# Euroopan unionin C 146/2010

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2010.146.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 146 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 53. vuosikerta4. kesäkuu 2010 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2010.146.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 146

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

53. vuosikerta4. kesäkuu 2010

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | LAUSUNNOT |
| | Neuvosto |
| 2010/C 146/01 | Neuvoston lausunto Espanjan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2009–2013 | 1 |
| 2010/C 146/02 | Neuvoston lausunto Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2009–2012 | 7 |
| 2010/C 146/03 | Neuvoston lausunto Alankomaiden tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2009–2012 | 12 |
| 2010/C 146/04 | Neuvoston lausunto Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2009/2010–2014/2015 | 18 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

2010/C 146/01

Neuvoston lausunto Espanjan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2009–2013

1

2010/C 146/02

Neuvoston lausunto Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2009–2012

7

2010/C 146/03

Neuvoston lausunto Alankomaiden tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2009–2012

12

2010/C 146/04

Neuvoston lausunto Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2009/2010–2014/2015

18

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 146/05 | Euron kurssi | 24 |
| 2010/C 146/06 | Päätös muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta, kun jäsenvaltio on peruuttanut ilmoituksensa – Valtiontuki – Saksa (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107–109 artikla) – Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen komission tiedonanto – ilmoituksen peruuttaminen – Valtiontuki C 28/08 (ex N 345/06) – pk-yrityksille myönnettävä korotus Magdeburger Artolith GmbH:n (M.A.L) hyväksi (
  1
  ) | 25 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2010/C 146/05

Euron kurssi

24

2010/C 146/06

Päätös muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta, kun jäsenvaltio on peruuttanut ilmoituksensa – Valtiontuki – Saksa (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107–109 artikla) – Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen komission tiedonanto – ilmoituksen peruuttaminen – Valtiontuki C 28/08 (ex N 345/06) – pk-yrityksille myönnettävä korotus Magdeburger Artolith GmbH:n (M.A.L) hyväksi (
  1
  )

1

25

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 146/07 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro) (
  1
  ) | 26 |
| 2010/C 146/08 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem) (
  1
  ) | 27 |
| 2010/C 146/09 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri) (
  1
  ) | 28 |
| 2010/C 146/10 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 29 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 146/11 | Ilmoitus – Julkinen kuuleminen – Maantieteellisiä merkintöjä Ukrainasta | 30 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2010/C 146/07

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro) (
  1
  )

1

26

2010/C 146/08

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem) (
  1
  )

1

27

2010/C 146/09

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri) (
  1
  )

1

28

2010/C 146/10

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

29

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2010/C 146/11

Ilmoitus – Julkinen kuuleminen – Maantieteellisiä merkintöjä Ukrainasta

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

LAUSUNNOT

Neuvosto

| 4.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/1

---

NEUVOSTON LAUSUNTO

Espanjan tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2009–2013

2010/C 146/01

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 26 päivänä huhtikuuta 2010 Espanjan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2009–2013. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 26 päivänä huhtikuuta 2010 Espanjan tarkistetun vakausohjelman, joka kattaa vuodet 2009–2013.

| (2) | Yli kymmenen vuotta jatkuneen vahvan BKT:n kasvun jälkeen Espanja vaipui vakavaan taantumaan vuonna 2009. Laskusuhdanteen aiheutti kotimaankysynnän jyrkkä lasku, joka johtui kasvuvaiheen aikana syntyneen makrotalouden epätasapainon kaventumisesta ja jota pahensi maailmanlaajuinen talouskriisi. Voimakkaan luottokannan kasvun kausi on päättynyt ja yksityissektorin säästäminen on lisääntynyt nopeasti, ylisuureksi paisunut asuntosektori on kutistunut hintojen laskiessa ja toiminnan hiljentyessä, ulkoisen vajeen korkeat luvut ovat pienentyneet ja inflaatiopaineet ovat hellittäneet.
  Laskusuhdanne on vaikuttanut dramaattisesti työllisyyteen ja työttömyysasteeseen. Nykyinen kriisi on heikentänyt tuntuvasti myös Espanjan julkista taloutta. Toiminnan hiipumisen ohella julkisen talouden kehityksessä näkyy huomattavien elvytystoimenpiteiden toteuttamista tukeva myötäilevä poliittinen viritys. Julkisen talouden alijäämä oli yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen jo vuonna 2008, minkä vuoksi maaliskuussa 2009 aloitettiin liiallisia alijäämiä koskeva menettely. Viimeksi neuvosto antoi tässä menettelyssä joulukuussa 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 126 artiklan 7 kohdan mukaisen tarkistetun suosituksen, jossa Espanjaa kehotetaan lopettamaan liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2013. Tärkeimpinä tulevaisuuden haasteina ovat sopeutustoimien jatkaminen, ulkoisen vajeen supistaminen mukaan luettuna, ja BKT:n kasvun lähteiden tasapainottaminen kotimaankysynnästä, etenkin asuntosektorilta, kohti ulkoista sektoria. Tämä edellyttää uudistuksia tuottavuuden ja BKT:n potentiaalisen kasvun lisäämiseksi sekä työpaikkojen luomiseksi kestävällä tavalla. Samaan aikaan on parannettava kilpailukykyä myös toteuttamalla asianmukaisia kustannuksia vähentäviä toimenpiteitä eli hillitsemällä palkkojen kasvua ja katteita suhteessa kauppakumppaneihin. Nämä rakenteelliseen kilpailukykyyn liittyvät ongelmat ja suhdannetekijät, jotka heijastavat Espanjan tärkeimpiä kauppakumppaneita vahvempaa talouskasvua, ruokkivat huomattavaa vaihtoåtaseen alijäämää, joka kasvoi nopeasti kymmenen viime vuoden aikana, oli huipussaan saavuttaessaan kaksinumeroiset luvut vuonna 2008 ennen supistumista noin puoleen vuonna 2009. Hallitus ei voi enää jatkaa tähän asti kestänyttä yksityissektorin selkeää hidastumista lieventävien toimien toteuttamista vaarantamatta julkisen talouden kestävyyttä. Sen vuoksi uskottavan ja kestävän julkisen talouden vakauttamisstrategian toteuttaminen on tulevaisuuden suurin haaste. |
| --- | --- |

(2)

Yli kymmenen vuotta jatkuneen vahvan BKT:n kasvun jälkeen Espanja vaipui vakavaan taantumaan vuonna 2009. Laskusuhdanteen aiheutti kotimaankysynnän jyrkkä lasku, joka johtui kasvuvaiheen aikana syntyneen makrotalouden epätasapainon kaventumisesta ja jota pahensi maailmanlaajuinen talouskriisi. Voimakkaan luottokannan kasvun kausi on päättynyt ja yksityissektorin säästäminen on lisääntynyt nopeasti, ylisuureksi paisunut asuntosektori on kutistunut hintojen laskiessa ja toiminnan hiljentyessä, ulkoisen vajeen korkeat luvut ovat pienentyneet ja inflaatiopaineet ovat hellittäneet.

Laskusuhdanne on vaikuttanut dramaattisesti työllisyyteen ja työttömyysasteeseen. Nykyinen kriisi on heikentänyt tuntuvasti myös Espanjan julkista taloutta. Toiminnan hiipumisen ohella julkisen talouden kehityksessä näkyy huomattavien elvytystoimenpiteiden toteuttamista tukeva myötäilevä poliittinen viritys. Julkisen talouden alijäämä oli yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen jo vuonna 2008, minkä vuoksi maaliskuussa 2009 aloitettiin liiallisia alijäämiä koskeva menettely. Viimeksi neuvosto antoi tässä menettelyssä joulukuussa 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 126 artiklan 7 kohdan mukaisen tarkistetun suosituksen, jossa Espanjaa kehotetaan lopettamaan liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2013. Tärkeimpinä tulevaisuuden haasteina ovat sopeutustoimien jatkaminen, ulkoisen vajeen supistaminen mukaan luettuna, ja BKT:n kasvun lähteiden tasapainottaminen kotimaankysynnästä, etenkin asuntosektorilta, kohti ulkoista sektoria. Tämä edellyttää uudistuksia tuottavuuden ja BKT:n potentiaalisen kasvun lisäämiseksi sekä työpaikkojen luomiseksi kestävällä tavalla. Samaan aikaan on parannettava kilpailukykyä myös toteuttamalla asianmukaisia kustannuksia vähentäviä toimenpiteitä eli hillitsemällä palkkojen kasvua ja katteita suhteessa kauppakumppaneihin. Nämä rakenteelliseen kilpailukykyyn liittyvät ongelmat ja suhdannetekijät, jotka heijastavat Espanjan tärkeimpiä kauppakumppaneita vahvempaa talouskasvua, ruokkivat huomattavaa vaihtoåtaseen alijäämää, joka kasvoi nopeasti kymmenen viime vuoden aikana, oli huipussaan saavuttaessaan kaksinumeroiset luvut vuonna 2008 ennen supistumista noin puoleen vuonna 2009. Hallitus ei voi enää jatkaa tähän asti kestänyttä yksityissektorin selkeää hidastumista lieventävien toimien toteuttamista vaarantamatta julkisen talouden kestävyyttä. Sen vuoksi uskottavan ja kestävän julkisen talouden vakauttamisstrategian toteuttaminen on tulevaisuuden suurin haaste.

| (3) | Vaikka toteutuneen BKT:n supistuminen kriisitilanteessa on paljolti syklistä, on kriisi vaikuttanut haitallisesti myös potentiaalisen tuotannon tasoon. Kriisi voi lisäksi vaikuttaa potentiaaliseen kasvuun keskipitkällä aikavälillä, kun investoinnit vähenevät, luotonsaanti tiukentuu ja rakennetyöttömyys lisääntyy. Talouskriisin vaikutukset pahentavat ikääntymisen kielteisiä vaikutuksia potentiaaliseen tuotantoon ja julkisen talouden kestävyyteen.
  Tätä taustaa vasten on olennaisen tärkeää kiihdyttää rakenneuudistusten vauhtia potentiaalisen kasvun tukemiseksi. Espanjan on erityisesti tärkeää toteuttaa uudistuksia työmarkkinoiden, koulutuksen, palvelu- ja sähköalalla käytävän kilpailun ja T&K:n tehokkuuden alalla. |
| --- | --- |

(3)

Vaikka toteutuneen BKT:n supistuminen kriisitilanteessa on paljolti syklistä, on kriisi vaikuttanut haitallisesti myös potentiaalisen tuotannon tasoon. Kriisi voi lisäksi vaikuttaa potentiaaliseen kasvuun keskipitkällä aikavälillä, kun investoinnit vähenevät, luotonsaanti tiukentuu ja rakennetyöttömyys lisääntyy. Talouskriisin vaikutukset pahentavat ikääntymisen kielteisiä vaikutuksia potentiaaliseen tuotantoon ja julkisen talouden kestävyyteen.

Tätä taustaa vasten on olennaisen tärkeää kiihdyttää rakenneuudistusten vauhtia potentiaalisen kasvun tukemiseksi. Espanjan on erityisesti tärkeää toteuttaa uudistuksia työmarkkinoiden, koulutuksen, palvelu- ja sähköalalla käytävän kilpailun ja T&K:n tehokkuuden alalla.

| (4) | Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan BKT:n määrä supistuu 0,3 prosenttia vuonna 2010 ja elpyy sitten niin, että kokonaistuotanto kasvaa 1,8 prosenttia vuonna 2011 ja keskimäärin 3 prosenttia vuosina 2012 ja 2013. Kasvuvauhti perustuu pääasiassa kotimaankysyntään, ja sitä edesauttaa jonkin verran ulkoinen sektori. Tämänhetkisten tietojen (2) perusteella skenaario näyttää perustuvan jossain määrin optimistisiin BKT:n kasvuoletuksiin vuonna 2010 ja selvästi optimistisiin oletuksiin sen jälkeen. Erityisesti kotimaankysyntä kehittyy todennäköisesti tulevina vuosina suunniteltua heikommin, kun otetaan huomioon erityisesti meneillään olevan rakenteellisen sopeutuksen merkittävyys mutta myös asuntoinvestointien osuuden pieneneminen taloudellisessa toiminnassa. Ohjelman inflaation hidastumista koskevat ennusteet vaikuttavat realistisilta. Ulkomaisen nettoluotonoton tarpeiden ennustetaan pienentyvän entisestään ohjelmakauden aikana, kun Espanjan suuri ulkoinen epätasapaino saadaan hallintaan. |
| --- | --- |

(4)

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan BKT:n määrä supistuu 0,3 prosenttia vuonna 2010 ja elpyy sitten niin, että kokonaistuotanto kasvaa 1,8 prosenttia vuonna 2011 ja keskimäärin 3 prosenttia vuosina 2012 ja 2013. Kasvuvauhti perustuu pääasiassa kotimaankysyntään, ja sitä edesauttaa jonkin verran ulkoinen sektori. Tämänhetkisten tietojen (2) perusteella skenaario näyttää perustuvan jossain määrin optimistisiin BKT:n kasvuoletuksiin vuonna 2010 ja selvästi optimistisiin oletuksiin sen jälkeen. Erityisesti kotimaankysyntä kehittyy todennäköisesti tulevina vuosina suunniteltua heikommin, kun otetaan huomioon erityisesti meneillään olevan rakenteellisen sopeutuksen merkittävyys mutta myös asuntoinvestointien osuuden pieneneminen taloudellisessa toiminnassa. Ohjelman inflaation hidastumista koskevat ennusteet vaikuttavat realistisilta. Ulkomaisen nettoluotonoton tarpeiden ennustetaan pienentyvän entisestään ohjelmakauden aikana, kun Espanjan suuri ulkoinen epätasapaino saadaan hallintaan.

| (5) | Ohjelmassa julkisen talouden vuoden 2009 alijäämä arvioidaan 11,4 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Tuntuva heikkeneminen vuoden 2008 4,1 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen johtuu suurelta osin kriisin vaikutuksesta julkiseen talouteen, automaattisten vakauttajien toiminta mukaan luettuna, mutta myös Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisista elvytystoimista, joiden vaikutus on 2,25 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelman mukaan finanssipolitiikan on tarkoitus muuttua rajoittavaksi vuonna 2010 ja ohjelmakauden loppuvuosina neuvoston suosittaman irtautumisstrategian mukaisesti liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2013 ja julkisen talouden kestävään rahoitusasemaan palaamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelmassa julkisen talouden vuoden 2009 alijäämä arvioidaan 11,4 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Tuntuva heikkeneminen vuoden 2008 4,1 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen johtuu suurelta osin kriisin vaikutuksesta julkiseen talouteen, automaattisten vakauttajien toiminta mukaan luettuna, mutta myös Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisista elvytystoimista, joiden vaikutus on 2,25 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelman mukaan finanssipolitiikan on tarkoitus muuttua rajoittavaksi vuonna 2010 ja ohjelmakauden loppuvuosina neuvoston suosittaman irtautumisstrategian mukaisesti liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2013 ja julkisen talouden kestävään rahoitusasemaan palaamiseksi.

| (6) | Ohjelmassa julkisen talouden tavoitteena vuonna 2010 on 9,8 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen, mikä on selvästi enemmän kuin vuoden 2010 talousarviossa esitetty 8,1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Tämä 1,7 prosenttiyksikön heikentyminen suhteessa BKT:hen johtuu vuoteen 2009 liittyvästä perusvaikutuksesta. Vuoden 2010 talousarviolakiin sisältyy harkinnanvaraisia toimenpiteitä sekä tulo- että menopuolella, ja siinä käynnistetään julkisen talouden vakauttaminen Espanjassa. Tulopuolella talousarvioon sisältyvät muun muassa arvonlisäverokantojen korotukset heinäkuusta 2010 alkaen, säästöjen verotusjärjestelmän progressiivisuuden lisääminen ja pk-yrityksiltä kannettavien verojen väliaikainen alentaminen, mikä tukee työllisyyttä. Talousarviossa näkyy myös vuoden 2009 puolivälissä käyttöönotettujen tupakkaa ja alkoholia koskevien veronkorotusten lisävaikutus. Menopuolella talousarvioon sisältyy paikallishallintojen investointipaketin osittainen laajentaminen, minkä vaikutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Investointimenojen odotetaan korvautuvan reilusti juoksevien menojen säästöillä, määrältään 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lisäksi talousarviossa näkyy, että monet vuonna 2008 käyttöönotetut väliaikaiset elvytystoimet, kuten ansiotuloon kohdistuvan verorasituksen keventäminen henkilötuloverohyvityksellä, on lopetettu. Väliaikaisten elvytystoimien lopettamisen ja vuodeksi 2010 suunniteltujen uusien harkinnanvaraisten toimenpiteiden käyttöönoton yhteisvaikutuksen odotetaan kohentavan julkisen talouden rahoitusaseman 1,75 prosenttiyksikköön suhteessa BKT:hen vuonna 2010, mikä vastaisi 2 päivänä joulukuuta 2009 annettua 126 artiklan 7 kohdan mukaista neuvoston suositusta. Vuoden 2010 talousarvioon sisältyvien toimenpiteiden lisäksi vakautuksen odotetaan saavan tukea vuodeksi 2010 kaavaillusta välittömästä toimintasuunnitelmasta, joka supistaa vuoden 2010 talousarviolakiin sisältyvää menoarviota 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Finanssipolitiikan viritys mitattuna rakenteellisen rahoitusaseman (suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) muutoksella on vuonna 2010 rajoittava; parannus on 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(6)

