# Uradni list C 146/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.146.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 146 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 534. junij 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.146.slv

Uradni list

Evropske unije

C 146

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 534. junij 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Svet |
| 2010/C 146/01 | Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Španije za stabilnost, 2009–2013 | 1 |
| 2010/C 146/02 | Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Švedske za konvergenco, 2009–2012 | 7 |
| 2010/C 146/03 | Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Nizozemske za stabilnost, 2009–2012 | 12 |
| 2010/C 146/04 | Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Združenega kraljestva za konvergenco, 2009/2010–2014/2015 | 18 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

2010/C 146/01

Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Španije za stabilnost, 2009–2013

1

2010/C 146/02

Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Švedske za konvergenco, 2009–2012

7

2010/C 146/03

Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Nizozemske za stabilnost, 2009–2012

12

2010/C 146/04

Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Združenega kraljestva za konvergenco, 2009/2010–2014/2015

18

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 146/05 | Menjalni tečaji eura | 24 |
| 2010/C 146/06 | Odločitve o zaključku formalnega postopka preiskave po umiku priglasitve države članice – Državna Pomoč – Nemčija (Členi 107 do 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije) – Sporočilo Komisije na podlagi člena 108(2) PDEU – Umik priglasitve – Državna pomoč C 28/08 (ex N 345/06) – Dodatek za MSP v korist podjetja Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.) (
  1
  ) | 25 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 146/05

Menjalni tečaji eura

24

2010/C 146/06

Odločitve o zaključku formalnega postopka preiskave po umiku priglasitve države članice – Državna Pomoč – Nemčija (Členi 107 do 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije) – Sporočilo Komisije na podlagi člena 108(2) PDEU – Umik priglasitve – Državna pomoč C 28/08 (ex N 345/06) – Dodatek za MSP v korist podjetja Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.) (
  1
  )

1

25

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 146/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro) (
  1
  ) | 26 |
| 2010/C 146/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem) (
  1
  ) | 27 |
| 2010/C 146/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri) (
  1
  ) | 28 |
| 2010/C 146/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 29 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 146/11 | Informativno obvestilo – Javno posvetovanje – Geografske označbe Ukrajine | 30 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2010/C 146/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro) (
  1
  )

1

26

2010/C 146/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem) (
  1
  )

1

27

2010/C 146/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri) (
  1
  )

1

28

2010/C 146/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

29

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2010/C 146/11

Informativno obvestilo – Javno posvetovanje – Geografske označbe Ukrajine

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

| 4.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/1

---

MNENJE SVETA

o posodobljeni različici programa Španije za stabilnost, 2009–2013

2010/C 146/01

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico programa Španije za stabilnost, ki zajema obdobje od leta 2009 do leta 2013. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico programa Španije za stabilnost, ki zajema obdobje od leta 2009 do leta 2013.

| (2) | Po več kot desetletju močne rasti BDP je Španija v letu 2009 zašla v hudo recesijo. Razlog za upad rasti je bil veliko zmanjšanje domačega povpraševanja, ki je bilo odsev zmanjšanja makroekonomskih neravnovesij, nakopičenih v obdobju nagle rasti, dodatno pa ga je poostrila svetovna gospodarska kriza. Končal se je namreč kreditni razcvet in v zasebnem sektorju se je hitro dvignila stopnja varčevanja; preobsežen nepremičninski sektor se je začel krčiti – cene so se znižale in dejavnosti so upadle; visoka stopnja zunanjega primanjkljaja se je znižala in inflacijski pritiski so popustili.
  Upad rasti je povzročil masovne izgube delovnih mest in visoko stopnjo brezposelnosti. Sedanja kriza ima hude posledice tudi za španske javne finance. Fiskalni razvoj poleg upada dejavnosti odraža prilagodljiv odziv politik z izvajanjem znatnih stimulacijskih ukrepov. Javnofinančni primanjkljaj je že leta 2008 presegel 3 % BDP in na tej podlagi je bil marca 2009 začet postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Svet je v zvezi s tem decembra 2009 izdal revidirano priporočilo po členu 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v katerem Španijo poziva, naj do leta 2013 odpravi čezmerni primanjkljaj. Glavni izzivi za prihodnost so nadaljnje prilagajanje, vključno z zmanjševanjem zunanjega primanjkljaja in preusmeritvijo virov rasti BDP z domačega povpraševanja, zlasti nepremičninskega sektorja, na zunanji sektor. V ta namen bodo potrebne reforme za povečanje produktivnosti in potencialne rasti BDP ter za trajnostno ustvarjanje delovnih mest. Hkrati je treba povečati konkurenčnost, med drugim z ustreznimi politikami za zmanjševanje stroškov, tj. z zadržano rastjo plač in marž v odnosu do trgovinskih partnerjev. Te težave s strukturno konkurenčnostjo v kombinaciji s cikličnimi dejavniki, ki odražajo močno gospodarsko rast, višjo od rasti pri glavnih trgovinskih partnerjih, so povzročile znaten primanjkljaj tekočega računa plačilne bilance, ki se je v zadnjem desetletju hitro povečeval in vrhunec dosegel leta 2007, ko je imel dvomestno vrednost, preden je leta 2009 upadel za približno polovico. Čeprav je javni sektor do sedaj blažil občutno zmanjševanje odhodkov v zasebnem sektorju, tega ne bo mogoče nadaljevati, ne da bi bila pri tem fiskalna vzdržnost še bolj ogrožena. Glavni izziv za prihodnja leta je torej izvajanje verodostojne in trajnostne strategije za fiskalno konsolidacijo. |
| --- | --- |

(2)

Po več kot desetletju močne rasti BDP je Španija v letu 2009 zašla v hudo recesijo. Razlog za upad rasti je bil veliko zmanjšanje domačega povpraševanja, ki je bilo odsev zmanjšanja makroekonomskih neravnovesij, nakopičenih v obdobju nagle rasti, dodatno pa ga je poostrila svetovna gospodarska kriza. Končal se je namreč kreditni razcvet in v zasebnem sektorju se je hitro dvignila stopnja varčevanja; preobsežen nepremičninski sektor se je začel krčiti – cene so se znižale in dejavnosti so upadle; visoka stopnja zunanjega primanjkljaja se je znižala in inflacijski pritiski so popustili.

Upad rasti je povzročil masovne izgube delovnih mest in visoko stopnjo brezposelnosti. Sedanja kriza ima hude posledice tudi za španske javne finance. Fiskalni razvoj poleg upada dejavnosti odraža prilagodljiv odziv politik z izvajanjem znatnih stimulacijskih ukrepov. Javnofinančni primanjkljaj je že leta 2008 presegel 3 % BDP in na tej podlagi je bil marca 2009 začet postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Svet je v zvezi s tem decembra 2009 izdal revidirano priporočilo po členu 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v katerem Španijo poziva, naj do leta 2013 odpravi čezmerni primanjkljaj. Glavni izzivi za prihodnost so nadaljnje prilagajanje, vključno z zmanjševanjem zunanjega primanjkljaja in preusmeritvijo virov rasti BDP z domačega povpraševanja, zlasti nepremičninskega sektorja, na zunanji sektor. V ta namen bodo potrebne reforme za povečanje produktivnosti in potencialne rasti BDP ter za trajnostno ustvarjanje delovnih mest. Hkrati je treba povečati konkurenčnost, med drugim z ustreznimi politikami za zmanjševanje stroškov, tj. z zadržano rastjo plač in marž v odnosu do trgovinskih partnerjev. Te težave s strukturno konkurenčnostjo v kombinaciji s cikličnimi dejavniki, ki odražajo močno gospodarsko rast, višjo od rasti pri glavnih trgovinskih partnerjih, so povzročile znaten primanjkljaj tekočega računa plačilne bilance, ki se je v zadnjem desetletju hitro povečeval in vrhunec dosegel leta 2007, ko je imel dvomestno vrednost, preden je leta 2009 upadel za približno polovico. Čeprav je javni sektor do sedaj blažil občutno zmanjševanje odhodkov v zasebnem sektorju, tega ne bo mogoče nadaljevati, ne da bi bila pri tem fiskalna vzdržnost še bolj ogrožena. Glavni izziv za prihodnja leta je torej izvajanje verodostojne in trajnostne strategije za fiskalno konsolidacijo.

| (3) | Čeprav je ugotovljeno zmanjšanje dejanskega BDP v kriznih razmerah večinoma ciklično, je negativno vplivalo tudi na raven potencialne proizvodnje. Kriza lahko vpliva tudi na potencialno rast v srednjeročnem obdobju, in sicer z nižjimi investicijami, omejeno razpoložljivostjo kreditov in vse večjo strukturno brezposelnostjo. Poleg tega vpliv gospodarske krize potencira negativne učinke staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ.
  Zato bo treba pospešiti strukturne reforme, da bi spodbudili potencialno rast. Španijo mora predvsem izvesti reforme na področju trga dela, izobraževanja, konkurenčnosti pri storitvah in električni energiji ter učinkovitosti raziskav in razvoja. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav je ugotovljeno zmanjšanje dejanskega BDP v kriznih razmerah večinoma ciklično, je negativno vplivalo tudi na raven potencialne proizvodnje. Kriza lahko vpliva tudi na potencialno rast v srednjeročnem obdobju, in sicer z nižjimi investicijami, omejeno razpoložljivostjo kreditov in vse večjo strukturno brezposelnostjo. Poleg tega vpliv gospodarske krize potencira negativne učinke staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ.

Zato bo treba pospešiti strukturne reforme, da bi spodbudili potencialno rast. Španijo mora predvsem izvesti reforme na področju trga dela, izobraževanja, konkurenčnosti pri storitvah in električni energiji ter učinkovitosti raziskav in razvoja.

| (4) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo BDP v letu 2010 realno skrčil za 0,3 %, nato pa okreval, tako da bo leta 2011 realna rast BDP dosegla 1,8 %, leta 2012 in 2013 pa povprečno 3 %. Za pospešitev naj bi bilo predvsem odgovorno domače povpraševanje, nekaj pa naj bi dodatno prispeval tudi zunanji sektor. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na nekoliko optimističnih predpostavkah o rasti BDP za leto 2010 ter na izrazito optimističnih za pozneje. Zlasti domače povpraševanje se bo v prihodnjih letih zaradi intenzivnosti tekočih strukturnih prilagoditev, zlasti upadanja deleža nepremičninskih naložb v gospodarski dejavnosti – ne pa izključno zaradi njega, razvijalo bolj zadržano. Zdi se, da so projekcije iz programa glede blažitve inflacije realistične. Potrebe po neto zunanjem zadolževanju naj bi se v programskem obdobju še naprej zmanjševale, kar je posledica zajezitve velikega neravnovesja v zunanjem saldu Španije. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo BDP v letu 2010 realno skrčil za 0,3 %, nato pa okreval, tako da bo leta 2011 realna rast BDP dosegla 1,8 %, leta 2012 in 2013 pa povprečno 3 %. Za pospešitev naj bi bilo predvsem odgovorno domače povpraševanje, nekaj pa naj bi dodatno prispeval tudi zunanji sektor. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na nekoliko optimističnih predpostavkah o rasti BDP za leto 2010 ter na izrazito optimističnih za pozneje. Zlasti domače povpraševanje se bo v prihodnjih letih zaradi intenzivnosti tekočih strukturnih prilagoditev, zlasti upadanja deleža nepremičninskih naložb v gospodarski dejavnosti – ne pa izključno zaradi njega, razvijalo bolj zadržano. Zdi se, da so projekcije iz programa glede blažitve inflacije realistične. Potrebe po neto zunanjem zadolževanju naj bi se v programskem obdobju še naprej zmanjševale, kar je posledica zajezitve velikega neravnovesja v zunanjem saldu Španije.

| (5) | Po ocenah v programu je javnofinančni primanjkljaj leta 2009 znašal 11,4 % BDP. Znatno poslabšanje primanjkljaja, ki je leta 2008 znašal 4,1 % BDP, je v veliki meri odraz vpliva krize na javne finance, vključno z delovanjem avtomatskih stabilizatorjev, vendar tudi stimulacijskih ukrepov, sprejetih v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki so znašali okoli 2,25 % BDP. V skladu s programom naj bi fiskalna politika leta 2010 in v zadnjih letih programa postala restriktivna, kar je v skladu z izhodno strategijo, ki jo priporoča Svet, z njo pa naj bi do leta 2013 popravili čezmerni primanjkljaj in ponovno vzpostavili vzdržne javne finance. |
| --- | --- |

(5)

Po ocenah v programu je javnofinančni primanjkljaj leta 2009 znašal 11,4 % BDP. Znatno poslabšanje primanjkljaja, ki je leta 2008 znašal 4,1 % BDP, je v veliki meri odraz vpliva krize na javne finance, vključno z delovanjem avtomatskih stabilizatorjev, vendar tudi stimulacijskih ukrepov, sprejetih v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki so znašali okoli 2,25 % BDP. V skladu s programom naj bi fiskalna politika leta 2010 in v zadnjih letih programa postala restriktivna, kar je v skladu z izhodno strategijo, ki jo priporoča Svet, z njo pa naj bi do leta 2013 popravili čezmerni primanjkljaj in ponovno vzpostavili vzdržne javne finance.

| (6) | V programu je določeno, da cilj za splošni javnofinančni primanjkljaj v letu 2010 znaša 9,8 % BDP, kar je bistveno višje od primanjkljaja v višini 8,1 % BDP, predvidenega v proračunu za leto 2010. To poslabšanje za 1,7 odstotne točke BDP odraža bazni učinek iz leta 2009. Zakon o proračunu za leto 2010 vključuje vrsto diskrecijskih ukrepov tako na strani prihodkov kot na strani odhodkov ter bo pomenil začetek fiskalne konsolidacije v Španiji. Kar zadeva prihodke, proračun med drugim vključuje povečanje stopenj DDV od julija 2010, progresivni sistem davkov na prihranke in začasno znižanje davkov za mala in srednje velika podjetja, kar spodbuja zaposlovanje. Pri tem se kaže tudi dodatni učinek povečanja davkov na alkoholne in tobačne izdelke, uvedenega sredi leta 2009. Na strani odhodkov proračun vključuje delno razširitev investicijskega svežnja, namenjenega lokalnim oblastem, ki znaša 0,5 % BDP. Ta odhodek za naložbe v osnovna sredstva naj bi bil več kot izravnan s prihranki sedanjih odhodkov v višini 0,75 % BDP. Poleg tega je iz proračuna razvidna odprava večjega števila začasnih stimulacijskih ukrepov, izvedenih leta 2008, kot so zmanjšanje davčne obremenitve dohodka od dela s kreditiranjem dohodnine. Skupni učinek odprave začasnih stimulacijskih ukrepov in novih diskrecijskih ukrepov, pripravljenih za leto 2010, naj bi leta 2010 prinesel izboljšanje fiskalnega salda za največ 1,75 % BDP, kar bi bilo skladno s priporočilom Sveta po členu 126(7) z dne 2. decembra 2009. Konsolidacijo naj bi poleg ukrepov, vključenih v proračun za leto 2010, dopolnil t. i. načrt takojšnjih ukrepov za leto 2010, ki bo prinesel znižanje v višini 0,5 % BDP glede na načrtovane odhodke v zakonu o proračunu za leto 2010. Fiskalna naravnanost v letu 2010, merjena s spremembami strukturnega salda, tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, bo restriktivna ter se bo izboljšala za 2 odstotni točki BDP. |
| --- | --- |

(6)

V programu je določeno, da cilj za splošni javnofinančni primanjkljaj v letu 2010 znaša 9,8 % BDP, kar je bistveno višje od primanjkljaja v višini 8,1 % BDP, predvidenega v proračunu za leto 2010. To poslabšanje za 1,7 odstotne točke BDP odraža bazni učinek iz leta 2009. Zakon o proračunu za leto 2010 vključuje vrsto diskrecijskih ukrepov tako na strani prihodkov kot na strani odhodkov ter bo pomenil začetek fiskalne konsolidacije v Španiji. Kar zadeva prihodke, proračun med drugim vključuje povečanje stopenj DDV od julija 2010, progresivni sistem davkov na prihranke in začasno znižanje davkov za mala in srednje velika podjetja, kar spodbuja zaposlovanje. Pri tem se kaže tudi dodatni učinek povečanja davkov na alkoholne in tobačne izdelke, uvedenega sredi leta 2009. Na strani odhodkov proračun vključuje delno razširitev investicijskega svežnja, namenjenega lokalnim oblastem, ki znaša 0,5 % BDP. Ta odhodek za naložbe v osnovna sredstva naj bi bil več kot izravnan s prihranki sedanjih odhodkov v višini 0,75 % BDP. Poleg tega je iz proračuna razvidna odprava večjega števila začasnih stimulacijskih ukrepov, izvedenih leta 2008, kot so zmanjšanje davčne obremenitve dohodka od dela s kreditiranjem dohodnine. Skupni učinek odprave začasnih stimulacijskih ukrepov in novih diskrecijskih ukrepov, pripravljenih za leto 2010, naj bi leta 2010 prinesel izboljšanje fiskalnega salda za največ 1,75 % BDP, kar bi bilo skladno s priporočilom Sveta po členu 126(7) z dne 2. decembra 2009. Konsolidacijo naj bi poleg ukrepov, vključenih v proračun za leto 2010, dopolnil t. i. načrt takojšnjih ukrepov za leto 2010, ki bo prinesel znižanje v višini 0,5 % BDP glede na načrtovane odhodke v zakonu o proračunu za leto 2010. Fiskalna naravnanost v letu 2010, merjena s spremembami strukturnega salda, tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, bo restriktivna ter se bo izboljšala za 2 odstotni točki BDP.

| (7) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije je do leta 2013 zmanjšati primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP skladno s priporočilom Sveta po členu 126(7) z dne 2. decembra 2009.
  Cilj posodobljene različice programa je primanjkljaj v višini 7,5 % za leto 2011, 5,3 % za leto 2012 in 3 % BDP za leto 2013. Konsolidacija naj bi v poznejših letih v veliki meri temeljila na t. i. varčevalnem programu 2011–2013 za državno upravo, ki je bil sprejet 29. januarja 2010 in bo podrobneje opredeljen v naslednjih mesecih, ter okvirnih sporazumih, ki doslej še niso bili sprejeti in vsebujejo vrsto novih ukrepov za zmanjšanje izdatkov na regionalni in lokalni ravni. Glavni predlogi v tem svežnju so namenjeni (i) skoraj popolni ustavitvi zaposlovanja v javnem sektorju, (ii) trajnemu znižanju vmesne potrošnje, transferjev in drugih odhodkov za 1 % BDP, (iii) zmanjšanju bruto investicij v osnovna sredstva za 0,9 % BDP ter (iv) znižanju subvencij za 0,5 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj programa je uravnotežen položaj v celotnem ciklu. Glede na najnovejše projekcije in raven dolga srednjeročni cilj več kot ustrezno odraža cilje pakta. Vendar program ne predvideva izpolnitve cilja v programskem obdobju. |
| --- | --- |

(7)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije je do leta 2013 zmanjšati primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP skladno s priporočilom Sveta po členu 126(7) z dne 2. decembra 2009.

Cilj posodobljene različice programa je primanjkljaj v višini 7,5 % za leto 2011, 5,3 % za leto 2012 in 3 % BDP za leto 2013. Konsolidacija naj bi v poznejših letih v veliki meri temeljila na t. i. varčevalnem programu 2011–2013 za državno upravo, ki je bil sprejet 29. januarja 2010 in bo podrobneje opredeljen v naslednjih mesecih, ter okvirnih sporazumih, ki doslej še niso bili sprejeti in vsebujejo vrsto novih ukrepov za zmanjšanje izdatkov na regionalni in lokalni ravni. Glavni predlogi v tem svežnju so namenjeni (i) skoraj popolni ustavitvi zaposlovanja v javnem sektorju, (ii) trajnemu znižanju vmesne potrošnje, transferjev in drugih odhodkov za 1 % BDP, (iii) zmanjšanju bruto investicij v osnovna sredstva za 0,9 % BDP ter (iv) znižanju subvencij za 0,5 % BDP. Srednjeročni proračunski cilj programa je uravnotežen položaj v celotnem ciklu. Glede na najnovejše projekcije in raven dolga srednjeročni cilj več kot ustrezno odraža cilje pakta. Vendar program ne predvideva izpolnitve cilja v programskem obdobju.

| (8) | Proračunski rezultati v programskem obdobju bi lahko bili slabši od načrtovanih v programu. To tveganje se zdi dokaj neznatno v letu 2010, vendar je relevantnejše za leto 2011 in naslednja leta. Makroekonomske napovedi, vključene v posodobljeno različico programa, so za leto 2010 le nekoliko optimistične, za naslednja leta pa so izrazito optimistične. Veliko je še negotovosti, zlasti za obdobje po letu 2010, v zvezi z napovedanimi konsolidacijskimi ukrepi, ki so še vedno v fazi predlogov ter jih bo treba podrobneje določiti, sprejeti in izvajati. Dodatno tveganje pomeni tudi proračunska uspešnost regionalnih in lokalnih oblasti, čeprav naj bi se z okvirnimi sporazumi zmanjšalo. |
| --- | --- |

(8)

Proračunski rezultati v programskem obdobju bi lahko bili slabši od načrtovanih v programu. To tveganje se zdi dokaj neznatno v letu 2010, vendar je relevantnejše za leto 2011 in naslednja leta. Makroekonomske napovedi, vključene v posodobljeno različico programa, so za leto 2010 le nekoliko optimistične, za naslednja leta pa so izrazito optimistične. Veliko je še negotovosti, zlasti za obdobje po letu 2010, v zvezi z napovedanimi konsolidacijskimi ukrepi, ki so še vedno v fazi predlogov ter jih bo treba podrobneje določiti, sprejeti in izvajati. Dodatno tveganje pomeni tudi proračunska uspešnost regionalnih in lokalnih oblasti, čeprav naj bi se z okvirnimi sporazumi zmanjšalo.

| (9) | Bruto državni dolg znaša po ocenah 55,2 % leta 2009, kar pomeni bistveno povečanje z 39,7 % v preteklem letu. K večjemu deležu dolga je poleg znatno večjega primanjkljaja in manjše rasti BDP prispevala tudi občutna uskladitev stanj in tokov, predvsem kot posledica kreditne podpore.
  V skladu s projekcijami se bo delež dolga v programskem obdobju povečal za dodatnih 19 odstotnih točk, s čimer bo v letu 2010 presegel referenčno vrednost iz Pogodbe, v letu 2013 pa bo dosegel 74 % BDP, zlasti zaradi nadaljnjih visokih javnofinančnih primanjkljajev. Razvoj deleža dolga pa bo lahko manj ugoden od predvidenega v posodobljeni različici programa, če upoštevamo tveganja za makroekonomski scenarij in proračunske cilje, potrebo po prestrukturiranju finančnega sektorja ter v manjši meri negotovosti glede vpliva jamstev v okviru svežnja finančne podpore. Naraščanje dolga, povezano z ukrepi za podporo finančnemu sektorju, pa bi bilo mogoče zavreti, če bodo z njim povezane podporna shema in finančne operacije uspešne. |
| --- | --- |

(9)

Bruto državni dolg znaša po ocenah 55,2 % leta 2009, kar pomeni bistveno povečanje z 39,7 % v preteklem letu. K večjemu deležu dolga je poleg znatno večjega primanjkljaja in manjše rasti BDP prispevala tudi občutna uskladitev stanj in tokov, predvsem kot posledica kreditne podpore.

V skladu s projekcijami se bo delež dolga v programskem obdobju povečal za dodatnih 19 odstotnih točk, s čimer bo v letu 2010 presegel referenčno vrednost iz Pogodbe, v letu 2013 pa bo dosegel 74 % BDP, zlasti zaradi nadaljnjih visokih javnofinančnih primanjkljajev. Razvoj deleža dolga pa bo lahko manj ugoden od predvidenega v posodobljeni različici programa, če upoštevamo tveganja za makroekonomski scenarij in proračunske cilje, potrebo po prestrukturiranju finančnega sektorja ter v manjši meri negotovosti glede vpliva jamstev v okviru svežnja finančne podpore. Naraščanje dolga, povezano z ukrepi za podporo finančnemu sektorju, pa bi bilo mogoče zavreti, če bodo z njim povezane podporna shema in finančne operacije uspešne.

| (10) | Srednjeročne projekcije dolga, na podlagi katerih naj bi se stopnje rasti BDP postopoma le vrnile na vrednosti, predvidene pred krizo, deleži davkov pa na ravni pred krizo, in ki vključujejo predvideno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kažejo, da bi se s proračunsko strategijo, predvideno v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjega spreminjanja politike do leta 2020 stabiliziral delež dolga v BDP. |
| --- | --- |

(10)

Srednjeročne projekcije dolga, na podlagi katerih naj bi se stopnje rasti BDP postopoma le vrnile na vrednosti, predvidene pred krizo, deleži davkov pa na ravni pred krizo, in ki vključujejo predvideno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kažejo, da bi se s proračunsko strategijo, predvideno v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjega spreminjanja politike do leta 2020 stabiliziral delež dolga v BDP.

| (11) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej večji od povprečja EU, predvsem zaradi zelo velikega povečanja odhodkov za pokojnine kot deleža BDP v prihodnjih desetletjih. Proračunsko stanje leta 2009, kakor je ocenjeno v programu in ki je znatno slabše od izhodiščnega stanja v prejšnjem programu, še potencira proračunski učinek staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Opozoriti je treba, da so se v skladu za pokojninske rezerve zbirala sredstva za predhodno financiranje dela prihodnjih odhodkov za pokojnine. Doseganje primarnih presežkov na srednji rok bi skupaj s strukturnimi reformami prispevalo k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (3) ocenjena kot visoka.
  V skladu s programom je vlada 29. januarja 2010 v okviru pakta iz Toleda predlagala pokojninsko reformo, ki med drugim vključuje: (i) enakomerno zviševanje starostne meje za upokojitev na 67 let in možnost, da se s tem podaljšanjem delovne dobe vzpostavijo povezave še z drugimi parametri sedanjega sistema; (ii) okrepitev povezave med prispevki in dajatvami (vključno z možnostjo, da se v delu sistema vzpostavijo fiktivni računi); (iii) prožnejši odnos med sistemi prostovoljnega dodatnega pokojninskega zavarovanja in javnim sistemom socialne varnosti ter (iv) zadostno in učinkovito politiko pomoči družinam. |
| --- | --- |

(11)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej večji od povprečja EU, predvsem zaradi zelo velikega povečanja odhodkov za pokojnine kot deleža BDP v prihodnjih desetletjih. Proračunsko stanje leta 2009, kakor je ocenjeno v programu in ki je znatno slabše od izhodiščnega stanja v prejšnjem programu, še potencira proračunski učinek staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Opozoriti je treba, da so se v skladu za pokojninske rezerve zbirala sredstva za predhodno financiranje dela prihodnjih odhodkov za pokojnine. Doseganje primarnih presežkov na srednji rok bi skupaj s strukturnimi reformami prispevalo k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (3) ocenjena kot visoka.

