulturellt material samt digitalt bevarande,

rådets slutsatser av den 20 november 2008 om det europeiska digitala biblioteket Europeana, som gav den första politiska impulsen för att utveckla denna gemensamma plattform för tillgång till Europas kulturarv,

slutrapporten från högnivåexpertgruppen för digitala bibliotek Digital Libraries: Recommendations and Challenges for the Future,

VÄLKOMNAR MED INTRESSE:

| — | meddelandet av den 28 augusti 2009 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Europeana – nästa steg, vilket inledde ett samrådsförfarande för att studera de lämpligaste sätten att säkerställa att Europeana och de därmed sammanhängande politiska strategierna för digitalisering, elektronisk tillgång och digitalt bevarande ger den europeiska kulturen en varaktig synlighet i den digitala miljön, |
| --- | --- |

—

meddelandet av den 28 augusti 2009 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Europeana – nästa steg, vilket inledde ett samrådsförfarande för att studera de lämpligaste sätten att säkerställa att Europeana och de därmed sammanhängande politiska strategierna för digitalisering, elektronisk tillgång och digitalt bevarande ger den europeiska kulturen en varaktig synlighet i den digitala miljön,

| — | avsikten att senast i slutet av 2010 göra tio miljoner digitaliserade verk elektroniskt tillgängliga via Europeana, |
| --- | --- |

—

avsikten att senast i slutet av 2010 göra tio miljoner digitaliserade verk elektroniskt tillgängliga via Europeana,

| — | kommissionens meddelande av den 19 oktober 2009Upphovsrätten i kunskapsekonomin som uttryckligen tar upp de rättsliga utmaningar som bibliotek och arkiv ställs inför när de digitaliserar sina samlingar, |
| --- | --- |

—

kommissionens meddelande av den 19 oktober 2009Upphovsrätten i kunskapsekonomin som uttryckligen tar upp de rättsliga utmaningar som bibliotek och arkiv ställs inför när de digitaliserar sina samlingar,

KONSTATERAR MED INTRESSE:

| — | inrättandet, efter diskussionerna vid mötet den 27 november 2009 i rådet (utbildning, ungdom och kultur), av en europeisk reflektionsgrupp (”Comité des sages” (visemannakommitté)) om digitalisering som särskilt kommer att överväga frågor som rör offentlig-privata partnerskap; uppmanar gruppen att genomföra ett brett samråd och på bästa sätt använda bidrag från medlemsstaterna och berörda intressenter, samt lämna regelbunden information om sin verksamhet, där så är lämpligt, |
| --- | --- |

—

inrättandet, efter diskussionerna vid mötet den 27 november 2009 i rådet (utbildning, ungdom och kultur), av en europeisk reflektionsgrupp (”Comité des sages” (visemannakommitté)) om digitalisering som särskilt kommer att överväga frågor som rör offentlig-privata partnerskap; uppmanar gruppen att genomföra ett brett samråd och på bästa sätt använda bidrag från medlemsstaterna och berörda intressenter, samt lämna regelbunden information om sin verksamhet, där så är lämpligt,

NOTERAR:

| — | de framsteg som hittills gjorts, som har lett fram till inrättandet av stiftelsen för ett europeiskt digitalt bibliotek samt till lanseringen av prototypen till Europeana den 20 november 2008, som ett avgörande steg inom denna process, |
| --- | --- |

—

de framsteg som hittills gjorts, som har lett fram till inrättandet av stiftelsen för ett europeiskt digitalt bibliotek samt till lanseringen av prototypen till Europeana den 20 november 2008, som ett avgörande steg inom denna process,

| — | att nästa milstolpar kommer att utgöras av presentationen 2010 av Europeana 1.0 samt den senare konsolideringen av plattformen, |
| --- | --- |

—

att nästa milstolpar kommer att utgöras av presentationen 2010 av Europeana 1.0 samt den senare konsolideringen av plattformen,

FRAMHÅLLER:

| — | de organisatoriska, rättsliga och finansiella utmaningarna när det gäller digitalisering av och elektronisk tillgång till kulturellt material samt digitalt bevarande, bl.a. frågor om immateriella rättigheter och behovet av att finna kompletterande finansiering för digitalisering, som skulle kunna inbegripa offentlig-privata partnerskap, |
| --- | --- |