Ohjelmassa julkisen talouden tavoitteena vuonna 2010 on 9,8 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen, mikä on selvästi enemmän kuin vuoden 2010 talousarviossa esitetty 8,1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Tämä 1,7 prosenttiyksikön heikentyminen suhteessa BKT:hen johtuu vuoteen 2009 liittyvästä perusvaikutuksesta. Vuoden 2010 talousarviolakiin sisältyy harkinnanvaraisia toimenpiteitä sekä tulo- että menopuolella, ja siinä käynnistetään julkisen talouden vakauttaminen Espanjassa. Tulopuolella talousarvioon sisältyvät muun muassa arvonlisäverokantojen korotukset heinäkuusta 2010 alkaen, säästöjen verotusjärjestelmän progressiivisuuden lisääminen ja pk-yrityksiltä kannettavien verojen väliaikainen alentaminen, mikä tukee työllisyyttä. Talousarviossa näkyy myös vuoden 2009 puolivälissä käyttöönotettujen tupakkaa ja alkoholia koskevien veronkorotusten lisävaikutus. Menopuolella talousarvioon sisältyy paikallishallintojen investointipaketin osittainen laajentaminen, minkä vaikutus on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Investointimenojen odotetaan korvautuvan reilusti juoksevien menojen säästöillä, määrältään 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lisäksi talousarviossa näkyy, että monet vuonna 2008 käyttöönotetut väliaikaiset elvytystoimet, kuten ansiotuloon kohdistuvan verorasituksen keventäminen henkilötuloverohyvityksellä, on lopetettu. Väliaikaisten elvytystoimien lopettamisen ja vuodeksi 2010 suunniteltujen uusien harkinnanvaraisten toimenpiteiden käyttöönoton yhteisvaikutuksen odotetaan kohentavan julkisen talouden rahoitusaseman 1,75 prosenttiyksikköön suhteessa BKT:hen vuonna 2010, mikä vastaisi 2 päivänä joulukuuta 2009 annettua 126 artiklan 7 kohdan mukaista neuvoston suositusta. Vuoden 2010 talousarvioon sisältyvien toimenpiteiden lisäksi vakautuksen odotetaan saavan tukea vuodeksi 2010 kaavaillusta välittömästä toimintasuunnitelmasta, joka supistaa vuoden 2010 talousarviolakiin sisältyvää menoarviota 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Finanssipolitiikan viritys mitattuna rakenteellisen rahoitusaseman (suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) muutoksella on vuonna 2010 rajoittava; parannus on 2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

| (7) | Julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian tärkeimpänä tavoitteena on tuoda alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2013 noudattaen 2 päivänä joulukuuta 2009 annettua 126 artiklan 7 kohdan mukaista neuvoston suositusta.
  Tarkistetun ohjelman alijäämää koskevana tavoitteena on 7,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011, 5,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Ohjelmakauden loppuvuosina vakautuksen odotetaan saavan voimakasta tukea vuosiksi 2011–2013 kaavaillusta keskushallinnon säästösuunnitelmasta, joka hyväksyttiin 29 päivänä tammikuuta 2010 ja jonka yksityiskohtaiset tavoitteet on tarkoitus määrittää tulevina kuukausina, ja puitesopimuksista, joita ei ole vielä hyväksytty ja joihin sisältyy monenlaisia uusia toimenpiteitä menojen hillitsemiseksi alueellisella ja paikallisella tasolla. Pakettiin sisältyvien tärkeimpien ehdotusten tavoitteena on i) käytännössä jäädyttää julkisen sektorin palvelukseenotto, ii) pienentää pysyvästi välituotekäyttöä, tulonsiirtoja ja muita menoja 1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, iii) supistaa kiinteän pääoman bruttomuodostusta 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen ja iv) leikata tukia 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelman keskipitkän aikavälin julkisen talouden tavoite säilyy tasapainoisena koko suhdannekierron ajan. Kun otetaan huomioon tuoreimmat ennusteet ja velkataso, keskipitkän aikavälin tavoite vastaa hyvin vakaus- ja kasvusopimuksen päämääriä. Ohjelmassa ei kuitenkaan kaavailla sen saavuttamista ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

(7)

Julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian tärkeimpänä tavoitteena on tuoda alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2013 noudattaen 2 päivänä joulukuuta 2009 annettua 126 artiklan 7 kohdan mukaista neuvoston suositusta.

Tarkistetun ohjelman alijäämää koskevana tavoitteena on 7,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011, 5,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Ohjelmakauden loppuvuosina vakautuksen odotetaan saavan voimakasta tukea vuosiksi 2011–2013 kaavaillusta keskushallinnon säästösuunnitelmasta, joka hyväksyttiin 29 päivänä tammikuuta 2010 ja jonka yksityiskohtaiset tavoitteet on tarkoitus määrittää tulevina kuukausina, ja puitesopimuksista, joita ei ole vielä hyväksytty ja joihin sisältyy monenlaisia uusia toimenpiteitä menojen hillitsemiseksi alueellisella ja paikallisella tasolla. Pakettiin sisältyvien tärkeimpien ehdotusten tavoitteena on i) käytännössä jäädyttää julkisen sektorin palvelukseenotto, ii) pienentää pysyvästi välituotekäyttöä, tulonsiirtoja ja muita menoja 1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, iii) supistaa kiinteän pääoman bruttomuodostusta 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen ja iv) leikata tukia 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelman keskipitkän aikavälin julkisen talouden tavoite säilyy tasapainoisena koko suhdannekierron ajan. Kun otetaan huomioon tuoreimmat ennusteet ja velkataso, keskipitkän aikavälin tavoite vastaa hyvin vakaus- ja kasvusopimuksen päämääriä. Ohjelmassa ei kuitenkaan kaavailla sen saavuttamista ohjelmakaudella.

| (8) | Julkisen talouden toteutumat voivat osoittautua ohjelmassa ennakoitua heikommiksi ohjelmakaudella. Riskit ovat suhteellisen pieniä vuonna 2010 mutta näkyvät paremmin vuonna 2011 ja sen jälkeen. Tarkistukseen sisältyvät makrotalouden ennusteet ovat vuonna 2010 ainoastaan hieman optimistisia, mutta muuttuvat sen jälkeen erittäin optimistisiksi. Suunniteltuihin vakauttamistoimenpiteisiin liittyy myös epävarmuutta varsinkin vuoden 2010 jälkeen. Toimenpiteet ovat vielä ehdotusvaiheessa, ja ne on täsmennettävä, hyväksyttävä ja toteutettava. Alue- ja paikallishallintojen julkisen talouden tuloksiin liittyy lisäriski, vaikka puitesopimusten odotetaan vähentävän sitä. |
| --- | --- |

(8)

Julkisen talouden toteutumat voivat osoittautua ohjelmassa ennakoitua heikommiksi ohjelmakaudella. Riskit ovat suhteellisen pieniä vuonna 2010 mutta näkyvät paremmin vuonna 2011 ja sen jälkeen. Tarkistukseen sisältyvät makrotalouden ennusteet ovat vuonna 2010 ainoastaan hieman optimistisia, mutta muuttuvat sen jälkeen erittäin optimistisiksi. Suunniteltuihin vakauttamistoimenpiteisiin liittyy myös epävarmuutta varsinkin vuoden 2010 jälkeen. Toimenpiteet ovat vielä ehdotusvaiheessa, ja ne on täsmennettävä, hyväksyttävä ja toteutettava. Alue- ja paikallishallintojen julkisen talouden tuloksiin liittyy lisäriski, vaikka puitesopimusten odotetaan vähentävän sitä.

| (9) | Julkinen bruttovelka arvioidaan 55,2 prosentiksi suhteessa BKT:hen vuonna 2009, mikä merkitsee huomattavaa kasvua edellisvuoden 39,7 prosentista. Alijäämän huomattavan syvenemisen ja BKT:n kasvun supistumisen ohella tuntuva virta-varanto-korjauserä, joka liittyi pääasiassa luottotukeen, kasvatti velkasuhdetta.
  Velkasuhteen odotetaan kasvavan vielä 19 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella, ylittävän perussopimuksen viitearvon vuonna 2010 ja olevan 74 prosenttia suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2013. Pääasiallisena syynä ovat julkisen talouden edelleen suurina pysyttelevät alijäämät. Velkasuhde ei välttämättä kehity yhtä suotuisasti kuin tarkistetussa ohjelmassa ennustetaan, kun otetaan huomioon makrotalouden skenaarioon ja julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit, rakenneuudistusten tarve rahoitusalalla sekä jossain määrin epävarmuus rahoitusalan tukipaketin yhteydessä myönnettyjen takauksien vaikutuksista. Rahoitusalan tukemiseksi toteutettavista toimenpiteistä johtuva velan kasvu voisi kuitenkin kääntyä laskuun, jos tukiohjelma ja siihen liittyvät rahoitustoiminnot onnistuvat. |
| --- | --- |

(9)

Julkinen bruttovelka arvioidaan 55,2 prosentiksi suhteessa BKT:hen vuonna 2009, mikä merkitsee huomattavaa kasvua edellisvuoden 39,7 prosentista. Alijäämän huomattavan syvenemisen ja BKT:n kasvun supistumisen ohella tuntuva virta-varanto-korjauserä, joka liittyi pääasiassa luottotukeen, kasvatti velkasuhdetta.

Velkasuhteen odotetaan kasvavan vielä 19 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella, ylittävän perussopimuksen viitearvon vuonna 2010 ja olevan 74 prosenttia suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2013. Pääasiallisena syynä ovat julkisen talouden edelleen suurina pysyttelevät alijäämät. Velkasuhde ei välttämättä kehity yhtä suotuisasti kuin tarkistetussa ohjelmassa ennustetaan, kun otetaan huomioon makrotalouden skenaarioon ja julkisen talouden tavoitteisiin liittyvät riskit, rakenneuudistusten tarve rahoitusalalla sekä jossain määrin epävarmuus rahoitusalan tukipaketin yhteydessä myönnettyjen takauksien vaikutuksista. Rahoitusalan tukemiseksi toteutettavista toimenpiteistä johtuva velan kasvu voisi kuitenkin kääntyä laskuun, jos tukiohjelma ja siihen liittyvät rahoitustoiminnot onnistuvat.

| (10) | Keskipitkän aikavälin velkaennusteiden mukaan BKT:n kasvu palautunee vähitellen tasolle, jota ennakoitiin ennen kriisiä, verosuhteen oletetaan palautuvan kriisiä edeltäneelle tasolle ja ikääntymiseen liittyvien menojen ennustetaan kasvavan. Ohjelmassa ennakoitu nimellismääräinen julkisen talouden strategia, mikäli politiikkaa ei muutoin muuteta, vakauttaisikin velan suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2020. |
| --- | --- |

(10)

Keskipitkän aikavälin velkaennusteiden mukaan BKT:n kasvu palautunee vähitellen tasolle, jota ennakoitiin ennen kriisiä, verosuhteen oletetaan palautuvan kriisiä edeltäneelle tasolle ja ikääntymiseen liittyvien menojen ennustetaan kasvavan. Ohjelmassa ennakoitu nimellismääräinen julkisen talouden strategia, mikäli politiikkaa ei muutoin muuteta, vakauttaisikin velan suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2020.

| (11) | Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat selvästi EU:n keskiarvoa merkittävämmät johtuen lähinnä eläkemenojen erittäin suuresta kasvusta suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Vuoden 2009 julkisen talouden rahoitusasema on ohjelmassa esitetyn arvion mukaan edellisen ohjelman lähtöasetelmaa huomattavasti heikompi, minkä vuoksi väestön ikääntymisen vaikutukset julkisen talouden kestävyyskuiluun ovat ennakoitua pahemmat. Merkille pantakoon, että kansalliseen eläkerahastoon on kerätty varoja tulevien eläkemenojen rahoittamiseksi osittain etukäteen. Perusylijäämien saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä ja rakenneuudistukset vähentäisivät osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä, jotka komissio arvioi julkisen talouden kestävyyttä koskeneessa vuoden 2009 kertomuksessa (3) suuriksi.
  Hallitus ehdotti ohjelman mukaisesti 29. tammikuuta 2010 Toledon sopimukseen eläkeuudistusta, joka sisältää muun muassa seuraavaa: i) eläkeiän vähittäinen nostaminen 67 vuoteen ja mahdollisuus yhdistää nykyisen järjestelmän muita parametrejä työelämän jatkamiseen; ii) maksuosuuksien ja etujen välisen yhteyden lujittaminen (mukaan lukien mahdollisuus perustaa laskennallisia eläketilejä johonkin järjestelmän osaan); iii) vapaaehtoisten lisäeläkejärjestelmien ja julkisen sosiaaliturvajärjestelmän joustavampi suhde; ja iv) riittävä ja tehokkaampi perheitä tukeva politiikka. |
| --- | --- |

(11)

Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat selvästi EU:n keskiarvoa merkittävämmät johtuen lähinnä eläkemenojen erittäin suuresta kasvusta suhteessa BKT:hen tulevina vuosikymmeninä. Vuoden 2009 julkisen talouden rahoitusasema on ohjelmassa esitetyn arvion mukaan edellisen ohjelman lähtöasetelmaa huomattavasti heikompi, minkä vuoksi väestön ikääntymisen vaikutukset julkisen talouden kestävyyskuiluun ovat ennakoitua pahemmat. Merkille pantakoon, että kansalliseen eläkerahastoon on kerätty varoja tulevien eläkemenojen rahoittamiseksi osittain etukäteen. Perusylijäämien saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä ja rakenneuudistukset vähentäisivät osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä, jotka komissio arvioi julkisen talouden kestävyyttä koskeneessa vuoden 2009 kertomuksessa (3) suuriksi.

Hallitus ehdotti ohjelman mukaisesti 29. tammikuuta 2010 Toledon sopimukseen eläkeuudistusta, joka sisältää muun muassa seuraavaa: i) eläkeiän vähittäinen nostaminen 67 vuoteen ja mahdollisuus yhdistää nykyisen järjestelmän muita parametrejä työelämän jatkamiseen; ii) maksuosuuksien ja etujen välisen yhteyden lujittaminen (mukaan lukien mahdollisuus perustaa laskennallisia eläketilejä johonkin järjestelmän osaan); iii) vapaaehtoisten lisäeläkejärjestelmien ja julkisen sosiaaliturvajärjestelmän joustavampi suhde; ja iv) riittävä ja tehokkaampi perheitä tukeva politiikka.

| (12) | Keskipitkän aikavälin talousarviokehys on auttanut monivuotisen finanssipolitiikan suunnittelussa ja toteutuma on kaiken kaikkiaan ollut hyvä, vaikkakin se on heikentynyt vuodesta 2008 lähtien. Espanjan nykyistä talousarviokehystä on lujitettu budjettivakauslain vuoden 2007 uudistuksella, jolla otettiin käyttöön periaate, jonka mukaan talousarvio on pyrittävä pitämään vakaana suhdannekierron ajan. Tämän ansiosta talousarviotavoitteet voitiin vahvistaa suhdannetilanteen perusteella. Vuonna 2009 lainsäädännön joustovara venytettiin äärimmilleen, kun alue- ja paikallishallinnoille annettiin poikkeuksellisesti lupa talousarviokehyksessä alun perin ennakoitua suurempiin alijäämiin. Kuitenkin julkisen talouden kestävyyttä koskevien puitesopimusten hyväksyminen alueiden ja kuntien kanssa luo, kunhan ne pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön, välineen, jolla voidaan hyväksyä ja valvoa menoja koskevia rakenneuudistussuunnitelmia, jotka vastaavat sisällöltään keskushallinnon suunnitelmaa. |
| --- | --- |

(12)

Keskipitkän aikavälin talousarviokehys on auttanut monivuotisen finanssipolitiikan suunnittelussa ja toteutuma on kaiken kaikkiaan ollut hyvä, vaikkakin se on heikentynyt vuodesta 2008 lähtien. Espanjan nykyistä talousarviokehystä on lujitettu budjettivakauslain vuoden 2007 uudistuksella, jolla otettiin käyttöön periaate, jonka mukaan talousarvio on pyrittävä pitämään vakaana suhdannekierron ajan. Tämän ansiosta talousarviotavoitteet voitiin vahvistaa suhdannetilanteen perusteella. Vuonna 2009 lainsäädännön joustovara venytettiin äärimmilleen, kun alue- ja paikallishallinnoille annettiin poikkeuksellisesti lupa talousarviokehyksessä alun perin ennakoitua suurempiin alijäämiin. Kuitenkin julkisen talouden kestävyyttä koskevien puitesopimusten hyväksyminen alueiden ja kuntien kanssa luo, kunhan ne pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön, välineen, jolla voidaan hyväksyä ja valvoa menoja koskevia rakenneuudistussuunnitelmia, jotka vastaavat sisällöltään keskushallinnon suunnitelmaa.

| (13) | Ohjelmassa korostetaan julkisen talouden laadun merkitystä tärkeänä osana Espanjan irtautumisstrategiaa. Tältä osin ohjelmassa kaavaillaan joitakin uudistuksia, joilla pyritään parantamaan julkisen talouden menojen kustannustehokkuutta ja vaikuttavuutta, ja muutoksia verojärjestelmän rakenteeseen. Tulopuolella näihin sisältyvät muutokset Espanjan verojärjestelmän rakenteeseen, kuten ansiotuloon kohdistuvan verorasituksen keventämisen lopettaminen, säästöjen verotusjärjestelmän progressiivisuuden lisääminen ja arvonlisäverokantojen korottaminen. Menopuolella etusijalle on asetettu tuottoon johtavat menot, erityisesti koulutus sekä tutkimus- ja kehitystoiminta, sekä tarve hillitä julkisen sektorin välituotekäyttöä, mikä näkyy 4,2 prosenttiyksikön supistumisena suhteessa BKT:hen vuosina 2011–2013. |
| --- | --- |

(13)

Ohjelmassa korostetaan julkisen talouden laadun merkitystä tärkeänä osana Espanjan irtautumisstrategiaa. Tältä osin ohjelmassa kaavaillaan joitakin uudistuksia, joilla pyritään parantamaan julkisen talouden menojen kustannustehokkuutta ja vaikuttavuutta, ja muutoksia verojärjestelmän rakenteeseen. Tulopuolella näihin sisältyvät muutokset Espanjan verojärjestelmän rakenteeseen, kuten ansiotuloon kohdistuvan verorasituksen keventämisen lopettaminen, säästöjen verotusjärjestelmän progressiivisuuden lisääminen ja arvonlisäverokantojen korottaminen. Menopuolella etusijalle on asetettu tuottoon johtavat menot, erityisesti koulutus sekä tutkimus- ja kehitystoiminta, sekä tarve hillitä julkisen sektorin välituotekäyttöä, mikä näkyy 4,2 prosenttiyksikön supistumisena suhteessa BKT:hen vuosina 2011–2013.