V skladu s programom je vlada 29. januarja 2010 v okviru pakta iz Toleda predlagala pokojninsko reformo, ki med drugim vključuje: (i) enakomerno zviševanje starostne meje za upokojitev na 67 let in možnost, da se s tem podaljšanjem delovne dobe vzpostavijo povezave še z drugimi parametri sedanjega sistema; (ii) okrepitev povezave med prispevki in dajatvami (vključno z možnostjo, da se v delu sistema vzpostavijo fiktivni računi); (iii) prožnejši odnos med sistemi prostovoljnega dodatnega pokojninskega zavarovanja in javnim sistemom socialne varnosti ter (iv) zadostno in učinkovito politiko pomoči družinam.

| (12) | Čeprav je imel srednjeročni proračunski okvir ključno vlogo pri spodbujanju večletnega fiskalnega načrtovanja in kaže na splošno dobre rezultate, so se ti od leta 2008 poslabšali. Veljavni domači proračunski okvir je bil izboljšan z reformo zakona o proračunski stabilnosti iz leta 2007, s katero je bilo uvedeno načelo proračunske stabilnosti v celotnem ciklu. To je omogočilo določitev proračunskih ciljev na osnovi cikličnega položaja. Leta 2009 je bila prožnost te zakonodaje prignana do skrajnosti, saj je bilo regionalnim in lokalnim oblastem izjemoma dovoljeno, da prikažejo višje primanjkljaje od prvotno predvidenih v proračunskem okviru. Vendar bo z odobritvijo okvirnih sporazumov za vzdržnost javnih financ, sklenjenih z regijami in občinami, ko se bodo ti v celoti izvajali, vzpostavljen instrument za sprejemanje in spremljanje načrtov o prestrukturiranju odhodkov, ki bo vsebinsko podoben instrumentu centralne državne uprave. |
| --- | --- |

(12)

Čeprav je imel srednjeročni proračunski okvir ključno vlogo pri spodbujanju večletnega fiskalnega načrtovanja in kaže na splošno dobre rezultate, so se ti od leta 2008 poslabšali. Veljavni domači proračunski okvir je bil izboljšan z reformo zakona o proračunski stabilnosti iz leta 2007, s katero je bilo uvedeno načelo proračunske stabilnosti v celotnem ciklu. To je omogočilo določitev proračunskih ciljev na osnovi cikličnega položaja. Leta 2009 je bila prožnost te zakonodaje prignana do skrajnosti, saj je bilo regionalnim in lokalnim oblastem izjemoma dovoljeno, da prikažejo višje primanjkljaje od prvotno predvidenih v proračunskem okviru. Vendar bo z odobritvijo okvirnih sporazumov za vzdržnost javnih financ, sklenjenih z regijami in občinami, ko se bodo ti v celoti izvajali, vzpostavljen instrument za sprejemanje in spremljanje načrtov o prestrukturiranju odhodkov, ki bo vsebinsko podoben instrumentu centralne državne uprave.

| (13) | V programu je poudarjen pomen kakovosti javnih financ kot ključnega elementa izhodne strategije Španije. V zvezi s tem so v programu predstavljene nekatere reforme, namenjene izboljšanju stroškovne učinkovitosti in povečanju smotrnosti javnofinančnih odhodkov ter spremembi strukturnih značilnosti davčnega sistema. Na strani prihodkov te reforme vključujejo spremembe strukturnih značilnosti španskega davčnega sistema, kot so odprava znižanj davčne obremenitve dohodka od dela, progresivnost sistema davkov na prihranke in povišanje stopenj DDV. Na strani odhodkov imajo prednost produktivni odhodki, zlasti izobraževanje ter raziskave in razvoj, skupaj s potrebo po omejevanju vmesne javne potrošnje, ki se kaže v znižanju za 4,3 odstotne točke BDP v obdobju 2011–2013. |
| --- | --- |

(13)

V programu je poudarjen pomen kakovosti javnih financ kot ključnega elementa izhodne strategije Španije. V zvezi s tem so v programu predstavljene nekatere reforme, namenjene izboljšanju stroškovne učinkovitosti in povečanju smotrnosti javnofinančnih odhodkov ter spremembi strukturnih značilnosti davčnega sistema. Na strani prihodkov te reforme vključujejo spremembe strukturnih značilnosti španskega davčnega sistema, kot so odprava znižanj davčne obremenitve dohodka od dela, progresivnost sistema davkov na prihranke in povišanje stopenj DDV. Na strani odhodkov imajo prednost produktivni odhodki, zlasti izobraževanje ter raziskave in razvoj, skupaj s potrebo po omejevanju vmesne javne potrošnje, ki se kaže v znižanju za 4,3 odstotne točke BDP v obdobju 2011–2013.

| (14) | Proračunska strategija za leto 2010, določena v programu, je v splošnem kot celota skladna s priporočilom Sveta po členu 126(7) z dne 2. decembra 2009. Vendar se lahko zgodi, da od leta 2011 dalje ob upoštevanju tveganj proračunska strategija ne bo popolnoma usklajena s priporočilom Sveta po členu 126(7). Čeprav je proračunska strategija za znižanje primanjkljaja pod 3 % BDP na prvi pogled skladna s priporočili, pa po upoštevanju navedenih tveganj še ni gotovo, da bo do roka odpravljen čezmerni primanjkljaj, povprečna fiskalna prilagoditev pa morda ne bo dosegla priporočenega minimuma 1,5 % BDP letno za celotno obdobje. Proračunsko strategijo zlasti ogrožajo negativna tveganja, ki so posledica optimističnega makroekonomskega scenarija po letu 2010, kar lahko pomeni prispevek gospodarske rasti k fiskalni konsolidaciji, ki je manjši od prispevka, predvidenega v programu. Poleg tega je treba podrobneje določiti potek prilagoditve po letu 2010 v smislu konkretnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti. Proračunska strategija morda ne bo zadoščala niti za zmanjševanje deleža dolga. Strategijo je treba, da bi ta tveganja omejili, dopolniti z dokončno oblikovanimi ukrepi za obdobje po letu 2010 in ustrezno izboljšati načrte za zadnja leta programa. To bi bilo prav tako primerno glede na napovedano hitro naraščanje deleža dolga in odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, ter glede na težavno prilagajanje Španije. |
| --- | --- |

(14)

Proračunska strategija za leto 2010, določena v programu, je v splošnem kot celota skladna s priporočilom Sveta po členu 126(7) z dne 2. decembra 2009. Vendar se lahko zgodi, da od leta 2011 dalje ob upoštevanju tveganj proračunska strategija ne bo popolnoma usklajena s priporočilom Sveta po členu 126(7). Čeprav je proračunska strategija za znižanje primanjkljaja pod 3 % BDP na prvi pogled skladna s priporočili, pa po upoštevanju navedenih tveganj še ni gotovo, da bo do roka odpravljen čezmerni primanjkljaj, povprečna fiskalna prilagoditev pa morda ne bo dosegla priporočenega minimuma 1,5 % BDP letno za celotno obdobje. Proračunsko strategijo zlasti ogrožajo negativna tveganja, ki so posledica optimističnega makroekonomskega scenarija po letu 2010, kar lahko pomeni prispevek gospodarske rasti k fiskalni konsolidaciji, ki je manjši od prispevka, predvidenega v programu. Poleg tega je treba podrobneje določiti potek prilagoditve po letu 2010 v smislu konkretnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti. Proračunska strategija morda ne bo zadoščala niti za zmanjševanje deleža dolga. Strategijo je treba, da bi ta tveganja omejili, dopolniti z dokončno oblikovanimi ukrepi za obdobje po letu 2010 in ustrezno izboljšati načrte za zadnja leta programa. To bi bilo prav tako primerno glede na napovedano hitro naraščanje deleža dolga in odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, ter glede na težavno prilagajanje Španije.

| (15) | Kar zadeva predpisane podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (4). Svet je v priporočilih za odpravo čezmernega primanjkljaja z dne 2. decembra 2009 na podlagi člena 126(7) Španijo tudi pozval, naj o napredku pri izvajanju njegovih priporočil poroča v ločenem poglavju posodobljenih različic programa za stabilnost (5). |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva predpisane podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (4). Svet je v priporočilih za odpravo čezmernega primanjkljaja z dne 2. decembra 2009 na podlagi člena 126(7) Španijo tudi pozval, naj o napredku pri izvajanju njegovih priporočil poroča v ločenem poglavju posodobljenih različic programa za stabilnost (5).

Splošni zaključek je, da trenutna kriza močno vpliva na španske javne finance, kar se kaže v izjemno visokem ocenjenem primanjkljaju za leto 2009 in hitro rastočem deležu državnega dolga. Poudarek v posodobljeni različici programa za stabilnost je predvsem na nadaljnji obsežni fiskalni konsolidaciji od leta 2010 dalje, s katero naj bi se javnofinančni primanjkljaj do leta 2013 zmanjšal na 3 % BDP. Fiskalna konsolidacija je bistvena, saj bi naraščajoči fiskalni primanjkljaji in dolg na srednji rok lahko ogrozili trajno gospodarsko rast. Poleg tega bi moralo biti izboljšanje dolgoročne fiskalne vzdržnosti prednostna naloga tudi zaradi napovedanega znatnega povišanja javnih odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva. Za ambiciozno konsolidacijo bodo morda potrebne dodatne prilagoditve, zlasti zaradi izrazito optimističnih makroekonomskih napovedi in posledičnega tveganja, da bo gospodarska rast k fiskalni konsolidaciji prispevala manj, kot je predvideno, ter zaradi rezultatov na področju prihodkov v poznejših letih programa, ki jih bo morda težko doseči. Potek prilagoditve tudi ne temelji povsem na konkretnih ukrepih za obdobje po letu 2010. Pri uresničevanju ambicioznih konsolidacijskih načrtov ima ob upoštevanju močne fiskalne decentralizacije ključno podporno vlogo delujoč proračunski okvir, pa tudi ureditev odnosov med različnimi ravnmi uprave. Poleg tega je nadaljnje spodbujanje kakovosti javnih financ pomembno tudi zato, ker na njem temelji nemoteno prilagajanje gospodarstva zaradi nadaljnjega prilagajanja trenutnih makroekonomskih neravnovesij, zlasti zunanjih neravnovesij, in sicer z dvigom potencialnega BDP, spodbujanjem ustvarjanja delovnih mest ter povečanjem produktivnosti in konkurenčnosti.

Ob upoštevanju zgornje ocene in priporočila v skladu s členom 126(7) z dne 2. decembra 2009 naj Španija:

| (i) | dosledno izvaja ambiciozne fiskalne načrte, zastavljene v programu, tako da bo do leta 2013 odpravila čezmerni primanjkljaj, dopolni pa naj jih s konkretnimi ukrepi v obdobju po letu 2010; bo pripravljena sprejeti dodatne konsolidacijske ukrepe, če se uresničijo tveganja, povezana z dejstvom, da je makroekonomski scenarij programa ugodnejši od scenarija, na katerem temelji priporočilo v skladu s členom 126(7); v skladu s priporočilom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem naj poleg fiskalne prilagoditve izkoristi sleherno priložnost, vključno z boljšimi gospodarskimi pogoji, da bi pospešila zniževanje deleža bruto dolga na referenčno vrednost 60 % BDP; |
| --- | --- |

(i)

dosledno izvaja ambiciozne fiskalne načrte, zastavljene v programu, tako da bo do leta 2013 odpravila čezmerni primanjkljaj, dopolni pa naj jih s konkretnimi ukrepi v obdobju po letu 2010; bo pripravljena sprejeti dodatne konsolidacijske ukrepe, če se uresničijo tveganja, povezana z dejstvom, da je makroekonomski scenarij programa ugodnejši od scenarija, na katerem temelji priporočilo v skladu s členom 126(7); v skladu s priporočilom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem naj poleg fiskalne prilagoditve izkoristi sleherno priložnost, vključno z boljšimi gospodarskimi pogoji, da bi pospešila zniževanje deleža bruto dolga na referenčno vrednost 60 % BDP;

| (ii) | ob upoštevanju napovedanega porasta odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, in hitrega naraščanja deleža državnega dolga izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ, tudi z izvajanjem reform sistema starostnega pokojninskega zavarovanja v skladu s predlogom vlade; |
| --- | --- |

(ii)

ob upoštevanju napovedanega porasta odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, in hitrega naraščanja deleža državnega dolga izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ, tudi z izvajanjem reform sistema starostnega pokojninskega zavarovanja v skladu s predlogom vlade;

| (iii) | zagotovi, da proračunski okvir učinkovito spodbuja uresničevanje začrtanih srednjeročnih fiskalnih načrtov na vseh ravneh uprave, in pozorno spremlja izpolnjevanje proračunskih ciljev skozi vse leto; |
| --- | --- |

(iii)

zagotovi, da proračunski okvir učinkovito spodbuja uresničevanje začrtanih srednjeročnih fiskalnih načrtov na vseh ravneh uprave, in pozorno spremlja izpolnjevanje proračunskih ciljev skozi vse leto;

| (iv) | zagotovi, da bodo ukrepi fiskalne konsolidacije usmerjeni tudi v nenehno izboljšanje kakovosti javnih financ zaradi potrebe po nadaljnjem prilagajanju obstoječih makroekonomskih neravnovesij. |
| --- | --- |

(iv)

zagotovi, da bodo ukrepi fiskalne konsolidacije usmerjeni tudi v nenehno izboljšanje kakovosti javnih financ zaradi potrebe po nadaljnjem prilagajanju obstoječih makroekonomskih neravnovesij.

Španija naj prav tako bolje upošteva zahteve iz kodeksa ravnanja v zvezi s podatki.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (sprememba v %) | PS feb. 2010 | 0,9 | –3,6 | –0,3 | 1,8 | 2,9 | 3,1 |
| KOM nov. 2009 | 0,9 | –3,7 | –0,8 | 1,0 | — | — |
| PS jan. 2009 | 1,2 | –1,6 | 1,2 | 2,6 | 1,2 | 2,6 |
| Inflacija po HICP
  (v %) | PS feb. 2010 | — | — | — | — | — | — |
| KOM nov. 2009 | 4,1 | –0,4 | 0,8 | 2,0 | — | — |
| PS jan. 2009 | — | — | — | — | — | — |
| Proizvodna vrzel (6)

  (v % potencialnega BDP) | PS feb. 2010 | 0,6 | –3,5 | –4,4 | –3,2 | –1,6 | –0,2 |
| KOM nov. 2009 | 0,8 | –2,8 | –3,6 | –2,6 | — | — |
| PS jan. 2009 | 0,8 | –2,3 | –3,4 | — | — | — |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | PS feb. 2010 | –9,1 | –4,9 | –4,2 | –3,8 | –3,6 | –3,5 |
| KOM nov. 2009 | –9,1 | –4,5 | –3,7 | –3,3 | — | — |
| PS jan. 2009 | –9,2 | –6,6 | –5,8 | –5,4 | — | — |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PS feb. 2010 | 37,0 | 34,6 | 35,7 | 36,7 | 37,5 | 38,3 |
| KOM nov. 2009 | 37,0 | 34,0 | 35,6 | 36,0 | — | — |
| PS jan. 2009 | 37,0 | 37,5 | 38,3 | 38,7 | — | — |
| Javnofinančni odhodki
  (v % BDP) | PS feb. 2010 | 41,1 | 46,1 | 45,5 | 44,2 | 42,8 | 41,3 |
| KOM nov. 2009 | 41,1 | 45,2 | 45,6 | 45,3 | — | — |
| PS jan. 2009 | 40,4 | 43,3 | 43,1 | 42,6 | — | — |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS feb. 2010 | –4,1 | –11,4 | –9,8 | –7,5 | –5,3 | –3,0 |
| KOM nov. 2009 | –4,1 | –11,2 | –10,1 | –9,3 | — | — |
| PS jan. 2009 | –3,4 | –6,2 | –5,7 | — | — | — |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS feb. 2010 | –2,5 | –9,6 | –7,7 | –4,9 | –2,3 | 0,1 |
| KOM nov. 2009 | –2,5 | –9,4 | –7,6 | –6,3 | — | — |
| PS jan. 2009 | –1,9 | –4,1 | –2,9 | –1,9 | — | — |
| Ciklično prilagojeni saldo (6)

  (v % BDP) | PS feb. 2010 | –4,3 | –9,9 | –7,9 | –6,1 | –4,6 | –2,9 |
| KOM nov. 2009 | –4,4 | –10,0 | –8,5 | –8,1 | — | — |
| PS jan. 2009 | –3,7 | –5,2 | –4,2 | — | — | — |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | PS feb. 2010 | –4,3 | –9,9 | –7,9 | –6,1 | –4,6 | –2,9 |
| KOM nov. 2009 | –4,1 | –9,3 | –8,5 | –8,1 | — | — |
| PS jan. 2009 | –3,3 | –4,6 | –4,2 | — | — | — |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS feb. 2010 | 39,7 | 55,2 | 65,9 | 71,9 | 74,3 | 74,1 |
| KOM nov. 2009 | 39,7 | 54,3 | 66,3 | 74,0 | — | — |
| PS jan. 2009 | 39,5 | 47,3 | 51,6 | 53,7 | — | — |
| Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (COM); izračuni služb Komisije. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Realni BDP

(sprememba v %)

PS feb. 2010

0,9

–3,6

–0,3

1,8

2,9

3,1

KOM nov. 2009

0,9

–3,7

–0,8

1,0

—

—

PS jan. 2009

1,2

–1,6

1,2

2,6

1,2

2,6

Inflacija po HICP

(v %)

PS feb. 2010

—

—

—

—

—

—

KOM nov. 2009

4,1

–0,4

0,8

2,0

—

—

PS jan. 2009

—

—

—

—

—

—

Proizvodna vrzel (6)

(v % potencialnega BDP)

PS feb. 2010

0,6

–3,5

–4,4

–3,2

–1,6

–0,2

KOM nov. 2009

0,8

–2,8

–3,6

–2,6

—

—

PS jan. 2009

0,8

–2,3

–3,4

—

—

—

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

PS feb. 2010

–9,1

–4,9

–4,2

–3,8

–3,6

–3,5

KOM nov. 2009

–9,1

–4,5

–3,7

–3,3

—

—

PS jan. 2009

–9,2

–6,6

–5,8

–5,4

—

—

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PS feb. 2010

37,0

34,6

35,7

36,7

37,5

38,3

KOM nov. 2009

37,0

34,0

35,6

36,0

—

—

PS jan. 2009

37,0

37,5

38,3

38,7

—

—

Javnofinančni odhodki

(v % BDP)

PS feb. 2010

41,1

46,1

45,5

44,2

42,8

41,3

KOM nov. 2009

41,1

45,2

45,6

45,3

—

—

PS jan. 2009

40,4

43,3

43,1

42,6

—

—

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS feb. 2010

–4,1

–11,4

–9,8

–7,5

–5,3

–3,0

KOM nov. 2009

–4,1

–11,2

–10,1

–9,3

—

—

PS jan. 2009

–3,4

–6,2

–5,7

—

—

—

Primarni saldo

(v % BDP)

PS feb. 2010

–2,5

–9,6

–7,7

–4,9

–2,3

0,1

KOM nov. 2009

–2,5

–9,4

–7,6

–6,3

—

—

PS jan. 2009

–1,9

–4,1

–2,9

–1,9

—

—

Ciklično prilagojeni saldo (6)

(v % BDP)

PS feb. 2010

–4,3

–9,9

–7,9

–6,1

–4,6

–2,9

KOM nov. 2009

–4,4

–10,0

–8,5

–8,1

—

—

PS jan. 2009

–3,7

–5,2

–4,2

—

—

—

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

PS feb. 2010

–4,3

–9,9

–7,9

–6,1

–4,6

–2,9

KOM nov. 2009

–4,1

–9,3

–8,5

–8,1

—

—

PS jan. 2009

–3,3

–4,6

–4,2

—

—

—

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS feb. 2010

39,7

55,2

65,9

71,9

74,3

74,1

KOM nov. 2009

39,7

54,3

66,3

74,0

—

—

PS jan. 2009

39,5

47,3

51,6

53,7

—

—

Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (COM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  V oceni so upoštevane zlasti napoved služb Komisije iz jeseni 2009 pa tudi drugi, novi podatki, kot na primer vmesna napoved služb Komisije za leto 2010.

(3)  Svet v sklepih z dne 10. novembra 2009 o vzdržnosti javnih financ „poziva države članice, naj se v prihodnjih programih za stabilnost in konvergenco posvetijo predvsem strategijam za doseganje vzdržnosti“, in poleg tega „poziva Komisijo, naj skupaj z Odborom za ekonomsko politiko in Ekonomsko-finančnim odborom še pred objavo naslednjega poročila o vzdržnosti dodatno razvije metodologijo za ocenjevanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ“. Naslednje poročilo je predvideno leta 2012.

(4)  Zlasti manjkajo podatki o produktivnosti dela, opravljenih urah ter enkratnih in drugih začasnih ukrepih.

(5)  Španija je dejansko upoštevala to priporočilo, čeprav je o tem poročala v poglavju o srednjeročni proračunski strategiji in ne v posebnem poglavju.

(6)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. O enkratnih in drugih začasnih ukrepih v najnovejšem programu ni podatkov, sicer pa v skladu z napovedjo služb Komisije iz jeseni 2009 znašajo – 0,3 % BDP za leto 2008 in – 0,7 % za leto 2009.

Vir:

Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (COM); izračuni služb Komisije.

---

| 4.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/7

---

MNENJE SVETA

o posodobljeni različici programa Švedske za konvergenco, 2009–2012

2010/C 146/02

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico programa Švedske za konvergenco, ki zajema obdobje od 2009 do 2012. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico programa Švedske za konvergenco, ki zajema obdobje od 2009 do 2012.

| (2) | Ko je recesija konec leta 2008 resno prizadela Švedsko, se je njeno gospodarstvo od takrat sicer stabiliziralo, vendar z negativno rastjo BDP v letu 2009. Za to fazo cikla je sicer nekoliko neznačilno, vendar je švedsko gospodarstvo temeljilo predvsem na povpraševanju potrošnikov, medtem ko so bili industrijska proizvodnja, vlaganje in izvoz le rahlo nad najnižjo ravnjo po predhodnih velikih padcih. Potrošnjo prebivalstva so podpirali fiskalna in monetarna politika ter stabilizacija položaja na finančnih trgih. Boljše možnosti za trg dela, rastoči borzni indeksi in nadaljevanje prejšnjega trenda rasti cen nepremičnin so prav tako prispevali h krepitvi zaupanja potrošnikov. Ko je gospodarstvo zdrsnilo v recesijo, se je vrednost švedske valute v manj kot enem letu zmanjšala za skoraj 30 % glede na trgovinsko ponderirano podlago, vendar se je od takrat ponovno popravila za približno tri četrtine izgubljene vrednosti. Nedavna rast vrednosti te valute bi morala prispevati k omejitvi inflacijskih pritiskov, ki so že zdaj bolj umirjeni zaradi znatnega nazadovanja gospodarstva. Zaradi recesije in odziva fiskalne politike, ki ga je sprožila, se je saldo javnega sektorja iz presežka 2,5 % BDP v letu 2008 spremenil v primanjkljaj v višini 0,8 % v letu 2009. Za zagotovitev trajnostnega razvoja javnih financ bi bilo nujno treba preprečiti, da bi morebitno z vidika zaposlovanja dokaj šibko izboljšanje trajno negativno učinkovalo na dolgoročno nezaposlenost in povzročilo trajno izgubo delovne sile. V zvezi s tem bo treba zagotoviti, da ostanejo aktivne politike na trgu dela visokokakovostne, tudi ob širitvi njihovega področja uporabe. Dodaten izziv za oblikovalce politik bo natančna določitev odprave različnih spodbujevalnih ukrepov, tako da se okrevanje ne ustavi že na začetku in v sektorju gospodinjstev ne nastanejo morebitna destabilizacijska neravnovesja. |
| --- | --- |

(2)

Ko je recesija konec leta 2008 resno prizadela Švedsko, se je njeno gospodarstvo od takrat sicer stabiliziralo, vendar z negativno rastjo BDP v letu 2009. Za to fazo cikla je sicer nekoliko neznačilno, vendar je švedsko gospodarstvo temeljilo predvsem na povpraševanju potrošnikov, medtem ko so bili industrijska proizvodnja, vlaganje in izvoz le rahlo nad najnižjo ravnjo po predhodnih velikih padcih. Potrošnjo prebivalstva so podpirali fiskalna in monetarna politika ter stabilizacija položaja na finančnih trgih. Boljše možnosti za trg dela, rastoči borzni indeksi in nadaljevanje prejšnjega trenda rasti cen nepremičnin so prav tako prispevali h krepitvi zaupanja potrošnikov. Ko je gospodarstvo zdrsnilo v recesijo, se je vrednost švedske valute v manj kot enem letu zmanjšala za skoraj 30 % glede na trgovinsko ponderirano podlago, vendar se je od takrat ponovno popravila za približno tri četrtine izgubljene vrednosti. Nedavna rast vrednosti te valute bi morala prispevati k omejitvi inflacijskih pritiskov, ki so že zdaj bolj umirjeni zaradi znatnega nazadovanja gospodarstva. Zaradi recesije in odziva fiskalne politike, ki ga je sprožila, se je saldo javnega sektorja iz presežka 2,5 % BDP v letu 2008 spremenil v primanjkljaj v višini 0,8 % v letu 2009. Za zagotovitev trajnostnega razvoja javnih financ bi bilo nujno treba preprečiti, da bi morebitno z vidika zaposlovanja dokaj šibko izboljšanje trajno negativno učinkovalo na dolgoročno nezaposlenost in povzročilo trajno izgubo delovne sile. V zvezi s tem bo treba zagotoviti, da ostanejo aktivne politike na trgu dela visokokakovostne, tudi ob širitvi njihovega področja uporabe. Dodaten izziv za oblikovalce politik bo natančna določitev odprave različnih spodbujevalnih ukrepov, tako da se okrevanje ne ustavi že na začetku in v sektorju gospodinjstev ne nastanejo morebitna destabilizacijska neravnovesja.

| (3) | Čeprav je ugotovljeni upad dejanskega BDP zaradi krize predvsem cikličen, je bila prizadeta tudi raven potencialne proizvodnje. Poleg tega lahko kriza vpliva tudi na potencialno rast v srednjeročnem obdobju zaradi manjših naložb, omejitev razpoložljivosti kreditov in naraščanja strukturne brezposelnosti. Posledice gospodarske krize so vidne tudi v negativnem vplivu demografskega staranja na potencialni proizvod in vzdržnost javnih financ. Zato bo treba nujno pospešiti strukturne reforme, da bi spodbudili potencialno rast. Za Švedsko je zlasti pomembno, da izvaja reforme na področju konkurence in udeležbe na trgu dela. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav je ugotovljeni upad dejanskega BDP zaradi krize predvsem cikličen, je bila prizadeta tudi raven potencialne proizvodnje. Poleg tega lahko kriza vpliva tudi na potencialno rast v srednjeročnem obdobju zaradi manjših naložb, omejitev razpoložljivosti kreditov in naraščanja strukturne brezposelnosti. Posledice gospodarske krize so vidne tudi v negativnem vplivu demografskega staranja na potencialni proizvod in vzdržnost javnih financ. Zato bo treba nujno pospešiti strukturne reforme, da bi spodbudili potencialno rast. Za Švedsko je zlasti pomembno, da izvaja reforme na področju konkurence in udeležbe na trgu dela.