—

de organisatoriska, rättsliga och finansiella utmaningarna när det gäller digitalisering av och elektronisk tillgång till kulturellt material samt digitalt bevarande, bl.a. frågor om immateriella rättigheter och behovet av att finna kompletterande finansiering för digitalisering, som skulle kunna inbegripa offentlig-privata partnerskap,

| — | vikten av att se till att kommissionen och medlemsstaterna möter dessa utmaningar parallellt med de ovan angivna åtgärderna i syfte att konsolidera Europeana som central struktur och gemensam portal till kulturellt material, samt att |
| --- | --- |

—

vikten av att se till att kommissionen och medlemsstaterna möter dessa utmaningar parallellt med de ovan angivna åtgärderna i syfte att konsolidera Europeana som central struktur och gemensam portal till kulturellt material, samt att

| — | behovet av att medlemsstaterna och kommissionen, liksom de organ och institutioner som är aktivt engagerade i Europeana, ökar sina ansträngningar för att under de kommande åren utvidga och berika Europeana, såväl kvantitativt som kvalitativt, |
| --- | --- |

—

behovet av att medlemsstaterna och kommissionen, liksom de organ och institutioner som är aktivt engagerade i Europeana, ökar sina ansträngningar för att under de kommande åren utvidga och berika Europeana, såväl kvantitativt som kvalitativt,

UNDERSTRYKER ATT:

| — | Europeana bör vidareutvecklas som en satsning i samverkan mellan Europas kulturinstitutioner och arbetet med att förbättra portalen – vilket inbegriper en mer enhetlig och tilltalande presentation av det digitaliserade materialet, hantering av flerspråkighetsaspekterna och förbättrade sökmöjligheter – för att kunna tillgodose användarnas behov och förväntningar, |
| --- | --- |

—

Europeana bör vidareutvecklas som en satsning i samverkan mellan Europas kulturinstitutioner och arbetet med att förbättra portalen – vilket inbegriper en mer enhetlig och tilltalande presentation av det digitaliserade materialet, hantering av flerspråkighetsaspekterna och förbättrade sökmöjligheter – för att kunna tillgodose användarnas behov och förväntningar,

| — | för den långsiktiga konsolideringen av Europeana krävs det hållbara finansierings- och styrningsformer som tar hänsyn till Europeanas roll att på en gränsöverskridande grund erbjuda bredast tänkbara tillgång till kultursamlingar, webbplatsens europeiska räckvidd och art och även den betydande roll som kulturinstitutionerna spelar, |
| --- | --- |

—

för den långsiktiga konsolideringen av Europeana krävs det hållbara finansierings- och styrningsformer som tar hänsyn till Europeanas roll att på en gränsöverskridande grund erbjuda bredast tänkbara tillgång till kultursamlingar, webbplatsens europeiska räckvidd och art och även den betydande roll som kulturinstitutionerna spelar,

| — | digitaliseringen och den elektroniska tillgången till vårt kulturarv bör ske med fullständig respekt för immateriella rättigheter och det finns ett behov av att göra snabba framsteg i arbetet med att finna praktiska lösningar för att digitalisera utgångna verk och slutsålda verk och för att lägga ut dem online samt av att ta itu med frågan om verk av okända upphovsmän, |
| --- | --- |

—

digitaliseringen och den elektroniska tillgången till vårt kulturarv bör ske med fullständig respekt för immateriella rättigheter och det finns ett behov av att göra snabba framsteg i arbetet med att finna praktiska lösningar för att digitalisera utgångna verk och slutsålda verk och för att lägga ut dem online samt av att ta itu med frågan om verk av okända upphovsmän,

ANSER ATT MAN FÖR DEN FORTSATTA UTVECKLINGEN AV EUROPEANA MÅSTE:

| — | öka det antal föremål, både icke upphovsrättsligt skyddade verk och verk som omfattas av immateriella rättigheter, från bibliotek, museer, arkiv och audiovisuella samlingar som är tillgängliga via portalen, med full respekt för immateriella rättigheter och samtidigt ha en kvalitativ strategi som lyfter fram mångfalden och rikedomen i Europas kulturarv samt fortsätta att arbeta tillsammans för att säkerställa så stor tillgång som möjligt till icke upphovsrättsligt skyddade verk efter deras digitalisering, |
| --- | --- |