| (14) | Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia on vuonna 2010 pääpiirteissään sopusoinnussa 2 päivänä joulukuuta 2009 annetun 126 artiklan 7 kohdan mukaisen neuvoston suosituksen kanssa. Vuodesta 2011 alkaen julkisen talouden strategia ei kuitenkaan, riskit huomioon ottaen, välttämättä ole täysin sopusoinnussa 126 artiklan 7 kohdan mukaisen neuvoston suosituksen kanssa. Vaikka julkisen talouden strategia, jonka tavoitteena on tuoda alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, vastaa sinällään suosituksia, kun otetaan huomioon edellä mainitut riskit, liiallisen alijäämän korjaaminen määräaikaan mennessä ei ole vielä varmaa ja keskimääräiset julkisen talouden toimet eivät välttämättä yllä vähimmäissuositukseen, joka on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuotta kohden koko kauden ajan. Varsinkin julkisen talouden strategiaan kohdistuu heikkenemisriskejä, jotka johtuvat optimistisesta makrotalouden skenaariosta vuoden 2010 jälkeen, joten talouskasvu ei välttämättä edistä julkisen talouden vakauttamista siinä määrin kuin ohjelmassa kaavaillaan. Lisäksi vuoden 2010 jälkeinen sopeutusura on esitettävä yksityiskohtaisemmin toteutettavien konkreettisten toimenpiteiden osalta. Julkisen talouden strategia ei myöskään välttämättä riitä tuomaan velkasuhdetta takaisin lasku-uralle. Näiden riskien hillitsemiseksi strategian tueksi vuoden 2010 jälkeen kaavaillut toimenpiteet on täsmennettävä ja ohjelmakauden loppuvuosien suunnitelmia on lujitettava riittävästi. Tämä olisi asianmukaista myös velkasuhteen ja väestön ikääntymiseen liittyvien julkisten menojen ennakoidun nopean kasvun sekä Espanjan syvään juurtuneiden sopeutuspaineiden perusteella. |
| --- | --- |

(14)

Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia on vuonna 2010 pääpiirteissään sopusoinnussa 2 päivänä joulukuuta 2009 annetun 126 artiklan 7 kohdan mukaisen neuvoston suosituksen kanssa. Vuodesta 2011 alkaen julkisen talouden strategia ei kuitenkaan, riskit huomioon ottaen, välttämättä ole täysin sopusoinnussa 126 artiklan 7 kohdan mukaisen neuvoston suosituksen kanssa. Vaikka julkisen talouden strategia, jonka tavoitteena on tuoda alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, vastaa sinällään suosituksia, kun otetaan huomioon edellä mainitut riskit, liiallisen alijäämän korjaaminen määräaikaan mennessä ei ole vielä varmaa ja keskimääräiset julkisen talouden toimet eivät välttämättä yllä vähimmäissuositukseen, joka on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuotta kohden koko kauden ajan. Varsinkin julkisen talouden strategiaan kohdistuu heikkenemisriskejä, jotka johtuvat optimistisesta makrotalouden skenaariosta vuoden 2010 jälkeen, joten talouskasvu ei välttämättä edistä julkisen talouden vakauttamista siinä määrin kuin ohjelmassa kaavaillaan. Lisäksi vuoden 2010 jälkeinen sopeutusura on esitettävä yksityiskohtaisemmin toteutettavien konkreettisten toimenpiteiden osalta. Julkisen talouden strategia ei myöskään välttämättä riitä tuomaan velkasuhdetta takaisin lasku-uralle. Näiden riskien hillitsemiseksi strategian tueksi vuoden 2010 jälkeen kaavaillut toimenpiteet on täsmennettävä ja ohjelmakauden loppuvuosien suunnitelmia on lujitettava riittävästi. Tämä olisi asianmukaista myös velkasuhteen ja väestön ikääntymiseen liittyvien julkisten menojen ennakoidun nopean kasvun sekä Espanjan syvään juurtuneiden sopeutuspaineiden perusteella.

| (15) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4). Lisäksi neuvosto kehotti Espanjaa 126 artiklan 7 kohdan mukaisissa, 2 päivänä joulukuuta 2009 annetuissa liiallisen alijäämän tilanteen lopettamista koskevissa suosituksissaan raportoimaan neuvoston suositusten täytäntöönpanossa tapahtuneesta edistyksestä vakausohjelmien tarkistuksiin sisällytettävässä erillisessä kohdassa. (5) |
| --- | --- |

(15)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (4). Lisäksi neuvosto kehotti Espanjaa 126 artiklan 7 kohdan mukaisissa, 2 päivänä joulukuuta 2009 annetuissa liiallisen alijäämän tilanteen lopettamista koskevissa suosituksissaan raportoimaan neuvoston suositusten täytäntöönpanossa tapahtuneesta edistyksestä vakausohjelmien tarkistuksiin sisällytettävässä erillisessä kohdassa. (5)

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että nykyinen kriisi on heikentänyt rajusti Espanjan julkista taloutta, alijäämä arvioidaan erittäin suureksi vuonna 2009 ja julkisen talouden velkasuhde kasvaa nopeasti. Tarkistetun vakausohjelman tavoitteena on jatkaa laajamittaista julkisen talouden vakauttamista vuodesta 2010 eteenpäin, jotta julkisen talouden alijäämä saataisiin supistettua 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2013. Julkisen talouden vakauttaminen on olennaisen tärkeää, sillä kasvavat julkisen talouden alijäämät ja velka voisivat vahingoittaa kestävää talouskasvua keskipitkällä aikavälillä. Lisäksi julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamisen pitäisi olla yksi ensisijaisista tavoitteista senkin vuoksi, että ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoidaan kasvavan huomattavasti. Kunnianhimoisella vakauttamisuralla pysyminen voi kuitenkin edellyttää lisätoimia erityisesti siksi, että makrotalouden oletukset ovat huomattavan optimistisia, minkä vuoksi talouskasvu ei välttämättä edistä julkisen talouden vakauttamista siinä määrin kuin on kaavailtu, ja tulokehityksessä voi olla vaikea pysyä ohjelman loppuvuosina. Myöskään sopeutusuran tueksi ei ole kaavailtu konkreettisia toimenpiteitä vuoden 2010 jälkeen. Toimiva talousarviokehys, jossa säännellään myös valtionhallinnon eri tasojen välisiä suhteita, on tärkeä kunnianhimoisten vakauttamissuunnitelmien toteuttamista tukeva väline tilanteessa, jossa julkista taloutta on hajautettu voimakkaasti. Lisäksi julkisen talouden laadun parantaminen entisestään on tärkeää, sillä se tukee talouden kitkatonta sopeutumista ottaen huomioon tarve jatkaa makrotalouden nykyiseen epätasapainoon, etenkin kauppavajeeseen, sopeutumista, erityisesti kasvattamalla potentiaalista BKT:tä, edistämällä uusien työpaikkojen syntymistä ja parantamalla tuottavuutta ja kilpailukykyä.

Edellä esitetyn arvion ja 2 päivänä joulukuuta 2009 annetun SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen perusteella Espanjaa kehotetaan

| i) | toteuttamaan määrätietoisesti ohjelmassa kaavaillut kunnianhimoiset finanssipoliittiset suunnitelmat liiallisen alijämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2013, tukemaan sitä konkreettisin toimenpitein vuoden 2010 jälkeen ja olemaan valmiina hyväksymään uusia vakauttamistoimia siinä tapauksessa, että riskit, jotka liittyvät siihen, että ohjelman makrotalouden skenaario on optimistisempi kuin 126 artiklan 7 kohdan mukaisessa suosituksessa esitetty skenaario, käyvät toteen; hyödyntämään liiallisen alijäämän menettelyn mukaisessa suosituksessa finanssipoliittisten toimien lisäksi esitetyt, parempien taloudellisten olosuhteiden myötä syntyvät muutkin tilaisuudet, jotka mahdollistavat bruttovelkasuhteen nopeamman alenemisen kohti 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen; |
| --- | --- |

i)

toteuttamaan määrätietoisesti ohjelmassa kaavaillut kunnianhimoiset finanssipoliittiset suunnitelmat liiallisen alijämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2013, tukemaan sitä konkreettisin toimenpitein vuoden 2010 jälkeen ja olemaan valmiina hyväksymään uusia vakauttamistoimia siinä tapauksessa, että riskit, jotka liittyvät siihen, että ohjelman makrotalouden skenaario on optimistisempi kuin 126 artiklan 7 kohdan mukaisessa suosituksessa esitetty skenaario, käyvät toteen; hyödyntämään liiallisen alijäämän menettelyn mukaisessa suosituksessa finanssipoliittisten toimien lisäksi esitetyt, parempien taloudellisten olosuhteiden myötä syntyvät muutkin tilaisuudet, jotka mahdollistavat bruttovelkasuhteen nopeamman alenemisen kohti 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen;

| ii) | kun otetaan huomioon ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitu kasvu ja julkisen talouden velkasuhteen nopea kasvu, parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä myös uudistamalla vanhuuseläkejärjestelmää hallituksen ehdotuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

kun otetaan huomioon ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitu kasvu ja julkisen talouden velkasuhteen nopea kasvu, parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä myös uudistamalla vanhuuseläkejärjestelmää hallituksen ehdotuksen mukaisesti;

| iii) | varmistamaan, että talousarviokehys tukee tehokkaasti keskipitkän aikavälin finanssipoliittisten suunnitelmien toteuttamista valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja seuraamaan tarkasti julkisen talouden tavoitteiden toteutumista koko vuoden ajan; |
| --- | --- |

iii)

varmistamaan, että talousarviokehys tukee tehokkaasti keskipitkän aikavälin finanssipoliittisten suunnitelmien toteuttamista valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja seuraamaan tarkasti julkisen talouden tavoitteiden toteutumista koko vuoden ajan;

| iv) | varmistamaan, että julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä parannetaan edelleen myös julkisen talouden laatua, kun huomioon otetaan tarve korjata vallitsevaa makrotalouden epätasapainotilannetta. |
| --- | --- |

iv)

varmistamaan, että julkisen talouden vakauttamistoimenpiteillä parannetaan edelleen myös julkisen talouden laatua, kun huomioon otetaan tarve korjata vallitsevaa makrotalouden epätasapainotilannetta.

Espanjaa kehotetaan myös noudattamaan tarkemmin käytännesääntöjen tietovaatimuksia.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (%-muutos) | VO helmikuu 2010 | 0,9 | –3,6 | –0,3 | 1,8 | 2,9 | 3,1 |
| KOM marraskuu 2009 | 0,9 | –3,7 | –0,8 | 1,0 | — | — |
| VO tammikuu 2009 | 1,2 | –1,6 | 1,2 | 2,6 | — | — |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO helmikuu 2010 | — | — | — | — | — | — |
| KOM marraskuu 2009 | 4,1 | –0,4 | 0,8 | 2,0 | — | — |
| VO tammikuu 2009 | — | — | — | — | — | — |
| Tuotantokuilu (6)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO helmikuu 2010 | 0,6 | –3,5 | –4,4 | –3,2 | –1,6 | –0,2 |
| KOM marraskuu 2009 | 0,8 | –2,8 | –3,6 | –2,6 | — | — |
| VO tammikuu 2009 | 0,8 | –2,3 | –3,4 | — | — | — |
| Nettoluotonanto ulkomaille/nettoluotonotto ulkomailta
  (% suhteessa BKT:hen) | VO helmikuu 2010 | –9,1 | –4,9 | –4,2 | –3,8 | –3,6 | –3,5 |
| KOM marraskuu 2009 | –9,1 | –4,5 | –3,7 | –3,3 | — | — |
| VO tammikuu 2009 | –9,2 | –6,6 | –5,8 | –5,4 | — | — |
| Julkisen talouden tulot
  (% suhteessa BKT:hen) | VO helmikuu 2010 | 37,0 | 34,6 | 35,7 | 36,7 | 37,5 | 38,3 |
| KOM marraskuu 2009 | 37,0 | 34,0 | 35,6 | 36,0 | — | — |
| VO tammikuu 2009 | 37,0 | 37,5 | 38,3 | 38,7 | — | — |
| Julkisen talouden menot
  (% suhteessa BKT:hen) | VO helmikuu 2010 | 41,1 | 46,1 | 45,5 | 44,2 | 42,8 | 41,3 |
| KOM marraskuu 2009 | 41,1 | 45,2 | 45,6 | 45,3 | — | — |
| VO tammikuu 2009 | 40,4 | 43,3 | 43,1 | 42,6 | — | — |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO helmikuu 2010 | –4,1 | –11,4 | –9,8 | –7,5 | –5,3 | –3,0 |
| KOM marraskuu 2009 | –4,1 | –11,2 | –10,1 | –9,3 | — | — |
| VO tammikuu 2009 | –3,4 | –6,2 | –5,7 | — | — | — |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO helmikuu 2010 | –2,5 | –9,6 | –7,7 | –4,9 | –2,3 | 0,1 |
| KOM marraskuu 2009 | –2,5 | –9,4 | –7,6 | –6,3 | — | — |
| VO tammikuu 2009 | –1,9 | –4,1 | –2,9 | –1,9 | — | — |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO helmikuu 2010 | –4,3 | –9,9 | –7,9 | –6,1 | –4,6 | –2,9 |
| KOM marraskuu 2009 | –4,4 | –10,0 | –8,5 | –8,1 | — | — |
| VO tammikuu 2009 | –3,7 | –5,2 | –4,2 | — | — | — |
| Rakenteellinen rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO helmikuu 2010 | –4,3 | –9,9 | –7,9 | –6,1 | –4,6 | –2,9 |
| KOM marraskuu 2009 | –4,1 | –9,3 | –8,5 | –8,1 | — | — |
| VO tammikuu 2009 | –3,3 | –4,6 | –4,2 | — | — | — |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO helmikuu 2010 | 39,7 | 55,2 | 65,9 | 71,9 | 74,3 | 74,1 |
| KOM marraskuu 2009 | 39,7 | 54,3 | 66,3 | 74,0 | — | — |
| VO tammikuu 2009 | 39,5 | 47,3 | 51,6 | 53,7 | — | — |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

BKT:n määrä

(%-muutos)

VO helmikuu 2010

0,9

–3,6

–0,3

1,8

2,9

3,1

KOM marraskuu 2009

0,9

–3,7

–0,8

1,0

—

—

VO tammikuu 2009

1,2

–1,6

1,2

2,6

—

—

YKHI-inflaatio

(%)

VO helmikuu 2010

—

—

—

—

—

—

KOM marraskuu 2009

4,1

–0,4

0,8

2,0

—

—

VO tammikuu 2009

—

—

—

—

—

—

Tuotantokuilu (6)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO helmikuu 2010

0,6

–3,5

–4,4

–3,2

–1,6

–0,2

KOM marraskuu 2009

0,8

–2,8

–3,6

–2,6

—

—

VO tammikuu 2009

0,8

–2,3

–3,4

—

—

—

Nettoluotonanto ulkomaille/nettoluotonotto ulkomailta

(% suhteessa BKT:hen)

VO helmikuu 2010

–9,1

–4,9

–4,2

–3,8

–3,6

–3,5

KOM marraskuu 2009

–9,1

–4,5

–3,7

–3,3

—

—

VO tammikuu 2009

–9,2

–6,6

–5,8

–5,4

—

—

Julkisen talouden tulot

(% suhteessa BKT:hen)

VO helmikuu 2010

37,0

34,6

35,7

36,7

37,5

38,3

KOM marraskuu 2009

37,0

34,0

35,6

36,0

—

—

VO tammikuu 2009

37,0

37,5

38,3

38,7

—

—

Julkisen talouden menot

(% suhteessa BKT:hen)

VO helmikuu 2010

41,1

46,1

45,5

44,2

42,8

41,3

KOM marraskuu 2009

41,1

45,2

45,6

45,3

—

—

VO tammikuu 2009

40,4

43,3

43,1

42,6

—

—

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO helmikuu 2010

–4,1

–11,4

–9,8

–7,5

–5,3

–3,0

KOM marraskuu 2009

–4,1

–11,2

–10,1

–9,3

—

—

VO tammikuu 2009

–3,4

–6,2

–5,7

—

—

—

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO helmikuu 2010

–2,5

–9,6

–7,7

–4,9

–2,3

0,1

KOM marraskuu 2009

–2,5

–9,4

–7,6

–6,3

—

—

VO tammikuu 2009

–1,9

–4,1

–2,9

–1,9

—

—

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

VO helmikuu 2010

–4,3

–9,9

–7,9

–6,1

–4,6

–2,9

KOM marraskuu 2009

–4,4

–10,0

–8,5

–8,1

—

—

VO tammikuu 2009

–3,7

–5,2

–4,2

—

—

—

Rakenteellinen rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

VO helmikuu 2010

–4,3

–9,9

–7,9

–6,1

–4,6

–2,9

KOM marraskuu 2009

–4,1

–9,3

–8,5

–8,1

—

—

VO tammikuu 2009

–3,3

–4,6

–4,2

—

—

—

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO helmikuu 2010

39,7

55,2

65,9

71,9

74,3

74,1

KOM marraskuu 2009

39,7

54,3

66,3

74,0

—

—

VO tammikuu 2009

39,5

47,3

51,6

53,7

—

—

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan huomioon komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste mutta myös muita sittemmin käyttöön tulleita tietoja kuten komission yksiköiden vuoden 2010 väliennuste.

(3)  Julkisen talouden kestävyyttä koskevissa 10 päivänä marraskuuta 2009 antamissaan päätelmissä ”neuvosto kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään huomiota kestävyyteen tähtääviin strategioihin tulevissa vakaus- ja lähentymisohjelmissaan” ja ”pyytää komissiota yhdessä talouspoliittisen komitean ja talous- ja rahoituskomitean kanssa kehittämään edelleen menetelmiä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden arvioimiseksi hyvissä ajoin ennen julkisen talouden kestävyyttä koskevan seuraavan kertomuksen laatimista”. Kyseinen kertomus on määrä laatia vuonna 2012.