| (4) | Makroekonomski scenarij, temelječ na predlogu proračuna za leto 2010, ki je bil parlamentu predložen septembra 2009, predvideva, da se bo rast realnega BDP povečala, in sicer z – 5,2 % v letu 2009 na 0,6 % v letu 2010 ter v povprečju na 3,5 % v preostalem programskem obdobju. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov se zdi, da ta scenarij temelji na previdnih predpostavkah o rasti za leto 2010, po tem letu pa so te izrazito optimistične, kajti predvidene stopnje rasti so bistveno višje od ocenjene srednjeročne potencialne rasti. Glede na navedeno se zdi, da so projekcije programa glede inflacije nekoliko nizke, čeprav lahko to izraža pričakovano krepitev švedske valute. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomski scenarij, temelječ na predlogu proračuna za leto 2010, ki je bil parlamentu predložen septembra 2009, predvideva, da se bo rast realnega BDP povečala, in sicer z – 5,2 % v letu 2009 na 0,6 % v letu 2010 ter v povprečju na 3,5 % v preostalem programskem obdobju. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov se zdi, da ta scenarij temelji na previdnih predpostavkah o rasti za leto 2010, po tem letu pa so te izrazito optimistične, kajti predvidene stopnje rasti so bistveno višje od ocenjene srednjeročne potencialne rasti. Glede na navedeno se zdi, da so projekcije programa glede inflacije nekoliko nizke, čeprav lahko to izraža pričakovano krepitev švedske valute.

| (5) | V programu je javnofinančni primanjkljaj za leto 2009 ocenjen na 2,2 % BDP. Bistveno znižanje presežka, ki je v letu 2008 znašal 2,5 % BDP, odraža vpliv krize prek učinka avtomatskih stabilizatorjev in diskrecijskih spodbujevalnih ukrepov v višini približno 1,5 % (več kot 2,5 % vključno z letom 2010) BDP, ki ga je vlada sprejela v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Glavni razlog za znižanje je bil predvsem upad davčnega prihodka, saj so se znižali število delovnih ur in povprečne davčne stopnje, poraba je upadla, dobiček pravnih oseb in kapitalski dobički pa so se zmanjšali. V skladu s programom naj bi fiskalna politika leta 2010 še naprej podpirala konjunkturo. Glede na sorazmerno ugoden proračunski položaj Švedske je stalna fiskalna ekspanzija v letu 2010 ustrezna in je v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. V zadnjih letih programskega obdobja strukturna konsolidacija ni predvidena. |
| --- | --- |

(5)

V programu je javnofinančni primanjkljaj za leto 2009 ocenjen na 2,2 % BDP. Bistveno znižanje presežka, ki je v letu 2008 znašal 2,5 % BDP, odraža vpliv krize prek učinka avtomatskih stabilizatorjev in diskrecijskih spodbujevalnih ukrepov v višini približno 1,5 % (več kot 2,5 % vključno z letom 2010) BDP, ki ga je vlada sprejela v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Glavni razlog za znižanje je bil predvsem upad davčnega prihodka, saj so se znižali število delovnih ur in povprečne davčne stopnje, poraba je upadla, dobiček pravnih oseb in kapitalski dobički pa so se zmanjšali. V skladu s programom naj bi fiskalna politika leta 2010 še naprej podpirala konjunkturo. Glede na sorazmerno ugoden proračunski položaj Švedske je stalna fiskalna ekspanzija v letu 2010 ustrezna in je v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. V zadnjih letih programskega obdobja strukturna konsolidacija ni predvidena.

| (6) | V posodobljeni različici programa za leto 2010 je predvideno, da se bo javnofinančni primanjkljaj povečal na 3,4 % BDP (2), delno zaradi dodatnega svežnja spodbud v višini približno 1 % BDP. Najpomembnejši diskrecijski ukrepi v zvezi s prihodki zajemajo četrto fazo t. i. sheme odbitka davka za zaposlene, pri čemer je ocenjeni vpliv na javnofinančni saldo 0,3 % BDP. Znižanje davkov od pokojnin pomeni še dodatnih 0,1 % BDP spodbude. Ukrepi v zvezi z odhodki vključujejo dodatne državne transferje v občinske proračune v višini 0,3 % BDP in dodatna sredstva za nadzor kriminala, pravni sistem, izobraževanje in dejavnosti usposabljanja ter ukrepe za podporo rasti malih podjetij v višini približno 0,1 % BDP za vsak ukrep. Načrtovana fiskalna naravnanost, izračunana na podlagi spremembe strukturnega salda, tj. ciklično prilagojenega salda (preračunanega v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, je ekspanzivna, strukturni primanjkljaj pa naj bi se povečal za 1,6 odstotne točke. Razliko v primerjavi z obsegom fiskalnega svežnja v višini 1 % BDP je mogoče razložiti predvsem z nižjo davčno elastičnostjo. |
| --- | --- |

(6)

V posodobljeni različici programa za leto 2010 je predvideno, da se bo javnofinančni primanjkljaj povečal na 3,4 % BDP (2), delno zaradi dodatnega svežnja spodbud v višini približno 1 % BDP. Najpomembnejši diskrecijski ukrepi v zvezi s prihodki zajemajo četrto fazo t. i. sheme odbitka davka za zaposlene, pri čemer je ocenjeni vpliv na javnofinančni saldo 0,3 % BDP. Znižanje davkov od pokojnin pomeni še dodatnih 0,1 % BDP spodbude. Ukrepi v zvezi z odhodki vključujejo dodatne državne transferje v občinske proračune v višini 0,3 % BDP in dodatna sredstva za nadzor kriminala, pravni sistem, izobraževanje in dejavnosti usposabljanja ter ukrepe za podporo rasti malih podjetij v višini približno 0,1 % BDP za vsak ukrep. Načrtovana fiskalna naravnanost, izračunana na podlagi spremembe strukturnega salda, tj. ciklično prilagojenega salda (preračunanega v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo) brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, je ekspanzivna, strukturni primanjkljaj pa naj bi se povečal za 1,6 odstotne točke. Razliko v primerjavi z obsegom fiskalnega svežnja v višini 1 % BDP je mogoče razložiti predvsem z nižjo davčno elastičnostjo.

| (7) | Glavni cilj proračunske strategije je zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP (potem ko bo leta 2010 dosegel 3,4 % BDP) in ohranjati trend stalnega zniževanja. Proračunske projekcije temeljijo na predpostavki, da se politika v obdobju po letu 2010 ne bo spreminjala, in predvidevajo, da se bo nominalni javnofinančni primanjkljaj postopoma zmanjšal, in sicer s 3,4 % BDP v letu 2010 na 2,1 % BDP leta 2011 ter 1,1 % BDP v letu 2012. Primarni saldo naj bi se podobno gibal: s primanjkljaja v višini 2,2 % BDP v letu 2010 naj bi prek primanjkljaja v višini 0,8 % BDP v letu 2011 dosegel leta 2012 presežek v višini 0,4 % BDP. To pomeni znatno izboljšanje, zlasti ker ne vključuje nobenih konsolidacijskih ukrepov in ker se število opravljenih ur, ki je pomembna davčna osnova za davek na dohodek, v obdobju 2011–2012 ne bo bistveno povečalo. Toda strukturni saldo, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se poslabšal, pri čemer se bo primanjkljaj z 1,3 % BDP v letu 2010 povečal na 1,5 % BDP v letu 2011 in 2,1 % BDP v letu 2012.
  Strukturni saldo je morda podcenjen, saj je ciklični razvoj javnofinančnega salda v zaostanku, ki ni v celoti upoštevan v ciklično prilagoditev. Srednjeročni cilj Švedske je, da v ciklu doseže presežek v višini 1 % BDP. Glede na najnovejše projekcije in višino dolga srednjeročni cilj več kot ustrezno odraža cilje Pakta za stabilnost in rast. Vendar pa v posodobljeni različici programa za konvergenco ni predvideno, da bo srednjeročni proračunski cilj dosežen v programskem obdobju. |
| --- | --- |

(7)

Glavni cilj proračunske strategije je zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP (potem ko bo leta 2010 dosegel 3,4 % BDP) in ohranjati trend stalnega zniževanja. Proračunske projekcije temeljijo na predpostavki, da se politika v obdobju po letu 2010 ne bo spreminjala, in predvidevajo, da se bo nominalni javnofinančni primanjkljaj postopoma zmanjšal, in sicer s 3,4 % BDP v letu 2010 na 2,1 % BDP leta 2011 ter 1,1 % BDP v letu 2012. Primarni saldo naj bi se podobno gibal: s primanjkljaja v višini 2,2 % BDP v letu 2010 naj bi prek primanjkljaja v višini 0,8 % BDP v letu 2011 dosegel leta 2012 presežek v višini 0,4 % BDP. To pomeni znatno izboljšanje, zlasti ker ne vključuje nobenih konsolidacijskih ukrepov in ker se število opravljenih ur, ki je pomembna davčna osnova za davek na dohodek, v obdobju 2011–2012 ne bo bistveno povečalo. Toda strukturni saldo, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, naj bi se poslabšal, pri čemer se bo primanjkljaj z 1,3 % BDP v letu 2010 povečal na 1,5 % BDP v letu 2011 in 2,1 % BDP v letu 2012.

Strukturni saldo je morda podcenjen, saj je ciklični razvoj javnofinančnega salda v zaostanku, ki ni v celoti upoštevan v ciklično prilagoditev. Srednjeročni cilj Švedske je, da v ciklu doseže presežek v višini 1 % BDP. Glede na najnovejše projekcije in višino dolga srednjeročni cilj več kot ustrezno odraža cilje Pakta za stabilnost in rast. Vendar pa v posodobljeni različici programa za konvergenco ni predvideno, da bo srednjeročni proračunski cilj dosežen v programskem obdobju.

| (8) | Proračunski rezultati v letu 2010 bodo verjetno boljši od načrtovanih v programu, nato pa bi lahko bili slabši. Referenčni scenarij v posodobljeni različici programa iz predloga proračuna za leto 2010, objavljenega septembra 2009, ne upošteva poznejšega izboljšanja gospodarskih razmer za obdobje 2009–2010 (3). Iz predhodnih fiskalnih rezultatov v letu 2009 je tudi razvidno, da so številke bistveno boljše od predvidenih, zlasti kar zadeva prihodke iz naslova DDV, ki so višji od pričakovanih. V nasprotju z napovedjo v višini 2,2 % BDP iz posodobljene različice programa znaša primanjkljaj iz leta 2009 le 0,8 % BDP, kot je bilo nedavno objavljeno v nacionalnih računih. To bi lahko vsekakor vplivalo tudi na leto 2010. Za obdobje 2011–2012 referenčni scenarij predvideva zelo močno rast BDP na podlagi vse večjega domačega povpraševanja. Zaradi odprave spodbude, zlasti normalizacije obrestnih mer, bi se lahko zaupanje potrošnikov vseeno zmanjšalo, zlasti ob upoštevanju visoke zadolženosti gospodinjstev. Razmere bi se lahko še poslabšale, če se trenutna inflacija cen nepremičnin ne bo upočasnila. Medtem ko se je položaj v finančnem sektorju očitno izboljšal, so kreditne izgube v nekaterih velikih bankah še vedno velike, posojilne marže pa so vedno nižje. Ob upoštevanju pomena bančnega sistema za delovanje gospodarstva ima lahko morebitno posredovanje vlade v primeru krize zaupanja negativen učinek na proračun, čeprav bi lahko vlada v prihodnje dobila povrnjen del stroškov za podporo finančnemu sektorju. V 2010, ki je volilno leto, saj bodo sredi septembra tega leta potekale parlamentarne volitve, obstajajo tveganja zaradi volilnega ciklusa, vendar niso bistvena. |
| --- | --- |

(8)

Proračunski rezultati v letu 2010 bodo verjetno boljši od načrtovanih v programu, nato pa bi lahko bili slabši. Referenčni scenarij v posodobljeni različici programa iz predloga proračuna za leto 2010, objavljenega septembra 2009, ne upošteva poznejšega izboljšanja gospodarskih razmer za obdobje 2009–2010 (3). Iz predhodnih fiskalnih rezultatov v letu 2009 je tudi razvidno, da so številke bistveno boljše od predvidenih, zlasti kar zadeva prihodke iz naslova DDV, ki so višji od pričakovanih. V nasprotju z napovedjo v višini 2,2 % BDP iz posodobljene različice programa znaša primanjkljaj iz leta 2009 le 0,8 % BDP, kot je bilo nedavno objavljeno v nacionalnih računih. To bi lahko vsekakor vplivalo tudi na leto 2010. Za obdobje 2011–2012 referenčni scenarij predvideva zelo močno rast BDP na podlagi vse večjega domačega povpraševanja. Zaradi odprave spodbude, zlasti normalizacije obrestnih mer, bi se lahko zaupanje potrošnikov vseeno zmanjšalo, zlasti ob upoštevanju visoke zadolženosti gospodinjstev. Razmere bi se lahko še poslabšale, če se trenutna inflacija cen nepremičnin ne bo upočasnila. Medtem ko se je položaj v finančnem sektorju očitno izboljšal, so kreditne izgube v nekaterih velikih bankah še vedno velike, posojilne marže pa so vedno nižje. Ob upoštevanju pomena bančnega sistema za delovanje gospodarstva ima lahko morebitno posredovanje vlade v primeru krize zaupanja negativen učinek na proračun, čeprav bi lahko vlada v prihodnje dobila povrnjen del stroškov za podporo finančnemu sektorju. V 2010, ki je volilno leto, saj bodo sredi septembra tega leta potekale parlamentarne volitve, obstajajo tveganja zaradi volilnega ciklusa, vendar niso bistvena.

| (9) | Bruto javni dolg je za leto 2009 ocenjen na 42,8 % BDP in se je v primerjavi z letom 2008 (38 % BDP) povečal. K večjemu deležu dolga poleg večjega primanjkljaja in manjše rasti BDP prispeva tudi občutna uskladitev stanj in tokov predvsem zaradi posojila centralni banki. Delež dolga naj bi se v programskem obdobju predvsem zaradi stalnega javnofinančnega primanjkljaja povečal še za 2,4 odstotne točke na 45,2 % BDP v letu 2012. Tveganja v zvezi s predvidenim razvojem deleža dolga se na splošno zdijo uravnotežena, in sicer je za leto 2010 predvidenih nekaj pozitivnih tveganj in po tem letu nekaj negativnih tveganj. Bruto dolg je precej nižji od referenčne vrednosti, neto finančni položaj pa je pozitiven. |
| --- | --- |

(9)

Bruto javni dolg je za leto 2009 ocenjen na 42,8 % BDP in se je v primerjavi z letom 2008 (38 % BDP) povečal. K večjemu deležu dolga poleg večjega primanjkljaja in manjše rasti BDP prispeva tudi občutna uskladitev stanj in tokov predvsem zaradi posojila centralni banki. Delež dolga naj bi se v programskem obdobju predvsem zaradi stalnega javnofinančnega primanjkljaja povečal še za 2,4 odstotne točke na 45,2 % BDP v letu 2012. Tveganja v zvezi s predvidenim razvojem deleža dolga se na splošno zdijo uravnotežena, in sicer je za leto 2010 predvidenih nekaj pozitivnih tveganj in po tem letu nekaj negativnih tveganj. Bruto dolg je precej nižji od referenčne vrednosti, neto finančni položaj pa je pozitiven.

| (10) | Iz srednjeročnih projekcij dolga, v katerih je predvideno, da se bo stopnja rasti BDP le postopoma približala vrednostim, predvidenim pred krizo, in da bo delež davkov znova dosegel ravni pred krizo, in ki vključujejo predvideno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, je razvidno, da bi s proračunsko strategijo, predvideno v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjih sprememb politike delež dolga začel upadati, pri čemer bi se do leta 2020 zmanjšal na približno 15 % BDP. |
| --- | --- |

(10)

Iz srednjeročnih projekcij dolga, v katerih je predvideno, da se bo stopnja rasti BDP le postopoma približala vrednostim, predvidenim pred krizo, in da bo delež davkov znova dosegel ravni pred krizo, in ki vključujejo predvideno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, je razvidno, da bi s proračunsko strategijo, predvideno v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjih sprememb politike delež dolga začel upadati, pri čemer bi se do leta 2020 zmanjšal na približno 15 % BDP.

| (11) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja je nedvomno manjši od povprečja EU, z obsežnimi sredstvi, zbranimi v javnih pokojninskih shemah, pa se bo delno financiralo povečanje odhodkov za pokojnine. Proračunsko stanje v letu 2009, kot ga ocenjuje program, prispeva k zmanjšanju bruto dolga. Zagotavljanje primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in izvajanje primernih strukturnih reform bi prispevala k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (4) ocenjena kot nizka. |
| --- | --- |

(11)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja je nedvomno manjši od povprečja EU, z obsežnimi sredstvi, zbranimi v javnih pokojninskih shemah, pa se bo delno financiralo povečanje odhodkov za pokojnine. Proračunsko stanje v letu 2009, kot ga ocenjuje program, prispeva k zmanjšanju bruto dolga. Zagotavljanje primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in izvajanje primernih strukturnih reform bi prispevala k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (4) ocenjena kot nizka.

| (12) | Švedski proračunski okvir se lahko šteje za trdnega; od uvedbe naprej je prispeval k znatnemu zmanjšanju dolga. Za večjo preglednost je vlada v zadnjih letih sprejela vrsto ukrepov za izboljšanje tega okvira in se je zavezala, da bo tudi v prihodnosti spremljala njegovo učinkovitost, da bi lahko odpravila preostale pomanjkljivosti. Ustanovljen je bil fiskalni svet, katerega naloga je ocenjevati, ali vlada dobro izvaja cilje svoje fiskalne politike; svoje drugo letno poročilo je predstavil leta 2009. Vlada je nedavno poostrila tudi pravila glede zgornjih mej za odhodke in razmišlja o načinih za uresničitev cilja glede presežka. Preostale pomanjkljivosti se nanašajo na tveganje, da okvir morda ni sposoben ustrezno preprečiti prociklične politike v času ugodnih razmer zlasti na lokalni ravni države. To izhaja iz dejstva, da zahteva po uravnoteženem proračunu enotam lokalne ravni države ne omogoča uporabe presežkov, nastalih v času ugodnih razmer, za kritje primanjkljajev v času neugodnih razmer. |
| --- | --- |

(12)

Švedski proračunski okvir se lahko šteje za trdnega; od uvedbe naprej je prispeval k znatnemu zmanjšanju dolga. Za večjo preglednost je vlada v zadnjih letih sprejela vrsto ukrepov za izboljšanje tega okvira in se je zavezala, da bo tudi v prihodnosti spremljala njegovo učinkovitost, da bi lahko odpravila preostale pomanjkljivosti. Ustanovljen je bil fiskalni svet, katerega naloga je ocenjevati, ali vlada dobro izvaja cilje svoje fiskalne politike; svoje drugo letno poročilo je predstavil leta 2009. Vlada je nedavno poostrila tudi pravila glede zgornjih mej za odhodke in razmišlja o načinih za uresničitev cilja glede presežka. Preostale pomanjkljivosti se nanašajo na tveganje, da okvir morda ni sposoben ustrezno preprečiti prociklične politike v času ugodnih razmer zlasti na lokalni ravni države. To izhaja iz dejstva, da zahteva po uravnoteženem proračunu enotam lokalne ravni države ne omogoča uporabe presežkov, nastalih v času ugodnih razmer, za kritje primanjkljajev v času neugodnih razmer.

| (13) | Ker je visoka stopnja zaposlenosti predpogoj za vzdržnost javnih financ, zlasti ob upoštevanju staranja prebivalstva, je vlada sprejela več ukrepov na strani ponudbe in povpraševanja, da bi se izboljšale spodbude za delo in zmanjšali stroški zaposlovanja, predvsem kar zadeva skupine s sorazmerno nizko stopnjo zaposlenosti, kot so mladi ljudje in priseljenci. Davki na dohodke od dela so se zmanjšali na podlagi t. i. odbitka davka za zaposlene in z višjim pragom za plačevanje državnega davka. Ta davčna znižanja so združena s splošnimi in usmerjenimi znižanji socialnih prispevkov, da bi se stroški zaposlovanja zmanjšali. Prav tako so bile izvedene reforme sistemov zavarovanja za primer brezposelnosti in zdravstvenega zavarovanja, pri katerih sta bila raven nadomestil in trajanje prejemanja nadomestil omejena. Medtem ko se je število oseb, ki prejema nadomestila iz zdravstvenega zavarovanja, že zmanjšalo, naj bi bili učinki reform davka na dohodek vidni predvsem v srednjeročnem do dolgoročnem obdobju. |
| --- | --- |

(13)

Ker je visoka stopnja zaposlenosti predpogoj za vzdržnost javnih financ, zlasti ob upoštevanju staranja prebivalstva, je vlada sprejela več ukrepov na strani ponudbe in povpraševanja, da bi se izboljšale spodbude za delo in zmanjšali stroški zaposlovanja, predvsem kar zadeva skupine s sorazmerno nizko stopnjo zaposlenosti, kot so mladi ljudje in priseljenci. Davki na dohodke od dela so se zmanjšali na podlagi t. i. odbitka davka za zaposlene in z višjim pragom za plačevanje državnega davka. Ta davčna znižanja so združena s splošnimi in usmerjenimi znižanji socialnih prispevkov, da bi se stroški zaposlovanja zmanjšali. Prav tako so bile izvedene reforme sistemov zavarovanja za primer brezposelnosti in zdravstvenega zavarovanja, pri katerih sta bila raven nadomestil in trajanje prejemanja nadomestil omejena. Medtem ko se je število oseb, ki prejema nadomestila iz zdravstvenega zavarovanja, že zmanjšalo, naj bi bili učinki reform davka na dohodek vidni predvsem v srednjeročnem do dolgoročnem obdobju.

| (14) | Na splošno se lahko izbrana strategija – tj. da se izkoristi ugodno izhodišče z velikimi fiskalnimi presežki, s tem da se v letih 2009 in 2010 izvajajo fiskalne politike, ki izrazito podpirajo konjunkturo –, šteje za skladno z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Rezultati, ki so bili v letu 2009 veliko boljši od predvidenih, in boljše makroekonomske razmere za leto 2010 izboljšujejo možnosti Švedske, da bi lahko kot ena redkih držav članic v trenutnih težkih razmerah preprečila prekoračitev referenčne vrednosti 3 % BDP. V obdobju 2011–2012, za katerega so predpostavke o rasti ugodne, se izpolnjevanje srednjeročnih ciljev v strukturnem smislu kljub temu ne bo izboljšalo. Zato bi proračunski strategiji koristila določitev dejanskih ukrepov v zadnjih letih programskega obdobja. |
| --- | --- |

(14)

Na splošno se lahko izbrana strategija – tj. da se izkoristi ugodno izhodišče z velikimi fiskalnimi presežki, s tem da se v letih 2009 in 2010 izvajajo fiskalne politike, ki izrazito podpirajo konjunkturo –, šteje za skladno z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Rezultati, ki so bili v letu 2009 veliko boljši od predvidenih, in boljše makroekonomske razmere za leto 2010 izboljšujejo možnosti Švedske, da bi lahko kot ena redkih držav članic v trenutnih težkih razmerah preprečila prekoračitev referenčne vrednosti 3 % BDP. V obdobju 2011–2012, za katerega so predpostavke o rasti ugodne, se izpolnjevanje srednjeročnih ciljev v strukturnem smislu kljub temu ne bo izboljšalo. Zato bi proračunski strategiji koristila določitev dejanskih ukrepov v zadnjih letih programskega obdobja.

| (15) | Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenčne programe, manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (5). |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva zahteve po podatkih, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenčne programe, manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (5).

Splošna ugotovitev je, da so veliki presežki v ugodnih razmerah omogočali, da je fiskalna politika lahko prevzela aktivno vlogo v času recesije, kar je bila skladno z duhom Pakta za stabilnost in rast, in sicer ne le tako, da je kratkoročno spodbudila povpraševanje, temveč je tudi okrepila dolgoročne možnosti za gospodarsko rast. Fiskalna naravnanost je leta 2010 še naprej ustrezno ekspanzivna v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Skladno z deloma že zastarelim programom naj bi se primanjkljaj z 2,2 % v letu 2009 povečal na 3,4 % BDP v letu 2010 predvsem zaradi dodatnih spodbujevalnih ukrepov, ki so začeli učinkovati leta 2010. Nato je predvideno postopno zmanjšanje deleža primanjkljaja na 2,1 % BDP v letu 2011 in na 1,1 % v letu 2012. To izboljšanje temelji predvsem na predpostavki o močni gospodarski rasti, saj program za ta leta ne predvideva nobene konsolidacije. Tveganja za načrtovano prilagoditev se zdijo na splošno usmerjena navzgor, pri čemer obstajajo precejšnja pozitivna tveganja za leto 2010, ki se bodo delno izravnala z negativnimi tveganji v obdobju 2011–2012. Vendar bo morala biti vlada pripravljena na pravočasno sprejetje diskrecijskih konsolidacijskih ukrepov, če proračunski rezultati ne bodo dosegali načrtovanih.

Glede na navedeno oceno in potrebo po zagotovitvi trajnostne konvergence ter ob priznavanju zglednih rezultatov, ki jih je švedska fiskalna politika dosegla skladno s Paktom za stabilnost in rast, naj Švedska:

| (i) | izvede fiskalno politiko za leto 2010, kot načrtovano v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ter si obenem prizadeva, da ne bo presegla referenčne vrednosti 3 % BDP; |
| --- | --- |

(i)

izvede fiskalno politiko za leto 2010, kot načrtovano v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ter si obenem prizadeva, da ne bo presegla referenčne vrednosti 3 % BDP;

| (ii) | zagotovi izvedbo nominalne proračunske prilagoditve, predvidene v programu, po potrebi s pravočasnim sprejetjem konsolidacijskih ukrepov, tako da rast, ki je nižja od pričakovane, ne ovira predvidene konsolidacije javnih financ v zadnjih letih programa, ter izboljša uresničevanje srednjeročnih ciljev. |
| --- | --- |

(ii)

zagotovi izvedbo nominalne proračunske prilagoditve, predvidene v programu, po potrebi s pravočasnim sprejetjem konsolidacijskih ukrepov, tako da rast, ki je nižja od pričakovane, ne ovira predvidene konsolidacije javnih financ v zadnjih letih programa, ter izboljša uresničevanje srednjeročnih ciljev.