—

öka det antal föremål, både icke upphovsrättsligt skyddade verk och verk som omfattas av immateriella rättigheter, från bibliotek, museer, arkiv och audiovisuella samlingar som är tillgängliga via portalen, med full respekt för immateriella rättigheter och samtidigt ha en kvalitativ strategi som lyfter fram mångfalden och rikedomen i Europas kulturarv samt fortsätta att arbeta tillsammans för att säkerställa så stor tillgång som möjligt till icke upphovsrättsligt skyddade verk efter deras digitalisering,

| — | fortsätta ansträngningarna för att stimulera en större geografisk spridning och för att skapa bättre balans mellan de olika typer av innehåll som erbjuds genom Europeana (böcker, fotografier, arkivhandlingar, filmer och audiovisuellt material, museisamlingar m.m. ...), med hänsyn till de särskilda behoven hos resursintensiva typer av innehåll, t.ex. audiovisuellt material, |
| --- | --- |

—

fortsätta ansträngningarna för att stimulera en större geografisk spridning och för att skapa bättre balans mellan de olika typer av innehåll som erbjuds genom Europeana (böcker, fotografier, arkivhandlingar, filmer och audiovisuellt material, museisamlingar m.m. ...), med hänsyn till de särskilda behoven hos resursintensiva typer av innehåll, t.ex. audiovisuellt material,

| — | till fullo beakta den språkliga mångfalden såsom ett av de centrala dragen i Europas kulturarv samt förbättra flerspråkigheten på Europeanawebbplatsen, framför allt genom att försöka lösa sökning över språkgränserna och automatisk översättning, |
| --- | --- |

—

till fullo beakta den språkliga mångfalden såsom ett av de centrala dragen i Europas kulturarv samt förbättra flerspråkigheten på Europeanawebbplatsen, framför allt genom att försöka lösa sökning över språkgränserna och automatisk översättning,

| — | sörja för att användarna ges en central plats och fortsätta analysen av användarnas behov och profiler, bland annat för att peka på särskilda tillämpningar och mekanismer, inbegripet sådana som främjar interaktivitet genom att göra det möjligt för användarna att aktivt bidra till webbplatsen, och samtidigt vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att innehållet överförs i enlighet med de relevanta rättsliga bestämmelserna. Där så är möjligt bör nya Europeanatillämpningar använda öppna format, för att så många användare som möjligt ska kunna delta och bidra samt för att underlätta lämplig återanvändning och anpassning av Europeanaprogramvarudelar till andra sammanhang, |
| --- | --- |

—

sörja för att användarna ges en central plats och fortsätta analysen av användarnas behov och profiler, bland annat för att peka på särskilda tillämpningar och mekanismer, inbegripet sådana som främjar interaktivitet genom att göra det möjligt för användarna att aktivt bidra till webbplatsen, och samtidigt vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa att innehållet överförs i enlighet med de relevanta rättsliga bestämmelserna. Där så är möjligt bör nya Europeanatillämpningar använda öppna format, för att så många användare som möjligt ska kunna delta och bidra samt för att underlätta lämplig återanvändning och anpassning av Europeanaprogramvarudelar till andra sammanhang,

| — | öka medvetenheten om Europeana bland kulturinstitutioner i hela Europa som kan bidra med material samt bland webbplatsens potentiella användare, där samverkan med utbildnings- och forskningssektorerna kan spela en viktig roll i detta sammanhang och bör undersökas ytterligare, |
| --- | --- |

—

öka medvetenheten om Europeana bland kulturinstitutioner i hela Europa som kan bidra med material samt bland webbplatsens potentiella användare, där samverkan med utbildnings- och forskningssektorerna kan spela en viktig roll i detta sammanhang och bör undersökas ytterligare,

| — | beakta mångfalden hos Europas olika kulturinstitutioner för att se till att alla institutioner, även de minsta, har möjlighet att delta i utvecklingen av Europeana, |
| --- | --- |

—

beakta mångfalden hos Europas olika kulturinstitutioner för att se till att alla institutioner, även de minsta, har möjlighet att delta i utvecklingen av Europeana,

| — | fortsätta att arbeta för ett antal tydliga och allmänt godtagna minimala driftskompatibilitetsnormer och verka för att dessa tillämpas av de institutioner som levererar innehållet, då detta kommer att hjälpa kulturinstitutionerna att beakta behovet av enhetliga högkvalitativa metadata inom digitaliseringsprocessen, vilket är av central betydelse när man söker efter digitaliserade föremål och etablerar samband mellan dem, |
| --- | --- |