(4)  Ohjelmasta puuttuvat erityisesti tiedot työn tuottavuudesta, työtuntien määrästä ja muista väliaikaisista toimenpiteistä.

(5)  Espanja noudatti periaatteessa tätä suositusta, vaikka vaadituista tiedoista ei raportoitu erillisessä kohdassa vaan ne sisältyivät keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategiaa käsittelevään kohtaan.

(6)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(7)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Tietoja kertaluonteisista ja muista väliaikaisista toimenpiteistä ei ole viimeisimmän ohjelman mukaan saatavilla. Ne olivat komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteen mukaan – 0,3 % suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja – 0,7 % suhteessa BKT:hen vuonna 2009.

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 4.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/7

---

NEUVOSTON LAUSUNTO

Ruotsin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2009–2012

2010/C 146/02

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 26. päivänä huhtikuuta 2010 Ruotsin tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 26. päivänä huhtikuuta 2010 Ruotsin tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2009–2012.

| (2) | Ruotsin talous, johon taantuma iski voimakkaasti vuoden 2008 lopussa, on vakautunut, mutta BKT supistui koko vuoden 2009 ajan. Ruotsin talous on nojautunut lähinnä kulutuskysyntään, mikä on tässä suhdannekierron vaiheessa jokseenkin epätyypillistä, kun taas teollisuustuotanto, investointitoiminta ja vienti ovat aiempien voimakkaiden supistumisten jälkeen juuri ja juuri tasaantuneet. Kannustava finanssi- ja rahapolitiikka sekä rahoitusmarkkinoiden tilanteen vakauttaminen ovat edesauttaneet kotitalouksien kulutusta. Parantuvat työmarkkinanäkymät, nousevat osakemarkkinaindeksit ja asuntohintojen aiemman noususuuntauksen jatkuminen ovat myös edistäneet kuluttajien luottamuksen vahvistumista. Talouden ajautuessa taantumaan Ruotsin valuutta heikkeni kauppapainotteisesti tarkasteltuna lähes 30 prosenttia alle vuodessa, mutta sittemmin se on saanut takaisin noin kolme neljäsosaa menetetystä arvostaan. Sen viimeaikaisen vahvistumisen pitäisi osaltaan hillitä inflaatiopaineita, jotka ovat jo valmiiksi maltillisia talouden merkittävän vajaatehon vuoksi. Taantuma ja sen käynnistämät finanssipoliittiset vastatoimet ovat kääntäneet julkisen sektorin rahoitusaseman ylijäämän, joka vuonna 2008 oli 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, 0,8 prosentin alijäämäksi suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Julkisen talouden kestävyyden varmistamisessa keskeisenä haasteena on estää se, että elvytyksestä, jonka aikana luodaan mahdollisesti melko vähän uusia työpaikkoja, aiheutuisi pysyviä kielteisiä vaikutuksia pitkäaikaistyöttömyyteen ja työvoiman tarjonnan lopullista vähentymistä. Tältä osin on tärkeää varmistaa, että aktiivinen työmarkkinapolitiikka pysyy laadukkaana, vaikka sen soveltamisala laajenee. Toisena päätöksentekijöiden haasteena on ajoittaa eri elvytystoimien lopettaminen tarkoin, jottei elpyminen katkea heti alkuunsa eikä epävakautta mahdollisesti luova kotitaloussektorin epätasapaino lisäänny. |
| --- | --- |

(2)

Ruotsin talous, johon taantuma iski voimakkaasti vuoden 2008 lopussa, on vakautunut, mutta BKT supistui koko vuoden 2009 ajan. Ruotsin talous on nojautunut lähinnä kulutuskysyntään, mikä on tässä suhdannekierron vaiheessa jokseenkin epätyypillistä, kun taas teollisuustuotanto, investointitoiminta ja vienti ovat aiempien voimakkaiden supistumisten jälkeen juuri ja juuri tasaantuneet. Kannustava finanssi- ja rahapolitiikka sekä rahoitusmarkkinoiden tilanteen vakauttaminen ovat edesauttaneet kotitalouksien kulutusta. Parantuvat työmarkkinanäkymät, nousevat osakemarkkinaindeksit ja asuntohintojen aiemman noususuuntauksen jatkuminen ovat myös edistäneet kuluttajien luottamuksen vahvistumista. Talouden ajautuessa taantumaan Ruotsin valuutta heikkeni kauppapainotteisesti tarkasteltuna lähes 30 prosenttia alle vuodessa, mutta sittemmin se on saanut takaisin noin kolme neljäsosaa menetetystä arvostaan. Sen viimeaikaisen vahvistumisen pitäisi osaltaan hillitä inflaatiopaineita, jotka ovat jo valmiiksi maltillisia talouden merkittävän vajaatehon vuoksi. Taantuma ja sen käynnistämät finanssipoliittiset vastatoimet ovat kääntäneet julkisen sektorin rahoitusaseman ylijäämän, joka vuonna 2008 oli 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, 0,8 prosentin alijäämäksi suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Julkisen talouden kestävyyden varmistamisessa keskeisenä haasteena on estää se, että elvytyksestä, jonka aikana luodaan mahdollisesti melko vähän uusia työpaikkoja, aiheutuisi pysyviä kielteisiä vaikutuksia pitkäaikaistyöttömyyteen ja työvoiman tarjonnan lopullista vähentymistä. Tältä osin on tärkeää varmistaa, että aktiivinen työmarkkinapolitiikka pysyy laadukkaana, vaikka sen soveltamisala laajenee. Toisena päätöksentekijöiden haasteena on ajoittaa eri elvytystoimien lopettaminen tarkoin, jottei elpyminen katkea heti alkuunsa eikä epävakautta mahdollisesti luova kotitaloussektorin epätasapaino lisäänny.

| (3) | Vaikka toteutuneen BKT:n supistuminen kriisitilanteessa on paljolti syklistä, myös potentiaalisen tuotannon taso on laskenut. Kriisi voi lisäksi vaikuttaa potentiaaliseen kasvuun keskipitkällä aikavälillä, kun investoinnit vähenevät, luotonsaanti tiukentuu ja rakennetyöttömyys lisääntyy. Talouskriisin vaikutukset yhdistyvät lisäksi kielteisiin vaikutuksiin, joita väestön ikääntymisellä on potentiaaliseen tuotantoon ja julkisen talouden kestävyyteen. Tätä taustaa vasten on olennaisen tärkeää kiihdyttää rakenneuudistusten vauhtia potentiaalisen kasvun tukemiseksi. Ruotsin olisi erityisesti toteutettava uudistuksia kilpailun ja työmarkkinoille osallistumisen aloilla. |
| --- | --- |

(3)

Vaikka toteutuneen BKT:n supistuminen kriisitilanteessa on paljolti syklistä, myös potentiaalisen tuotannon taso on laskenut. Kriisi voi lisäksi vaikuttaa potentiaaliseen kasvuun keskipitkällä aikavälillä, kun investoinnit vähenevät, luotonsaanti tiukentuu ja rakennetyöttömyys lisääntyy. Talouskriisin vaikutukset yhdistyvät lisäksi kielteisiin vaikutuksiin, joita väestön ikääntymisellä on potentiaaliseen tuotantoon ja julkisen talouden kestävyyteen. Tätä taustaa vasten on olennaisen tärkeää kiihdyttää rakenneuudistusten vauhtia potentiaalisen kasvun tukemiseksi. Ruotsin olisi erityisesti toteutettava uudistuksia kilpailun ja työmarkkinoille osallistumisen aloilla.

| (4) | Parlamentille syyskuussa 2009 esitettyyn vuoden 2010 talousarvioesitykseen perustuvan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu kohenee vuoden 2009 – 5,2 prosentista 0,6 prosenttiin vuonna 2010 ja keskimäärin 3,5 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Nyt käytettävissä olevien tietojen perusteella arvioituna skenaario näyttäisi perustuvan varovaisiin kasvuoletuksiin vuonna 2010 ja huomattavan optimistisiin oletuksiin sen jälkeen, kun otetaan huomioon, että ennustettu kasvuvauhti ylittää huomattavasti keskipitkän aikavälin arvioidun kasvupotentiaalin. Tätä taustaa vasten ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat melko alhaisilta, vaikka ne voivatkin kuvastaa Ruotsin valuutan odotettua vahvistumista. |
| --- | --- |

(4)

Parlamentille syyskuussa 2009 esitettyyn vuoden 2010 talousarvioesitykseen perustuvan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu kohenee vuoden 2009 – 5,2 prosentista 0,6 prosenttiin vuonna 2010 ja keskimäärin 3,5 prosenttiin jäljellä olevalla ohjelmakaudella. Nyt käytettävissä olevien tietojen perusteella arvioituna skenaario näyttäisi perustuvan varovaisiin kasvuoletuksiin vuonna 2010 ja huomattavan optimistisiin oletuksiin sen jälkeen, kun otetaan huomioon, että ennustettu kasvuvauhti ylittää huomattavasti keskipitkän aikavälin arvioidun kasvupotentiaalin. Tätä taustaa vasten ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat melko alhaisilta, vaikka ne voivatkin kuvastaa Ruotsin valuutan odotettua vahvistumista.

| (5) | Ohjelmassa julkisen talouden vuoden 2009 alijäämä arvioidaan 2,2 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Tuntuva heikkeneminen vuoden 2008 2,5 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen johtuu kriisin vaikutuksesta, joka on seurausta sekä automaattisista vakauttajista että harkinnanvaraisista elvytystoimenpiteistä. Näiden vaikutus on noin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (yli 2,5 prosenttia vuosi 2010 mukaan lukien), ja hallitus hyväksyi ne Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti. Heikkeneminen johtui lähinnä verotulojen laskusta, kun sekä työtuntien määrä että keskimääräinen verokanta pieneni, kulutus aleni ja yritysvoitot ja pääomavoitot pienenivät. Ohjelman mukaan finanssipolitiikan on tarkoitus säilyä kannustavana vuonna 2010. Ottaen huomion Ruotsin julkisen talouden suhteellisen suotuisa tilanne finanssipoliittisten elvytystoimien jatkaminen vuonna 2010 on asianmukaista ja Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaista. Rakenteellisia vakauttamistoimia ei ennakoida ohjelmakauden loppuvuosiksi. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelmassa julkisen talouden vuoden 2009 alijäämä arvioidaan 2,2 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Tuntuva heikkeneminen vuoden 2008 2,5 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen johtuu kriisin vaikutuksesta, joka on seurausta sekä automaattisista vakauttajista että harkinnanvaraisista elvytystoimenpiteistä. Näiden vaikutus on noin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (yli 2,5 prosenttia vuosi 2010 mukaan lukien), ja hallitus hyväksyi ne Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti. Heikkeneminen johtui lähinnä verotulojen laskusta, kun sekä työtuntien määrä että keskimääräinen verokanta pieneni, kulutus aleni ja yritysvoitot ja pääomavoitot pienenivät. Ohjelman mukaan finanssipolitiikan on tarkoitus säilyä kannustavana vuonna 2010. Ottaen huomion Ruotsin julkisen talouden suhteellisen suotuisa tilanne finanssipoliittisten elvytystoimien jatkaminen vuonna 2010 on asianmukaista ja Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaista. Rakenteellisia vakauttamistoimia ei ennakoida ohjelmakauden loppuvuosiksi.

| (6) | Tarkistetun ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä kasvaa 3,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 (2). Tämä johtuu osaksi uudesta elvytyspaketista, jonka vaikutus on noin 1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tärkeimmät harkinnanvaraiset toimenpiteet tulopuolella koostuvat työssäkäyvien verohyvitysjärjestelmän neljännestä vaiheesta, jonka arvioitu vaikutus julkisen talouden rahoitusasemaan on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Eläkkeistä maksettavien verojen alennus tarjoaa lisäelvytystä 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Menopuolen toimenpiteitä ovat valtion ylimääräiset tulonsiirrot kunnille (noin 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen). Rikoksentorjuntaan ja oikeusjärjestelmään sekä koulutustoimintaan ja pienten yritysten kasvua tukeviin toimenpiteisiin myönnetään kuhunkin lisäresursseja, ja kunkin vaikutus on noin 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Suunniteltu finanssipoliittinen viritys, sellaisena kuin se on mitattuna rakenteellisen rahoitusaseman muutoksella ja suhdannetasoitetulla rahoitusasemalla (laskettu uudelleen yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti) ilman kertaluonteisia tai muita väliaikaisia toimenpiteitä, on elvyttävä, ja rakenteellinen alijäämä kasvaa 1,6 prosenttiyksikköä. BKT:hen suhteutettu 1 prosentin erotus finanssipoliittisen elvytyspaketin suuruuteen verrattuna selittyy lähinnä alhaisemmilla verojoustoilla. |
| --- | --- |

(6)

Tarkistetun ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä kasvaa 3,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 (2). Tämä johtuu osaksi uudesta elvytyspaketista, jonka vaikutus on noin 1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tärkeimmät harkinnanvaraiset toimenpiteet tulopuolella koostuvat työssäkäyvien verohyvitysjärjestelmän neljännestä vaiheesta, jonka arvioitu vaikutus julkisen talouden rahoitusasemaan on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Eläkkeistä maksettavien verojen alennus tarjoaa lisäelvytystä 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Menopuolen toimenpiteitä ovat valtion ylimääräiset tulonsiirrot kunnille (noin 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen). Rikoksentorjuntaan ja oikeusjärjestelmään sekä koulutustoimintaan ja pienten yritysten kasvua tukeviin toimenpiteisiin myönnetään kuhunkin lisäresursseja, ja kunkin vaikutus on noin 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Suunniteltu finanssipoliittinen viritys, sellaisena kuin se on mitattuna rakenteellisen rahoitusaseman muutoksella ja suhdannetasoitetulla rahoitusasemalla (laskettu uudelleen yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti) ilman kertaluonteisia tai muita väliaikaisia toimenpiteitä, on elvyttävä, ja rakenteellinen alijäämä kasvaa 1,6 prosenttiyksikköä. BKT:hen suhteutettu 1 prosentin erotus finanssipoliittisen elvytyspaketin suuruuteen verrattuna selittyy lähinnä alhaisemmilla verojoustoilla.

| (7) | Julkisen talouden strategian päätavoitteena on tuoda julkisen talouden alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen (sen oltua 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010) ja pitää se vakaasti laskusuuntaisena. Julkisen talouden ennusteet perustuvat oletukseen politiikan säilymisestä muuttumattomana vuoden 2010 jälkeisellä kaudella, ja niiden mukaan julkisen sektorin alijäämä supistuu vähitellen 3,4 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2010 2,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 1,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Perusjäämän odotetaan kehittyvän vastaavalla tavalla: perusalijäämä supistuu vuoden 2010 2,2 prosentista suhteessa BKT:hen 0,8 prosenttiin vuonna 2011, kunnes se kääntyy vuonna 2012 ylijäämäiseksi, 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä on suhteellisen merkittävä parannus, erityisesti koska siihen ei liity mitään vakauttamistoimenpiteitä ja koska työtuntien määrä – tärkeä tuloveron verotusperuste – ei kasva voimakkaasti vuosina 2011–2012. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan toisaalta heikkenevän alijäämän kasvaessa 1,3 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2010 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 2,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012.
  Saattaa kuitenkin olla, että rakenteellinen rahoitusasema on arvioitu todellista heikommaksi, sillä julkisen talouden rahoitusaseman suhdannekehityksessä on viiveitä, joita suhdannetasoituksessa ei ole otettu täysin huomioon. Ruotsin keskipitkän aikavälin tavoitteena on saavuttaa suhdannekierron aikana 1 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen. Kun otetaan huomioon tuoreimmat ennusteet ja velkataso, keskipitkän aikavälin tavoite vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen päämääriä. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa ei kuitenkaan ennakoida, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite saavutettaisiin ohjelmakauden aikana. |
| --- | --- |

(7)

Julkisen talouden strategian päätavoitteena on tuoda julkisen talouden alijäämä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen (sen oltua 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010) ja pitää se vakaasti laskusuuntaisena. Julkisen talouden ennusteet perustuvat oletukseen politiikan säilymisestä muuttumattomana vuoden 2010 jälkeisellä kaudella, ja niiden mukaan julkisen sektorin alijäämä supistuu vähitellen 3,4 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2010 2,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 1,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Perusjäämän odotetaan kehittyvän vastaavalla tavalla: perusalijäämä supistuu vuoden 2010 2,2 prosentista suhteessa BKT:hen 0,8 prosenttiin vuonna 2011, kunnes se kääntyy vuonna 2012 ylijäämäiseksi, 0,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä on suhteellisen merkittävä parannus, erityisesti koska siihen ei liity mitään vakauttamistoimenpiteitä ja koska työtuntien määrä – tärkeä tuloveron verotusperuste – ei kasva voimakkaasti vuosina 2011–2012. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan toisaalta heikkenevän alijäämän kasvaessa 1,3 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2010 1,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 2,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012.