Švedska naj prav tako izboljša usklajenost z zahtevami kodeksa ravnanja glede podatkov.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PK jan. 2010 | –0,2 | –5,2 | 0,6 | 3,1 | 3,8 |
| KOM nov. 2009 | –0,2 | –4,6 | 1,4 | 2,1 | — |
| PK dec. 2008 | 1,5 | 1,3 | 3,1 | 3,5 | — |
| Inflacija po HICP
  (v %) | PK jan. 2010 | 2,1 | 2,0 | 0,4 | 0,6 | 0,9 |
| KOM nov. 2009 | 3,3 | 1,9 | 1,7 | 1,7 | — |
| PK dec. 2008 | 3,6 | 1,5 | — | — | — |
| Proizvodna vrzel (6)

  (v % potencialnega BDP) | PK jan. 2010 | 1,7 | –4,1 | –3,6 | –1,3 | 1,5 |
| KOM nov. 2009 (7) | 0,9 | –4,5 | –4,1 | –3,3 | — |
| PK dec. 2008 | –0,5 | –1,6 | –1,0 | –0,2 | — |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | 7,8 | 7,2 | 7,1 | 7,4 | 7,4 |
| KOM nov. 2009 | 8,1 | 7,6 | 7,7 | 8,1 | — |
| PK dec. 2008 | 8,2 | 8,2 | 8,3 | 8,1 | — |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | 55,6 | 54,9 | 54,6 | 54,3 | 53,9 |
| KOM nov. 2009 | 55,6 | 53,8 | 52,3 | 52,0 | — |
| PK dec. 2008 | 55,4 | 54,1 | 53,8 | 53,3 | — |
| Javnofinančni odhodki
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | 53,1 | 57,1 | 58,0 | 56,3 | 54,9 |
| KOM nov. 2009 | 53,1 | 55,9 | 55,6 | 54,6 | — |
| PK dec. 2008 | 52,5 | 53,1 | 52,2 | 50,8 | — |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | 2,5 | –2,2 | –3,4 | –2,1 | –1,1 |
| KOM nov. 2009 | 2,5 | –2,1 | –3,3 | –2,7 | — |
| PK dec. 2008 | 2,8 | 1,1 | 1,6 | 2,5 | — |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | 4,2 | –0,9 | –2,2 | –0,8 | 0,4 |
| KOM nov. 2009 | 4,2 | –0,8 | –2,1 | –1,4 | — |
| PK dec. 2008 | –4,7 | –2,6 | –3,0 | –3,8 | — |
| Ciklično prilagojeni saldo (6)

  (v % BDP) | PK jan. 2010 | 1,5 | 0,2 | –1,3 | –1,4 | –2,0 |
| KOM nov. 2009 | 1,9 | 0,5 | –1,0 | –0,7 | — |
| PK dec. 2008 | 3,1 | 2,0 | 2,2 | 2,6 | — |
| Strukturni saldo (8)

  (v % BDP) | PK jan. 2010 | 1,2 | 0,3 | –1,3 | –1,5 | –2,1 |
| KOM nov. 2009 | 1,6 | 0,3 | –1,0 | –0,7 | — |
| PK dec. 2008 | 2,8 | 1,9 | 2,1 | 2,5 | — |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | 38,0 | 42,8 | 45,5 | 45,6 | 45,2 |
| KOM nov. 2009 | 38,0 | 42,1 | 43,6 | 44,1 | — |
| PK dec. 2008 | 35,5 | 32,2 | 28,3 | 23,8 | — |
| Program za konvergenco (PK); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2008

2009

2010

2011

2012

Realni BDP

(spremembe v %)

PK jan. 2010

–0,2

–5,2

0,6

3,1

3,8

KOM nov. 2009

–0,2

–4,6

1,4

2,1

—

PK dec. 2008

1,5

1,3

3,1

3,5

—

Inflacija po HICP

(v %)

PK jan. 2010

2,1

2,0

0,4

0,6

0,9

KOM nov. 2009

3,3

1,9

1,7

1,7

—

PK dec. 2008

3,6

1,5

—

—

—

Proizvodna vrzel (6)

(v % potencialnega BDP)

PK jan. 2010

1,7

–4,1

–3,6

–1,3

1,5

KOM nov. 2009 (7)

0,9

–4,5

–4,1

–3,3

—

PK dec. 2008

–0,5

–1,6

–1,0

–0,2

—

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

PK jan. 2010

7,8

7,2

7,1

7,4

7,4

KOM nov. 2009

8,1

7,6

7,7

8,1

—

PK dec. 2008

8,2

8,2

8,3

8,1

—

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PK jan. 2010

55,6

54,9

54,6

54,3

53,9

KOM nov. 2009

55,6

53,8

52,3

52,0

—

PK dec. 2008

55,4

54,1

53,8

53,3

—

Javnofinančni odhodki

(v % BDP)

PK jan. 2010

53,1

57,1

58,0

56,3

54,9

KOM nov. 2009

53,1

55,9

55,6

54,6

—

PK dec. 2008

52,5

53,1

52,2

50,8

—

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PK jan. 2010

2,5

–2,2

–3,4

–2,1

–1,1

KOM nov. 2009

2,5

–2,1

–3,3

–2,7

—

PK dec. 2008

2,8

1,1

1,6

2,5

—

Primarni saldo

(v % BDP)

PK jan. 2010

4,2

–0,9

–2,2

–0,8

0,4

KOM nov. 2009

4,2

–0,8

–2,1

–1,4

—

PK dec. 2008

–4,7

–2,6

–3,0

–3,8

—

Ciklično prilagojeni saldo (6)

(v % BDP)

PK jan. 2010

1,5

0,2

–1,3

–1,4

–2,0

KOM nov. 2009

1,9

0,5

–1,0

–0,7

—

PK dec. 2008

3,1

2,0

2,2

2,6

—

Strukturni saldo (8)

(v % BDP)

PK jan. 2010

1,2

0,3

–1,3

–1,5

–2,1

KOM nov. 2009

1,6

0,3

–1,0

–0,7

—

PK dec. 2008

2,8

1,9

2,1

2,5

—

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PK jan. 2010

38,0

42,8

45,5

45,6

45,2

KOM nov. 2009

38,0

42,1

43,6

44,1

—

PK dec. 2008

35,5

32,2

28,3

23,8

—

Program za konvergenco (PK); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_sl.htm

(2)  Novejši podatki, ki so jih objavili švedski organi, kažejo, da bodo proračunski rezultati za leto 2010 morda občutno boljši.

(3)  Program se nanaša na posodobljeno napoved vlade iz novembra 2009, ki kaže na izboljšanje razmer v primerjavi z referenčnim scenarijem, in dva alternativna profila rasti, ki prikazujeta slabšo in ugodnejšo makroekonomsko projekcijo. Nobena od teh napovedi ni dovolj podrobna, da bi se lahko štela za referenčni scenarij.

(4)  Svet v sklepih z dne 10. novembra 2009 o vzdržnosti javnih financ „poziva države članice, naj se v prihodnjih programih za stabilnost in konvergenco posvetijo predvsem strategijam za doseganje vzdržnosti“, in poleg tega „poziva Komisijo, naj skupaj z Odborom za ekonomsko politiko in Ekonomsko-finančnim odborom še pred objavo naslednjega poročila o vzdržnosti dodatno razvije metodologijo za ocenjevanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ“.

(5)  Manjkajo zlasti podatki o neto posojanju zasebnega sektorja, zaradi česar je objektivna ocena težja.

(6)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 2,0 %, 0,9 %, 0,9 % oziroma 1,3 % v obdobju 2008–2011.

(8)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi znašajo 0,3 % BDP v letu 2008 in 0,1 % BDP v letih 2011 in 2012 (zmanjšujejo primanjkljaj) ter 0,1 % BDP v letu 2009 v skladu z najnovejšim programom, glede na jesenske napovedi služb Komisije iz leta 2009 pa znašajo 0,3 % BDP v letu 2008 in 0,2 % BDP v letu 2009 (zmanjšujejo primanjkljaj).

Vir:

Program za konvergenco (PK); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 4.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/12

---

MNENJE SVETA

o posodobljeni različici programa Nizozemske za stabilnost, 2009–2012

2010/C 146/03

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico programa Nizozemske za stabilnost, ki zajema obdobje 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico programa Nizozemske za stabilnost, ki zajema obdobje 2009–2012.

| (2) | V letu 2009 se je gospodarska dejavnost zelo zmanjšala, in sicer za 4 %. Upad svetovne trgovine je nizozemsko gospodarstvo razmeroma močno prizadel in povzročil negativni prispevek neto izvoza k rasti. Tudi domače povpraševanje je zaviralo rast skozi vse leto, pri čemer se je zasebna potrošnja zmanjšala zaradi občutnih negativnih učinkov na premoženje in zaupanje, naložb pa je bilo manj zaradi zmanjšanja povpraševanja, nižje dobičkonosnosti in zaostritve kreditnih pogojev. Javna poraba je bila edina sestavina povpraševanja, ki je spodbujala gospodarsko dejavnost, predvsem zaradi svežnja spodbud v višini 1 % BDP, ki je bil izveden v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. V leto 2010 naj bi bila rast BDP spet pozitivna in jo bo verjetno spodbujal neto izvoz zaradi oživitve svetovne trgovine. Zasebna potrošnja naj bi bila še naprej zmerna, ker na realne razpoložljive dohodke negativno vplivata nizka rast plač in povečanje brezposelnosti, zaradi nizke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti, zmanjšane dobičkonosnosti in še vedno težkih kreditnih pogojev pa naj bi bile manjše tudi naložbe. Proračunski položaj se je v letu 2009 zelo hitro poslabšal: s presežka 0,7 % BDP v letu 2008 je prešel na primanjkljaj 4,9 % BDP, kar je posledica ukrepov za oživitev, ki jih je vlada sprejela kot odziv na gospodarsko krizo, celotnega delovanja avtomatskih stabilizatorjev in nižjih prihodkov od plina. V letu 2010 je predvideno nadaljnje poslabšanje. Ker je proračunski primanjkljaj v letu 2009 presegel referenčno vrednost v višini 3 % BDP, je bil sprožen postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Svet je zato decembra 2009 za Nizozemsko izdal priporočila, v katerem je določil leto 2013 kot končni rok za odpravo čezmernega primanjkljaja. Eden glavnih političnih izzivov za Nizozemsko bo do tega datuma znižati primanjkljaj pod 3 % BDP. Drugi izzivi vključujejo prizadevanje za dolgoročno vzdržnost javnih financ, nadaljnjo krepitev zaupanja v finančni sektor in zagotovitev dostopa do financiranja za podjetniški sektor. |
| --- | --- |

(2)

V letu 2009 se je gospodarska dejavnost zelo zmanjšala, in sicer za 4 %. Upad svetovne trgovine je nizozemsko gospodarstvo razmeroma močno prizadel in povzročil negativni prispevek neto izvoza k rasti. Tudi domače povpraševanje je zaviralo rast skozi vse leto, pri čemer se je zasebna potrošnja zmanjšala zaradi občutnih negativnih učinkov na premoženje in zaupanje, naložb pa je bilo manj zaradi zmanjšanja povpraševanja, nižje dobičkonosnosti in zaostritve kreditnih pogojev. Javna poraba je bila edina sestavina povpraševanja, ki je spodbujala gospodarsko dejavnost, predvsem zaradi svežnja spodbud v višini 1 % BDP, ki je bil izveden v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. V leto 2010 naj bi bila rast BDP spet pozitivna in jo bo verjetno spodbujal neto izvoz zaradi oživitve svetovne trgovine. Zasebna potrošnja naj bi bila še naprej zmerna, ker na realne razpoložljive dohodke negativno vplivata nizka rast plač in povečanje brezposelnosti, zaradi nizke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti, zmanjšane dobičkonosnosti in še vedno težkih kreditnih pogojev pa naj bi bile manjše tudi naložbe. Proračunski položaj se je v letu 2009 zelo hitro poslabšal: s presežka 0,7 % BDP v letu 2008 je prešel na primanjkljaj 4,9 % BDP, kar je posledica ukrepov za oživitev, ki jih je vlada sprejela kot odziv na gospodarsko krizo, celotnega delovanja avtomatskih stabilizatorjev in nižjih prihodkov od plina. V letu 2010 je predvideno nadaljnje poslabšanje. Ker je proračunski primanjkljaj v letu 2009 presegel referenčno vrednost v višini 3 % BDP, je bil sprožen postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Svet je zato decembra 2009 za Nizozemsko izdal priporočila, v katerem je določil leto 2013 kot končni rok za odpravo čezmernega primanjkljaja. Eden glavnih političnih izzivov za Nizozemsko bo do tega datuma znižati primanjkljaj pod 3 % BDP. Drugi izzivi vključujejo prizadevanje za dolgoročno vzdržnost javnih financ, nadaljnjo krepitev zaupanja v finančni sektor in zagotovitev dostopa do financiranja za podjetniški sektor.

| (3) | Čeprav je ugotovljeni padec dejanskega BDP v kriznem obdobju večinoma cikličen, je bila prizadeta tudi raven potencialne proizvodnje. Poleg tega lahko kriza prizadene tudi srednjeročno potencialno rast zaradi nižjih naložb, omejitev razpoložljivosti kreditov in povečanja strukturne brezposelnosti. Vpliv gospodarske krize poleg tega še potencira negativne učinke staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo treba pospešiti strukturne reforme, da bi spodbudili potencialno rast. Nizozemska se mora zlasti lotiti reform na področju trga dela, predvsem z razvijanjem nadaljnjih ukrepov, kot so spodbujanje prehodov na trgu dela za večjo udeležbo žensk, starejših delavcev in prikrajšanih skupin s ciljem povečanja skupnega števila opravljenih delovnih ur, ter na področju raziskav in razvoja z nadaljnjim ustvarjanjem ugodnih spodbud za ta sektor. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav je ugotovljeni padec dejanskega BDP v kriznem obdobju večinoma cikličen, je bila prizadeta tudi raven potencialne proizvodnje. Poleg tega lahko kriza prizadene tudi srednjeročno potencialno rast zaradi nižjih naložb, omejitev razpoložljivosti kreditov in povečanja strukturne brezposelnosti. Vpliv gospodarske krize poleg tega še potencira negativne učinke staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo treba pospešiti strukturne reforme, da bi spodbudili potencialno rast. Nizozemska se mora zlasti lotiti reform na področju trga dela, predvsem z razvijanjem nadaljnjih ukrepov, kot so spodbujanje prehodov na trgu dela za večjo udeležbo žensk, starejših delavcev in prikrajšanih skupin s ciljem povečanja skupnega števila opravljenih delovnih ur, ter na področju raziskav in razvoja z nadaljnjim ustvarjanjem ugodnih spodbud za ta sektor.

| (4) | Makroekonomski scenarij, ki je podlaga za program, temelji za leto 2010 na projekcijah nizozemskega urada za analize ekonomske politike (CPB) in v njem je predvideno, da se bo realni BDP po 4-odstotnem zmanjšanju v letu 2009 spet povečal za 1,5 % v letu 2010 in se nato v preostalem programskem obdobju še dodatno popravil na povprečno raven 2 %. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na predpostavkah o ugodni rasti za leti 2010 in 2011 ter na verjetnih predpostavkah za leto 2012. Projekcije programa glede inflacije za leto 2010 se zdijo realistične in nekoliko nizke za leti 2011 in 2012. Predpostavka v programu, da bo oživitev gospodarske rasti temeljila predvsem na neto izvozu, je verjetna, predvideni prispevki k rasti iz zasebne potrošnje in naložb pa se zdijo optimistični. Rast zaposlenosti in razvoj brezposelnosti na trgu dela se zdita v programskem obdobju precej optimistična. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomski scenarij, ki je podlaga za program, temelji za leto 2010 na projekcijah nizozemskega urada za analize ekonomske politike (CPB) in v njem je predvideno, da se bo realni BDP po 4-odstotnem zmanjšanju v letu 2009 spet povečal za 1,5 % v letu 2010 in se nato v preostalem programskem obdobju še dodatno popravil na povprečno raven 2 %. Glede na trenutno razpoložljive podatke (2) se zdi, da ta scenarij temelji na predpostavkah o ugodni rasti za leti 2010 in 2011 ter na verjetnih predpostavkah za leto 2012. Projekcije programa glede inflacije za leto 2010 se zdijo realistične in nekoliko nizke za leti 2011 in 2012. Predpostavka v programu, da bo oživitev gospodarske rasti temeljila predvsem na neto izvozu, je verjetna, predvideni prispevki k rasti iz zasebne potrošnje in naložb pa se zdijo optimistični. Rast zaposlenosti in razvoj brezposelnosti na trgu dela se zdita v programskem obdobju precej optimistična.

| (5) | Po presežku v višini 0,7 % BDP leta 2008 je bil leta 2009 zabeležen splošni javnofinančni primanjkljaj v višini 4,9 % BDP, kar v veliki meri odraža vpliv krize na javne finance, vendar so ga povzročili tudi spodbujevalni ukrepi v višini 1 % BDP, ki jih je vlada sprejela v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Fiskalna politika naj bi v skladu z načrti tudi v letu 2010 ostala ekspanzivna, v zadnjih letih programa pa bo restriktivna. V skladu z izhodno strategijo, ki jo zagovarja Svet, in z namenom, da se do leta 2013 odpravi čezmerni primanjkljaj in vzpostavi vzdržno javnofinančno stanje, mora ekspanzivno fiskalno naravnanost v letih 2009 in 2010 od leta 2011 dalje dopolniti znatno proračunsko omejevanje. |
| --- | --- |

(5)

Po presežku v višini 0,7 % BDP leta 2008 je bil leta 2009 zabeležen splošni javnofinančni primanjkljaj v višini 4,9 % BDP, kar v veliki meri odraža vpliv krize na javne finance, vendar so ga povzročili tudi spodbujevalni ukrepi v višini 1 % BDP, ki jih je vlada sprejela v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Fiskalna politika naj bi v skladu z načrti tudi v letu 2010 ostala ekspanzivna, v zadnjih letih programa pa bo restriktivna. V skladu z izhodno strategijo, ki jo zagovarja Svet, in z namenom, da se do leta 2013 odpravi čezmerni primanjkljaj in vzpostavi vzdržno javnofinančno stanje, mora ekspanzivno fiskalno naravnanost v letih 2009 in 2010 od leta 2011 dalje dopolniti znatno proračunsko omejevanje.

| (6) | Proračunski cilj za leto 2010 v posodobljeni različici programa je primanjkljaj v višini 6,1 % BDP. Program predvideva, da se bo delež prihodkov v primerjavi z letom 2009 zmanjšal za 0,1 % BDP, delež odhodkov pa naj bi se povečal za 1,1 % BDP. Proračunska projekcija programa za leto 2010 je za 0,2 % BDP boljša od proračunskega cilja za leto 2010 in je v sedanji obliki skladna s priporočilom Sveta na podlagi člena 126(7) z dne 2. decembra 2009. Ugodnejše makroekonomske projekcije, na katerih temelji program, se le delno odražajo v proračunskem rezultatu, v glavnem zaradi koncentracije rasti na izvozno usmerjen sektor, ki ne prinaša veliko davčnih prihodkov, in zaradi negativnega baznega učinka iz leta 2009 v višini 0,1 % BDP. Strukturni saldo leta 2010, tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, preračunanih v skladu s splošno dogovorjeno metodologijo, kaže poslabšanje z – 3,75 % BDP v letu 2009 na – 4,75 % BDP v letu 2010. Skupni učinek diskrecijskih ukrepov v letu 2010 je zanemarljiv, ker se višji diskrecijski stroški izravnajo s povečanjem davkov. Poslabšanje strukturnega salda v letu 2010, ki ga je kljub temu opaziti, se lahko delno pojasni z višjimi odhodki za obresti in nižjimi prihodki od plina, v glavnem pa z različnimi zapoznelimi učinki, npr. povečanjem brezposelnosti, kar povzroča višje odhodke in nižje davčne prihodke, kot pa bi bilo mogoče sklepati glede na standardne elastičnosti. |
| --- | --- |

(6)

Proračunski cilj za leto 2010 v posodobljeni različici programa je primanjkljaj v višini 6,1 % BDP. Program predvideva, da se bo delež prihodkov v primerjavi z letom 2009 zmanjšal za 0,1 % BDP, delež odhodkov pa naj bi se povečal za 1,1 % BDP. Proračunska projekcija programa za leto 2010 je za 0,2 % BDP boljša od proračunskega cilja za leto 2010 in je v sedanji obliki skladna s priporočilom Sveta na podlagi člena 126(7) z dne 2. decembra 2009. Ugodnejše makroekonomske projekcije, na katerih temelji program, se le delno odražajo v proračunskem rezultatu, v glavnem zaradi koncentracije rasti na izvozno usmerjen sektor, ki ne prinaša veliko davčnih prihodkov, in zaradi negativnega baznega učinka iz leta 2009 v višini 0,1 % BDP. Strukturni saldo leta 2010, tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, preračunanih v skladu s splošno dogovorjeno metodologijo, kaže poslabšanje z – 3,75 % BDP v letu 2009 na – 4,75 % BDP v letu 2010. Skupni učinek diskrecijskih ukrepov v letu 2010 je zanemarljiv, ker se višji diskrecijski stroški izravnajo s povečanjem davkov. Poslabšanje strukturnega salda v letu 2010, ki ga je kljub temu opaziti, se lahko delno pojasni z višjimi odhodki za obresti in nižjimi prihodki od plina, v glavnem pa z različnimi zapoznelimi učinki, npr. povečanjem brezposelnosti, kar povzroča višje odhodke in nižje davčne prihodke, kot pa bi bilo mogoče sklepati glede na standardne elastičnosti.

| (7) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije programa je primanjkljaj do leta 2013 znižati na manj kot 3 % BDP. Konsolidacija bi se morala v skladu s programom začeti leta 2011, če bodo obeti za rast pozitivni. V sedanji obliki bi bil ta cilj skladen s priporočilom na podlagi člena 126(7) PDEU. Čeprav je v programu omenjena zaveza, da bo s sprejetjem dodatnih ukrepov upoštevano leto 2013 kot končni rok, obseg in narava teh ukrepov nista določena. Poleg tega programsko obdobje ne zajema leta 2013. Program kaže izboljšanje nominalnega proračunskega primanjkljaja na 5,0 % BDP v letu 2011 (s 6,1 % v prejšnjem letu) in 4,5 % v letu 2012. Pričakovati je, da se bo primarni saldo razvijal podobno. Pričakovani rezultat za leto 2012 je treba razumeti kot tehničen rezultat, temelječ na predpostavki nespremenjene politike, in ne kot cilj. Proračunske projekcije programa kažejo na potrebo po nadaljnjem nominalnem izboljšanju splošnega javnofinančnega salda v letu 2013 za več kot 1,5 % BDP, tako da bi se primanjkljaj znižal pod 3 % BDP. (Preračunani) strukturni saldo naj bi se v letu 2010 zmanjšal na – 4,75 % BDP in v letu 2011 izboljšal na – 4 % BDP ter v letu 2012 na – 3,5 % BDP. Vladna proračunska strategija za leto 2011 zajema predvsem (delno) odpravo svežnja spodbud, ki znaša približno 0,5 % BDP, in konsolidacijske ukrepe, ki znašajo 0,25 % BDP (1,8 milijarde EUR). Delež prihodkov naj bi se po pričakovanjih povečal na podlagi izboljšanega makroekonomskega okolja in (delne) odprave svežnja spodbud, delež odhodkov pa naj bi se zmanjšal zaradi konsolidacijskega paketa, izboljšanih makroekonomskih razmer in (delne) odprave svežnja spodbud. Za leto 2012 kaže program povečanje deleža prihodkov in stabiliziranje deleža odhodkov ob predpostavki, da se politika ne bo spremenila. Program potrjuje zavezo novemu srednjeročnemu proračunskemu cilju, tj. proračunskemu stanju – 0,5 % BDP v strukturnem smislu. Glede na najnovejše projekcije in raven dolga srednjeročni cilj odraža cilje pakta. Vendar program ne predvideva, da bi bilo to doseženo v programskem obdobju. |
| --- | --- |

(7)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije programa je primanjkljaj do leta 2013 znižati na manj kot 3 % BDP. Konsolidacija bi se morala v skladu s programom začeti leta 2011, če bodo obeti za rast pozitivni. V sedanji obliki bi bil ta cilj skladen s priporočilom na podlagi člena 126(7) PDEU. Čeprav je v programu omenjena zaveza, da bo s sprejetjem dodatnih ukrepov upoštevano leto 2013 kot končni rok, obseg in narava teh ukrepov nista določena. Poleg tega programsko obdobje ne zajema leta 2013. Program kaže izboljšanje nominalnega proračunskega primanjkljaja na 5,0 % BDP v letu 2011 (s 6,1 % v prejšnjem letu) in 4,5 % v letu 2012. Pričakovati je, da se bo primarni saldo razvijal podobno. Pričakovani rezultat za leto 2012 je treba razumeti kot tehničen rezultat, temelječ na predpostavki nespremenjene politike, in ne kot cilj. Proračunske projekcije programa kažejo na potrebo po nadaljnjem nominalnem izboljšanju splošnega javnofinančnega salda v letu 2013 za več kot 1,5 % BDP, tako da bi se primanjkljaj znižal pod 3 % BDP. (Preračunani) strukturni saldo naj bi se v letu 2010 zmanjšal na – 4,75 % BDP in v letu 2011 izboljšal na – 4 % BDP ter v letu 2012 na – 3,5 % BDP. Vladna proračunska strategija za leto 2011 zajema predvsem (delno) odpravo svežnja spodbud, ki znaša približno 0,5 % BDP, in konsolidacijske ukrepe, ki znašajo 0,25 % BDP (1,8 milijarde EUR). Delež prihodkov naj bi se po pričakovanjih povečal na podlagi izboljšanega makroekonomskega okolja in (delne) odprave svežnja spodbud, delež odhodkov pa naj bi se zmanjšal zaradi konsolidacijskega paketa, izboljšanih makroekonomskih razmer in (delne) odprave svežnja spodbud. Za leto 2012 kaže program povečanje deleža prihodkov in stabiliziranje deleža odhodkov ob predpostavki, da se politika ne bo spremenila. Program potrjuje zavezo novemu srednjeročnemu proračunskemu cilju, tj. proračunskemu stanju – 0,5 % BDP v strukturnem smislu. Glede na najnovejše projekcije in raven dolga srednjeročni cilj odraža cilje pakta. Vendar program ne predvideva, da bi bilo to doseženo v programskem obdobju.

| (8) | Proračunske projekcije v programu za leto 2010 se zdijo verjetne, toda leta 2011 in pozneje bi lahko bil proračunski rezultat slabši od načrtovanega. Zlasti državni ukrepi za stabilizacijo finančnih trgov bodo verjetno v veliki meri ostali v veljavi v celotnem programskem obdobju in utegnejo negativno vplivati na proračunske cilje. Čeprav se zdi, da je za leto 2010 optimističen makroekonomski scenarij več kot izravnan z razmeroma previdnimi projekcijami prihodkov v programu, kar bi lahko celo pomenilo nekaj manevrskega prostora za še boljše rezultate, pa kaže, da to ne velja za preostanek programskega obdobja. Poleg tega konsolidacijski ukrepi po letu 2011 morda ne bodo omogočili vseh možnih prihrankov. Za socialne prejemke pa se lahko ob upoštevanju nekoliko optimističnih projekcij v zvezi z brezposelnostjo izkaže, da bodo višji od pričakovanih v programu. V programu tudi ni v celoti razložena sprememba deleža prihodkov in odhodkov v letu 2012, ko program predvideva izboljšanje salda za 0,5 % BDP brez kakršnih koli ukrepov. Projekcija v glavnem temelji na optimističnih makroekonomskih predpostavkah in predpostavkah o elastičnosti. Vendar je treba v zvezi z leti 2011 in 2012 opozoriti, da nizozemske oblasti trenutno izvajajo temeljni pregled proračuna, kar bo podlaga za nadaljnje konsolidacijske ukrepe in naj bi izboljšal povprečno letno fiskalno prilagoditev od leta 2011 naprej, kot je bilo priporočeno; torej bi lahko bil proračunski rezultat boljši od pričakovanega, čeprav še nista jasna ne obseg ne narava teh dodatnih konsolidacijskih ukrepov. Rezultati nizozemske proračunske konsolidacije so razmeroma dobri in trenutno ne pomenijo dodatnega tveganja. |
| --- | --- |