—

fortsätta att arbeta för ett antal tydliga och allmänt godtagna minimala driftskompatibilitetsnormer och verka för att dessa tillämpas av de institutioner som levererar innehållet, då detta kommer att hjälpa kulturinstitutionerna att beakta behovet av enhetliga högkvalitativa metadata inom digitaliseringsprocessen, vilket är av central betydelse när man söker efter digitaliserade föremål och etablerar samband mellan dem,

| — | arbeta för en hållbar finansierings- och styrningsmodell för Europeana som en gemensam portal till Europas kulturarv och sörja för optimal användning av tillgängliga finansieringsinstrument för att finansiera digitalisering på nationell och europeisk nivå, |
| --- | --- |

—

arbeta för en hållbar finansierings- och styrningsmodell för Europeana som en gemensam portal till Europas kulturarv och sörja för optimal användning av tillgängliga finansieringsinstrument för att finansiera digitalisering på nationell och europeisk nivå,

| — | utforska offentlig-privata partnerskaps eventuella roll vad avser digitalisering i syfte att öka de samlingar som är tillgängliga genom Europeana samt beakta behovet av att på lämpligt sätt skydda rättighetsinnehavarnas, användarnas och de bidragande institutionernas intressen, |
| --- | --- |

—

utforska offentlig-privata partnerskaps eventuella roll vad avser digitalisering i syfte att öka de samlingar som är tillgängliga genom Europeana samt beakta behovet av att på lämpligt sätt skydda rättighetsinnehavarnas, användarnas och de bidragande institutionernas intressen,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT:

| — | fortsätta att samarbeta för att nå de mål som angavs i rådets slutsatser av den 13 november 2006 om nationella strategier för digitalisering av och elektronisk tillgång till kulturellt material samt digitalt bevarande samt i slutsatserna av den 20 november 2008 om tillgänglighet av digitaliserat material via det europeiska digitala biblioteket Europeana, |
| --- | --- |

—

fortsätta att samarbeta för att nå de mål som angavs i rådets slutsatser av den 13 november 2006 om nationella strategier för digitalisering av och elektronisk tillgång till kulturellt material samt digitalt bevarande samt i slutsatserna av den 20 november 2008 om tillgänglighet av digitaliserat material via det europeiska digitala biblioteket Europeana,

| — | fortsätta samt stärka sitt stöd till digitaliseringsprojekt som deras kulturinstitutioner genomfört för att öka antalet föremål från bibliotek, museer, arkiv och audiovisuella samlingar från alla medlemsstater och, till exempel genom finansieringsvillkor för digitalisering, främja att de blir tillgängliga genom Europeana och att användarna får största möjliga tillgång till materialet, |
| --- | --- |

—

fortsätta samt stärka sitt stöd till digitaliseringsprojekt som deras kulturinstitutioner genomfört för att öka antalet föremål från bibliotek, museer, arkiv och audiovisuella samlingar från alla medlemsstater och, till exempel genom finansieringsvillkor för digitalisering, främja att de blir tillgängliga genom Europeana och att användarna får största möjliga tillgång till materialet,

| — | fortsätta att öka medvetenheten bland kulturinstitutioner på alla nivåer, exempelvis genom att anordna informationsmöten för att uppmana dem att bidra med material till Europeana, antingen direkt eller via nationella, regionala eller tematiska sammanställare, |
| --- | --- |

—

fortsätta att öka medvetenheten bland kulturinstitutioner på alla nivåer, exempelvis genom att anordna informationsmöten för att uppmana dem att bidra med material till Europeana, antingen direkt eller via nationella, regionala eller tematiska sammanställare,

| — | på frivillig grund fram till slutet av 2013, och i avvaktan på utformningen av hållbara finansierings- och styrningsformer ge Europeana den stödnivå som är nödvändig som ett komplement till gemenskapsfinansieringen, |
| --- | --- |

—

på frivillig grund fram till slutet av 2013, och i avvaktan på utformningen av hållbara finansierings- och styrningsformer ge Europeana den stödnivå som är nödvändig som ett komplement till gemenskapsfinansieringen,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT:

| — | bidra till att öka medvetenheten hos allmänheten om Europeana exempelvis genom att anordna kampanjer i samarbete med kulturinstitutioner för att göra webbplatsen känd bland dess potentiella användare, |
| --- | --- |