Saattaa kuitenkin olla, että rakenteellinen rahoitusasema on arvioitu todellista heikommaksi, sillä julkisen talouden rahoitusaseman suhdannekehityksessä on viiveitä, joita suhdannetasoituksessa ei ole otettu täysin huomioon. Ruotsin keskipitkän aikavälin tavoitteena on saavuttaa suhdannekierron aikana 1 prosentin ylijäämä suhteessa BKT:hen. Kun otetaan huomioon tuoreimmat ennusteet ja velkataso, keskipitkän aikavälin tavoite vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen päämääriä. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa ei kuitenkaan ennakoida, että julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoite saavutettaisiin ohjelmakauden aikana.

| (8) | Julkisen talouden toteutuma osoittautuu todennäköisesti ohjelmassa ennakoitua paremmaksi vuonna 2010, mutta saattaa olla ennakoitua heikompi sen jälkeen. Tarkistetun ohjelman viiteskenaario perustuu syyskuussa 2009 julkaistuun vuoden 2010 talousarvioesitykseen, eikä siinä oteta huomioon sittemmin tapahtunutta vuosia 2009–2010 koskevien talousnäkymien paranemista (3). Julkisen talouden vuoden 2009 alustava toteutuma osoittaa niin ikään ennakoitua parempaa tulosta, erityisesti odotettua korkeampien alv-tulojen vuoksi. Äskettäin julkaistun kansantalouden tilinpidon mukaan vuoden 2009 alijäämä oli ainostaan 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen verrattuna tarkistetussa ohjelmassa olleeseen ennusteeseen, jonka mukaan se olisi ollut 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tästä saattaa hyvinkin olla heijastusvaikutuksia vuodelle 2010. Viiteskenaariossa ennakoidaan vuosille 2011–2012 hyvin vahvaa BKT:n kasvua vilkkaan kotimaankysynnän perusteella. Elvytystoimien lopettaminen ja varsinkin korkotason normalisoiminen voisivat kuitenkin heikentää kuluttajien luottamusta, ottaen huomioon erityisesti kotitalouksien suuri velkaantuneisuus. Tämä kehitys saattaa kiihtyä, jos nykyinen asuntojen hintainflaatio hidastuu. Vaikka rahoitusalan tilanne on selvästi parantunut, eräiden suurten pankkien luottotappiot ovat edelleen suuria ja luottomarginaaleja kavennetaan. Kun otetaan huomioon pankkijärjestelmän merkitys talouden toiminnalle, luottamuskriisin tapauksessa mahdollisesti toteutettavat julkiset tukitoimet saattavat niin ikään vaikuttaa kielteisesti talousarvioon, vaikka osa julkisesta tuesta aiheutuneista kustannuksista voitaisiin tulevaisuudessa saada katettua. Koska vuosi 2010 on syyskuun puolivälissä pidettävien parlamenttivaalien vuoksi vaalivuosi, vaalisyklistä voi aiheutua riskejä, joita ei kuitenkaan pidetä erityisen vakavina. |
| --- | --- |

(8)

Julkisen talouden toteutuma osoittautuu todennäköisesti ohjelmassa ennakoitua paremmaksi vuonna 2010, mutta saattaa olla ennakoitua heikompi sen jälkeen. Tarkistetun ohjelman viiteskenaario perustuu syyskuussa 2009 julkaistuun vuoden 2010 talousarvioesitykseen, eikä siinä oteta huomioon sittemmin tapahtunutta vuosia 2009–2010 koskevien talousnäkymien paranemista (3). Julkisen talouden vuoden 2009 alustava toteutuma osoittaa niin ikään ennakoitua parempaa tulosta, erityisesti odotettua korkeampien alv-tulojen vuoksi. Äskettäin julkaistun kansantalouden tilinpidon mukaan vuoden 2009 alijäämä oli ainostaan 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen verrattuna tarkistetussa ohjelmassa olleeseen ennusteeseen, jonka mukaan se olisi ollut 2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tästä saattaa hyvinkin olla heijastusvaikutuksia vuodelle 2010. Viiteskenaariossa ennakoidaan vuosille 2011–2012 hyvin vahvaa BKT:n kasvua vilkkaan kotimaankysynnän perusteella. Elvytystoimien lopettaminen ja varsinkin korkotason normalisoiminen voisivat kuitenkin heikentää kuluttajien luottamusta, ottaen huomioon erityisesti kotitalouksien suuri velkaantuneisuus. Tämä kehitys saattaa kiihtyä, jos nykyinen asuntojen hintainflaatio hidastuu. Vaikka rahoitusalan tilanne on selvästi parantunut, eräiden suurten pankkien luottotappiot ovat edelleen suuria ja luottomarginaaleja kavennetaan. Kun otetaan huomioon pankkijärjestelmän merkitys talouden toiminnalle, luottamuskriisin tapauksessa mahdollisesti toteutettavat julkiset tukitoimet saattavat niin ikään vaikuttaa kielteisesti talousarvioon, vaikka osa julkisesta tuesta aiheutuneista kustannuksista voitaisiin tulevaisuudessa saada katettua. Koska vuosi 2010 on syyskuun puolivälissä pidettävien parlamenttivaalien vuoksi vaalivuosi, vaalisyklistä voi aiheutua riskejä, joita ei kuitenkaan pidetä erityisen vakavina.

| (9) | Julkinen bruttovelka arvioidaan 42,8 prosentiksi suhteessa BKT:hen vuonna 2009, mikä merkitsee kasvua edellisvuoden 38,0 prosentista suhteessa BKT:hen. Alijäämän syvenemisen ja BKT:n kasvun supistumisen ohella velkasuhdetta kasvatti tuntuva virta–varanto-korjauserä, joka liittyi pääasiassa keskuspankille myönnettyyn lainaan. Velkasuhteen odotetaan ohjelmakaudella kasvavan vielä 2,4 prosenttiyksikköä 45,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Pääasiallisena syynä on julkisen talouden jatkuva alijäämä. Velkasuhteen ennakoituun kehittymiseen kohdistuvat riskit vaikuttavat olevan pääpiirteissään tasapainossa, sillä vuonna 2010 siihen uskotaan kohdistuvan joitakin positiivisia riskejä ja sen jälkeen joitakin heikkenemisriskejä. Bruttovelka pysyy selvästi alle viitearvon, ja nettorahoitusasema on positiivinen. |
| --- | --- |

(9)

Julkinen bruttovelka arvioidaan 42,8 prosentiksi suhteessa BKT:hen vuonna 2009, mikä merkitsee kasvua edellisvuoden 38,0 prosentista suhteessa BKT:hen. Alijäämän syvenemisen ja BKT:n kasvun supistumisen ohella velkasuhdetta kasvatti tuntuva virta–varanto-korjauserä, joka liittyi pääasiassa keskuspankille myönnettyyn lainaan. Velkasuhteen odotetaan ohjelmakaudella kasvavan vielä 2,4 prosenttiyksikköä 45,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Pääasiallisena syynä on julkisen talouden jatkuva alijäämä. Velkasuhteen ennakoituun kehittymiseen kohdistuvat riskit vaikuttavat olevan pääpiirteissään tasapainossa, sillä vuonna 2010 siihen uskotaan kohdistuvan joitakin positiivisia riskejä ja sen jälkeen joitakin heikkenemisriskejä. Bruttovelka pysyy selvästi alle viitearvon, ja nettorahoitusasema on positiivinen.

| (10) | Keskipitkän aikavälin velkaennusteiden mukaan BKT:n kasvu palautunee vasta vähitellen tasolle, jota ennakoitiin ennen kriisiä. Samoin verosuhteen oletetaan palautuvan kriisiä edeltäneelle tasolle ja sisältävän väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoidun kasvun. Ohjelmassa kaavailtu julkisen talouden strategia sellaisenaan ilman uusia toimintapoliittisia muutoksia saattaisi velkasuhteen lasku-uralle, jolloin se alenisi noin 15 prosenttiin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2020. |
| --- | --- |

(10)

Keskipitkän aikavälin velkaennusteiden mukaan BKT:n kasvu palautunee vasta vähitellen tasolle, jota ennakoitiin ennen kriisiä. Samoin verosuhteen oletetaan palautuvan kriisiä edeltäneelle tasolle ja sisältävän väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoidun kasvun. Ohjelmassa kaavailtu julkisen talouden strategia sellaisenaan ilman uusia toimintapoliittisia muutoksia saattaisi velkasuhteen lasku-uralle, jolloin se alenisi noin 15 prosenttiin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2020.

| (11) | Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat selvästi EU:n keskiarvoa pienemmät, ja julkisiin eläkejärjestelmiin kertyneet merkittävät varat auttavat rahoittamaan osan eläkemenojen kasvusta. Ohjelmassa ennakoitu vuoden 2009 julkisen talouden rahoitusasema vaikuttaa osaltaan bruttovelan supistumiseen. Perusylijäämien varmistaminen keskipitkällä aikavälillä ja aiheellisten rakenteellisten uudistusten täytäntöönpano vähentäisivät osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä, jotka komissio arvioi julkisen talouden kestävyyttä koskeneessa vuoden 2009 kertomuksessa (4) alhaisiksi. |
| --- | --- |

(11)

Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat selvästi EU:n keskiarvoa pienemmät, ja julkisiin eläkejärjestelmiin kertyneet merkittävät varat auttavat rahoittamaan osan eläkemenojen kasvusta. Ohjelmassa ennakoitu vuoden 2009 julkisen talouden rahoitusasema vaikuttaa osaltaan bruttovelan supistumiseen. Perusylijäämien varmistaminen keskipitkällä aikavälillä ja aiheellisten rakenteellisten uudistusten täytäntöönpano vähentäisivät osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä, jotka komissio arvioi julkisen talouden kestävyyttä koskeneessa vuoden 2009 kertomuksessa (4) alhaisiksi.

| (12) | Ruotsin talousarviokehystä voidaan pitää vahvana, ja se on käyttöönottonsa jälkeen osaltaan vaikuttanut velan huomattavaan supistumiseen. Avoimuuden lisäämiseksi hallitus on viime vuosina toteuttanut joitakin kehyksen hienosäätötoimia, ja se on sitoutunut tarkastelemaan kehyksen toimintaa jäljellä olevien puutteiden korjaamiseksi. Erityisesti on perustettu finanssineuvosto arvioimaan, kuinka hyvin hallitus on päässyt finanssipoliittisiin tavoitteisiinsa. Finanssineuvosto esitti toisen vuosiraporttinsa vuonna 2009. Hallitus on hiljattain myös tiukentanut menokattoa koskevia sääntöjä, ja se tarkastelee keinoja ylijäämätavoitteen aseman vahvistamiseksi. Loput puutteet liittyvät riskiin, että kehyksellä ei pystytä riittävästi ehkäisemään myötäsyklistä finanssipolitiikkaa hyvinä aikoina, varsinkaan paikallishallinnon tasolla. Tämä johtuu siitä, että tasapainoista rahoitusasemaa koskevan vaatimuksen mukaan paikallishallinnot eivät saa käyttää hyvinä aikoina kertyneitä ylijäämiä alijäämien kattamiseen huonoina aikoina. |
| --- | --- |

(12)

Ruotsin talousarviokehystä voidaan pitää vahvana, ja se on käyttöönottonsa jälkeen osaltaan vaikuttanut velan huomattavaan supistumiseen. Avoimuuden lisäämiseksi hallitus on viime vuosina toteuttanut joitakin kehyksen hienosäätötoimia, ja se on sitoutunut tarkastelemaan kehyksen toimintaa jäljellä olevien puutteiden korjaamiseksi. Erityisesti on perustettu finanssineuvosto arvioimaan, kuinka hyvin hallitus on päässyt finanssipoliittisiin tavoitteisiinsa. Finanssineuvosto esitti toisen vuosiraporttinsa vuonna 2009. Hallitus on hiljattain myös tiukentanut menokattoa koskevia sääntöjä, ja se tarkastelee keinoja ylijäämätavoitteen aseman vahvistamiseksi. Loput puutteet liittyvät riskiin, että kehyksellä ei pystytä riittävästi ehkäisemään myötäsyklistä finanssipolitiikkaa hyvinä aikoina, varsinkaan paikallishallinnon tasolla. Tämä johtuu siitä, että tasapainoista rahoitusasemaa koskevan vaatimuksen mukaan paikallishallinnot eivät saa käyttää hyvinä aikoina kertyneitä ylijäämiä alijäämien kattamiseen huonoina aikoina.

| (13) | Koska korkean työllisyyden saavuttaminen on ennakkoedellytys julkisen talouden kestävyyden saavuttamiselle erityisesti väestön ikääntymisen vuoksi, hallitus on toteuttanut sekä tarjonta- että kysyntäpuolella erinäisiä toimenpiteitä parantaakseen työnteon kannustimia ja alentaakseen rekrytointikustannuksia varsinkin sellaisten ryhmien osalta, joissa työllisyysaste on suhteellisen alhainen, kuten nuorison ja maahanmuuttajien keskuudessa. Ansiotuloveroja on alennettu niin kutsutun työssäkäyvien verohyvitysjärjestelmän avulla, ja valtionveron tulorajaa on korotettu. Näihin veronalennuksiin on yhdistetty yleisiä ja kohdennettuja sosiaaliturvamaksujen pienennyksiä rekrytointikustannusten alentamiseksi. Myös työttömyysturva- ja sairausvakuutusjärjestelmissä on toteutettu uudistuksia, joilla on sekä alennettu etuuksien tasoa että lyhennetty kautta, jonka aikana henkilö voi niitä saada. Sairausvakuutusetuuksia saavien ihmisten määrä on jo nyt laskenut, mutta tuloverouudistuksen vaikutusten odotetaan näkyvän lähinnä keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(13)

Koska korkean työllisyyden saavuttaminen on ennakkoedellytys julkisen talouden kestävyyden saavuttamiselle erityisesti väestön ikääntymisen vuoksi, hallitus on toteuttanut sekä tarjonta- että kysyntäpuolella erinäisiä toimenpiteitä parantaakseen työnteon kannustimia ja alentaakseen rekrytointikustannuksia varsinkin sellaisten ryhmien osalta, joissa työllisyysaste on suhteellisen alhainen, kuten nuorison ja maahanmuuttajien keskuudessa. Ansiotuloveroja on alennettu niin kutsutun työssäkäyvien verohyvitysjärjestelmän avulla, ja valtionveron tulorajaa on korotettu. Näihin veronalennuksiin on yhdistetty yleisiä ja kohdennettuja sosiaaliturvamaksujen pienennyksiä rekrytointikustannusten alentamiseksi. Myös työttömyysturva- ja sairausvakuutusjärjestelmissä on toteutettu uudistuksia, joilla on sekä alennettu etuuksien tasoa että lyhennetty kautta, jonka aikana henkilö voi niitä saada. Sairausvakuutusetuuksia saavien ihmisten määrä on jo nyt laskenut, mutta tuloverouudistuksen vaikutusten odotetaan näkyvän lähinnä keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä.

| (14) | Valittua strategiaa, jonka mukaan suotuisaa lähtökohtaa ja julkisen talouden huomattavaa ylijäämää hyödynnetään toteuttamalla vahvasti kannustavaa finanssipolitiikkaa vuosina 2009 ja 2010, voidaan kaiken kaikkiaan pitää Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisena. Vuoden 2009 huomattavasti odotettua parempi toteutuma ja makrotalouden näkymien parantuminen vuonna 2010 parantavat mahdollisuuksia, että Ruotsi voisi yhtenä erittäin harvoista jäsenvaltioista välttää BKT:hen suhteutetun 3 prosentin viitearvon ylityksen tässä vaikeassa tilanteessa. Rakenteellisen rahoitusaseman ei kuitenkaan ennakoida edistyvän kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vuosina 2011–2012, jolloin kasvuodotuksia pidetään suotuisina. Sen vuoksi julkisen talouden strategialle olisi hyötyä ohjelmakauden loppuvuosiksi esitettävistä konkreettisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(14)

Valittua strategiaa, jonka mukaan suotuisaa lähtökohtaa ja julkisen talouden huomattavaa ylijäämää hyödynnetään toteuttamalla vahvasti kannustavaa finanssipolitiikkaa vuosina 2009 ja 2010, voidaan kaiken kaikkiaan pitää Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisena. Vuoden 2009 huomattavasti odotettua parempi toteutuma ja makrotalouden näkymien parantuminen vuonna 2010 parantavat mahdollisuuksia, että Ruotsi voisi yhtenä erittäin harvoista jäsenvaltioista välttää BKT:hen suhteutetun 3 prosentin viitearvon ylityksen tässä vaikeassa tilanteessa. Rakenteellisen rahoitusaseman ei kuitenkaan ennakoida edistyvän kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta vuosina 2011–2012, jolloin kasvuodotuksia pidetään suotuisina. Sen vuoksi julkisen talouden strategialle olisi hyötyä ohjelmakauden loppuvuosiksi esitettävistä konkreettisia toimenpiteitä.

| (15) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (5). |
| --- | --- |

(15)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (5).

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että hyvinä aikoina kertyneiden huomattavien ylijäämien turvin laskusuhdanteessa on voitu harjoittaa aktiivista finanssipolitiikkaa vakaus- ja kasvusopimuksen hengessä kasvattamalla kysyntää lyhyellä aikavälillä ja lisäksi parantamalla talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaalia. Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti finanssipolitiikan viritys jatkuu tarkoituksenmukaisella tavalla elvyttävänä vuonna 2010. Vaikka ohjelma on osittain vanhentunut, siinä ennakoidaan alijäämän kasvavan 3,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010, kun se vuonna 2009 oli 2,2 prosenttia, mikä johtuu lähinnä tänä vuonna toteutettavista uusista elvytystoimenpiteistä. Alijäämäsuhteen odotetaan sen jälkeen supistuvan asteittain 2,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 1,1 prosenttiin vuonna 2012. Tämä parannus johtuu pääasiassa voimakkaaksi ennakoidusta talouskasvusta, sillä ohjelmassa ei kaavailla kyseisiksi vuosiksi mitään vakauttamistoimia. Suunniteltuun sopeutukseen liittyvät kokonaisriskit näyttävät kallistuvan jonkin verran kasvuriskien suuntaan, ja vuosien 2011–2012 heikkenemisriskit tasoittavat osittain vuoden 2010 huomattavia kasvuriskejä. Hallituksen olisi kuitenkin oltava valmis hyväksymään ajoissa harkinnanvaraisia vakauttamistoimia, jos julkisen talouden toteutumat eivät yllä tavoitteisiin.