(8)

Proračunske projekcije v programu za leto 2010 se zdijo verjetne, toda leta 2011 in pozneje bi lahko bil proračunski rezultat slabši od načrtovanega. Zlasti državni ukrepi za stabilizacijo finančnih trgov bodo verjetno v veliki meri ostali v veljavi v celotnem programskem obdobju in utegnejo negativno vplivati na proračunske cilje. Čeprav se zdi, da je za leto 2010 optimističen makroekonomski scenarij več kot izravnan z razmeroma previdnimi projekcijami prihodkov v programu, kar bi lahko celo pomenilo nekaj manevrskega prostora za še boljše rezultate, pa kaže, da to ne velja za preostanek programskega obdobja. Poleg tega konsolidacijski ukrepi po letu 2011 morda ne bodo omogočili vseh možnih prihrankov. Za socialne prejemke pa se lahko ob upoštevanju nekoliko optimističnih projekcij v zvezi z brezposelnostjo izkaže, da bodo višji od pričakovanih v programu. V programu tudi ni v celoti razložena sprememba deleža prihodkov in odhodkov v letu 2012, ko program predvideva izboljšanje salda za 0,5 % BDP brez kakršnih koli ukrepov. Projekcija v glavnem temelji na optimističnih makroekonomskih predpostavkah in predpostavkah o elastičnosti. Vendar je treba v zvezi z leti 2011 in 2012 opozoriti, da nizozemske oblasti trenutno izvajajo temeljni pregled proračuna, kar bo podlaga za nadaljnje konsolidacijske ukrepe in naj bi izboljšal povprečno letno fiskalno prilagoditev od leta 2011 naprej, kot je bilo priporočeno; torej bi lahko bil proračunski rezultat boljši od pričakovanega, čeprav še nista jasna ne obseg ne narava teh dodatnih konsolidacijskih ukrepov. Rezultati nizozemske proračunske konsolidacije so razmeroma dobri in trenutno ne pomenijo dodatnega tveganja.

| (9) | Bruto državni dolg v razmerju do BDP je bil leta 2009 višji od referenčne vrednosti iz Pogodbe, narašča pa tudi sicer v celotnem programskem obdobju. V letu 2009 je bil ocenjen na 62,3 %, medtem ko leto poprej znašal 58,2 %. Povečanje deleža dolga v veliki meri izhaja iz proračunskega primanjkljaja in manjše rasti BDP, čeprav ga je ublažilo znatno pozitivno usklajevanje stanj in tokov, ki odraža odplačilo podpore, ki jo je od države prejel finančni sektor. Delež dolga se bo predvsem zaradi nadaljnjega visokega javnofinančnega primanjkljaja v programskem obdobju predvidoma povečal za dodatnih 10 %, in sicer na 72,5 % v letu 2012. Delež bruto državnega dolga se lahko še precej poveča, in sicer zaradi tveganja, da bo primanjkljaj zlasti leta 2011 večji od načrtovanega, in drugič, kar je še pomembneje, zaradi znatnih jamstev za finančni sektor, ki trenutno znašajo skoraj 14 % BDP. Če bi se jamstva aktivirala, bi še povečala delež dolga. Po drugi strani bi lahko finančne institucije z (zgodnjim) vračilom vladne podpore znatno znižale delež dolga. |
| --- | --- |

(9)

Bruto državni dolg v razmerju do BDP je bil leta 2009 višji od referenčne vrednosti iz Pogodbe, narašča pa tudi sicer v celotnem programskem obdobju. V letu 2009 je bil ocenjen na 62,3 %, medtem ko leto poprej znašal 58,2 %. Povečanje deleža dolga v veliki meri izhaja iz proračunskega primanjkljaja in manjše rasti BDP, čeprav ga je ublažilo znatno pozitivno usklajevanje stanj in tokov, ki odraža odplačilo podpore, ki jo je od države prejel finančni sektor. Delež dolga se bo predvsem zaradi nadaljnjega visokega javnofinančnega primanjkljaja v programskem obdobju predvidoma povečal za dodatnih 10 %, in sicer na 72,5 % v letu 2012. Delež bruto državnega dolga se lahko še precej poveča, in sicer zaradi tveganja, da bo primanjkljaj zlasti leta 2011 večji od načrtovanega, in drugič, kar je še pomembneje, zaradi znatnih jamstev za finančni sektor, ki trenutno znašajo skoraj 14 % BDP. Če bi se jamstva aktivirala, bi še povečala delež dolga. Po drugi strani bi lahko finančne institucije z (zgodnjim) vračilom vladne podpore znatno znižale delež dolga.

| (10) | Srednjeročne projekcije dolga, na podlagi katerih naj bi stopnje rasti BDP postopoma dosegle vrednosti, predvidene pred krizo, deleži davkov pa na ravni pred krizo, in ki vključujejo predvideno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kažejo, da proračunska strategija, predvidena v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjega spreminjanja politike ne bo zadostovala, da bi se delež dolga stabiliziral do leta 2020. |
| --- | --- |

(10)

Srednjeročne projekcije dolga, na podlagi katerih naj bi stopnje rasti BDP postopoma dosegle vrednosti, predvidene pred krizo, deleži davkov pa na ravni pred krizo, in ki vključujejo predvideno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kažejo, da proračunska strategija, predvidena v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjega spreminjanja politike ne bo zadostovala, da bi se delež dolga stabiliziral do leta 2020.

| (11) | (Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej višji od povprečja v EU zaradi razmeroma velikega povečanja odhodkov za pokojnine in odhodkov za dolgotrajno nego. Zagotavljanje večjih primarnih presežkov na srednji rok bi skupaj s strukturnimi reformami, ki omejujejo predvideno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, prispevalo k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (3) ocenjena kot visoka. Če bi se v skladu s predlogom upokojitvena starost do leta 2025 zvišala za dve leti (s 65 na 67 let), bi se po ocenah vrzel v vzdržnosti zmanjšala, z odobritvijo tega predloga pa bi bil storjen prvi korak v smeri izboljšanja vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(11)

(Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej višji od povprečja v EU zaradi razmeroma velikega povečanja odhodkov za pokojnine in odhodkov za dolgotrajno nego. Zagotavljanje večjih primarnih presežkov na srednji rok bi skupaj s strukturnimi reformami, ki omejujejo predvideno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, prispevalo k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (3) ocenjena kot visoka. Če bi se v skladu s predlogom upokojitvena starost do leta 2025 zvišala za dve leti (s 65 na 67 let), bi se po ocenah vrzel v vzdržnosti zmanjšala, z odobritvijo tega predloga pa bi bil storjen prvi korak v smeri izboljšanja vzdržnosti javnih financ.

| (12) | Za proračunski okvir, temelječ na trendih in uveden leta 1994, na splošno velja, da je učinkovit in uspešen (4). Najpomembnejše v tem okviru so večletne zgornje meje odhodkov in vloga neodvisnih organizacij, zlasti CPB (5). Okvir zajema štiriletno obdobje in temelji na makroekonomskem scenariju, ki ga pripravlja CPB (6) ter zagotavlja objektivnost in neodvisnost teh projekcij. Proračunski cilj je določen za štiriletno obdobje in upošteva fiskalne izzive, povezane s staranjem prebivalstva, ter zahteve Pakta za stabilnost in rast. Iz teh proračunskih ciljev so izvedene zgornje meje odhodkov, ki so temelj fiskalnega okvira. V praksi so bile zgornje meje odhodkov upoštevane. Marca 2009 se je vlada odločila, da pri zgornjih mejah odhodkov ne upošteva več nadomestil, na katera vpliva ciklična brezposelnost. Zaradi tega ukrepa ni bilo treba uvesti prociklična proračunska znižanja zaradi naraščajoče brezposelnosti, okrepil pa je tudi avtomatske stabilizatorje (za približno 0,3 % BDP v letu 2009). Zdi se, da je na trendih temelječ proračunski okvir v sedanjih fiskalnih razmerah koristen. Tudi v času oživitve gospodarstva bo imel na trendih temelječi fiskalni okvir pomembno dodano vrednost. Avtomatski stabilizatorji naj bi samodejno izboljšali proračunsko naravnanost, zgornje meje na odhodkovni strani pa bodo omogočile nadzor rasti odhodkov. |
| --- | --- |

(12)

Za proračunski okvir, temelječ na trendih in uveden leta 1994, na splošno velja, da je učinkovit in uspešen (4). Najpomembnejše v tem okviru so večletne zgornje meje odhodkov in vloga neodvisnih organizacij, zlasti CPB (5). Okvir zajema štiriletno obdobje in temelji na makroekonomskem scenariju, ki ga pripravlja CPB (6) ter zagotavlja objektivnost in neodvisnost teh projekcij. Proračunski cilj je določen za štiriletno obdobje in upošteva fiskalne izzive, povezane s staranjem prebivalstva, ter zahteve Pakta za stabilnost in rast. Iz teh proračunskih ciljev so izvedene zgornje meje odhodkov, ki so temelj fiskalnega okvira. V praksi so bile zgornje meje odhodkov upoštevane. Marca 2009 se je vlada odločila, da pri zgornjih mejah odhodkov ne upošteva več nadomestil, na katera vpliva ciklična brezposelnost. Zaradi tega ukrepa ni bilo treba uvesti prociklična proračunska znižanja zaradi naraščajoče brezposelnosti, okrepil pa je tudi avtomatske stabilizatorje (za približno 0,3 % BDP v letu 2009). Zdi se, da je na trendih temelječ proračunski okvir v sedanjih fiskalnih razmerah koristen. Tudi v času oživitve gospodarstva bo imel na trendih temelječi fiskalni okvir pomembno dodano vrednost. Avtomatski stabilizatorji naj bi samodejno izboljšali proračunsko naravnanost, zgornje meje na odhodkovni strani pa bodo omogočile nadzor rasti odhodkov.

| (13) | Kar zadeva kakovost javnih financ, lahko sklepamo, da se je Nizozemska dobro izkazala na nekaterih področjih. To še zlasti velja za področje javne infrastrukture, splošnih storitev in fiskalnega upravljanja. V programu je bila napovedano nadaljnje izboljšanje kakovosti javnih financ, in sicer z boljšo zakonodajo in zmanjšanjem upravnega bremena. Cilj, določen v programu, je leta 2011 doseči 25-odstotno neto zmanjšanje upravne obremenitve v primerjavi z letom 2007. Oblasti so se sedaj lotile temeljnega pregleda proračuna, ki se nanaša predvsem na odhodkovno stran in naj bi olajšal sprejemanje odločitev pri strukturnih reformah in konsolidacijskih ukrepih. V zvezi s prihodki pa oblasti pripravljajo posebno študijo za pregled davčnega sistema, v skladu s katero naj bi bil vzpostavljen tak davčni sistem, ki bo v prihodnje zagotavljal stabilne prihodke z minimalnimi motnjami gospodarstva in najbolj pošteno možno razporeditvijo stroškov. S tem pregledom bi se lahko srednje- do dolgoročno dodatno povečala kakovost javnih financ. |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva kakovost javnih financ, lahko sklepamo, da se je Nizozemska dobro izkazala na nekaterih področjih. To še zlasti velja za področje javne infrastrukture, splošnih storitev in fiskalnega upravljanja. V programu je bila napovedano nadaljnje izboljšanje kakovosti javnih financ, in sicer z boljšo zakonodajo in zmanjšanjem upravnega bremena. Cilj, določen v programu, je leta 2011 doseči 25-odstotno neto zmanjšanje upravne obremenitve v primerjavi z letom 2007. Oblasti so se sedaj lotile temeljnega pregleda proračuna, ki se nanaša predvsem na odhodkovno stran in naj bi olajšal sprejemanje odločitev pri strukturnih reformah in konsolidacijskih ukrepih. V zvezi s prihodki pa oblasti pripravljajo posebno študijo za pregled davčnega sistema, v skladu s katero naj bi bil vzpostavljen tak davčni sistem, ki bo v prihodnje zagotavljal stabilne prihodke z minimalnimi motnjami gospodarstva in najbolj pošteno možno razporeditvijo stroškov. S tem pregledom bi se lahko srednje- do dolgoročno dodatno povečala kakovost javnih financ.

| (14) | Na splošno je proračunska strategija za leti 2010 in 2011, določena v programu, skladna s priporočili Sveta na podlagi člena 126(7). Kaže pa, da proračunska strategija v sedanji obliki in ob upoštevanju navedenih tveganj od leta 2012 dalje ne bi bila več skladna s priporočili Sveta na podlagi člena 126(7), zlasti ker leto 2013 ni vključeno v programsko obdobje. Zlasti za leto 2010 so proračunske projekcije programa nekoliko boljše kot tiste v proračunu za leto 2010, kar delno odraža boljši makroekonomski scenarij, tveganja pa so uravnotežena. Za obdobje 2011–2012 je v programu predvidena manjša povprečna letna fiskalna prilagoditev v višini 0,75 % BDP ob upoštevanju navedenih tveganj. Proračunske projekcije iz programa za leto 2011 temeljijo na posebnih konsolidacijskih ukrepih. Po drugi strani pa za predvideno spremembo strukturnega salda v letu 2012 (0,5 % BDP) niso načrtovani dodatni ukrepi, niti je ni mogoče razložiti na podlagi standardne elastičnosti. Iz tega lahko sklepamo, da bodo za potrebno povprečno fiskalno prilagoditev v višini 0,75 % BDP letno v obdobju 2011–2013, ki jo je priporočil Svet, potrebni dodatni konsolidacijski ukrepi, tudi ob upoštevanju dejstva, da leto 2013 ni zajeto v programu. Nominalni javnofinančni primanjkljaj iz programa v višini 4,5 % BDP v letu 2012, ki ni ravno cilj, temveč bolj posledica predpostavke, da se politika ne bo spremenila, pomeni, da bi bilo za njegovo zmanjšanje do roka (leto 2013) potrebno dodatno izboljšanje v višini najmanj 1,5 % BDP. Glede na projekcije dolga, predstavljene v programu, in navedena tveganja tudi sedanja proračunska strategija ne zadošča, da bi se začel delež dolga v BDP zopet zniževati. Čeprav vlada v programu izraža zavezanost, da bo sprejela dodatne ukrepe politike za zmanjšanje primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP do leta 2013, v programu ni navedeno, kako naj bi to dosegla. |
| --- | --- |

(14)

Na splošno je proračunska strategija za leti 2010 in 2011, določena v programu, skladna s priporočili Sveta na podlagi člena 126(7). Kaže pa, da proračunska strategija v sedanji obliki in ob upoštevanju navedenih tveganj od leta 2012 dalje ne bi bila več skladna s priporočili Sveta na podlagi člena 126(7), zlasti ker leto 2013 ni vključeno v programsko obdobje. Zlasti za leto 2010 so proračunske projekcije programa nekoliko boljše kot tiste v proračunu za leto 2010, kar delno odraža boljši makroekonomski scenarij, tveganja pa so uravnotežena. Za obdobje 2011–2012 je v programu predvidena manjša povprečna letna fiskalna prilagoditev v višini 0,75 % BDP ob upoštevanju navedenih tveganj. Proračunske projekcije iz programa za leto 2011 temeljijo na posebnih konsolidacijskih ukrepih. Po drugi strani pa za predvideno spremembo strukturnega salda v letu 2012 (0,5 % BDP) niso načrtovani dodatni ukrepi, niti je ni mogoče razložiti na podlagi standardne elastičnosti. Iz tega lahko sklepamo, da bodo za potrebno povprečno fiskalno prilagoditev v višini 0,75 % BDP letno v obdobju 2011–2013, ki jo je priporočil Svet, potrebni dodatni konsolidacijski ukrepi, tudi ob upoštevanju dejstva, da leto 2013 ni zajeto v programu. Nominalni javnofinančni primanjkljaj iz programa v višini 4,5 % BDP v letu 2012, ki ni ravno cilj, temveč bolj posledica predpostavke, da se politika ne bo spremenila, pomeni, da bi bilo za njegovo zmanjšanje do roka (leto 2013) potrebno dodatno izboljšanje v višini najmanj 1,5 % BDP. Glede na projekcije dolga, predstavljene v programu, in navedena tveganja tudi sedanja proračunska strategija ne zadošča, da bi se začel delež dolga v BDP zopet zniževati. Čeprav vlada v programu izraža zavezanost, da bo sprejela dodatne ukrepe politike za zmanjšanje primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP do leta 2013, v programu ni navedeno, kako naj bi to dosegla.

| (15) | Kar zadeva predpisane podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezni in večina neobveznih podatkov. Svet je v priporočilih za odpravo čezmernega primanjkljaja, temelječih na členu 126(7), z dne 2. decembra 2009 Nizozemsko obenem pozval, naj o doseženem napredku pri izvajanju priporočil poroča v posebnem poglavju posodobljenih različic programa za stabilnost. Nizozemska je to priporočilo delno upoštevala. Predvsem pa program ne zajema leta 2013, zadnjega leta v obdobju zmanjševanja primanjkljaja. |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva predpisane podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezni in večina neobveznih podatkov. Svet je v priporočilih za odpravo čezmernega primanjkljaja, temelječih na členu 126(7), z dne 2. decembra 2009 Nizozemsko obenem pozval, naj o doseženem napredku pri izvajanju priporočil poroča v posebnem poglavju posodobljenih različic programa za stabilnost. Nizozemska je to priporočilo delno upoštevala. Predvsem pa program ne zajema leta 2013, zadnjega leta v obdobju zmanjševanja primanjkljaja.

Splošni zaključek je, da je kriza Nizozemsko težko prizadela in povzročila močno poslabšanje proračunskega salda v letu 2009, ki se je iz presežka v višini 0,7 % BDP v letu 2008 spremenil v primanjkljaj v višini 4,9 % BDP, zaradi česar je bil sprožen postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. V letu 2010 naj bi se razmere še bolj poslabšale, predvsem zaradi različnih zapoznelih učinkov, kot je povečanje brezposelnosti. Naknadna odprava fiskalne spodbude in sveženj konsolidacijskih ukrepov bi morala v letu 2011 proračunski saldo izboljšati. Vzrok za izboljšanje proračuna leta 2012 pa so ciklične razmere, ob predpostavki, da se politika ne bo spremenila. Delež dolga, ki je leta 2009 presegel referenčno vrednost iz Pogodbe v višini 60 % BDP, naj bi se po pričakovanjih v programskem obdobju znatno povečal. Načrt prilagoditve, predstavljen v programu, je izpostavljen negativnim tveganjem in bi mu po letu 2011 koristila močnejša konsolidacija. Glavna tveganja so povezana z optimističnimi makroekonomskimi predpostavkami ob letni fiskalni prilagoditvi, ki znaša zgolj 0,75 % BDP, kot je priporočil Svet. Program vključuje tudi zavezo, da bodo za zmanjšanje primanjkljaja do roka, tj. leta 2013, sprejeti dodatni ukrepi politike. Ker pa leto 2013 ni zajeto v programu, proračunske strategije ni mogoče v celoti oceniti. Zato bi bile zaželene dodatne informacije o okvirni strategiji, na kateri temelji zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, predvsem za leto 2013. Zagotovitev velikih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in izvajanje reformnih ukrepov, ki omejujejo napovedano povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, bi prispevala k omejevanju velikih tveganj za vzdržnost javnih financ. Nedavno predlagana pokojninska reforma bi bila, če bi bila sprejeta, pomemben prvi korak.

Ob upoštevanju zgornje ocene in priporočila z dne 2. decembra 2009 v skladu s členom 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije naj Nizozemska:

| (i) | v okviru temeljnega pregleda proračuna določi ukrepe, na katerih bo po letu 2011 temeljila konsolidacija, ter zlasti v naslednjih letih dodatno izboljša konsolidacijo in s tem poskrbi za potrebno povprečno letno fiskalno prilagoditev, da bi do leta 2013 znižala primanjkljaj na manj kot 3 % BDP, v celotnem programskem obdobju pa naj izredne prihodke iz naslova izboljšanja makroekonomskih in fiskalnih obetov uporabi za pospešitev zmanjševanja primanjkljaja in deleža bruto dolga na referenčno vrednost; |
| --- | --- |

(i)

v okviru temeljnega pregleda proračuna določi ukrepe, na katerih bo po letu 2011 temeljila konsolidacija, ter zlasti v naslednjih letih dodatno izboljša konsolidacijo in s tem poskrbi za potrebno povprečno letno fiskalno prilagoditev, da bi do leta 2013 znižala primanjkljaj na manj kot 3 % BDP, v celotnem programskem obdobju pa naj izredne prihodke iz naslova izboljšanja makroekonomskih in fiskalnih obetov uporabi za pospešitev zmanjševanja primanjkljaja in deleža bruto dolga na referenčno vrednost;

| (ii) | dodatno izboljša dolgotrajno vzdržnost javnih financ z izvajanjem strukturnih reform za omejitev povečevanja odhodkov zaradi staranja prebivalstva. |
| --- | --- |

(ii)

dodatno izboljša dolgotrajno vzdržnost javnih financ z izvajanjem strukturnih reform za omejitev povečevanja odhodkov zaradi staranja prebivalstva.

Nizozemska naj obenem predloži dodatne podatke o poteku konsolidacije in širših ukrepih, ki bodo osnova načrtovani konsolidaciji v zadnjih letih, in sicer naj to stori takoj, ko bodo ti podatki na voljo, vsekakor pa jih mora vključiti v poglavje o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem prihodnjega programa za stabilnost.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (sprememba v %) | PS jan. 2010 | 2,0 | –4 | 1,5 | 2 | 2 |
| KOM nov. 2009 | 2,0 | –4,5 | 0,3 | 1,6 | — |
| PS nov. 2008 | 2,25 | 1,25 | 2 | 2 | — |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS jan. 2010 | 2,2 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| KOM nov. 2009 | 2,2 | 1,1 | 0,9 | 1,2 | — |
| PS nov. 2008 | 2,5 | 3,25 | 2 | 2 | — |
| Proizvodna vrzel (7)

  (v % potencialnega BDP) | PS jan. 2010 | 2,6 | –2,7 | –2,3 | –1,9 | –1,8 |
| KOM nov. 2009 (8) | 3,0 | –2,7 | –3,1 | –2,4 | — |
| PS nov. 2008 | 0,7 | –0,1 | –0,5 | –0,6 | — |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 4,2 | 4,5 | 5,75 | 6,25 | 6,25 |
| KOM nov. 2009 | 3,9 | 2,7 | 2,7 | 3,6 | — |
| PS nov. 2008 | 8,5 | 9,5 | 7,5 | 8,0 | — |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 45,6 | 44,4 | 44,3 | 44,9 | 45,5 |
| KOM nov. 2009 | 46,6 | 44,8 | 44,8 | 45,1 | — |
| PS nov. 2008 | 46,6 | 46,3 | 46,1 | 46,3 | — |
| Javnofinančni odhodki
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 44,9 | 49,3 | 50,4 | 49,9 | 50,0 |
| KOM nov. 2009 | 45,9 | 49,5 | 50,9 | 50,7 | — |
| PS nov. 2008 | 45,4 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | — |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 0,7 | –4,9 | –6,1 | –5,0 | –4,5 |
| KOM nov. 2009 | 0,7 | –4,7 | –6,1 | –5,6 | — |
| PS nov. 2008 | 1,2 | 1,2 | 0,8 | 1,1 | — |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 2,8 | –2,5 | –3,7 | –2,6 | –2,0 |
| KOM nov. 2009 | 2,8 | –2,3 | –3,7 | –3,1 | — |
| PS nov. 2008 | 3,4 | 3,3 | 2,9 | 3,1 | — |
| Ciklično prilagojeni saldo (7)

  (v % BDP) | PS jan. 2010 | –0,8 | –3,4 | –4,8 | –3,9 | –3,5 |
| KOM nov. 2009 | –1,0 | –3,2 | –4,4 | –4,3 | — |
| PS nov. 2008 | 0,8 | 1,3 | 1,1 | 1,5 | — |
| Strukturni saldo (9)

  (v % BDP) | PS jan. 2010 | –0,6 | –3,8 | –4,8 | –3,9 | –3,5 |
| KOM nov. 2009 | –1,0 | –3,6 | –4,4 | –4,3 | — |
| PS nov. 2008 | 0,8 | 1,0 | 1,1 | 1,5 | — |
| Bruto državni dolg
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 58,2 | 62,3 | 67,2 | 69,6 | 72,5 |
| KOM nov. 2009 | 58,2 | 59,8 | 65,6 | 69,7 | — |
| PS nov. 2008 | 42,1 | 39,6 | 38,0 | 36,2 | — |
| Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2008

2009

2010

2011

2012

Realni BDP

(sprememba v %)

PS jan. 2010

2,0

–4

1,5

2

2

KOM nov. 2009

2,0

–4,5

0,3

1,6

—

PS nov. 2008

2,25

1,25

2

2

—

Inflacija po HICP

(%)

PS jan. 2010

2,2

1

1

1

1

KOM nov. 2009

2,2

1,1

0,9

1,2

—

PS nov. 2008

2,5

3,25

2

2

—

Proizvodna vrzel (7)

(v % potencialnega BDP)

PS jan. 2010

2,6

–2,7

–2,3

–1,9

–1,8

KOM nov. 2009 (8)

3,0

–2,7

–3,1

–2,4

—

PS nov. 2008

0,7

–0,1

–0,5

–0,6

—

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

PS jan. 2010

4,2

4,5

5,75

6,25

6,25

KOM nov. 2009

3,9

2,7

2,7

3,6

—

PS nov. 2008

8,5

9,5

7,5

8,0

—

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PS jan. 2010

45,6

44,4

44,3

44,9

45,5

KOM nov. 2009

46,6

44,8

44,8

45,1

—

PS nov. 2008

46,6

46,3

46,1

46,3

—

Javnofinančni odhodki

(v % BDP)

PS jan. 2010

44,9

49,3

50,4

49,9

50,0

KOM nov. 2009

45,9

49,5

50,9

50,7

—

PS nov. 2008

45,4

45,1

45,3

45,2

—

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS jan. 2010

0,7

–4,9

–6,1

–5,0

–4,5

KOM nov. 2009

0,7

–4,7

–6,1

–5,6

—

PS nov. 2008

1,2

1,2

0,8

1,1

—

Primarni saldo

(v % BDP)

PS jan. 2010

2,8

–2,5

–3,7

–2,6

–2,0

KOM nov. 2009

2,8

–2,3

–3,7

–3,1

—

PS nov. 2008

3,4

3,3

2,9

3,1

—

Ciklično prilagojeni saldo (7)

(v % BDP)

PS jan. 2010

–0,8

–3,4

–4,8

–3,9

–3,5

KOM nov. 2009

–1,0

–3,2

–4,4

–4,3

—

PS nov. 2008

0,8

1,3

1,1

1,5

—

Strukturni saldo (9)

(v % BDP)

PS jan. 2010

–0,6

–3,8

–4,8

–3,9

–3,5

KOM nov. 2009

–1,0

–3,6

–4,4

–4,3

—

PS nov. 2008

0,8

1,0

1,1

1,5

—

Bruto državni dolg

(v % BDP)

PS jan. 2010

58,2

62,3

67,2

69,6

72,5

KOM nov. 2009

58,2

59,8

65,6

69,7

—

PS nov. 2008

42,1

39,6

38,0

36,2

—

Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  V oceni so upoštevani predvsem napoved služb Komisije iz jeseni 2009, pa tudi drugi, novi podatki, vključno z vmesno napovedjo služb Komisije iz februarja 2010.