—

bidra till att öka medvetenheten hos allmänheten om Europeana exempelvis genom att anordna kampanjer i samarbete med kulturinstitutioner för att göra webbplatsen känd bland dess potentiella användare,

| — | underlätta och främja genomförandet av ett antal tydliga och gemensamma minimala driftskompatibilitsnormer för det digitala kulturella innehållet i Europeana, |
| --- | --- |

—

underlätta och främja genomförandet av ett antal tydliga och gemensamma minimala driftskompatibilitsnormer för det digitala kulturella innehållet i Europeana,

| — | inom ramen för medlemsstaternas expertgrupp för digitalisering och digitalt bevarande och i samarbete med Europeana utveckla en färdplan med rekommendationer för att utöka det material som är tillgängligt genom Europeana på ett välavvägt sätt, där alla medlemsstater och sektorer (text, ljud, bild) omfattas och där de mästerverk i Europas kulturarv som valts ut av medlemsstaterna ingår, samt att i denna expertgrupp fortsätta samarbetet med Europeana om styrnings- och finansieringsformerna för webbplatsen och de strategiska riktlinjerna för webbplatsen, samt |
| --- | --- |

—

inom ramen för medlemsstaternas expertgrupp för digitalisering och digitalt bevarande och i samarbete med Europeana utveckla en färdplan med rekommendationer för att utöka det material som är tillgängligt genom Europeana på ett välavvägt sätt, där alla medlemsstater och sektorer (text, ljud, bild) omfattas och där de mästerverk i Europas kulturarv som valts ut av medlemsstaterna ingår, samt att i denna expertgrupp fortsätta samarbetet med Europeana om styrnings- och finansieringsformerna för webbplatsen och de strategiska riktlinjerna för webbplatsen, samt

UPPMANAR UTAN ATT DET PÅVERKAR DE KOMMANDE FÖRHANDLINGARNA OM BUDGETRAMEN FÖR 2014–2020, KOMMISSIONEN ATT:

överväga att inom en lämplig tidsram och med beaktande av dessa slutsatser lägga fram förslag om hållbar finansiering av Europeana efter 2013 och av närliggande politikområden, tillsammans med en vision, inklusive styrningsfrågor, för att konsolidera och utveckla Europeana som en central och framträdande referensram för den digitala tidsåldern, som kommer att göra det europeiska kulturarvet tillgängligt för alla och göra det mer attraktivt och relevant för nutida och kommande generationer.

---

| 27.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 137/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 137/22

---

RÅDETS BESLUT

av den 18 maj 2010

om utnämning av ordinarie ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska jämställdhetsinstitutet

2010/C 137/08

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1922/2006 av den 20 december 2006 om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut (1), särskilt artikel 10, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 10 i förordning (EG) nr 1922/2006 föreskrivs bland annat att rådet ska utse arton ordinarie ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska jämställdhetsinstitutet för en period på tre år. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 10 i förordning (EG) nr 1922/2006 föreskrivs bland annat att rådet ska utse arton ordinarie ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska jämställdhetsinstitutet för en period på tre år.

| (2) | Arton medlemsstater (Belgien, Bulgarien, Tjeckien, Tyskland, Estland, Spanien, Frankrike, Ungern, Malta, Nederländerna, Österrike, Portugal, Rumänien, Slovenien, Slovakien, Finland, Sverige och Förenade kungariket) ska nominera ordinarie ledamöter och suppleanter för perioden från och med den 1 juni 2010 till och med den 31 maj 2013. |
| --- | --- |

(2)

Arton medlemsstater (Belgien, Bulgarien, Tjeckien, Tyskland, Estland, Spanien, Frankrike, Ungern, Malta, Nederländerna, Österrike, Portugal, Rumänien, Slovenien, Slovakien, Finland, Sverige och Förenade kungariket) ska nominera ordinarie ledamöter och suppleanter för perioden från och med den 1 juni 2010 till och med den 31 maj 2013.

| (3) | Regeringarna i samtliga de ovannämnda medlemsstaterna har lämnat sina kandidatförteckningar till rådet. |
| --- | --- |

(3)

Regeringarna i samtliga de ovannämnda medlemsstaterna har lämnat sina kandidatförteckningar till rådet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande personer utses till ordinarie ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska jämställdhetsinstitutet för perioden från och med den 1 juni 2010 till och med den 31 maj 2013:

FÖRETRÄDARE FÖR REGERINGEN

| Land | Ordinarie ledamot | Suppleant |
| --- | --- | --- |
| Belgien | Michel PASTEEL | Annemie PERNOT |
| Bulgarien | Tatyana Spassova KMETOVA | Petia Mihaylova MOEVA |
| Tjeckien | Andrea BARŠOVÁ | Czeslaw WALEK |
| Tyskland | Eva Maria WELSKOP-DEFFAA | Renate AUGSTEIN |
| Estland | Käthlin SANDER | Christian VESKE |
| Spanien | Enriqueta CHICANO JÁVEGA | Cecilia PAYNO DE ORIVE |
| Frankrike | Ms Elisabeth TOMÉ-GERTHEINRICHS | Ms Françoise VILAIN |
| Ungern | Zsuzsa SEBESTYÉN | Katalin KISSNÉ BENCZE |
| Malta | Therese BUGEJA | Therese SPITERI |
| Nederländerna | Carlien SCHEELE | Ferdi LICHER |
| Österrike | Vera JAUK | Dietmar HILLBRAND |
| Portugal | Sara FALCÃO CASACA | Pedro DELGADO ALVES |
| Rumänien | Florin-Marian NEGREA | Andra Cristina CROITORU |
| Slovenien | Roman KUHAR | Maruša GORTNAR |
| Slovakien | Martina JANÍKOVÁ | Jana STANKOVÁ |
| Finland | Tarja HEINILÄ-HANNIKAINEN | Riitta MARTIKAINEN |
| Sverige | Helén LUNDKVIST | Lars WITTENMARK |
| Förenade kungariket | Helene REARDON-BOND | Celia REED |

Land

Ordinarie ledamot

Suppleant

Belgien

Michel PASTEEL

Annemie PERNOT

Bulgarien

Tatyana Spassova KMETOVA

Petia Mihaylova MOEVA

Tjeckien

Andrea BARŠOVÁ

Czeslaw WALEK

Tyskland

Eva Maria WELSKOP-DEFFAA

Renate AUGSTEIN

Estland

Käthlin SANDER

Christian VESKE

Spanien

Enriqueta CHICANO JÁVEGA

Cecilia PAYNO DE ORIVE

Frankrike

Ms Elisabeth TOMÉ-GERTHEINRICHS

Ms Françoise VILAIN

Ungern

Zsuzsa SEBESTYÉN

Katalin KISSNÉ BENCZE

Malta

Therese BUGEJA

Therese SPITERI

Nederländerna

Carlien SCHEELE

Ferdi LICHER

Österrike

Vera JAUK

Dietmar HILLBRAND

Portugal

Sara FALCÃO CASACA

Pedro DELGADO ALVES

Rumänien

Florin-Marian NEGREA

Andra Cristina CROITORU

Slovenien

Roman KUHAR

Maruša GORTNAR

Slovakien

Martina JANÍKOVÁ

Jana STANKOVÁ

Finland

Tarja HEINILÄ-HANNIKAINEN

Riitta MARTIKAINEN

Sverige

Helén LUNDKVIST

Lars WITTENMARK

Förenade kungariket

Helene REARDON-BOND

Celia REED

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel de 18 maj 2010.

På rådets vägnar

E. SALGADO

Ordförande

---

(1)  EUT L 403, 30.12.2006, s. 9.

1

---

Europeiska kommissionen

| 27.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 137/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 137/24

---

Eurons växelkurs (1)

26 maj 2010

2010/C 137/09

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2309 |
| JPY | japansk yen | 111,35 |
| DKK | dansk krona | 7,4403 |
| GBP | pund sterling | 0,85470 |
| SEK | svensk krona | 9,6990 |
| CHF | schweizisk franc | 1,4206 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,9775 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,550 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 277,44 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7082 |
| PLN | polsk zloty | 4,1090 |
| RON | rumänsk leu | 4,1711 |
| TRY | turkisk lira | 1,9406 |
| AUD | australisk dollar | 1,4780 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3090 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,5982 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,8321 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7309 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 512,00 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,5125 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,4059 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2715 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 397,23 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,0823 |
| PHP | filippinsk peso | 57,496 |
| RUB | rysk rubel | 38,2885 |
| THB | thailändsk baht | 40,053 |
| BRL | brasiliansk real | 2,2600 |
| MXN | mexikansk peso | 15,9235 |
| INR | indisk rupie | 58,2150 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2309