Edellä esitetyn arvion perusteella ja ottaen huomioon tarve varmistaa kestävä lähentyminen – samalla kun annnetaan tunnustusta Ruotsin finanssipolitiikan esimerkilliselle suoritutumiselle vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti – Ruotsia kehotetaan

| i) | noudattamaan vuoden 2010 finanssipolitiikkaa suunnitellulla tavalla Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti samalla kun pyritään välttämään BKT:hen suhteutetun 3 prosentin viitearvon ylitys; |
| --- | --- |

i)

noudattamaan vuoden 2010 finanssipolitiikkaa suunnitellulla tavalla Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti samalla kun pyritään välttämään BKT:hen suhteutetun 3 prosentin viitearvon ylitys;

| ii) | varmistamaan, että ohjelmassa kaavailtu julkisen talouden nimellinen sopeutus saavutetaan toteuttamalla tarvittaessa riittävän ajoissa vakauttamistoimenpiteitä, joilla varmistetaan, ettei odotettua heikompi kasvu estä julkisen talouden suunniteltua vakauttamista ohjelman loppuvuosina, sekä varmistamaan eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta. |
| --- | --- |

ii)

varmistamaan, että ohjelmassa kaavailtu julkisen talouden nimellinen sopeutus saavutetaan toteuttamalla tarvittaessa riittävän ajoissa vakauttamistoimenpiteitä, joilla varmistetaan, ettei odotettua heikompi kasvu estä julkisen talouden suunniteltua vakauttamista ohjelman loppuvuosina, sekä varmistamaan eteneminen kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta.

Ruotsia kehotetaan myös noudattamaan tarkemmin käytännesääntöjen tietovaatimuksia.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (%-muutos) | LO tammikuu 2010 | –0,2 | –5,2 | 0,6 | 3,1 | 3,8 |
| KOM marraskuu 2009 | –0,2 | –4,6 | 1,4 | 2,1 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2008 | 1,5 | 1,3 | 3,1 | 3,5 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO tammikuu 2010 | 2,1 | 2,0 | 0,4 | 0,6 | 0,9 |
| KOM marraskuu 2009 | 3,3 | 1,9 | 1,7 | 1,7 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2008 | 3,6 | 1,5 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (6)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | 1,7 | –4,1 | –3,6 | –1,3 | 1,5 |
| KOM marraskuu 2009 (7) | 0,9 | –4,5 | –4,1 | –3,3 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2008 | –0,5 | –1,6 | –1,0 | –0,2 | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto ulkomaille/nettoluotonotto ulkomailta
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | 7,8 | 7,2 | 7,1 | 7,4 | 7,4 |
| KOM marraskuu 2009 | 8,1 | 7,6 | 7,7 | 8,1 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2008 | 8,2 | 8,2 | 8,3 | 8,1 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden tulot
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | 55,6 | 54,9 | 54,6 | 54,3 | 53,9 |
| KOM marraskuu 2009 | 55,6 | 53,8 | 52,3 | 52,0 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2008 | 55,4 | 54,1 | 53,8 | 53,3 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden menot
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | 53,1 | 57,1 | 58,0 | 56,3 | 54,9 |
| KOM marraskuu 2009 | 53,1 | 55,9 | 55,6 | 54,6 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2008 | 52,5 | 53,1 | 52,2 | 50,8 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | 2,5 | –2,2 | –3,4 | –2,1 | –1,1 |
| KOM marraskuu 2009 | 2,5 | –2,1 | –3,3 | –2,7 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2008 | 2,8 | 1,1 | 1,6 | 2,5 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | 4,2 | –0,9 | –2,2 | –0,8 | 0,4 |
| KOM marraskuu 2009 | 4,2 | –0,8 | –2,1 | –1,4 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2008 | –4,7 | –2,6 | –3,0 | –3,8 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | 1,5 | 0,2 | –1,3 | –1,4 | –2,0 |
| KOM marraskuu 2009 | 1,9 | 0,5 | –1,0 | –0,7 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2008 | 3,1 | 2,0 | 2,2 | 2,6 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (8)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | 1,2 | 0,3 | –1,3 | –1,5 | –2,1 |
| KOM marraskuu 2009 | 1,6 | 0,3 | –1,0 | –0,7 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2008 | 2,8 | 1,9 | 2,1 | 2,5 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | 38,0 | 42,8 | 45,5 | 45,6 | 45,2 |
| KOM marraskuu 2009 | 38,0 | 42,1 | 43,6 | 44,1 | tieto puuttuu |
| LO joulukuu 2008 | 35,5 | 32,2 | 28,3 | 23,8 | tieto puuttuu |
| Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2008

2009

2010

2011

2012

BKT:n määrä

(%-muutos)

LO tammikuu 2010

–0,2

–5,2

0,6

3,1

3,8

KOM marraskuu 2009

–0,2

–4,6

1,4

2,1

tieto puuttuu

LO joulukuu 2008

1,5

1,3

3,1

3,5

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

LO tammikuu 2010

2,1

2,0

0,4

0,6

0,9

KOM marraskuu 2009

3,3

1,9

1,7

1,7

tieto puuttuu

LO joulukuu 2008

3,6

1,5

tieto puuttuu

tieto puuttuu

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (6)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO tammikuu 2010

1,7

–4,1

–3,6

–1,3

1,5

KOM marraskuu 2009 (7)

0,9

–4,5

–4,1

–3,3

tieto puuttuu

LO joulukuu 2008

–0,5

–1,6

–1,0

–0,2

tieto puuttuu

Nettoluotonanto ulkomaille/nettoluotonotto ulkomailta

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010

7,8

7,2

7,1

7,4

7,4

KOM marraskuu 2009

8,1

7,6

7,7

8,1

tieto puuttuu

LO joulukuu 2008

8,2

8,2

8,3

8,1

tieto puuttuu

Julkisen talouden tulot

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010

55,6

54,9

54,6

54,3

53,9

KOM marraskuu 2009

55,6

53,8

52,3

52,0

tieto puuttuu

LO joulukuu 2008

55,4

54,1

53,8

53,3

tieto puuttuu

Julkisen talouden menot

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010

53,1

57,1

58,0

56,3

54,9

KOM marraskuu 2009

53,1

55,9

55,6

54,6

tieto puuttuu

LO joulukuu 2008

52,5

53,1

52,2

50,8

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010

2,5

–2,2

–3,4

–2,1

–1,1

KOM marraskuu 2009

2,5

–2,1

–3,3

–2,7

tieto puuttuu

LO joulukuu 2008

2,8

1,1

1,6

2,5

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010

4,2

–0,9

–2,2

–0,8

0,4

KOM marraskuu 2009

4,2

–0,8

–2,1

–1,4

tieto puuttuu

LO joulukuu 2008

–4,7

–2,6

–3,0

–3,8

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010

1,5

0,2

–1,3

–1,4

–2,0

KOM marraskuu 2009

1,9

0,5

–1,0

–0,7

tieto puuttuu

LO joulukuu 2008

3,1

2,0

2,2

2,6

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (8)

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010

1,2

0,3

–1,3

–1,5

–2,1

KOM marraskuu 2009

1,6

0,3

–1,0

–0,7

tieto puuttuu

LO joulukuu 2008

2,8

1,9

2,1

2,5

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010

38,0

42,8

45,5

45,6

45,2

KOM marraskuu 2009

38,0

42,1

43,6

44,1

tieto puuttuu

LO joulukuu 2008

35,5

32,2

28,3

23,8

tieto puuttuu

Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Ruotsin viranomaisten julkaisemien tuoreimpien tietojen perusteella vaikuttaa kuitenkin siltä, että julkisen talouden toteutuma voi vuoden 2010 osalta osoittautua selvästi paremmaksi.

(3)  Ohjelmassa viitataan kuitenkin hallituksen marraskuussa 2009 tekemään ennusteen tarkistukseen, joka kuvastaa osittain näkymien paranemista viiteskenaarioon verrattuna, ja kahteen vaihtoehtoiseen kasvuprofiiliin, joista toisessa tarkastellaan heikompaa ja toisessa suotuisampaa makrotalouden ennustetta. Yksikään näistä ennusteista ei ole riittävän yksityiskohtainen, jotta sitä voitaisiin pitää viiteskenaariona.

(4)  Julkisen talouden kestävyyttä koskevissa 10 päivänä marraskuuta 2009 antamissaan päätelmissä ”neuvosto kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään huomiota kestävyyteen tähtääviin strategioihin tulevissa vakaus- ja lähentymisohjelmissaan” ja ”pyytää komissiota yhdessä talouspoliittisen komitean ja talous- ja rahoituskomitean kanssa kehittämään edelleen menetelmiä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden arvioimiseksi hyvissä ajoin ennen julkisen talouden kestävyyttä koskevan seuraavan kertomuksen laatimista”. Kyseinen kertomus on määrä laatia vuonna 2012.

(5)  Erityisesti yksityisen sektorin nettoluotonantoa koskevat tiedot puuttuvat, mikä vaikeuttaa ohjelman puolueetonta arviointia.

(6)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(7)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 2,0 % vuonna 2008, 0,9 % vuosina 2009 ja 2010 ja 1,3 % vuonna 2011.

(8)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat uusimman ohjelman mukaan 0,3 % suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja 0,1 % vuosina 2011 ja 2012 (kaikki alijäämää supistavia) ja 0,1 % prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009 (alijäämää kasvattavia) ja komission yksiköiden syksyn 2009 talousennusteen mukaan 0,3 % suhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja 0,2 % suhteessa BKT:hen vuonna 2009 (kaikki alijäämää supistavia).

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 4.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/12

---

NEUVOSTON LAUSUNTO

Alankomaiden tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2009–2012

2010/C 146/03

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tarkasteli 26 päivänä huhtikuuta 2010 Alankomaiden tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tarkasteli 26 päivänä huhtikuuta 2010 Alankomaiden tarkistettua vakausohjelmaa, joka kattaa vuodet 2009–2012.

| (2) | Vuonna 2009 taloudellinen toiminta supistui tuntuvasti eli 4 prosenttia. Maailmankaupan romahtaminen koetteli Alankomaiden taloutta suhteellisen voimakkaasti, minkä vuoksi nettoviennin negatiiviset vaikutukset näkyivät kasvussa. Myös kotimaankysyntä jarrutti kasvua koko vuoden ajan, sillä yksityisen kulutus heikkeni huomattavien kielteisten varallisuus- ja luottamusvaikutusten takia. Lisäksi investoinnit kärsivät kysynnän heikkenemisestä, kannattavuuden laskusta ja luottoehtojen kiristymisestä. Julkinen kulutus oli ainoa taloudellista toimintaa tukeva kysyntätekijä, mikä johtui lähinnä Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti toteutetusta elvytyspaketista, jonka suuruus oli 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Vuonna 2010 BKT:n kasvu muuttunee jälleen positiiviseksi, sillä nettoviennin odotetaan kasvavan maailmankaupan elpyessä. Yksityisen kulutuksen ennakoidaan pysyttelevän vaimeana, sillä hitaampi palkkojen nousu ja lisääntyvä työttömyys vaikuttavat käytettävissä oleviin reaalituloihin kielteisesti. Lisäksi investointien odotetaan kärsivän kapasiteetin heikosta käyttöasteesta, kannattavuuden heikkenemisestä ja edelleen hankalista luottoehdoista. Julkisen talouden rahoitusasema heikkeni vuonna 2009 erittäin nopeasti vuoden 2008 0,7 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen 4,9 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen. Syynä tähän olivat viranomaisten talouskriisin vuoksi toteuttamat elvytystoimet, automaattisten vakauttajien toimiminen täydellä teholla ja kaasutulojen väheneminen. Vuonna 2010 tilanteen ennakoidaan heikkenevän entisestään. Liiallista alijäämää koskeva menettely aloitettiin, koska julkisen talouden alijäämä ylitti vuonna 2009 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Tässä yhteydessä neuvosto antoi Alankomaille joulukuussa 2009 suosituksen, jossa liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen määräajaksi asetettiin vuosi 2013. Alijäämän saaminen alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen mainittuun määräaikaan mennessä on yksi Alankomaiden keskeisistä poliittisista haasteista. Muita haasteita ovat julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden palauttaminen, jatkotoimet rahoitusalaan kohdistuvan luottamuksen parantamiseksi ja yritysrahoituksen saatavuuden varmistaminen. |
| --- | --- |

(2)

Vuonna 2009 taloudellinen toiminta supistui tuntuvasti eli 4 prosenttia. Maailmankaupan romahtaminen koetteli Alankomaiden taloutta suhteellisen voimakkaasti, minkä vuoksi nettoviennin negatiiviset vaikutukset näkyivät kasvussa. Myös kotimaankysyntä jarrutti kasvua koko vuoden ajan, sillä yksityisen kulutus heikkeni huomattavien kielteisten varallisuus- ja luottamusvaikutusten takia. Lisäksi investoinnit kärsivät kysynnän heikkenemisestä, kannattavuuden laskusta ja luottoehtojen kiristymisestä. Julkinen kulutus oli ainoa taloudellista toimintaa tukeva kysyntätekijä, mikä johtui lähinnä Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti toteutetusta elvytyspaketista, jonka suuruus oli 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Vuonna 2010 BKT:n kasvu muuttunee jälleen positiiviseksi, sillä nettoviennin odotetaan kasvavan maailmankaupan elpyessä. Yksityisen kulutuksen ennakoidaan pysyttelevän vaimeana, sillä hitaampi palkkojen nousu ja lisääntyvä työttömyys vaikuttavat käytettävissä oleviin reaalituloihin kielteisesti. Lisäksi investointien odotetaan kärsivän kapasiteetin heikosta käyttöasteesta, kannattavuuden heikkenemisestä ja edelleen hankalista luottoehdoista. Julkisen talouden rahoitusasema heikkeni vuonna 2009 erittäin nopeasti vuoden 2008 0,7 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen 4,9 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen. Syynä tähän olivat viranomaisten talouskriisin vuoksi toteuttamat elvytystoimet, automaattisten vakauttajien toimiminen täydellä teholla ja kaasutulojen väheneminen. Vuonna 2010 tilanteen ennakoidaan heikkenevän entisestään. Liiallista alijäämää koskeva menettely aloitettiin, koska julkisen talouden alijäämä ylitti vuonna 2009 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen. Tässä yhteydessä neuvosto antoi Alankomaille joulukuussa 2009 suosituksen, jossa liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen määräajaksi asetettiin vuosi 2013. Alijäämän saaminen alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen mainittuun määräaikaan mennessä on yksi Alankomaiden keskeisistä poliittisista haasteista. Muita haasteita ovat julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden palauttaminen, jatkotoimet rahoitusalaan kohdistuvan luottamuksen parantamiseksi ja yritysrahoituksen saatavuuden varmistaminen.

| (3) | Vaikka toteutuneen BKT:n supistuminen kriisitilanteessa on paljolti syklistä, myös vaikutus potentiaalisen tuotannon tasoon on ollut kielteinen. Kriisi voi lisäksi vaikuttaa potentiaaliseen kasvuun keskipitkällä aikavälillä, kun investoinnit vähenevät, luotonsaanti tiukentuu ja rakennetyöttömyys lisääntyy. Talouskriisin vaikutukset pahentavat lisäksi väestön ikääntymisen kielteisiä vaikutuksia potentiaaliseen tuotantoon ja julkisen talouden kestävyyteen. Tätä taustaa vasten on olennaisen tärkeää kiihdyttää rakenneuudistusten vauhtia potentiaalisen kasvun tukemiseksi. Alankomaiden on erityisen tärkeää toteuttaa työmarkkinauudistuksia erityisesti ottamalla käyttöön lisätoimenpiteitä, kuten työmarkkinasiirtymien edistäminen, jotta voidaan parantaa naisten, ikääntyneiden työntekijöiden ja muita heikommassa asemassa olevien ryhmien osallistumista työmarkkinoille ja lisätä siten tehtyjen työtuntien määrää. Uudistuksia olisi toteutettava myös T&K:n alalla jatkamalla myönteisten T&K:n kannustimien luomista. |
| --- | --- |

(3)

Vaikka toteutuneen BKT:n supistuminen kriisitilanteessa on paljolti syklistä, myös vaikutus potentiaalisen tuotannon tasoon on ollut kielteinen. Kriisi voi lisäksi vaikuttaa potentiaaliseen kasvuun keskipitkällä aikavälillä, kun investoinnit vähenevät, luotonsaanti tiukentuu ja rakennetyöttömyys lisääntyy. Talouskriisin vaikutukset pahentavat lisäksi väestön ikääntymisen kielteisiä vaikutuksia potentiaaliseen tuotantoon ja julkisen talouden kestävyyteen. Tätä taustaa vasten on olennaisen tärkeää kiihdyttää rakenneuudistusten vauhtia potentiaalisen kasvun tukemiseksi. Alankomaiden on erityisen tärkeää toteuttaa työmarkkinauudistuksia erityisesti ottamalla käyttöön lisätoimenpiteitä, kuten työmarkkinasiirtymien edistäminen, jotta voidaan parantaa naisten, ikääntyneiden työntekijöiden ja muita heikommassa asemassa olevien ryhmien osallistumista työmarkkinoille ja lisätä siten tehtyjen työtuntien määrää. Uudistuksia olisi toteutettava myös T&K:n alalla jatkamalla myönteisten T&K:n kannustimien luomista.

| (4) | Ohjelman taustalla olevan vuoden 2010 makrotalouden skenaarion mukaan, joka perustuu Alankomaiden talouspoliittisen suunnittelulaitoksen Centraal Planbureaun (CPB) ennusteisiin, reaalinen bruttokansantuote kasvaa jälleen 1,5 prosenttia vuonna 2010 supistuttuaan 4 prosenttia vuonna 2009 ja elpyy edelleen keskimäärin 2 prosenttiin ohjelmakauden myöhempinä vuosina. Tämänhetkisten tietojen (2) perusteella skenaario näyttää perustuvan optimistisiin kasvuoletuksiin vuosina 2010 ja 2011 ja realistisiin oletuksiin vuonna 2012. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta vuonna 2010 ja melko alhaisilta vuosina 2011 ja 2012. Ohjelman oletus, jonka mukaan talouskasvun elpyminen nojaa pääasiassa nettovientiin, on realistinen, mutta yksityisen kulutuksen ja investointien ennakoitu vaikutus kasvuun vaikuttaa optimistiselta. Työmarkkinaennusteissa sekä työllisyyden kasvu että työttömyyden kehitys vaikuttavat jokseenkin optimistisilta koko ohjelmakauden ajan. |
| --- | --- |

(4)