(3)  Svet v sklepih z dne 10. novembra 2009 o vzdržnosti javnih financ „poziva države članice, naj se v prihodnjih programih za stabilnost in konvergenco posvetijo predvsem strategijam za doseganje vzdržnosti“, in poleg tega „poziva Komisijo, naj skupaj z Odborom za ekonomsko politiko in Ekonomsko-finančnim odborom še pred objavo naslednjega poročila o vzdržnosti dodatno razvije metodologijo za ocenjevanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ“. Naslednje poročilo je predvideno leta 2012.

(4)  Glej na primer MDS, 2001a, Code of good practices on fiscal transparency (Kodeks dobrih praks glede fiskalne preglednosti, op. prev.) in OECD, 2002, Best practices for budget transparency (Najboljše prakse za proračunsko preglednost, op. prev.), OECD journal on budgeting (Strokovna revija OECD o pripravljanju proračuna, op. prev.).

(5)  Glej tudi MDS (2005) Country Report 05/225 (poročilo o posameznih državah 05/225, op. prev.), Evropska komisija (2007) Public Finances in EMU 2007 (Javne finance v EMU 2007, op. prev.) ter Bos, F. The Dutch fiscal framework; history, current practice and the role of the CPB (Nizozemski fiskalni finančni okvir – zgodovina, sedanja praksa in vloga CPB, op. prev.), dokument CPB 150, Netherlands Bureau for Economic Policy Analysis, Haag, julij 2007.

(6)  Nacionalni urad za analize ekonomske politike, bolj znan pod imenom Centraal Planbureau (CPB), je neodvisna javnofinančna institucija za napovedi.

(7)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(8)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,7 %, 1,1 %, 0,7 % oziroma 0,9 % v obdobju 2008–2011.

(9)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. V skladu z najnovejšim programom in napovedjo služb Komisije iz novembra 2009 enkratni in drugi začasni ukrepi za leto 2009 primanjkljaj zmanjšujejo (za 0,4 % BDP).

Vir:

Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 4.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/18

---

MNENJE SVETA

o posodobljeni različici programa Združenega kraljestva za konvergenco, 2009/2010–2014/2015

2010/C 146/04

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico Združenega kraljestva za konvergenco za obdobje 2009/2010–2014/2015. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico Združenega kraljestva za konvergenco za obdobje 2009/2010–2014/2015.

| (2) | Gospodarska uspešnost Združenega kraljestva se je med gospodarsko in finančno krizo, ki se je po več letih močne rasti začela leta 2007, poslabšala za skupno približno 6 %, v zadnji četrtini leta 2009 pa se je začelo stanje nekoliko izboljševati. Kriza je sledila obdobju, v katerem sta sektor gospodinjstev in finančni sektor vse bolj izkoriščala vzvode, kar je delno zaostrilo krizo ter s čimer je prišlo do velike in trajne odvisnosti od neto pritoka kapitala. Banka Anglije (Bank of England) se je na razvijajočo se krizo odzvala z agresivnim programom zniževanja obrestnih mer, likvidnostno podporo bančnemu sektorju in od marca 2009 z ukrepi za povečevanje količine denarja v obtoku. Tudi vlada je posredovala v veliki meri, da bi stabilizirala finančni sistem, med drugim z velikimi kapitalskimi vložki, jamstvi za vloge in zavarovanjem odgovornosti. V skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva je vlada izvedla obsežno fiskalno spodbudo, ki je v povezavi z delovanjem avtomatskih stabilizatorjev in učinki padca cen premoženja na prihodek prispevala k velikemu poslabšanju javnih financ. Vzdržnost javnih financ Združenega kraljestva je bila dodatno oslabljena zaradi dejstva, da je pri primarnem saldu že v obdobju pred krizo obstajal znaten strukturni primanjkljaj, tako da se je javnofinančni nominalni primanjkljaj ob izbruhu krize hitro povečal nad referenčno vrednost 3 % BDP. Zato je bil 8. julija 2008 proti Združenemu kraljestvu sprožen postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, 2. decembra 2009 pa je Svet v skladu s členom 126(7) Pogodbe o delovanju evropske unije izdal nova priporočila za odpravo primanjkljaja do leta 2014/2015. Največji izzivi gospodarstva Združenega kraljestva v prihodnjih letih so: stabilizirati javne finance ob tekočih prizadevanjih sektorja gospodinjstev za zmanjšanje zadolženosti, doseči ustrezne ravni zagotavljanja posojil s strani še vedno šibkega finančnega sistema, v katerem so številni posojilodajalci omejili zmožnost dajanja posojil, in podpreti preusmeritev proizvodnje k bolj tržljivim proizvodom ter tako trajno izboljšati zunanji saldo. |
| --- | --- |

(2)

Gospodarska uspešnost Združenega kraljestva se je med gospodarsko in finančno krizo, ki se je po več letih močne rasti začela leta 2007, poslabšala za skupno približno 6 %, v zadnji četrtini leta 2009 pa se je začelo stanje nekoliko izboljševati. Kriza je sledila obdobju, v katerem sta sektor gospodinjstev in finančni sektor vse bolj izkoriščala vzvode, kar je delno zaostrilo krizo ter s čimer je prišlo do velike in trajne odvisnosti od neto pritoka kapitala. Banka Anglije (Bank of England) se je na razvijajočo se krizo odzvala z agresivnim programom zniževanja obrestnih mer, likvidnostno podporo bančnemu sektorju in od marca 2009 z ukrepi za povečevanje količine denarja v obtoku. Tudi vlada je posredovala v veliki meri, da bi stabilizirala finančni sistem, med drugim z velikimi kapitalskimi vložki, jamstvi za vloge in zavarovanjem odgovornosti. V skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva je vlada izvedla obsežno fiskalno spodbudo, ki je v povezavi z delovanjem avtomatskih stabilizatorjev in učinki padca cen premoženja na prihodek prispevala k velikemu poslabšanju javnih financ. Vzdržnost javnih financ Združenega kraljestva je bila dodatno oslabljena zaradi dejstva, da je pri primarnem saldu že v obdobju pred krizo obstajal znaten strukturni primanjkljaj, tako da se je javnofinančni nominalni primanjkljaj ob izbruhu krize hitro povečal nad referenčno vrednost 3 % BDP. Zato je bil 8. julija 2008 proti Združenemu kraljestvu sprožen postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, 2. decembra 2009 pa je Svet v skladu s členom 126(7) Pogodbe o delovanju evropske unije izdal nova priporočila za odpravo primanjkljaja do leta 2014/2015. Največji izzivi gospodarstva Združenega kraljestva v prihodnjih letih so: stabilizirati javne finance ob tekočih prizadevanjih sektorja gospodinjstev za zmanjšanje zadolženosti, doseči ustrezne ravni zagotavljanja posojil s strani še vedno šibkega finančnega sistema, v katerem so številni posojilodajalci omejili zmožnost dajanja posojil, in podpreti preusmeritev proizvodnje k bolj tržljivim proizvodom ter tako trajno izboljšati zunanji saldo.

| (3) | Čeprav je zmanjšanje dejanskega BDP zaradi krize večinoma ciklično, je negativno vplivalo tudi na raven potencialne proizvodnje. Zaradi manjših vlaganj in manjše razpoložljivosti kreditov lahko kriza poleg tega vpliva na potencialno srednjeročno rast. Poleg tega pa zaradi posledic gospodarske krize narašča tudi negativni vpliv staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo nujno treba pospešiti izvajanje strukturnih reform, da bi spodbudili potencialno rast. Združeno kraljestvo mora zlasti izvesti reforme za izboljšanje ravni znanja in spretnosti ter povečanje produktivnosti. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav je zmanjšanje dejanskega BDP zaradi krize večinoma ciklično, je negativno vplivalo tudi na raven potencialne proizvodnje. Zaradi manjših vlaganj in manjše razpoložljivosti kreditov lahko kriza poleg tega vpliva na potencialno srednjeročno rast. Poleg tega pa zaradi posledic gospodarske krize narašča tudi negativni vpliv staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo nujno treba pospešiti izvajanje strukturnih reform, da bi spodbudili potencialno rast. Združeno kraljestvo mora zlasti izvesti reforme za izboljšanje ravni znanja in spretnosti ter povečanje produktivnosti.

| (4) | Program vsebuje dva makroekonomska scenarija: osrednji scenarij in previdnejši alternativni scenarij, ki temelji na rasti trenda, ki je za četrtino odstotne točke nižja od tiste iz osrednjega scenarija. Projekcije za javne finance temeljijo na alternativnem scenariju, ki v oceni posodobljene različice programa šteje za referenčni scenarij. Ta scenarij predvideva povečanje rasti BDP v proračunskem letu 2010/2011 na 2 %, med letoma 2011/2012 in 2014/2015 pa na 31⁄4 % na leto. Vendar pa se na podlagi zadnjih podatkov zdaj zdi, da tudi ta previdnejši scenarij, dokončan v začetku decembra 2009, temelji na ugodnih predpostavkah o rasti, zlasti za leti 2010/2011 in 2011/2012 (2). Projekcije glede inflacije se zdijo realne. Program ne vsebuje izrecnih napovedi glede menjalnega tečaja in predpostavlja, da bodo neto trgovina, cikel zalog in od leta 2011 naprej domače povpraševanje (zlasti naložbe v osnovna sredstva in poraba gospodinjstev) pozitivno prispevali k rasti BDP Te predpostavke so na splošno verjetne. Prispevek neto trgovine je v skladu z napovedmi Komisije, čeprav negativni neto prispevek trgovine v drugi polovici leta 2009 negativno vpliva na te projekcije. Možna upočasnitev rasti razpoložljivega dohodka – med drugim zaradi nezadostnega okrevanja trga dela – in dodatno povečanje deleža prihrankov gospodinjstev sta negativni tveganji za porabo gospodinjstev. |
| --- | --- |

(4)

Program vsebuje dva makroekonomska scenarija: osrednji scenarij in previdnejši alternativni scenarij, ki temelji na rasti trenda, ki je za četrtino odstotne točke nižja od tiste iz osrednjega scenarija. Projekcije za javne finance temeljijo na alternativnem scenariju, ki v oceni posodobljene različice programa šteje za referenčni scenarij. Ta scenarij predvideva povečanje rasti BDP v proračunskem letu 2010/2011 na 2 %, med letoma 2011/2012 in 2014/2015 pa na 31⁄4 % na leto. Vendar pa se na podlagi zadnjih podatkov zdaj zdi, da tudi ta previdnejši scenarij, dokončan v začetku decembra 2009, temelji na ugodnih predpostavkah o rasti, zlasti za leti 2010/2011 in 2011/2012 (2). Projekcije glede inflacije se zdijo realne. Program ne vsebuje izrecnih napovedi glede menjalnega tečaja in predpostavlja, da bodo neto trgovina, cikel zalog in od leta 2011 naprej domače povpraševanje (zlasti naložbe v osnovna sredstva in poraba gospodinjstev) pozitivno prispevali k rasti BDP Te predpostavke so na splošno verjetne. Prispevek neto trgovine je v skladu z napovedmi Komisije, čeprav negativni neto prispevek trgovine v drugi polovici leta 2009 negativno vpliva na te projekcije. Možna upočasnitev rasti razpoložljivega dohodka – med drugim zaradi nezadostnega okrevanja trga dela – in dodatno povečanje deleža prihrankov gospodinjstev sta negativni tveganji za porabo gospodinjstev.

| (5) | Javnofinančni primanjkljaj v letu 2009/2010 je v programu ocenjen na 12,7 % BDP. Znatno povečanje primanjkljaja v primerjavi s 6,8 % BDP v letu 2008/2009 v veliki meri odraža učinek krize na javne finance. Po ocenah gre približno 45 % oziroma 55 % poslabšanja javnofinančnega primanjkljaja zmanjšanju deleža javnofinančnih prihodkov oziroma povečanju deleža odhodkov v letu 2009/2010, po prilagoditvi za učinek imenovalca zaradi velika padca nominalnega BDP. Vpliv zmanjšanja gospodarske dejavnosti na javne finance se je z recesijo v povezavi z velikimi upadi na finančnih in nepremičninskih trgih, ki sta bila do zdaj dva od glavnih virov prihodkov, še povečal. Poleg tega je povečanje primanjkljaja v letu 2009/2010 za približno eno četrtino posledica spodbujevalnih ukrepov, ki jih je vlada sprejela v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva in skupaj znašajo 11⁄2 % BDP, in vzporedno s tem sprejete odločitve, da se avtomatskim stabilizatorjem omogoči polno delovanje v podporo gospodarstvu. Zaradi hitrega poslabšanja javnih financ je imelo Združeno kraljestvo precej manj možnosti za izvajanje ohlapnejše fiskalne politike, ne da bi pri tem ogrozilo proračunsko vzdržnost, zaradi česar je treba hitro izboljšati proračunsko stanje. V skladu z izhodno strategijo, ki jo zagovarja Svet, in da se do leta 2014/2015 odpravi čezmerni primanjkljaj in ponovno dosežejo vzdržne javne finance, je treba izvajati še bolj restriktivno fiskalno politiko. Z izvajanjem konsolidacijskih načrtov, opredeljenih v programu, bo podprta srednjeročna vzdržnost, izboljšala pa se bo tudi fiskalna naravnanost. |
| --- | --- |

(5)

Javnofinančni primanjkljaj v letu 2009/2010 je v programu ocenjen na 12,7 % BDP. Znatno povečanje primanjkljaja v primerjavi s 6,8 % BDP v letu 2008/2009 v veliki meri odraža učinek krize na javne finance. Po ocenah gre približno 45 % oziroma 55 % poslabšanja javnofinančnega primanjkljaja zmanjšanju deleža javnofinančnih prihodkov oziroma povečanju deleža odhodkov v letu 2009/2010, po prilagoditvi za učinek imenovalca zaradi velika padca nominalnega BDP. Vpliv zmanjšanja gospodarske dejavnosti na javne finance se je z recesijo v povezavi z velikimi upadi na finančnih in nepremičninskih trgih, ki sta bila do zdaj dva od glavnih virov prihodkov, še povečal. Poleg tega je povečanje primanjkljaja v letu 2009/2010 za približno eno četrtino posledica spodbujevalnih ukrepov, ki jih je vlada sprejela v skladu z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva in skupaj znašajo 11⁄2 % BDP, in vzporedno s tem sprejete odločitve, da se avtomatskim stabilizatorjem omogoči polno delovanje v podporo gospodarstvu. Zaradi hitrega poslabšanja javnih financ je imelo Združeno kraljestvo precej manj možnosti za izvajanje ohlapnejše fiskalne politike, ne da bi pri tem ogrozilo proračunsko vzdržnost, zaradi česar je treba hitro izboljšati proračunsko stanje. V skladu z izhodno strategijo, ki jo zagovarja Svet, in da se do leta 2014/2015 odpravi čezmerni primanjkljaj in ponovno dosežejo vzdržne javne finance, je treba izvajati še bolj restriktivno fiskalno politiko. Z izvajanjem konsolidacijskih načrtov, opredeljenih v programu, bo podprta srednjeročna vzdržnost, izboljšala pa se bo tudi fiskalna naravnanost.

| (6) | V skladu s posodobljeno različico naj bi se delež javnofinančnega primanjkljaja v letu 2010/2011 iz leta v leto zmanjševal za 0,6 odstotne točke na 12,1 % BDP. Neizrazito zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja v celoti odraža načrtovano nominalno povečanje javnofinančnih prihodkov za 61⁄2 %, od česar je približno ena tretjina posledica januarja 2010 uvedenega povišanja stopnje DDV na raven, ki je veljala, preden so bili sprejeti spodbujevalni ukrepi. Po drugi strani naj bi se javnofinančni odhodki še naprej močno povečevali, čeprav počasneje: v predhodnem letu znaša to povečanje približno 41⁄2 % nominalno in 21⁄4 % realno; razmerje med odhodki in BDP glede na prejšnje leto ostaja nespremenjeno. Na splošno bodo diskrecijski ukrepi, ki bodo začeli veljati v letu 2010/2011, vključno z ukrepi, napovedanimi v predproračunskem poročilu 2008 iz novembra 2008 in v proračunu 2009 iz aprila 2009, javnofinančni primanjkljaj zmanjšali za približno 1,0 % BDP. Strukturni saldo, opredeljen kot ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, naj bi se v letu 2010/2011 z 1⁄4 % BDP izboljšal celo za manj. Ocenjeno izboljšanje strukturnega proračunskega primanjkljaja je zaradi stalne učinke sestave, ki zmanjšujejo splošno elastičnost prihodkov, bistveno manjše od neto učinka zgoraj navedenih diskrecijskih ukrepov. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s posodobljeno različico naj bi se delež javnofinančnega primanjkljaja v letu 2010/2011 iz leta v leto zmanjševal za 0,6 odstotne točke na 12,1 % BDP. Neizrazito zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja v celoti odraža načrtovano nominalno povečanje javnofinančnih prihodkov za 61⁄2 %, od česar je približno ena tretjina posledica januarja 2010 uvedenega povišanja stopnje DDV na raven, ki je veljala, preden so bili sprejeti spodbujevalni ukrepi. Po drugi strani naj bi se javnofinančni odhodki še naprej močno povečevali, čeprav počasneje: v predhodnem letu znaša to povečanje približno 41⁄2 % nominalno in 21⁄4 % realno; razmerje med odhodki in BDP glede na prejšnje leto ostaja nespremenjeno. Na splošno bodo diskrecijski ukrepi, ki bodo začeli veljati v letu 2010/2011, vključno z ukrepi, napovedanimi v predproračunskem poročilu 2008 iz novembra 2008 in v proračunu 2009 iz aprila 2009, javnofinančni primanjkljaj zmanjšali za približno 1,0 % BDP. Strukturni saldo, opredeljen kot ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, naj bi se v letu 2010/2011 z 1⁄4 % BDP izboljšal celo za manj. Ocenjeno izboljšanje strukturnega proračunskega primanjkljaja je zaradi stalne učinke sestave, ki zmanjšujejo splošno elastičnost prihodkov, bistveno manjše od neto učinka zgoraj navedenih diskrecijskih ukrepov.

| (7) | Čeprav v programu niso opredeljeni načrti za fiskalno konsolidacijo od leta 2010/2011, posodobljena različica ne vključuje srednjeročnega cilja za proračunsko stanje, s katerim bi se dosegla vzdržnost javnih financ (3). To ni v skladu z zahtevami iz Pakta za stabilnost in rast. Srednjeročna fiskalna strategija programa je bistveno manj ambiciozna, kot je 2. decembra 2009 priporočil Svet na podlagi člena 126(7), in ni v skladu s priporočilom za zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2014/2015.
  Predvsem javnofinančni primanjkljaj naj bi leta 2014/2015 – tj. v proračunskem letu, ki ga je Svet v priporočilu določil kot rok, v katerem mora Združeno kraljestvo zmanjšati primanjkljaj pod 3 % BDP – po načrtih v programu znašal 4,7 % BDP. Povprečno letno izboljšanje strukturnega primanjkljaja med letoma 2010/2011 in 2014/2015 znaša, kot so s skupno dogovorjeno metodologijo ponovno izračunale službe Komisije, samo 1,0 % BDP, kar je 3⁄4 odstotne točke manj, kot je decembra 2009 priporočil Svet. Približno 60 % zmanjšanja deleža javnofinančnega dolga v višini 71⁄2-odstotne točke med letoma 2011/2012 in 2014/2015 je rezultat načrtovanega omejevanja rasti odhodkov. Primarni javnofinančni odhodki v teh letih naj bi se povečevali v povprečju za približno 11⁄2 % na leto, kar pomeni realno zmanjšanje v povprečju za 3⁄4 % na leto. Skoraj ena četrtina zmanjšanja deleža odhodkov med letoma 2011/2012 in 2014/2015 je posledica zmanjšanja sredstev za naložbe. Diskrecijski ukrepi za povečanje prihodkov, vključno z dodatno visoko stopnjo davka na dohodek aprila 2010 in z načrtovanim povišanjem stopenj prispevkov za socialno varnost od aprila 2011, ustrezajo približno 10 % napovedanega zmanjšanja proračunskega primanjkljaja od leta 2011/2012 naprej, medtem ko je približno 30 % izboljšanja nominalnega primanjkljaja rezultat cikličnega okrevanja, predvidenega v programu. V proračunu za leto 2010, ki je bil predstavljen 24. marca 2010, je za leto 2009/2010 predviden za 1⁄2 % BDP manjši primanjkljaj, kot je predvideno v programu, z nepričakovano boljšim rezultatom, zaradi česar bo primanjkljaj v poznejših letih nižji. V proračunu so predvideni novi restriktivni fiskalni ukrepi, ki znašajo 0,1 % BDP v celotnem programskem obdobju, primanjkljaj v letu 2014/2015 pa naj bi znašal 4,2 % BDP. |
| --- | --- |

(7)

Čeprav v programu niso opredeljeni načrti za fiskalno konsolidacijo od leta 2010/2011, posodobljena različica ne vključuje srednjeročnega cilja za proračunsko stanje, s katerim bi se dosegla vzdržnost javnih financ (3). To ni v skladu z zahtevami iz Pakta za stabilnost in rast. Srednjeročna fiskalna strategija programa je bistveno manj ambiciozna, kot je 2. decembra 2009 priporočil Svet na podlagi člena 126(7), in ni v skladu s priporočilom za zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2014/2015.

Predvsem javnofinančni primanjkljaj naj bi leta 2014/2015 – tj. v proračunskem letu, ki ga je Svet v priporočilu določil kot rok, v katerem mora Združeno kraljestvo zmanjšati primanjkljaj pod 3 % BDP – po načrtih v programu znašal 4,7 % BDP. Povprečno letno izboljšanje strukturnega primanjkljaja med letoma 2010/2011 in 2014/2015 znaša, kot so s skupno dogovorjeno metodologijo ponovno izračunale službe Komisije, samo 1,0 % BDP, kar je 3⁄4 odstotne točke manj, kot je decembra 2009 priporočil Svet. Približno 60 % zmanjšanja deleža javnofinančnega dolga v višini 71⁄2-odstotne točke med letoma 2011/2012 in 2014/2015 je rezultat načrtovanega omejevanja rasti odhodkov. Primarni javnofinančni odhodki v teh letih naj bi se povečevali v povprečju za približno 11⁄2 % na leto, kar pomeni realno zmanjšanje v povprečju za 3⁄4 % na leto. Skoraj ena četrtina zmanjšanja deleža odhodkov med letoma 2011/2012 in 2014/2015 je posledica zmanjšanja sredstev za naložbe. Diskrecijski ukrepi za povečanje prihodkov, vključno z dodatno visoko stopnjo davka na dohodek aprila 2010 in z načrtovanim povišanjem stopenj prispevkov za socialno varnost od aprila 2011, ustrezajo približno 10 % napovedanega zmanjšanja proračunskega primanjkljaja od leta 2011/2012 naprej, medtem ko je približno 30 % izboljšanja nominalnega primanjkljaja rezultat cikličnega okrevanja, predvidenega v programu. V proračunu za leto 2010, ki je bil predstavljen 24. marca 2010, je za leto 2009/2010 predviden za 1⁄2 % BDP manjši primanjkljaj, kot je predvideno v programu, z nepričakovano boljšim rezultatom, zaradi česar bo primanjkljaj v poznejših letih nižji. V proračunu so predvideni novi restriktivni fiskalni ukrepi, ki znašajo 0,1 % BDP v celotnem programskem obdobju, primanjkljaj v letu 2014/2015 pa naj bi znašal 4,2 % BDP.

| (8) | Proračunski rezultati bi lahko bili v celotnem obdobju slabši od načrtovanih v programu. Službe Komisije so jeseni 2009 napovedale šibkejšo gospodarsko rast v letih 2010/2011 in 2011/2012, medtem ko letna gospodarska rast Združenega kraljestva med letoma 2012/2013 in 2014/2015 po oceni služb Komisije verjetno ne bo dosegla 31⁄4 % na leto, kot je predvideno v programu. Pri izrazito ugodnih makroekonomskih pogojih, predvidenih v programu, obstajajo tveganja za fiskalne projekcije v programu.
  Zaradi gospodarske rasti od leta 2011/2012 naprej, ki bi bila manjša od pričakovane, bi bil prekoračen v programu napovedan javnofinančni primanjkljaj. Čeprav vladni srednjeročni konsolidacijski program v veliki meri temelji na predpostavki znatne in do zdaj največje omejitve primarnih odhodkov, pa podrobni resorni načrti odhodkov (ki trenutno zajemajo obdobje samo do konca proračunskega leta 2010/2011) te predpostavke za obdobje med letoma 2011/2012 in 2014/2015 še ne podpirajo. Ker ni podrobnih resornih omejitev porabe, ki bi podpirale programske predpostavke o skupnih odhodkih, je to še dodaten vir negotovosti za srednjeročni fiskalni načrt programa. Močna upočasnitev srednjeročne rasti porabe, ki je predvidena v posodobljeni različici, predstavlja znaten izziv glede učinkovitosti in morebiten razlog za obsežno prerazporeditev prednostnih nalog za javni sektor. Pri praktičnem izvajanju se lahko pri načrtovani omejitvi odhodkov, ki še nikoli ni bila predvidena v tolikšnem obsegu in jo bo treba izvajati v daljšem obdobju, na splošno pojavijo težave. Združeno kraljestvo je zaradi ukrepov v finančnem sektorju prevzelo tudi precej pogojnih obveznosti. V okviru programa za zavarovanje premoženja (Asset Protection Scheme) je vlada prevzela jamstva za premoženje bančnega sektorja v višini skoraj 20 % BDP. Medtem ko je zelo negotovo, v kolikšni meri so zavarovana posojila in naložbe izpostavljena tveganju neplačila, bi lahko program vladi povzročil neto strošek, če stroški vladne podpore v prihodnje ne bi bili v celoti poplačani. S tem bi se lahko zmanjšala hitrost fiskalne konsolidacije. |
| --- | --- |

(8)

Proračunski rezultati bi lahko bili v celotnem obdobju slabši od načrtovanih v programu. Službe Komisije so jeseni 2009 napovedale šibkejšo gospodarsko rast v letih 2010/2011 in 2011/2012, medtem ko letna gospodarska rast Združenega kraljestva med letoma 2012/2013 in 2014/2015 po oceni služb Komisije verjetno ne bo dosegla 31⁄4 % na leto, kot je predvideno v programu. Pri izrazito ugodnih makroekonomskih pogojih, predvidenih v programu, obstajajo tveganja za fiskalne projekcije v programu.