JPY

japansk yen

111,35

DKK

dansk krona

7,4403

GBP

pund sterling

0,85470

SEK

svensk krona

9,6990

CHF

schweizisk franc

1,4206

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,9775

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,550

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

277,44

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7082

PLN

polsk zloty

4,1090

RON

rumänsk leu

4,1711

TRY

turkisk lira

1,9406

AUD

australisk dollar

1,4780

CAD

kanadensisk dollar

1,3090

HKD

Hongkongdollar

9,5982

NZD

nyzeeländsk dollar

1,8321

SGD

singaporiansk dollar

1,7309

KRW

sydkoreansk won

1 512,00

ZAR

sydafrikansk rand

9,5125

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,4059

HRK

kroatisk kuna

7,2715

IDR

indonesisk rupiah

11 397,23

MYR

malaysisk ringgit

4,0823

PHP

filippinsk peso

57,496

RUB

rysk rubel

38,2885

THB

thailändsk baht

40,053

BRL

brasiliansk real

2,2600

MXN

mexikansk peso

15,9235

INR

indisk rupie

58,2150

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 27.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 137/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 137/25

---

Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp

2010/C 137/10

Image

Nationell sida på det nya minnesmynt med valören 2 euro avsett att sättas i omlopp som ges ut av Frankrike

Euromynt avsedda att sättas i omlopp är lagliga betalningsmedel i hela euroområdet. För att informera alla som i sin yrkesutövning hanterar mynt, liksom den breda allmänheten, offentliggör kommissionen utformningen av alla nya euromynt (1). I enlighet med rådets slutsatser av den 10 februari 2009 (2) har medlemsstaterna i euroområdet, och de länder som har slutit ett monetärt avtal med gemenskapen om utgivning av euromynt, rätt att ge ut minnesmynt i euro avsedda för omlopp på vissa villkor, bland annat att valören måste vara två euro. Dessa mynt ska uppfylla de tekniska specifikationerna för ordinarie euromynt i valören två euro, men på myntets nationella sida finns ett minnes- eller jubileumsmotiv med högt nationellt eller europeiskt symbolvärde.

Utgivande stat: Frankrike

Anledning: General de Gaulles upprop från London via radiostationen BBC, som lade grunden till den franska motståndsrörelsen.

Beskrivning: På myntets inre fält avbildas General de Gaulle iklädd uniform och barhuvad, när han läser upp uppropet, på vilket man på ett finurligt sätt skrivit in initialerna ”RF”, framför en tidstypisk mikrofon. Upptill på myntet återfinns årtalet ”2010” och nedtill på myntet inskriptionerna ”70 ANS” och ”APPEL 18 JUIN”.

På myntets yttre fält återfinns den europeiska flaggans tolv stjärnor.

Myntupplaga: 20 miljoner

Utgivningsdatum: Juni 2010

---

(1)  Se EGT C 373, 28.12.2001, s. 1 för upplysningar om alla nationella myntsidor som gavs ut 2002.

(2)  Se slutsatserna från Ekofinrådets möte den 10 februari 2009 och kommissionens rekommendation av den 19 december 2008 om gemensamma riktlinjer för utformningen av euromyntens nationella sidor och utgivningen av euromynt avsedda att sättas i omlopp (EUT L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

| 27.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 137/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 137/26

---

Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp

2010/C 137/11

Image

Nationell sida på det nya minnesmynt avsett att sättas i omlopp med valören 2 euro som utges av Portugal

Euromynt avsedda att sättas i omlopp är lagliga betalningsmedel i hela euroområdet. För att informera alla som i sin yrkesutövning hanterar mynt, liksom den breda allmänheten, offentliggör kommissionen utformningen av alla nya euromynt (1). I enlighet med rådets slutsatser av den 10 februari 2009 (2) har medlemsstaterna i euroområdet, och de länder som har slutit ett monetärt avtal med gemenskapen om utgivning av euromynt, rätt att ge ut minnesmynt i euro avsedda för omlopp på vissa villkor, bland annat att det enbart rör sig om mynt med valören två euro. Dessa mynt ska uppfylla de tekniska specifikationerna för ordinarie euromynt i valören två euro, men på myntets nationella sida finns ett minnes- eller jubileumsmotiv med högt nationellt eller europeiskt symbolvärde.

Utgivande stat: Portugal

Anledning: Republiken Portugal 100 år.

Beskrivning: På myntets inre fält återfinns, i centrum, det portugisiska statsvapnet och den kvinnliga symbolen ”República”, två av de mest representativa symbolerna för den portugisiska republiken, omgärdade av inskriptionen ”República Portuguesa – 1910–2010”, myntmärket ”INCM” och namnet på författaren ”JOSE CÂNDIDO”.