Ohjelman taustalla olevan vuoden 2010 makrotalouden skenaarion mukaan, joka perustuu Alankomaiden talouspoliittisen suunnittelulaitoksen Centraal Planbureaun (CPB) ennusteisiin, reaalinen bruttokansantuote kasvaa jälleen 1,5 prosenttia vuonna 2010 supistuttuaan 4 prosenttia vuonna 2009 ja elpyy edelleen keskimäärin 2 prosenttiin ohjelmakauden myöhempinä vuosina. Tämänhetkisten tietojen (2) perusteella skenaario näyttää perustuvan optimistisiin kasvuoletuksiin vuosina 2010 ja 2011 ja realistisiin oletuksiin vuonna 2012. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta vuonna 2010 ja melko alhaisilta vuosina 2011 ja 2012. Ohjelman oletus, jonka mukaan talouskasvun elpyminen nojaa pääasiassa nettovientiin, on realistinen, mutta yksityisen kulutuksen ja investointien ennakoitu vaikutus kasvuun vaikuttaa optimistiselta. Työmarkkinaennusteissa sekä työllisyyden kasvu että työttömyyden kehitys vaikuttavat jokseenkin optimistisilta koko ohjelmakauden ajan.

| (5) | Ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä kasvoi voimakkaasti vuoden 2008 0,7 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen 4,9 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2009, mikä johtui suurelta osin kriisin vaikutuksesta julkiseen talouteen mutta myös elvytystoimista, joiden vaikutus on 1 prosentti suhteessa BKT:hen ja jotka hallitus hyväksyi Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti. Finanssipolitiikan on tarkoitus säilyä kannustavana vuonna 2010, minkä jälkeen se muuttuu rajoittavaksi ohjelmakauden loppuvuosina. Neuvoston suosittaman irtautumisstrategian mukaisesti liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2013 ja julkisen talouden kestävään rahoitusasemaan palaamiseksi finanssipolitiikan viritys säilyy vuosina 2009 ja 2010 elvyttävänä, minkä jälkeen viritystä tiukennetaan huomattavasti vuodesta 2011 alkaen. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämä kasvoi voimakkaasti vuoden 2008 0,7 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen 4,9 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2009, mikä johtui suurelta osin kriisin vaikutuksesta julkiseen talouteen mutta myös elvytystoimista, joiden vaikutus on 1 prosentti suhteessa BKT:hen ja jotka hallitus hyväksyi Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti. Finanssipolitiikan on tarkoitus säilyä kannustavana vuonna 2010, minkä jälkeen se muuttuu rajoittavaksi ohjelmakauden loppuvuosina. Neuvoston suosittaman irtautumisstrategian mukaisesti liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2013 ja julkisen talouden kestävään rahoitusasemaan palaamiseksi finanssipolitiikan viritys säilyy vuosina 2009 ja 2010 elvyttävänä, minkä jälkeen viritystä tiukennetaan huomattavasti vuodesta 2011 alkaen.

| (6) | Tarkistetussa ohjelmassa vuoden 2010 julkisen talouden tavoitteena on 6,1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Ohjelman mukaan tulot pienenevät 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2009 verrattuna ja menojen odotetaan kasvavan 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa vuodeksi 2010 esitetty julkisen talouden ennuste on BKT:hen suhteutettuna 0,2 prosenttia parempi kuin vuoden 2010 julkisen talouden tavoite, ja se vastaa nimellismääräisenä 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti 2 päivänä joulukuuta 2009 annettua neuvoston suositusta. Ohjelman perusteena olevat suotuisammat makrotalouden ennusteet näkyvät vain osittain julkisen talouden toteutumassa. Tämä johtuu lähinnä kasvun keskittymisestä verotuksen kannalta epäedulliselle vientipainotteiselle sektorille ja vuodesta 2009 aiheutuvasta 0,1 prosentin negatiivisesta perusvaikutuksesta suhteessa BKT:hen. Rakenteellinen rahoitusasema (eli yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti uudelleen laskettu suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) heikkenee vuoden 2009 – 3,75 prosentista suhteessa BKT:hen – 4,75 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Harkinnanvaraisten toimenpiteiden kokonaisvaikutus vuonna 2010 on vähäinen, sillä korkeammat harkinnanvaraiset menot korvautuvat veronkorotuksilla. Se, että rakenteellinen rahoitusasema tästä huolimatta heikkenee vuonna 2010, voidaan selittää osittain korkomenojen nousulla ja kaasutulojen vähenemisellä mutta ennen kaikkea erilaisilla viivästyneillä vaikutuksilla kuten työttömyyden kasvulla, joka korottaa menoja ja vähentää verotuloja enemmän kuin mitä tavanomaisen jouston perusteella olisi voitu olettaa. |
| --- | --- |

(6)

Tarkistetussa ohjelmassa vuoden 2010 julkisen talouden tavoitteena on 6,1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. Ohjelman mukaan tulot pienenevät 0,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2009 verrattuna ja menojen odotetaan kasvavan 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa vuodeksi 2010 esitetty julkisen talouden ennuste on BKT:hen suhteutettuna 0,2 prosenttia parempi kuin vuoden 2010 julkisen talouden tavoite, ja se vastaa nimellismääräisenä 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti 2 päivänä joulukuuta 2009 annettua neuvoston suositusta. Ohjelman perusteena olevat suotuisammat makrotalouden ennusteet näkyvät vain osittain julkisen talouden toteutumassa. Tämä johtuu lähinnä kasvun keskittymisestä verotuksen kannalta epäedulliselle vientipainotteiselle sektorille ja vuodesta 2009 aiheutuvasta 0,1 prosentin negatiivisesta perusvaikutuksesta suhteessa BKT:hen. Rakenteellinen rahoitusasema (eli yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti uudelleen laskettu suhdannetasoitettu rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) heikkenee vuoden 2009 – 3,75 prosentista suhteessa BKT:hen – 4,75 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Harkinnanvaraisten toimenpiteiden kokonaisvaikutus vuonna 2010 on vähäinen, sillä korkeammat harkinnanvaraiset menot korvautuvat veronkorotuksilla. Se, että rakenteellinen rahoitusasema tästä huolimatta heikkenee vuonna 2010, voidaan selittää osittain korkomenojen nousulla ja kaasutulojen vähenemisellä mutta ennen kaikkea erilaisilla viivästyneillä vaikutuksilla kuten työttömyyden kasvulla, joka korottaa menoja ja vähentää verotuloja enemmän kuin mitä tavanomaisen jouston perusteella olisi voitu olettaa.

| (7) | Ohjelmaan sisältyvän julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on saada alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2013. Vakauttamisen pitäisi ohjelman mukaan alkaa vuonna 2011, jos kasvunäkymät ovat suotuisia. Nimellismääräisenä tämä tavoite näyttäisi vastaavan SEUT 126 artiklan 7 kohdan mukaista suositusta. Vaikka ohjelmassa mainitaan sitoumus noudattaa vuoden 2013 määräaikaa toteuttamalla lisätoimenpiteitä, kyseisten toimenpiteiden laajuutta ja laatua ei täsmennetä. Ohjelmakausi ei myöskään yllä vuoteen 2013 asti. Ohjelman mukaan julkisen talouden nimellinen alijäämä supistuu 5,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011 (edellisen vuoden 6,1 prosentista) ja 4,5 prosenttiin vuonna 2012. Perusjäämän odotetaan noudattavan samankaltaista uraa. Vuoden 2012 ennakoitua toteutumaa olisi pidettävä pikemminkin teknisenä toteutumana, joka perustuu oletukseen politiikan säilymisestä muuttumattomana, kuin varsinaisena tavoitteena. Ohjelmassa esitetyt julkisen talouden ennusteet edellyttävät julkisen talouden rahoitusaseman nimellistä vahvistumista vuonna 2013 vielä yli 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, jotta alijäämä supistuisi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Rakenteellisen rahoitusaseman (sellaisena kuin se on uudelleenlaskettuna) odotetaan heikkenevän – 4,75 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja paranevan sen jälkeen – 4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja – 3,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Vuonna 2011 julkisen talouden strategian taustalla ovat pääasiassa (osittainen) luopuminen elvytyspaketista (suuruus noin 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja vakauttamistoimet (suuruus 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen eli 1,8 miljardia euroa). Tulosuhteen odotetaan nousevan, kun makrotalouden ympäristö paranee ja elvytyspaketista luovutaan (osittain). Menoasteen odotetaan sen sijaan laskevan vakauttamispaketin, makrotalousympäristön paranemisen ja (osittaisen) elvytyspaketista luopumisen vuoksi. Ohjelman mukaan tulosuhde nousee ja menosuhde vakiintuu vuonna 2012, jos politiikka säilyy muuttumattomana. Ohjelmassa vahvistetaan sitoutuminen uuteen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen, joka on – 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen oleva julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema. Kun otetaan huomioon tuoreimmat ennusteet ja velkataso, keskipitkän aikavälin tavoite vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen päämääriä. Ohjelmassa ei kuitenkaan kaavailla sen saavuttamista ohjelmakaudella. |
| --- | --- |

(7)

Ohjelmaan sisältyvän julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on saada alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2013. Vakauttamisen pitäisi ohjelman mukaan alkaa vuonna 2011, jos kasvunäkymät ovat suotuisia. Nimellismääräisenä tämä tavoite näyttäisi vastaavan SEUT 126 artiklan 7 kohdan mukaista suositusta. Vaikka ohjelmassa mainitaan sitoumus noudattaa vuoden 2013 määräaikaa toteuttamalla lisätoimenpiteitä, kyseisten toimenpiteiden laajuutta ja laatua ei täsmennetä. Ohjelmakausi ei myöskään yllä vuoteen 2013 asti. Ohjelman mukaan julkisen talouden nimellinen alijäämä supistuu 5,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011 (edellisen vuoden 6,1 prosentista) ja 4,5 prosenttiin vuonna 2012. Perusjäämän odotetaan noudattavan samankaltaista uraa. Vuoden 2012 ennakoitua toteutumaa olisi pidettävä pikemminkin teknisenä toteutumana, joka perustuu oletukseen politiikan säilymisestä muuttumattomana, kuin varsinaisena tavoitteena. Ohjelmassa esitetyt julkisen talouden ennusteet edellyttävät julkisen talouden rahoitusaseman nimellistä vahvistumista vuonna 2013 vielä yli 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, jotta alijäämä supistuisi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Rakenteellisen rahoitusaseman (sellaisena kuin se on uudelleenlaskettuna) odotetaan heikkenevän – 4,75 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja paranevan sen jälkeen – 4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja – 3,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Vuonna 2011 julkisen talouden strategian taustalla ovat pääasiassa (osittainen) luopuminen elvytyspaketista (suuruus noin 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja vakauttamistoimet (suuruus 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen eli 1,8 miljardia euroa). Tulosuhteen odotetaan nousevan, kun makrotalouden ympäristö paranee ja elvytyspaketista luovutaan (osittain). Menoasteen odotetaan sen sijaan laskevan vakauttamispaketin, makrotalousympäristön paranemisen ja (osittaisen) elvytyspaketista luopumisen vuoksi. Ohjelman mukaan tulosuhde nousee ja menosuhde vakiintuu vuonna 2012, jos politiikka säilyy muuttumattomana. Ohjelmassa vahvistetaan sitoutuminen uuteen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen, joka on – 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen oleva julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema. Kun otetaan huomioon tuoreimmat ennusteet ja velkataso, keskipitkän aikavälin tavoite vastaa vakaus- ja kasvusopimuksen päämääriä. Ohjelmassa ei kuitenkaan kaavailla sen saavuttamista ohjelmakaudella.

| (8) | Ohjelman julkisen talouden vuotta 2010 koskevat ennusteet vaikuttavat realistisilta, mutta julkisen talouden toteutumat voivat osoittautua ennakoitua heikommiksi vuonna 2011 ja sen jälkeen. Useimpia julkisia erityisesti rahoitusmarkkinoiden vakauttamiseen tähtääviä toimia jatketaan todennäköisesti koko ohjelmakauden ajan, ja ne voivat vaikuttaa negatiivisesti julkisen talouden tavoitteisiin. Vaikka ohjelman suhteellisen varovaiset tuloennusteet, joissa on jopa saatettu jättää varaa tavoitteen ylittymiselle, selvästi vastapainottavat vuoden 2010 suotuisaa makrotalouden skenaariota, sama ei näytä koskevan jäljellä olevaa ohjelmakautta. Kaikki vakauttamistoimista odotetut säästöt eivät myöskään välttämättä toteudu vuodesta 2011 eteenpäin. Lisäksi sosiaalietuudet voivat osoittautua ohjelmassa odotettua suuremmiksi jokseenkin optimististen työttömyysennusteiden vuoksi. Ohjelmassa ei myöskään selitetä yksityiskohtaisesti tulo- ja menosuhteiden muutosta vuonna 2012, jolloin ohjelmassa ennakoidaan, että rahoitusasema kohenee 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen täysin toimenpiteittä. Ennuste perustuu ennen kaikkea suotuisiin makrotaloutta ja joustoa koskeviin oletuksiin. Vuosien 2011 ja 2012 osalta olisi kuitenkin pantava merkille, että Alankomaiden viranomaiset tarkistavat parhaillaan talousarviota perinpohjaisesti. Uudet vakauttamistoimet voisivat perustua tähän tarkistukseen, jonka pitäisi myös auttaa keskimääräisten julkisen talouden toimien tehostamista vuodesta 2011 alkaen suositellulla tavalla. Tästä syystä julkisen talouden toteutuma voi osoittautua odotettua paremmaksi, vaikkei uusien vakauttamistoimien laajuutta ja laatua ole vielä täsmennetty. Alankomaiden julkisen talouden vakauttamisen tulokset ovat suhteellisen hyviä eikä niihin liity lisäriskejä nykyisessä suhdannetilanteessa. |
| --- | --- |

(8)

Ohjelman julkisen talouden vuotta 2010 koskevat ennusteet vaikuttavat realistisilta, mutta julkisen talouden toteutumat voivat osoittautua ennakoitua heikommiksi vuonna 2011 ja sen jälkeen. Useimpia julkisia erityisesti rahoitusmarkkinoiden vakauttamiseen tähtääviä toimia jatketaan todennäköisesti koko ohjelmakauden ajan, ja ne voivat vaikuttaa negatiivisesti julkisen talouden tavoitteisiin. Vaikka ohjelman suhteellisen varovaiset tuloennusteet, joissa on jopa saatettu jättää varaa tavoitteen ylittymiselle, selvästi vastapainottavat vuoden 2010 suotuisaa makrotalouden skenaariota, sama ei näytä koskevan jäljellä olevaa ohjelmakautta. Kaikki vakauttamistoimista odotetut säästöt eivät myöskään välttämättä toteudu vuodesta 2011 eteenpäin. Lisäksi sosiaalietuudet voivat osoittautua ohjelmassa odotettua suuremmiksi jokseenkin optimististen työttömyysennusteiden vuoksi. Ohjelmassa ei myöskään selitetä yksityiskohtaisesti tulo- ja menosuhteiden muutosta vuonna 2012, jolloin ohjelmassa ennakoidaan, että rahoitusasema kohenee 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen täysin toimenpiteittä. Ennuste perustuu ennen kaikkea suotuisiin makrotaloutta ja joustoa koskeviin oletuksiin. Vuosien 2011 ja 2012 osalta olisi kuitenkin pantava merkille, että Alankomaiden viranomaiset tarkistavat parhaillaan talousarviota perinpohjaisesti. Uudet vakauttamistoimet voisivat perustua tähän tarkistukseen, jonka pitäisi myös auttaa keskimääräisten julkisen talouden toimien tehostamista vuodesta 2011 alkaen suositellulla tavalla. Tästä syystä julkisen talouden toteutuma voi osoittautua odotettua paremmaksi, vaikkei uusien vakauttamistoimien laajuutta ja laatua ole vielä täsmennetty. Alankomaiden julkisen talouden vakauttamisen tulokset ovat suhteellisen hyviä eikä niihin liity lisäriskejä nykyisessä suhdannetilanteessa.

| (9) | BKT:hen suhteutettu julkisen talouden bruttovelka ylittää perussopimuksessa määrätyn viitearvon vuonna 2009 ja on kasvussa koko ohjelmakauden ajan. Se arvioidaan 62,3 prosentiksi vuonna 2009, mikä merkitsee kasvua edellisvuoden 58,2 prosentista. Velkasuhteen kasvu johtuu suurelta osin julkisen talouden alijäämästä ja BKT:n kasvun supistumisesta, mutta sitä lieventää tuntuva positiivinen virta-varanto-korjauserä, joka liittyy rahoitusalan julkisen tuen takaisinmaksuun. Velkasuhteen odotetaan kasvavan BKT:hen suhteutettuna vielä 10 prosenttia ohjelmakaudella eli 72,5 prosenttiin vuonna 2012. Pääasiallisena syynä on julkisen talouden jatkuvasti suurena pysyttelevä alijäämä. Julkisen talouden bruttovelkaan liittyy huomattavia riskejä. Nämä johtuvat ensinnäkin tavoiteltua korkeampien alijäämien riskistä varsinkin vuonna 2011 ja toiseksi, mikä on tässä tapauksessa vielä tärkeämpi syy, rahoitusalalle annetuista mittavista takauksista, joiden suuruus on tällä hetkellä lähestulkoon 14 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos takauksiin turvauduttaisiin, ne kasvattaisivat velkasuhdetta entisestään. Toisaalta se, että rahoituslaitokset maksavat julkisen tuen takaisin (ennenaikaisesti), voi supistaa velkasuhdetta huomattavasti. |
| --- | --- |

(9)