Zaradi gospodarske rasti od leta 2011/2012 naprej, ki bi bila manjša od pričakovane, bi bil prekoračen v programu napovedan javnofinančni primanjkljaj. Čeprav vladni srednjeročni konsolidacijski program v veliki meri temelji na predpostavki znatne in do zdaj največje omejitve primarnih odhodkov, pa podrobni resorni načrti odhodkov (ki trenutno zajemajo obdobje samo do konca proračunskega leta 2010/2011) te predpostavke za obdobje med letoma 2011/2012 in 2014/2015 še ne podpirajo. Ker ni podrobnih resornih omejitev porabe, ki bi podpirale programske predpostavke o skupnih odhodkih, je to še dodaten vir negotovosti za srednjeročni fiskalni načrt programa. Močna upočasnitev srednjeročne rasti porabe, ki je predvidena v posodobljeni različici, predstavlja znaten izziv glede učinkovitosti in morebiten razlog za obsežno prerazporeditev prednostnih nalog za javni sektor. Pri praktičnem izvajanju se lahko pri načrtovani omejitvi odhodkov, ki še nikoli ni bila predvidena v tolikšnem obsegu in jo bo treba izvajati v daljšem obdobju, na splošno pojavijo težave. Združeno kraljestvo je zaradi ukrepov v finančnem sektorju prevzelo tudi precej pogojnih obveznosti. V okviru programa za zavarovanje premoženja (Asset Protection Scheme) je vlada prevzela jamstva za premoženje bančnega sektorja v višini skoraj 20 % BDP. Medtem ko je zelo negotovo, v kolikšni meri so zavarovana posojila in naložbe izpostavljena tveganju neplačila, bi lahko program vladi povzročil neto strošek, če stroški vladne podpore v prihodnje ne bi bili v celoti poplačani. S tem bi se lahko zmanjšala hitrost fiskalne konsolidacije.

| (9) | Bruto državni dolg je v letu 2009/2010 ocenjen na približno 73 % BDP, kar pomeni povečanje s 551⁄2 % v preteklem letu. Približno tri petine povečanja deleža dolga v 2009/2010 odraža velik primarni primanjkljaj, medtem ko je usklajevanje stanj in tokov zaradi zadolževanja vlade za financiranje nakupa lastniškega kapitala bančnega sektorja in njenega posojanja komercialnim finančnim institucijam prispevalo k povečanju deleža dolga za skoraj 33⁄4 odstotne točke. Delež dolga naj bi se med letoma 2010/2011 in 2014/2015 povečal za dodatnih 181⁄4 odstotne točke. Do leta 2014/2015 naj bi se delež dolga v skladu s programom stabiliziral pri približno 911⁄2 % BDP, prispevek velike nominalne rasti BDP k deležu dolga pa naj bi izravnal povečanje državnega dolga zaradi primarnega salda, ki naj bi do konca programskega obdobja ostal negativen, in povečanja plačil obresti z 21⁄4 % BDP v letu 2009/2010 na skoraj 4 % v letu 2013/2014. Delež dolga je v programskem obdobju izpostavljen tudi številnim tveganjem. Pozitivno je, da bi se z uspešno prodajo lastniškega kapitala bančnega sektorja, pridobljenega z vladnimi posegi v finančni sektor, lahko zmanjšal državni dolg. Negativna tveganja za delež dolga izvirajo predvsem iz verjetnosti, da bodo primanjkljaji večji od napovedanih, in iz negativnega učinka imenovalca (BDP) zaradi manjše realne gospodarske rasti; morebitni višji stroški izposojanja zaradi vplivov globalnega ali domačega trga bi morali biti razmeroma omejeni glede na dolgoročno strukturo Združenega kraljestva, čeprav vseeno ne bi bili v pomoč. |
| --- | --- |

(9)

Bruto državni dolg je v letu 2009/2010 ocenjen na približno 73 % BDP, kar pomeni povečanje s 551⁄2 % v preteklem letu. Približno tri petine povečanja deleža dolga v 2009/2010 odraža velik primarni primanjkljaj, medtem ko je usklajevanje stanj in tokov zaradi zadolževanja vlade za financiranje nakupa lastniškega kapitala bančnega sektorja in njenega posojanja komercialnim finančnim institucijam prispevalo k povečanju deleža dolga za skoraj 33⁄4 odstotne točke. Delež dolga naj bi se med letoma 2010/2011 in 2014/2015 povečal za dodatnih 181⁄4 odstotne točke. Do leta 2014/2015 naj bi se delež dolga v skladu s programom stabiliziral pri približno 911⁄2 % BDP, prispevek velike nominalne rasti BDP k deležu dolga pa naj bi izravnal povečanje državnega dolga zaradi primarnega salda, ki naj bi do konca programskega obdobja ostal negativen, in povečanja plačil obresti z 21⁄4 % BDP v letu 2009/2010 na skoraj 4 % v letu 2013/2014. Delež dolga je v programskem obdobju izpostavljen tudi številnim tveganjem. Pozitivno je, da bi se z uspešno prodajo lastniškega kapitala bančnega sektorja, pridobljenega z vladnimi posegi v finančni sektor, lahko zmanjšal državni dolg. Negativna tveganja za delež dolga izvirajo predvsem iz verjetnosti, da bodo primanjkljaji večji od napovedanih, in iz negativnega učinka imenovalca (BDP) zaradi manjše realne gospodarske rasti; morebitni višji stroški izposojanja zaradi vplivov globalnega ali domačega trga bi morali biti razmeroma omejeni glede na dolgoročno strukturo Združenega kraljestva, čeprav vseeno ne bi bili v pomoč.

| (10) | Iz srednjeročnih projekcij dolga, v katerih je predvideno, da se bo stopnja rasti BDP le postopoma približala vrednostim pred krizo, delež davkov pa znova dosegel ravni pred krizo ter da se bodo povečali odhodki, povezani s staranjem prebivalstva, je razvidno, da bi bila proračunska strategija, predvidena v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjih ukrepov dovolj za stabilizacijo deleža javnega dolga v BDP do leta 2020. |
| --- | --- |

(10)

Iz srednjeročnih projekcij dolga, v katerih je predvideno, da se bo stopnja rasti BDP le postopoma približala vrednostim pred krizo, delež davkov pa znova dosegel ravni pred krizo ter da se bodo povečali odhodki, povezani s staranjem prebivalstva, je razvidno, da bi bila proračunska strategija, predvidena v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjih ukrepov dovolj za stabilizacijo deleža javnega dolga v BDP do leta 2020.

| (11) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja je blizu povprečja EU, vendar proračunsko stanje v letu 2009, kot je ocenjeno v programu, pomeni tveganje za vzdržne javne finance, tudi če se ne upošteva dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva. Doseganje primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bi skupaj s strukturnimi reformami prispevalo k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki jih je Komisija v Poročilu o vzdržnosti 2009 (4) ocenila kot velika. Delež bruto dolga je v celotnem programskem obdobju nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe. |
| --- | --- |

(11)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja je blizu povprečja EU, vendar proračunsko stanje v letu 2009, kot je ocenjeno v programu, pomeni tveganje za vzdržne javne finance, tudi če se ne upošteva dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva. Doseganje primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bi skupaj s strukturnimi reformami prispevalo k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki jih je Komisija v Poročilu o vzdržnosti 2009 (4) ocenila kot velika. Delež bruto dolga je v celotnem programskem obdobju nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe.

| (12) | V zakonu o fiskalni odgovornosti (Fiscal Responsibility Act), ki ga je 10. februarja 2010 odobril parlament, je opredeljen zakonski fiskalni načrt za organe Združenega kraljestva. Zakon o fiskalni odgovornosti določa načrt fiskalne konsolidacije, ki zahteva od vlade, da v štirih letih za polovico zmanjša neto izposojanje javnega sektorja, izračunano kot delež BDP, v primerjavi z napovedano najvišjo vrednostjo v letu 2009/2010. Vlada v sekundarni zakonodaji na podlagi Zakona določi cilj v zvezi z zadolževanjem v višini največ 5,5 odstotka BDP v letu 2013/2014. Načrt fiskalne konsolidacije od vlade zahteva tudi, da: od leta 2009/2010 do leta 2015/2016 zmanjša izposojanje, izračunano kot delež BDP, in zagotovi zmanjšanje neto dolga javnega sektorja, izračunanega kot delež BDP, v letu 2015/2016. Bolj specifični nadzor porabe se izvaja prek sistema večletnih „pregledov porabe“, ki določa načrte za skupno porabo in omejitve po resorjih za predvidljive odhodke („resorne omejitve odhodkov“). Javna poraba ni bila vedno dovolj omejena, saj so skupni odhodki med letoma 2002/2003 in 2008/2009 v povprečju presegali prvotne zgornje meje, določene v pregledih porabe. V skladu z zakonom o fiskalni odgovornosti mora vlada (parlamentu) zagotoviti pojasnilo, če cilji niso doseženi. Da bi zmanjšali tveganje za neizpolnitev ciljev, bi bilo koristno izboljšati mehanizem, s katerim bi lahko ocenili realnost teh ciljev, in pripraviti načrt za nepredvidene dogodke – ki bi se izvedel, če bi se temeljne predpostavke in makroekonomske napovedi izkazale za netočne.
  Zakon o fiskalni odgovornosti je na splošno korak v pravo smer, vendar pa je konsolidacijski načrt iz zakona bistveno manj ambiciozen kot priporočilo Sveta na podlagi člena 126(7) z dne 2. decembra 2009 in ni v skladu z zmanjšanjem primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP do leta 2014/2015. |
| --- | --- |

(12)

V zakonu o fiskalni odgovornosti (Fiscal Responsibility Act), ki ga je 10. februarja 2010 odobril parlament, je opredeljen zakonski fiskalni načrt za organe Združenega kraljestva. Zakon o fiskalni odgovornosti določa načrt fiskalne konsolidacije, ki zahteva od vlade, da v štirih letih za polovico zmanjša neto izposojanje javnega sektorja, izračunano kot delež BDP, v primerjavi z napovedano najvišjo vrednostjo v letu 2009/2010. Vlada v sekundarni zakonodaji na podlagi Zakona določi cilj v zvezi z zadolževanjem v višini največ 5,5 odstotka BDP v letu 2013/2014. Načrt fiskalne konsolidacije od vlade zahteva tudi, da: od leta 2009/2010 do leta 2015/2016 zmanjša izposojanje, izračunano kot delež BDP, in zagotovi zmanjšanje neto dolga javnega sektorja, izračunanega kot delež BDP, v letu 2015/2016. Bolj specifični nadzor porabe se izvaja prek sistema večletnih „pregledov porabe“, ki določa načrte za skupno porabo in omejitve po resorjih za predvidljive odhodke („resorne omejitve odhodkov“). Javna poraba ni bila vedno dovolj omejena, saj so skupni odhodki med letoma 2002/2003 in 2008/2009 v povprečju presegali prvotne zgornje meje, določene v pregledih porabe. V skladu z zakonom o fiskalni odgovornosti mora vlada (parlamentu) zagotoviti pojasnilo, če cilji niso doseženi. Da bi zmanjšali tveganje za neizpolnitev ciljev, bi bilo koristno izboljšati mehanizem, s katerim bi lahko ocenili realnost teh ciljev, in pripraviti načrt za nepredvidene dogodke – ki bi se izvedel, če bi se temeljne predpostavke in makroekonomske napovedi izkazale za netočne.

Zakon o fiskalni odgovornosti je na splošno korak v pravo smer, vendar pa je konsolidacijski načrt iz zakona bistveno manj ambiciozen kot priporočilo Sveta na podlagi člena 126(7) z dne 2. decembra 2009 in ni v skladu z zmanjšanjem primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP do leta 2014/2015.

| (13) | Povečanje deleža javnofinančnih odhodkov od leta 2000 in še večje povečanje v zadnjih letih poudarjata potrebo po zagotovitvi uspešnosti in stroškovne učinkovitosti javne porabe v Združenem kraljestvu. V triletnem obdobju, ki je zajeto v celovitem pregledu porabe iz leta 2007 (tj. med letoma 2008/2009 in 2010/2011), se je vlada Združenega kraljestva zavezala, da bo s stroškovno učinkovitim pristopom k porabi ustvarila nadaljnje prihranke v višini dodatnih 21⁄2 % BDP. Približno ena petina slednjega zneska so prihranki, ki jih vlada namerava ustvariti v obdobju, ki je zajeto v celovitem pregledu porabe iz leta 2007. Ti načrti temeljijo na ugotovitvah njenega enoletnega programa operativne učinkovitosti, v katerem je bila preučena operativna poraba v javnem sektorju in ugotovljeno, da je mogoče do 2013/2014 v primerjavi z 2007/2008 ustvariti letne prihranke v višini 1 % BDP. Ocenjevanje uspešnosti teh ambicioznih in dobro zasnovanih pobud za učinkovitost bo pomemben element pri dokazovanju, da resnično izboljšujejo kakovost javnih financ in omejujejo obseg javne porabe. Glede na to bi bilo treba pozdraviti napovedane načrte, da državni urad za revizijo oceni prihranke, dosežene na podlagi celovitega pregleda porabe iz leta 2007. Poleg tega program javne vrednosti (Public Value Programme) upravičeno izpostavlja ustvarjanje prihrankov s stroškovno učinkovitostjo v sektorju javnega zdravstva, ki naj bi do leta 2012/2013 dosegli približno 1⁄2 % BDP na leto, ker se je poraba za nacionalno zdravstveno službo Združenega kraljestva od leta 2000 zelo povečala, produktivnost pa kljub boljšim rezultatom na področju zdravja zmanjšala. |
| --- | --- |

(13)

Povečanje deleža javnofinančnih odhodkov od leta 2000 in še večje povečanje v zadnjih letih poudarjata potrebo po zagotovitvi uspešnosti in stroškovne učinkovitosti javne porabe v Združenem kraljestvu. V triletnem obdobju, ki je zajeto v celovitem pregledu porabe iz leta 2007 (tj. med letoma 2008/2009 in 2010/2011), se je vlada Združenega kraljestva zavezala, da bo s stroškovno učinkovitim pristopom k porabi ustvarila nadaljnje prihranke v višini dodatnih 21⁄2 % BDP. Približno ena petina slednjega zneska so prihranki, ki jih vlada namerava ustvariti v obdobju, ki je zajeto v celovitem pregledu porabe iz leta 2007. Ti načrti temeljijo na ugotovitvah njenega enoletnega programa operativne učinkovitosti, v katerem je bila preučena operativna poraba v javnem sektorju in ugotovljeno, da je mogoče do 2013/2014 v primerjavi z 2007/2008 ustvariti letne prihranke v višini 1 % BDP. Ocenjevanje uspešnosti teh ambicioznih in dobro zasnovanih pobud za učinkovitost bo pomemben element pri dokazovanju, da resnično izboljšujejo kakovost javnih financ in omejujejo obseg javne porabe. Glede na to bi bilo treba pozdraviti napovedane načrte, da državni urad za revizijo oceni prihranke, dosežene na podlagi celovitega pregleda porabe iz leta 2007. Poleg tega program javne vrednosti (Public Value Programme) upravičeno izpostavlja ustvarjanje prihrankov s stroškovno učinkovitostjo v sektorju javnega zdravstva, ki naj bi do leta 2012/2013 dosegli približno 1⁄2 % BDP na leto, ker se je poraba za nacionalno zdravstveno službo Združenega kraljestva od leta 2000 zelo povečala, produktivnost pa kljub boljšim rezultatom na področju zdravja zmanjšala.

| (14) | Proračunska strategija za leto 2010/2011 iz programa je na splošno skladna s priporočili Sveta na podlagi člena 126(7), kar zlasti velja za začetek konsolidacije v navedenem letu. Od leta 2011/2012 naprej pa proračunska strategija ni skladna s priporočili Sveta na podlagi člena 126(7). Tako naj bi bil javnofinančni primanjkljaj celo ob upoštevanju vseh zahtev v letu 2014/2015 – rok iz priporočila iz decembra 2009, do katerega mora Združeno kraljestvo odpraviti čezmerni primanjkljaj – precej nad referenčno vrednostjo 3 % BDP (4,7 % BDP), poleg tega pa je izpostavljen zgoraj navedenim negativnim tveganjem. Poleg tega so ukrepi, napovedani po priporočilu Sveta v predproračunskem poročilu 2009 z dne 9. decembra 2009, kazali na nekoliko manj restriktivno fiskalno politiko med letoma 2010/2011 in 2012/2013 v primerjavi s fiskalnimi načrti v proračunu 2009 iz aprila 2009, kar je v skladu s priporočilom Sveta, da se je treba „izogniti drugim ukrepom, ki prispevajo k slabšanju javnih financ“. Kot so po skupno dogovorjeni metodologiji ponovno izračunale službe Komisije, znaša povprečno letno izboljšanje strukturnega primanjkljaja med letoma 2010/2011 in 2014/2015, 1,0 % BDP, kar je 3⁄4 odstotne točke manj, kot je decembra 2009 priporočil Svet. Glede na projekcije dolga iz programa in zgoraj navedenih tveganj proračunska strategija ne zadostuje nujno za zmanjšanje razmerja med BDP in dolgom. |
| --- | --- |

(14)

Proračunska strategija za leto 2010/2011 iz programa je na splošno skladna s priporočili Sveta na podlagi člena 126(7), kar zlasti velja za začetek konsolidacije v navedenem letu. Od leta 2011/2012 naprej pa proračunska strategija ni skladna s priporočili Sveta na podlagi člena 126(7). Tako naj bi bil javnofinančni primanjkljaj celo ob upoštevanju vseh zahtev v letu 2014/2015 – rok iz priporočila iz decembra 2009, do katerega mora Združeno kraljestvo odpraviti čezmerni primanjkljaj – precej nad referenčno vrednostjo 3 % BDP (4,7 % BDP), poleg tega pa je izpostavljen zgoraj navedenim negativnim tveganjem. Poleg tega so ukrepi, napovedani po priporočilu Sveta v predproračunskem poročilu 2009 z dne 9. decembra 2009, kazali na nekoliko manj restriktivno fiskalno politiko med letoma 2010/2011 in 2012/2013 v primerjavi s fiskalnimi načrti v proračunu 2009 iz aprila 2009, kar je v skladu s priporočilom Sveta, da se je treba „izogniti drugim ukrepom, ki prispevajo k slabšanju javnih financ“. Kot so po skupno dogovorjeni metodologiji ponovno izračunale službe Komisije, znaša povprečno letno izboljšanje strukturnega primanjkljaja med letoma 2010/2011 in 2014/2015, 1,0 % BDP, kar je 3⁄4 odstotne točke manj, kot je decembra 2009 priporočil Svet. Glede na projekcije dolga iz programa in zgoraj navedenih tveganj proračunska strategija ne zadostuje nujno za zmanjšanje razmerja med BDP in dolgom.

| (15) | Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri pomembni obvezni in neobvezni podatki (5). Svet je v svojih priporočilih v skladu s členom 126(7) z dne 2. decembra 2009 za odpravo čezmernega primanjkljaja Združeno kraljestvo tudi pozval, naj v posebnem poglavju v posodobljenih različicah programa za konvergenco poroča o napredku, doseženem pri izvajanju strategije fiskalne konsolidacije za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Združeno kraljestvo ni popolnoma upoštevalo tega priporočila, čeprav so bili podatki vključeni v program. |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri pomembni obvezni in neobvezni podatki (5). Svet je v svojih priporočilih v skladu s členom 126(7) z dne 2. decembra 2009 za odpravo čezmernega primanjkljaja Združeno kraljestvo tudi pozval, naj v posebnem poglavju v posodobljenih različicah programa za konvergenco poroča o napredku, doseženem pri izvajanju strategije fiskalne konsolidacije za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja. Združeno kraljestvo ni popolnoma upoštevalo tega priporočila, čeprav so bili podatki vključeni v program.

Splošni sklep je, da fiskalna strategija v programu za konvergenco ni dovolj ambiciozna in jo je treba znatno izboljšati, da bo skladna s priporočili Sveta na podlagi člena 126(7) PDEU z dne 2. decembra 2009. Kombinacija delovanja avtomatskih stabilizatorjev, zmanjšanja cen premoženja in fiskalne spodbude je povzročila veliko poslabšanje javnih financ Združenega kraljestva. Stanje javnih financ je dodatno poslabšalo dejstvo, da je bil primanjkljaj Združenega kraljestva izpostavljen tveganju prekoračitve referenčne vrednosti 3 % BDP že v obdobju pred krizo. Restriktivna fiskalna politika v letu 2010/2011 je primerna. Verjeten časovni okvir, v katerem se lahko ponovno vzpostavi vzdržno javnofinančno stanje, kot je določeno v Paktu za stabilnost in rast, zahteva znatne dodatne restriktivne fiskalne ukrepe, ki presegajo trenutno načrtovane. Ker bo večji del napovedanega zmanjšanja primanjkljaja v srednjeročnem obdobju dosežen s strožjim načrtom skupne porabe med letoma 2011/2012 in 2014/2015, je dejstvo, da ni podrobnih resornih omejitev porabe, ki bi podpirale te cilje v zvezi z odhodki, vir negotovosti. Ali bodo organi Združenega kraljestva uspešni pri napovedani konsolidaciji, je nadalje vprašljivo zaradi nevarnosti, da bi bil lahko makroekonomski okvir manj ugoden, kot so ga predvideli organi, pa tudi zaradi negotovosti v zvezi s posojili bančnega sektorja in naložbami, ki jih je zavarovala vlada. Ob upoštevanju negativnih tveganj za fiskalne projekcije Združenega kraljestva je za bližnjo prihodnost in srednjeročno obdobje potreben ambicioznejši konsolidacijski načrt. Doseganje primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju bi prispevalo tudi k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki jih je Komisija za Združeno kraljestvo v poročilu o vzdržnosti iz leta 2009 ocenila kot velika.

Glede na zgornje ocene in priporočila v skladu s členom 126(7) PDEU z dne 2. decembra 2009 naj (si) Združeno kraljestvo:

| (i) | v letu 2010/11 ne sprejema dodatnih ukrepov, ki bi prispevali k slabšanju javnih financ, in naj v primeru šibkejše gospodarske rasti, kot je predvidena v programu, omeji javnofinančni primanjkljaj v letu 2010/2011 vsaj toliko, kot je bilo napovedano v programu iz januarja 2010, če se uresničijo tveganja, povezana z dejstvom, da je makroekonomski scenarij iz programa ugodnejši od scenarija, na katerem temelji priporočilo na podlagi člena 126(7); |
| --- | --- |

(i)

v letu 2010/11 ne sprejema dodatnih ukrepov, ki bi prispevali k slabšanju javnih financ, in naj v primeru šibkejše gospodarske rasti, kot je predvidena v programu, omeji javnofinančni primanjkljaj v letu 2010/2011 vsaj toliko, kot je bilo napovedano v programu iz januarja 2010, če se uresničijo tveganja, povezana z dejstvom, da je makroekonomski scenarij iz programa ugodnejši od scenarija, na katerem temelji priporočilo na podlagi člena 126(7);

| (ii) | prizadeva za ambicioznejše zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe najpozneje do leta 2014/2015, vključno s povečanjem načrtovane hitrosti fiskalnega prilagajanja od leta 2011/2012 naprej, kakor je priporočil Svet v skladu s členom 126(7), in izkoristi vse dodatne priložnosti, tudi tiste, ki izhajajo iz nepričakovano ugodnih gospodarskih in tržnih pogojev, za hitrejše zmanjševanje deleža bruto dolga proti referenčni vrednosti 60 % BDP, ter tako izboljša tudi dolgoročno vzdržnost javnih financ; |
| --- | --- |

(ii)

prizadeva za ambicioznejše zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe najpozneje do leta 2014/2015, vključno s povečanjem načrtovane hitrosti fiskalnega prilagajanja od leta 2011/2012 naprej, kakor je priporočil Svet v skladu s členom 126(7), in izkoristi vse dodatne priložnosti, tudi tiste, ki izhajajo iz nepričakovano ugodnih gospodarskih in tržnih pogojev, za hitrejše zmanjševanje deleža bruto dolga proti referenčni vrednosti 60 % BDP, ter tako izboljša tudi dolgoročno vzdržnost javnih financ;

| (iii) | leta 2010 objavi podrobne resorne omejitve porabe, na katerih temeljijo projekcije vseh odhodkov, vsaj za tri leta po letu 2010/2011; |
| --- | --- |

(iii)

leta 2010 objavi podrobne resorne omejitve porabe, na katerih temeljijo projekcije vseh odhodkov, vsaj za tri leta po letu 2010/2011;

| (iv) | izvede ukrepe iz programa operativne učinkovitosti in drugih pobud za izboljšanje stroškovne učinkovitosti, da se z učinkovitostjo odhodkov ustvarijo prihranki. |
| --- | --- |

(iv)

izvede ukrepe iz programa operativne učinkovitosti in drugih pobud za izboljšanje stroškovne učinkovitosti, da se z učinkovitostjo odhodkov ustvarijo prihranki.

Združeno kraljestvo naj tudi bolje upošteva zahteve glede zagotavljanja podatkov v skladu s kodeksom ravnanja.