I myntets yttre fält återfinns den europeiska flaggans tolv stjärnor.

Myntupplaga:

Ungefärligt utgivningsdatum: September 2010.

---

(1)  Se EGT C 373, 28.12.2001, s. 1 för beskrivningen av de nationella myntsidorna på samtliga euromynt som gavs ut 2002.

(2)  Se slutsatserna från Ekofinrådets möte den 10 februari 2009 och kommissionens rekommendation av den 19 december 2008 om gemensamma riktlinjer för utformningen av euromyntens nationella sidor och utgivningen av euromynt avsedda att sättas i omlopp (EUT L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

| 27.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 137/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 137/27

---

Ny nationell sida på euromynt som ska sättas i omlopp

2010/C 137/12

Image

Nationell sida på det nya minnesmynt avsett att sättas i omlopp med valören 2 euro som ges ut av Belgien

Euromynt avsedda att sättas i omlopp är lagliga betalningsmedel i hela euroområdet. För att informera alla som i sin yrkesutövning hanterar mynt, liksom den breda allmänheten, offentliggör kommissionen utformningen av alla nya euromynt (1). I enlighet med rådets slutsatser av den 10 februari 2009 (2) har medlemsstaterna i euroområdet, och de länder som har slutit ett monetärt avtal med gemenskapen om utgivning av euromynt, rätt att ge ut minnesmynt i euro avsedda för omlopp på vissa villkor, bland annat att valören måste vara två euro. Dessa mynt ska uppfylla de tekniska specifikationerna för ordinarie euromynt i valören två euro, men på myntets nationella sida finns ett minnes- eller jubileumsmotiv med högt nationellt eller europeiskt symbolvärde.

Utgivande stat: Belgien

Anledning: Belgiens ordförandeskap 2010 i Europeiska unionens råd

Beskrivning: På myntets inre fält återfinns minneslogon, nämligen de stiliserade bokstäverna ”EU” och ”trio.be”. Ovanför bilden återfinns inskriptionen ”BELGIAN PRESIDENCY OF THE COUNCIL OF THE EU 2010” och undertill anges landsnamnet ”BELGIE BELGIQUE BELGIEN” på de tre officiella språken. Under logon, till vänster respektive till höger om årtalet 2010 anges myntortsmärket och myntmästarmärket.

På myntets yttre fält återfinns den europeiska flaggans tolv stjärnor.

Myntupplaga: 5 miljoner

Utgivningsdatum: Juni 2010.

---

(1)  Se EGT C 373, 28.12.2001, s. 1 för upplysningar om alla nationella myntsidor som gavs ut 2002.

(2)  Se slutsatserna från Ekofinrådets möte den 10 februari 2009 och kommissionens rekommendation av den 19 december 2008 om gemensamma riktlinjer för utformningen av euromyntens nationella sidor och utgivningen av euromynt avsedda att sättas i omlopp (EUT L 9, 14.1.2009, s. 52).

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 27.5.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 137/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 137/28

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5866 – Sun Capital/Beauty Business)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2010/C 137/13

| 1. | Kommissionen mottog den 18 maj 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Sun Capital Partners V, L.P. som är en del av fondkoncernen Sun Capital Partners (Sun Capital, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar kontroll över de delar av Rio Tinto-koncernen (Rio Tinto, Storbritannien) som består av Alcan Packaging Beauty Business (Beauty Business), genom förvärv av aktier och tillgångar. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 18 maj 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Sun Capital Partners V, L.P. som är en del av fondkoncernen Sun Capital Partners (Sun Capital, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar kontroll över de delar av Rio Tinto-koncernen (Rio Tinto, Storbritannien) som består av Alcan Packaging Beauty Business (Beauty Business), genom förvärv av aktier och tillgångar.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Sun Capital: Investmentbolag som förvaltar ett antal riskkapitalfonder (”private equity funds”), |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Sun Capital: Investmentbolag som förvaltar ett antal riskkapitalfonder (”private equity funds”),

| — | Beauty Business: Förpackningslösningar till skönhetsindustrin. |
| --- | --- |

—

Beauty Business: Förpackningslösningar till skönhetsindustrin.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5866 – Sun Capital/Beauty Business, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5866 – Sun Capital/Beauty Business, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---