Združeno kraljestvo naj v oceno učinkovitosti ukrepov, sprejetih v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, pravočasno predloži dodatek k programu in v njem poroča o napredku pri izvajanju priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) z dne 2. decembra 2009, in naj podrobno opiše konsolidacijsko strategijo, ki bo potrebna za odpravo čezmernega primanjkljaja. Svet ponovno poziva, da morajo vse naslednje posodobljene različice vsebovati poglavje s tovrstnimi informacijami, dokler je država članica v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 | 2014/2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PK jan. 2010 | –1,3 | –3,5 | 2,0 | 3,3 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |
| KOM nov. 2009 | 0,6 | –4,6 | 0,9 | 1,9 | — | — | — |
| PK dec. 2008 | –0,3 | –0,5 | 2,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | — |
| Inflacija po HICP
  (v %) | PK jan. 2010 | 3,8 | 2,3 | 2,0 | 1,5 | 1,8 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2009 | 3,6 | 2,0 | 1,4 | 1,6 | — | — | — |
| PK dec. 2008 | 3,8 | 1,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | — |
| Proizvodna vrzel (6)

  (v % potencialnega BDP) | PK jan. 2010 | 0,0 | –4,6 | –4,4 | –2,8 | –1,5 | –0,4 | 0,5 |
| KOM nov. 2009 (7) | 0,4 | –3,7 | –3,5 | –2,7 | — | — | — |
| PK dec. 2008 | –0,5 | –2,4 | –2,1 | –1,2 | –0,4 | 0,2 | — |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) (8) | PK jan. 2010 | — | — | — | — | — | — | — |
| KOM nov. 2009 | –1,4 | –2,2 | –1,4 | –0,7 | — | — | — |
| PK dec. 2008 | — | — | — | — | — | — | — |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PK jan. 2010
   (9) | 36,6 | 34,8 | 35,4 | 36,7 | 37,1 | 37,2 | 37,1 |
| KOM nov. 2009 | 41,9 | 38,4 | 39,2 | 39,8 | — | — | — |
| PK dec. 2008 | 36,7 | 35,5 | 36,6 | 37,3 | 37,7 | 38,0 | — |
| Javnofinančni odhodki
  (v % BDP) | PK jan. 2010
   (9) | 43,4 | 47,4 | 47,4 | 45,8 | 44,2 | 42,7 | 41,5 |
| KOM nov. 2009 | 49,0 | 51,2 | 51,5 | 50,3 | — | — | — |
| PK dec. 2008 | 42,2 | 43,7 | 43,7 | 42,9 | 42,1 | 41,4 | — |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | –6,9 | –12,7 | –12,1 | –9,2 | –7,4 | –5,6 | –4,7 |
| KOM nov. 2009 | –6,9 | –13,0 | –12,5 | –10,7 | — | — | — |
| PK dec. 2008 | –5,5 | –8,2 | –7,1 | –5,6 | –4,4 | –3,4 | — |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | –4,7 | –10,5 | –9,1 | –5,7 | –3,7 | –1,8 | –0,9 |
| KOM nov. 2009 | –4,8 | –11,0 | –9,6 | –7,5 | — | — | — |
| PK dec. 2008 | –3,4 | –6,4 | –4,5 | –2,6 | –1,4 | –0,3 | — |
| Ciklično prilagojeni saldo (6)

  (v % BDP) | PK jan. 2010 | –6,9 | –10,8 | –10,3 | –8,0 | –6,8 | –5,5 | –4,9 |
| KOM nov. 2009 | –7,1 | –11,5 | –11,0 | –9,6 | — | — | — |
| PK dec. 2008 | –5,3 | –7,2 | –6,2 | –5,1 | –4,2 | –3,5 | — |
| Strukturni saldo (10)

  (v % BDP) | PK jan. 2010 | –6,2 | –10,5 | –10,3 | –8,0 | –6,8 | –5,5 | –4,9 |
| KOM nov. 2009 | –6,3 | –11,4 | –11,0 | –9,6 | — | — | — |
| PK dec. 2008 | –5,3 | –7,2 | –6,2 | –5,1 | –4,2 | –3,5 | — |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PK jan. 2010 | 55,5 | 72,9 | 82,1 | 88,0 | 90,9 | 91,6 | 91,2 |
| KOM nov. 2009 | 55,5 | 71,7 | 81,9 | 89,0 | — | — | — |
| PK dec. 2008 | 52,9 | 60,5 | 65,1 | 67,5 | 68,6 | 68,5 | — |
| Vir:


  Program za konvergenco (PK); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

2014/2015

Realni BDP

(spremembe v %)

PK jan. 2010

–1,3

–3,5

2,0

3,3

3,3

3,3

3,3

KOM nov. 2009

0,6

–4,6

0,9

1,9

—

—

—

PK dec. 2008

–0,3

–0,5

2,0

3,0

3,0

3,0

—

Inflacija po HICP

(v %)

PK jan. 2010

3,8

2,3

2,0

1,5

1,8

2,0

2,0

KOM nov. 2009

3,6

2,0

1,4

1,6

—

—

—

PK dec. 2008

3,8

1,0

2,0

2,0

2,0

2,0

—

Proizvodna vrzel (6)

(v % potencialnega BDP)

PK jan. 2010

0,0

–4,6

–4,4

–2,8

–1,5

–0,4

0,5

KOM nov. 2009 (7)

0,4

–3,7

–3,5

–2,7

—

—

—

PK dec. 2008

–0,5

–2,4

–2,1

–1,2

–0,4

0,2

—

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP) (8)

PK jan. 2010

—

—

—

—

—

—

—

KOM nov. 2009

–1,4

–2,2

–1,4

–0,7

—

—

—

PK dec. 2008

—

—

—

—

—

—

—

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PK jan. 2010
   (9)

36,6

34,8

35,4

36,7

37,1

37,2

37,1

KOM nov. 2009

41,9

38,4

39,2

39,8

—

—

—

PK dec. 2008

36,7

35,5

36,6

37,3

37,7

38,0

—

Javnofinančni odhodki

(v % BDP)

PK jan. 2010
   (9)

43,4

47,4

47,4

45,8

44,2

42,7

41,5

KOM nov. 2009

49,0

51,2

51,5

50,3

—

—

—

PK dec. 2008

42,2

43,7

43,7

42,9

42,1

41,4

—

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PK jan. 2010

–6,9

–12,7

–12,1

–9,2

–7,4

–5,6

–4,7

KOM nov. 2009

–6,9

–13,0

–12,5

–10,7

—

—

—

PK dec. 2008

–5,5

–8,2

–7,1

–5,6

–4,4

–3,4

—

Primarni saldo

(v % BDP)

PK jan. 2010

–4,7

–10,5

–9,1

–5,7

–3,7

–1,8

–0,9

KOM nov. 2009

–4,8

–11,0

–9,6

–7,5

—

—

—

PK dec. 2008

–3,4

–6,4

–4,5

–2,6

–1,4

–0,3

—

Ciklično prilagojeni saldo (6)

(v % BDP)

PK jan. 2010

–6,9

–10,8

–10,3

–8,0

–6,8

–5,5

–4,9

KOM nov. 2009

–7,1

–11,5

–11,0

–9,6

—

—

—

PK dec. 2008

–5,3

–7,2

–6,2

–5,1

–4,2

–3,5

—

Strukturni saldo (10)

(v % BDP)

PK jan. 2010

–6,2

–10,5

–10,3

–8,0

–6,8

–5,5

–4,9

KOM nov. 2009

–6,3

–11,4

–11,0

–9,6

—

—

—

PK dec. 2008

–5,3

–7,2

–6,2

–5,1

–4,2

–3,5

—

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PK jan. 2010

55,5

72,9

82,1

88,0

90,9

91,6

91,2

KOM nov. 2009

55,5

71,7

81,9

89,0

—

—

—

PK dec. 2008

52,9

60,5

65,1

67,5

68,6

68,5

—

Vir:

Program za konvergenco (PK); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_sl.htm

(2)  V oceni so upoštevane zlasti napoved služb Komisije iz jeseni 2009 in tudi druge, nove informacije.

(3)  Srednjeročni cilj posamezne države bi moral upoštevati tri elemente: (i) saldo, s katerim bi se delež dolga stabiliziral pri referenčni vrednosti 60 % BDP (glede na dolgoročno potencialno rast), kar državam članicam z razmeroma majhnim dolgom daje proračunski manevrski prostor; (ii) dodatna prizadevanja za zmanjšanje dolga držav članic, katerih delež dolga presega referenčno vrednost (60 % BDP), kar pomeni hitro približevanje k tej vrednosti; in (iii) del prilagoditve za kritje sedanje vrednosti povečanja javnofinančnih odhodkov zaradi staranja prebivalstva v prihodnosti.

(4)  V sklepih Sveta z dne 10. novembra 2009 o vzdržnosti javnih financ „Svet [...] poziva države članice, naj se v prihodnjih programih za stabilnost in konvergenco posvetijo predvsem strategijam za doseganje vzdržnosti“, poleg tega pa „poziva Komisijo, naj skupaj z Odborom za ekonomsko politiko in Ekonomsko-finančnim odborom še pred objavo naslednjega poročila o vzdržnosti dodatno razvije metodologijo za ocenjevanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ“, ki naj bi bilo objavljeno leta 2012.

(5)  Zlasti dejstvo, da ni podatkov o trgu dela, je znatno otežilo ponovni izračun proizvodnih vrzeli v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo.

(6)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojenih saldi iz programov glede na izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,5 %, 0,8 %, 0,8 % in 1,1 % v tem zaporedju v obdobju 2008–2011.

(8)  Podatki za koledarska leta.

(9)  Podatkov o prihodkih in odhodkih v programu Združenega kraljestva za sektor država niso podani na podlagi usklajenega sistema ERA95. Podatki v tabeli temeljijo na Tabeli 2.7 iz dodatnega gradiva predproračunskega poročila 2009. Podatki o javnofinančnih prihodkih in odhodkih med letom 2011/2012 in 2014/2015 so izpeljani iz projekcij za javni sektor.

(10)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi so na podlagi informacij iz najnovejšega programa ocenjeni na 0,7 % BDP v letu 2008/2009 (povečevanje primanjkljaja) in 0,3 % BDP v letu 2009/2010.

Vir:

Program za konvergenco (PK); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 4.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/24

---

Menjalni tečaji eura (1)

3. junija 2010

2010/C 146/05

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2268 |
| JPY | japonski jen | 113,74 |
| DKK | danska krona | 7,4413 |
| GBP | funt šterling | 0,83570 |
| SEK | švedska krona | 9,5210 |
| CHF | švicarski frank | 1,4149 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,8660 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,750 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 275,20 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7085 |
| PLN | poljski zlot | 4,0705 |
| RON | romunski leu | 4,1900 |
| TRY | turška lira | 1,9317 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4469 |
| CAD | kanadski dolar | 1,2734 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,5586 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7896 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7223 |
| KRW | južnokorejski won | 1 469,46 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,3434 |
| CNY | kitajski juan | 8,3768 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2620 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 276,70 |
| MYR | malezijski ringit | 4,0061 |
| PHP | filipinski peso | 56,846 |
| RUB | ruski rubelj | 37,9828 |
| THB | tajski bat | 39,969 |
| BRL | brazilski real | 2,2262 |
| MXN | mehiški peso | 15,6245 |
| INR | indijska rupija | 57,2550 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2268

JPY

japonski jen

113,74

DKK

danska krona

7,4413

GBP

funt šterling

0,83570

SEK

švedska krona

9,5210

CHF

švicarski frank

1,4149

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,8660

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,750

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

275,20

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7085

PLN

poljski zlot

4,0705

RON

romunski leu

4,1900

TRY

turška lira

1,9317

AUD

avstralski dolar

1,4469

CAD

kanadski dolar

1,2734

HKD

hongkonški dolar

9,5586

NZD

novozelandski dolar

1,7896

SGD

singapurski dolar

1,7223

KRW

južnokorejski won

1 469,46

ZAR

južnoafriški rand

9,3434

CNY

kitajski juan

8,3768

HRK

hrvaška kuna

7,2620

IDR

indonezijska rupija

11 276,70

MYR

malezijski ringit

4,0061

PHP

filipinski peso

56,846

RUB

ruski rubelj

37,9828

THB

tajski bat

39,969

BRL

brazilski real

2,2262

MXN

mehiški peso

15,6245

INR

indijska rupija

57,2550

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 4.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/25

---

ODLOČITVE O ZAKLJUČKU FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE PO UMIKU PRIGLASITVE DRŽAVE ČLANICE

Državna Pomoč – Nemčija

(Členi 107 do 109 Pogodbe o delovanju Evropske unije)

Sporočilo Komisije na podlagi člena 108(2) PDEU – Umik priglasitve

Državna pomoč C 28/08 (ex N 345/06) – Dodatek za MSP v korist podjetja Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 146/06

Po evidentiranju, da je Nemčija 25. februarja 2010 umaknila priglasitev, se je Komisija odločila zaključiti formalni postopek preiskave (1) po členu 108(2) PDEU, ki je bil sprožen 17. junija 2008 v zvezi z zgoraj navedenim ukrepom, in ne bo nadaljevala tega projekta pomoči.

---

(1)  UL C 268, 23.10.2008, str. 23.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 4.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/26

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 146/07

| 1. | Komisija je 28. maja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Avnet Inc. („Avnet“, ZDA) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Bell Micro Products Inc. („Bell Micro“, ZDA). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 28. maja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Avnet Inc. („Avnet“, ZDA) z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Bell Micro Products Inc. („Bell Micro“, ZDA).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje Avnet: prodaja elektronskih komponent, računalniških izdelkov in tehnoloških storitev, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje Avnet: prodaja elektronskih komponent, računalniških izdelkov in tehnoloških storitev,

| — | za podjetje Bell Micro: distribucija izdelkov in sistemov za shranjevanje podatkov, računalniških izdelkov, perifernih enot in programske opreme ter storitve z dodano vrednostjo. |
| --- | --- |

—

za podjetje Bell Micro: distribucija izdelkov in sistemov za shranjevanje podatkov, računalniških izdelkov, perifernih enot in programske opreme ter storitve z dodano vrednostjo.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---

| 4.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/27

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 146/08

| 1. | Komisija je 28. maja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Univar Europe Holdings B.V. („Univar“, Nizozemska), ki je pod popolnim nadzorom skladov, ki jim svetuje in jih upravlja družba CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC“, Luksemburg), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Eurochem Holding B.V. („Eurochem“, Nizozemska). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 28. maja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Univar Europe Holdings B.V. („Univar“, Nizozemska), ki je pod popolnim nadzorom skladov, ki jim svetuje in jih upravlja družba CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC“, Luksemburg), z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Eurochem Holding B.V. („Eurochem“, Nizozemska).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za CVC: naložbeno svetovanje investicijskim skladom in/ali upravljanje naložb v imenu teh skladov, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za CVC: naložbeno svetovanje investicijskim skladom in/ali upravljanje naložb v imenu teh skladov,

| — | za Univar: distribucija kemičnih izdelkov, |
| --- | --- |

—

za Univar: distribucija kemičnih izdelkov,

| — | za Eurochem: distribucija kemičnih izdelkov. |
| --- | --- |

—

za Eurochem: distribucija kemičnih izdelkov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---

| 4.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/28

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 146/09

| 1. | Komisija je 26. maja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Total Petrochemicals Feluy S.A. („TPF“, Belgija), ki je v lasti podjetja Total Group („Total“, Francija), z nakupom sredstev pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad delom podjetja Polimeri Europa Benelux S.A. („Polimeri“, Belgija), ki zajema proizvodno linijo polistirena podjetja Polimeri (ter s tem povezanih proizvodenj ekstrudiranega polistirena (HIPS) in kristalnega polistirena (GPPS)) v kraju Feluy, Belgija („the Target“). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 26. maja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Total Petrochemicals Feluy S.A. („TPF“, Belgija), ki je v lasti podjetja Total Group („Total“, Francija), z nakupom sredstev pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad delom podjetja Polimeri Europa Benelux S.A. („Polimeri“, Belgija), ki zajema proizvodno linijo polistirena podjetja Polimeri (ter s tem povezanih proizvodenj ekstrudiranega polistirena (HIPS) in kristalnega polistirena (GPPS)) v kraju Feluy, Belgija („the Target“).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje TPF: proizvodnja polimerov za široko potrošnjo (polietilen, polipropilen, polistiren), |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje TPF: proizvodnja polimerov za široko potrošnjo (polietilen, polipropilen, polistiren),

| — | za podjetje the Target: proizvodnja polistirena. |
| --- | --- |

—

za podjetje the Target: proizvodnja polistirena.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---

| 4.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/29

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 146/10

| 1. | Komisija je 26. maja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja KKR & Co. L.P. („KKR“, ZDA) ter Triton Managers III Limited in TFF III Limited (skupaj „Triton Fund III“, Jersey), ki so v lasti skupine Triton investment funds group („Triton“, Jersey), z nakupom delnic pridobijo skupni nadzor nad podjetjem Ambea AB („Ambea“, Švedska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 26. maja 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetja KKR & Co. L.P. („KKR“, ZDA) ter Triton Managers III Limited in TFF III Limited (skupaj „Triton Fund III“, Jersey), ki so v lasti skupine Triton investment funds group („Triton“, Jersey), z nakupom delnic pridobijo skupni nadzor nad podjetjem Ambea AB („Ambea“, Švedska) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje KKR: storitve upravljanja premoženja za javne in zasebne tržne vlagatelje, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje KKR: storitve upravljanja premoženja za javne in zasebne tržne vlagatelje,

| — | za podjetje Triton: sklad za naložbe zasebnega kapitala, |
| --- | --- |

—

za podjetje Triton: sklad za naložbe zasebnega kapitala,

| — | za podjetje Ambea: storitve zdravstvene oskrbe in nege na Švedskem, Finskem in Norveškem. |
| --- | --- |

—

za podjetje Ambea: storitve zdravstvene oskrbe in nege na Švedskem, Finskem in Norveškem.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 4.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 146/30 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 146/30

---

INFORMATIVNO OBVESTILO – JAVNO POSVETOVANJE

Geografske označbe Ukrajine

2010/C 146/11

V okviru pogajanj, ki trenutno potekajo za sklenitev sporazuma o prosti trgovini z Ukrajino, se proučuje zaščita v Evropski uniji spodaj navedenih imen (kot geografskih označb), ki so registrirana v ukrajini v skladu z zakonom št. 752-XIV o zaščiti pravic do označbe porekla blaga.

Komisija poziva države članice ali tretje države ali katere koli fizične ali pravne osebe z zakonitim interesom, ki imajo stalno prebivališče ali sedež v državi članici ali tretji državi, da vložijo ugovor z vložitvijo ustrezno utemeljene izjave.

Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v dveh mesecih po dnevu te objave. Izjave o ugovoru se pošljejo na e-naslov: AGRI-B3-GI@ec.europa.eu

Izjave o ugovoru bodo sprejete le, če bodo vložene v zgoraj navedenem roku in če bo v njih utemeljeno naslednje v zvezi z zaščito predlaganega imena:

| 1. | predlagano ime bi bilo v nasprotju z imenom rastlinske sorte ali živalske pasme, zaradi česar je verjetno, da bi tako ime zavedlo potrošnika glede resničnega porekla proizvoda; |
| --- | --- |

1.

predlagano ime bi bilo v nasprotju z imenom rastlinske sorte ali živalske pasme, zaradi česar je verjetno, da bi tako ime zavedlo potrošnika glede resničnega porekla proizvoda;

| 2. | predlagano ime bi bilo v celoti ali delno enakozvočno imenu, ki je v Evropski uniji že zaščiteno v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (1) o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT, v katero je bila vključena skupna ureditev trga za vino) in Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2) o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač; ali bi bilo navedeno v sporazumih, ki jih je Skupnost sklenila z eno od naslednjih držav:






  — | Republiko Albanijo (2006/580/ES (3): Sklep Sveta z dne 12. junija 2006 o podpisu in sklenitvi Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Albanijo na drugi strani (Protokol 3 o vzajemnih preferencialnih koncesijah za določena vina, vzajemnem priznavanju, zaščiti in nadzoru imen vin, žganih pijač in aromatiziranih vin)), |
| --- | --- | --- |

2.

predlagano ime bi bilo v celoti ali delno enakozvočno imenu, ki je v Evropski uniji že zaščiteno v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (1) o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT, v katero je bila vključena skupna ureditev trga za vino) in Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2) o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač; ali bi bilo navedeno v sporazumih, ki jih je Skupnost sklenila z eno od naslednjih držav:

—

Republiko Albanijo (2006/580/ES (3): Sklep Sveta z dne 12. junija 2006 o podpisu in sklenitvi Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Albanijo na drugi strani (Protokol 3 o vzajemnih preferencialnih koncesijah za določena vina, vzajemnem priznavanju, zaščiti in nadzoru imen vin, žganih pijač in aromatiziranih vin)),

| — | Avstralijo (94/184/ES (4): Sklep Sveta z dne 24. januarja 1994 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Avstralijo o trgovini z vinom), |
| --- | --- |

—

Avstralijo (94/184/ES (4): Sklep Sveta z dne 24. januarja 1994 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Avstralijo o trgovini z vinom),

| — | Bosno in Hercegovino (2008/474/ES (5): Sklep Sveta z dne 16. junija 2008 o sklenitvi Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani – Protokol 7), |
| --- | --- |

—

Bosno in Hercegovino (2008/474/ES (5): Sklep Sveta z dne 16. junija 2008 o sklenitvi Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani – Protokol 7),

| — | Kanado (2004/91/ES (6): Sklep Sveta z dne 30. julija 2003 o sklenitvi sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kanado o trgovini z vini in žganimi pijačami), |
| --- | --- |

—

Kanado (2004/91/ES (6): Sklep Sveta z dne 30. julija 2003 o sklenitvi sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kanado o trgovini z vini in žganimi pijačami),

| — | Republiko Čile (2002/979/ES (7): Sklep Sveta z dne 18. novembra 2002 o podpisu in začasni uporabi nekaterih določb Sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi), |
| --- | --- |

—

Republiko Čile (2002/979/ES (7): Sklep Sveta z dne 18. novembra 2002 o podpisu in začasni uporabi nekaterih določb Sporazuma o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Čile na drugi),

| — | Hrvaško (2001/918/ES (8): Sklep Sveta z dne 3. decembra 2001 o sklenitvi Dodatnega protokola o prilagoditvi trgovinskih vidikov Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Hrvaško na drugi strani na podlagi izida pogajanj med postrankama o vzajemnih preferencialnih koncesijah za posamezna vina, vzajemnem priznavanju, zaščiti in nadzoru imen vin in vzajemnem priznavanju, zaščiti in nadzoru označb za žganja in aromatizirane pijače), |
| --- | --- |

—

Hrvaško (2001/918/ES (8): Sklep Sveta z dne 3. decembra 2001 o sklenitvi Dodatnega protokola o prilagoditvi trgovinskih vidikov Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Republiko Hrvaško na drugi strani na podlagi izida pogajanj med postrankama o vzajemnih preferencialnih koncesijah za posamezna vina, vzajemnem priznavanju, zaščiti in nadzoru imen vin in vzajemnem priznavanju, zaščiti in nadzoru označb za žganja in aromatizirane pijače),

| — | Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (2001/916/ES (9): Sklep Sveta z dne 3. decembra 2001 o sklenitvi Dodatnega protokola o prilagoditvi trgovinskih vidikov Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani zaradi upoštevanja izida pogajanj med strankama o vzajemnih preferencialnih koncesijah za nekatera vina, vzajemnem priznavanju, zaščiti in nadzoru imen vin ter vzajemnem priznavanju, zaščiti in nadzoru označb za žgane pijače in aromatizirane pijače), |
| --- | --- |

—

Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo (2001/916/ES (9): Sklep Sveta z dne 3. decembra 2001 o sklenitvi Dodatnega protokola o prilagoditvi trgovinskih vidikov Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo na drugi strani zaradi upoštevanja izida pogajanj med strankama o vzajemnih preferencialnih koncesijah za nekatera vina, vzajemnem priznavanju, zaščiti in nadzoru imen vin ter vzajemnem priznavanju, zaščiti in nadzoru označb za žgane pijače in aromatizirane pijače),

| — | Mehiko (97/361/ES (10): Sklep Sveta z dne 27. maja 1997 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi mehiškimi državami o vzajemnem priznavanju in zaščiti označb za žgane pijače), |
| --- | --- |

—

Mehiko (97/361/ES (10): Sklep Sveta z dne 27. maja 1997 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi mehiškimi državami o vzajemnem priznavanju in zaščiti označb za žgane pijače),

| — | Črno goro (2007/855/ES (11): Sklep Sveta z dne 15. oktobra 2007 o podpisu in sklenitvi Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Črno goro na drugi strani), |
| --- | --- |

—

Črno goro (2007/855/ES (11): Sklep Sveta z dne 15. oktobra 2007 o podpisu in sklenitvi Začasnega sporazuma o trgovini in trgovinskih zadevah med Evropsko skupnostjo na eni strani in Republiko Črno goro na drugi strani),

| — | Južno Afriko (2002/51/ES (12): Sklep Sveta z dne 21. januarja 2002 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Južnoafriško republiko o trgovini z vinom in 2002/52/ES (13): Sklep Sveta z dne 21. januarja 2002 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Južnoafriško republiko o trgovini z žganimi pijačami), |
| --- | --- |

—

Južno Afriko (2002/51/ES (12): Sklep Sveta z dne 21. januarja 2002 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Južnoafriško republiko o trgovini z vinom in 2002/52/ES (13): Sklep Sveta z dne 21. januarja 2002 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Južnoafriško republiko o trgovini z žganimi pijačami),

| — | Švico (2002/309/ES, Euratom (14): Sklep Sveta in Komisije glede sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju z dne 4. aprila 2002 o sklenitvi sedmih sporazumov s Švicarsko konfederacijo, in zlasti Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi – Priloga 7), |
| --- | --- |

—

Švico (2002/309/ES, Euratom (14): Sklep Sveta in Komisije glede sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju z dne 4. aprila 2002 o sklenitvi sedmih sporazumov s Švicarsko konfederacijo, in zlasti Sporazum med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi – Priloga 7),

| — | Združenimi državami Amerike (2006/232/ES (15): Sklep Sveta z dne 20. decembra 2005 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o trgovini z vinom). |
| --- | --- |

—

Združenimi državami Amerike (2006/232/ES (15): Sklep Sveta z dne 20. decembra 2005 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike o trgovini z vinom).

| 3. | zaradi ugleda, slovesa in trajanja rabe blagovne znamke bi zaščita predlaganega imena verjetno zavedla potrošnika glede resničnega porekla proizvoda; |
| --- | --- |

3.

zaradi ugleda, slovesa in trajanja rabe blagovne znamke bi zaščita predlaganega imena verjetno zavedla potrošnika glede resničnega porekla proizvoda;

| 4. | zaščita predlaganega imena bi ogrozila obstoj popolnoma ali delno enakega imena ali blagovne znamke ali obstoj proizvodov, ki so bili najmanj pet let pred dnem objave tega obvestila že zakonito na trgu; |
| --- | --- |

4.

zaščita predlaganega imena bi ogrozila obstoj popolnoma ali delno enakega imena ali blagovne znamke ali obstoj proizvodov, ki so bili najmanj pet let pred dnem objave tega obvestila že zakonito na trgu;

| 5. | ali če se lahko zagotovijo podatki, na podlagi katerih se lahko sklepa, da je ime, zaščita katerega se proučuje, generično. |
| --- | --- |

5.

ali če se lahko zagotovijo podatki, na podlagi katerih se lahko sklepa, da je ime, zaščita katerega se proučuje, generično.

Zgoraj navedena merila se ocenijo glede na ozemlje Evropske unije; v primeru pravic intelektualne lastnine to pomeni samo ozemlje ali ozemlja, kjer so navedene pravice zaščitene. Morebitna zaščita navedenih imen v Evropski uniji je odvisna od uspešne zaključitve zadevnih pogajanj in kasnejšega pravnega akta.

Seznam geografskih označb za kmetijske proizvode in živila
   (16)

| Razred proizvoda | Ime, kot je registrirano v Ukrajini | Prečrkovan zapis v latinici |
| --- | --- | --- |
| Vino | Сонячна Долина | Soniachna Dolyna
  (Soniachna Dolina) |
| Vino | Новий Свiт | Novyj Svit
  (Novy Svet) |

Razred proizvoda

Ime, kot je registrirano v Ukrajini

Prečrkovan zapis v latinici

Vino

Сонячна Долина

Soniachna Dolyna

(Soniachna Dolina)

Vino

Новий Свiт

Novyj Svit

(Novy Svet)

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

(2)  UL L 36, 13.2.2008, str. 16.

(3)  UL L 239, 1.9.2006, str. 1.

(4)  UL L 86, 31.3.1994, str. 1.

(5)  UL L 169, 30.6.2008, str. 10.

(6)  UL L 35, 6.2.2004, str. 1.

(7)  UL L 352, 30.12.2002, str. 1.

(8)  UL L 342, 27.12.2001, str. 42.

(9)  UL L 342, 27.12.2001, str. 6.

(10)  UL L 152, 11.6.1997, str. 15.

(11)  UL L 345, 28.12.2007, str. 1.

(12)  UL L 28, 30.1.2002, str. 3.

(13)  UL L 28, 30.1.2002, str. 112.

(14)  UL L 114, 30.4.2002, str. 1.

(15)  UL L 87, 24.3.2006, str. 1.

(16)  Seznam so posredovali ukrajinski organi v okviru pogajanj, ki trenutno potekajo. Izpisek iz ukrajinskega registra geografskih označb, Zakon št. 752-XIV o zaščiti pravic do označbe porekla blaga z dne 16. junija 1999 (http://www.sdip.gov.ua).

---