BKT:hen suhteutettu julkisen talouden bruttovelka ylittää perussopimuksessa määrätyn viitearvon vuonna 2009 ja on kasvussa koko ohjelmakauden ajan. Se arvioidaan 62,3 prosentiksi vuonna 2009, mikä merkitsee kasvua edellisvuoden 58,2 prosentista. Velkasuhteen kasvu johtuu suurelta osin julkisen talouden alijäämästä ja BKT:n kasvun supistumisesta, mutta sitä lieventää tuntuva positiivinen virta-varanto-korjauserä, joka liittyy rahoitusalan julkisen tuen takaisinmaksuun. Velkasuhteen odotetaan kasvavan BKT:hen suhteutettuna vielä 10 prosenttia ohjelmakaudella eli 72,5 prosenttiin vuonna 2012. Pääasiallisena syynä on julkisen talouden jatkuvasti suurena pysyttelevä alijäämä. Julkisen talouden bruttovelkaan liittyy huomattavia riskejä. Nämä johtuvat ensinnäkin tavoiteltua korkeampien alijäämien riskistä varsinkin vuonna 2011 ja toiseksi, mikä on tässä tapauksessa vielä tärkeämpi syy, rahoitusalalle annetuista mittavista takauksista, joiden suuruus on tällä hetkellä lähestulkoon 14 prosenttia suhteessa BKT:hen. Jos takauksiin turvauduttaisiin, ne kasvattaisivat velkasuhdetta entisestään. Toisaalta se, että rahoituslaitokset maksavat julkisen tuen takaisin (ennenaikaisesti), voi supistaa velkasuhdetta huomattavasti.

| (10) | Keskipitkän aikavälin velkaennusteiden mukaan BKT:n kasvu palautunee vasta vähitellen tasolle, jota ennakoitiin ennen kriisiä. Samoin verosuhteen oletetaan palautuvan kriisiä edeltäneelle tasolle, ja ennusteiden oletetaan sisältävän väestön ikääntymiseen liityvien menojen ennakoidun kasvun. Ohjelmassa kaavailtu julkisen talouden strategia ei siten sellaisenaan ilman uusia toimintapoliittisia muutoksia riitä vakauttamaan velka–BKT-suhdetta vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

(10)

Keskipitkän aikavälin velkaennusteiden mukaan BKT:n kasvu palautunee vasta vähitellen tasolle, jota ennakoitiin ennen kriisiä. Samoin verosuhteen oletetaan palautuvan kriisiä edeltäneelle tasolle, ja ennusteiden oletetaan sisältävän väestön ikääntymiseen liityvien menojen ennakoidun kasvun. Ohjelmassa kaavailtu julkisen talouden strategia ei siten sellaisenaan ilman uusia toimintapoliittisia muutoksia riitä vakauttamaan velka–BKT-suhdetta vuoteen 2020 mennessä.

| (11) | Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat huomattavasti EU:n keskiarvoa merkittävämmät johtuen sekä eläke- että pitkäaikaishoitomenojen suhteellisen suureksi ennustetusta kasvusta. Suurempien perusylijäämien varmistaminen keskipitkällä aikavälillä ja ikääntymiseen liittyvien menojen ennustettua kasvua hillitsevien rakenneuudistusten toteuttaminen vähentäisivät osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä, jotka komissio arvioi julkisen talouden kestävyyttä koskeneessa vuoden 2009 kertomuksessa (3) suuriksi. Arvioiden mukaan ehdotus eläkeiän nostamisesta kahdella vuodella (65 vuodesta 67 vuoteen) viimeistään vuonna 2025 supistaisi kestävyyskuilua, ja jos ehdotus hyväksytään, se olisi ensi askel julkisen talouden kestävyyden parantamisessa. |
| --- | --- |

(11)

Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat huomattavasti EU:n keskiarvoa merkittävämmät johtuen sekä eläke- että pitkäaikaishoitomenojen suhteellisen suureksi ennustetusta kasvusta. Suurempien perusylijäämien varmistaminen keskipitkällä aikavälillä ja ikääntymiseen liittyvien menojen ennustettua kasvua hillitsevien rakenneuudistusten toteuttaminen vähentäisivät osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä, jotka komissio arvioi julkisen talouden kestävyyttä koskeneessa vuoden 2009 kertomuksessa (3) suuriksi. Arvioiden mukaan ehdotus eläkeiän nostamisesta kahdella vuodella (65 vuodesta 67 vuoteen) viimeistään vuonna 2025 supistaisi kestävyyskuilua, ja jos ehdotus hyväksytään, se olisi ensi askel julkisen talouden kestävyyden parantamisessa.

| (12) | Vuonna 1994 käyttöönotettua trendiin perustuvaa talousarviokehystä on pidetty yleisesti ottaen tehokkaana ja tuloksellisena (4). Tärkeintä kehyksessä ovat monivuotiset menokatot ja riippumattomien organisaatioiden, varsinkin CPB:n (5), asema. Kehys on nelivuotinen, ja se perustuu Alankomaiden talouspoliittisen suunnittelulaitoksen (CPB) (6) laatimaan makrotalouden skenaarioon, mikä takaa ennusteiden objektiivisuuden ja riippumattomuuden. Julkisen talouden tavoite vahvistetaan nelivuotiskaudeksi, ja sitä vahvistettaessa otetaan huomioon ikääntymiseen liittyvät julkisen talouden haasteet sekä vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimukset. Finanssipoliittisen kehyksen kulmakiven muodostavien menokattojen laskeminen perustuu julkisen talouden tavoitteisiin. Mainittuja menokattoja on käytännössä noudatettu hyvin. Maaliskuussa 2009 hallitus päätti poistaa menokatoista suhdanneherkät työttömyysetuudet. Tällä toimenpiteellä estettiin myötäsykliset talousarvioleikkaukset, jotka olisi pitänyt toteuttaa työttömyyden kasvaessa, ja se vahvisti automaattisia vakauttajia (noin 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009). Trendiin perustuva talousarviokehys näyttää olleen hyödyllinen nykyisessä julkisen talouden tilanteessa. Talouden elpyessä trendiin perustuvasta finanssipoliittisesta kehyksestä saadaan myös huomattavaa lisähyötyä. Vaikka automaattisten vakauttajien odotetaan parantavan finanssipolitiikan viritystä automaattisesti, menokatot ovat väline, jolla hillitään menojen kasvua. |
| --- | --- |

(12)

Vuonna 1994 käyttöönotettua trendiin perustuvaa talousarviokehystä on pidetty yleisesti ottaen tehokkaana ja tuloksellisena (4). Tärkeintä kehyksessä ovat monivuotiset menokatot ja riippumattomien organisaatioiden, varsinkin CPB:n (5), asema. Kehys on nelivuotinen, ja se perustuu Alankomaiden talouspoliittisen suunnittelulaitoksen (CPB) (6) laatimaan makrotalouden skenaarioon, mikä takaa ennusteiden objektiivisuuden ja riippumattomuuden. Julkisen talouden tavoite vahvistetaan nelivuotiskaudeksi, ja sitä vahvistettaessa otetaan huomioon ikääntymiseen liittyvät julkisen talouden haasteet sekä vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimukset. Finanssipoliittisen kehyksen kulmakiven muodostavien menokattojen laskeminen perustuu julkisen talouden tavoitteisiin. Mainittuja menokattoja on käytännössä noudatettu hyvin. Maaliskuussa 2009 hallitus päätti poistaa menokatoista suhdanneherkät työttömyysetuudet. Tällä toimenpiteellä estettiin myötäsykliset talousarvioleikkaukset, jotka olisi pitänyt toteuttaa työttömyyden kasvaessa, ja se vahvisti automaattisia vakauttajia (noin 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2009). Trendiin perustuva talousarviokehys näyttää olleen hyödyllinen nykyisessä julkisen talouden tilanteessa. Talouden elpyessä trendiin perustuvasta finanssipoliittisesta kehyksestä saadaan myös huomattavaa lisähyötyä. Vaikka automaattisten vakauttajien odotetaan parantavan finanssipolitiikan viritystä automaattisesti, menokatot ovat väline, jolla hillitään menojen kasvua.

| (13) | Alankomaiden voidaan katsoa suoriutuneen julkisen talouden laadun suhteen joillakin aloilla suhteellisen hyvin. Näitä aloja ovat erityisesti julkiset infrastruktuurit, yleispalvelut ja julkisen talouden ohjausjärjestelmä. Ohjelmassa ilmoitettiin aikomuksesta parantaa julkisen talouden laatua entisestään sääntelyn parantamisen ja hallinnollisen rasitteen vähentämisen aloilla. Hallinnollisen rasituksen vähentämiselle ohjelmassa asetettu vuoden 2011 tavoite on 25 prosentin nettovähennys vuoteen 2007 verrattuna. Alankomaiden viranomaiset tarkistavat parhaillaan talousarviota perinpohjaisesti. Tarkistuksessa keskitytään pääasiassa menopuoleen ja tavoitteena on helpottaa rakenneuudistuksia ja vakauttamistoimia koskevaa päätöksentekoa. Tulopuolella viranomaiset valmistelevat verojärjestelmän tarkistamista koskevaa erillistä tutkimusta. Tavoitteena on luoda verojärjestelmä, joka takaa tulevaisuudessa vakaat tulot siten, että talous häiriintyy mahdollisimman vähän ja kustannukset jakautuvat mahdollisimman tasapuolisesti. Tarkistuksen ansiosta julkisen talouden laatu voi entisestään parantua keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(13)

Alankomaiden voidaan katsoa suoriutuneen julkisen talouden laadun suhteen joillakin aloilla suhteellisen hyvin. Näitä aloja ovat erityisesti julkiset infrastruktuurit, yleispalvelut ja julkisen talouden ohjausjärjestelmä. Ohjelmassa ilmoitettiin aikomuksesta parantaa julkisen talouden laatua entisestään sääntelyn parantamisen ja hallinnollisen rasitteen vähentämisen aloilla. Hallinnollisen rasituksen vähentämiselle ohjelmassa asetettu vuoden 2011 tavoite on 25 prosentin nettovähennys vuoteen 2007 verrattuna. Alankomaiden viranomaiset tarkistavat parhaillaan talousarviota perinpohjaisesti. Tarkistuksessa keskitytään pääasiassa menopuoleen ja tavoitteena on helpottaa rakenneuudistuksia ja vakauttamistoimia koskevaa päätöksentekoa. Tulopuolella viranomaiset valmistelevat verojärjestelmän tarkistamista koskevaa erillistä tutkimusta. Tavoitteena on luoda verojärjestelmä, joka takaa tulevaisuudessa vakaat tulot siten, että talous häiriintyy mahdollisimman vähän ja kustannukset jakautuvat mahdollisimman tasapuolisesti. Tarkistuksen ansiosta julkisen talouden laatu voi entisestään parantua keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

| (14) | Ohjelmassa vuosiksi 2010 ja 2011 esitetty julkisen talouden strategia on kaiken kaikkiaan sopusoinnussa 126 artiklan 7 kohdan mukaisten neuvoston suositusten kanssa. Vuodesta 2012 lähtien julkisen talouden strategia sellaisenaan, edellä mainitut riskit huomioon ottaen, ei näyttäisi olevan neuvoston 126 artiklan 7 kohdan nojalla antamien suositusten mukainen, erityisesti koska vuosi 2013 ei sisälly ohjelmakauteen. Varsinkin ohjelmassa vuotta 2010 koskevat julkisen talouden ennusteet ovat hieman parempia kuin vuoden 2010 talousarvioon sisältyvät ennusteet, mikä johtuu osittain suotuisammasta makrotalouden skenaariosta, ja niihin liittyvät riskit ovat tasapainossa. Vuosina 2011 ja 2012 ohjelmaan sisältyvien suppeiden julkisen talouden toimien vaikutus on vuosittain keskimäärin 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja niihin kohdistuvat edellä mainitut riskit. Vuotta 2011 koskevat ohjelman julkisen talouden ennusteet perustuvat täsmennettyihin vakauttamistoimiin. Sen sijaan rakenteellisen rahoitusaseman ennakoidun muutoksen tueksi vuonna 2012 (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) ei esitetä lisätoimenpiteitä eikä muutosta voida myöskään selittää tavanomaisella joustolla. Tämän perusteella tarvitaan uusia vakauttamistoimia sen varmistamiseksi, että julkisen talouden toimien vaikutus on neuvoston suosituksen mukaisesti vuosittain keskimäärin 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2011–2013, kun otetaan myös huomioon se, ettei ohjelma kata vuotta 2013. Se, että ohjelmassa esitetty vuoden 2012 julkisen talouden nimellisalijäämä (4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) perustuu oletukseen siitä, että politiikka säilyy muuttumattomana, olematta kuitenkaan kyseisen vuoden varsinainen tavoite, osoittaa, että vuoden 2013 määräajan noudattaminen edellyttää lisäparannusta, joka on vähintään 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kun otetaan huomioon ohjelmassa esitetyt velkaennusteet ja edellä mainitut riskit, nykyinen julkisen talouden strategia ei myöskään riitä siihen, että velka suhteessa BKT:hen kääntyisi laskuun. Vaikka hallitus vahvistaa ohjelmassa sitoutuvansa toteuttamaan toimintapoliittisia lisätoimenpiteitä alijäämän saamiseksi alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2013, ohjelmassa ei täsmennetä, miten tämä on tarkoitus saavuttaa. |
| --- | --- |

(14)

Ohjelmassa vuosiksi 2010 ja 2011 esitetty julkisen talouden strategia on kaiken kaikkiaan sopusoinnussa 126 artiklan 7 kohdan mukaisten neuvoston suositusten kanssa. Vuodesta 2012 lähtien julkisen talouden strategia sellaisenaan, edellä mainitut riskit huomioon ottaen, ei näyttäisi olevan neuvoston 126 artiklan 7 kohdan nojalla antamien suositusten mukainen, erityisesti koska vuosi 2013 ei sisälly ohjelmakauteen. Varsinkin ohjelmassa vuotta 2010 koskevat julkisen talouden ennusteet ovat hieman parempia kuin vuoden 2010 talousarvioon sisältyvät ennusteet, mikä johtuu osittain suotuisammasta makrotalouden skenaariosta, ja niihin liittyvät riskit ovat tasapainossa. Vuosina 2011 ja 2012 ohjelmaan sisältyvien suppeiden julkisen talouden toimien vaikutus on vuosittain keskimäärin 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja niihin kohdistuvat edellä mainitut riskit. Vuotta 2011 koskevat ohjelman julkisen talouden ennusteet perustuvat täsmennettyihin vakauttamistoimiin. Sen sijaan rakenteellisen rahoitusaseman ennakoidun muutoksen tueksi vuonna 2012 (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) ei esitetä lisätoimenpiteitä eikä muutosta voida myöskään selittää tavanomaisella joustolla. Tämän perusteella tarvitaan uusia vakauttamistoimia sen varmistamiseksi, että julkisen talouden toimien vaikutus on neuvoston suosituksen mukaisesti vuosittain keskimäärin 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2011–2013, kun otetaan myös huomioon se, ettei ohjelma kata vuotta 2013. Se, että ohjelmassa esitetty vuoden 2012 julkisen talouden nimellisalijäämä (4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) perustuu oletukseen siitä, että politiikka säilyy muuttumattomana, olematta kuitenkaan kyseisen vuoden varsinainen tavoite, osoittaa, että vuoden 2013 määräajan noudattaminen edellyttää lisäparannusta, joka on vähintään 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kun otetaan huomioon ohjelmassa esitetyt velkaennusteet ja edellä mainitut riskit, nykyinen julkisen talouden strategia ei myöskään riitä siihen, että velka suhteessa BKT:hen kääntyisi laskuun. Vaikka hallitus vahvistaa ohjelmassa sitoutuvansa toteuttamaan toimintapoliittisia lisätoimenpiteitä alijäämän saamiseksi alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2013, ohjelmassa ei täsmennetä, miten tämä on tarkoitus saavuttaa.

| (15) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista. Lisäksi neuvosto kehotti Alankomaita 126 artiklan 7 kohdan mukaisissa, 2. joulukuuta 2009 annetuissa liiallisen alijäämän tilanteen lopettamista koskevissa suosituksissaan raportoimaan neuvoston suositusten täytäntöönpanossa tapahtuneesta edistyksestä vakausohjelmien tarkistuksiin sisällytettävässä erillisessä kohdassa. Alankomaat on noudattanut tätä suositusta osittain. Ohjelma ei kata vuotta 2013, joka on korjausjakson viimeinen vuosi. |
| --- | --- |

(15)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osa vapaaehtoisista tiedoista. Lisäksi neuvosto kehotti Alankomaita 126 artiklan 7 kohdan mukaisissa, 2. joulukuuta 2009 annetuissa liiallisen alijäämän tilanteen lopettamista koskevissa suosituksissaan raportoimaan neuvoston suositusten täytäntöönpanossa tapahtuneesta edistyksestä vakausohjelmien tarkistuksiin sisällytettävässä erillisessä kohdassa. Alankomaat on noudattanut tätä suositusta osittain. Ohjelma ei kata vuotta 2013, joka on korjausjakson viimeinen vuosi.

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että kriisi koettelee Alankomaita ankarasti, minkä vuoksi julkisen talouden rahoitusasema on heikentynyt jyrkästi vuoden 2008 0,7 prosentin ylijäämästä suhteessa BKT:hen 4,9 prosentin alijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Tämä on johtanut liiallista alijäämää koskevan menettelyn aloittamiseen. Rahoitusaseman odotetaan heikkenevän myös vuonna 2010 ennen kaikkea erilaisten viivästyneiden vaikutusten, kuten työttömyyden kasvun, vuoksi. Tämän jälkeen julkisen talouden rahoitusaseman pitäisi kohentua vuonna 2011 julkisen talouden elvytystoimien lopettamisen ja vakauttamispaketin ansiosta. Vuonna 2012 suhdannekehitys kohentaa julkista taloutta olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Velkasuhde ylitti perussopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon vuonna 2009, ja sen odotetaan kasvavan huomattavasti ohjelmakaudella. Ohjelmassa esitettyyn sopeutusuraan kohdistuu heikkenemisriskejä, minkä vuoksi vakauttamista olisi hyvä tehostaa vuoden 2011 jälkeen. Suurimmat riskit liittyvät suotuisiin makrotalouden oletuksiin ja vuotuisiin julkisen talouden toimiin, jotka ovat neuvoston suosituksen mukaisesti suuruudeltaan suppeita eli 0,75 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmaan sisältyy sitoumus toteuttaa toimintapoliittisia lisätoimenpiteitä vuoden 2013 määräajan noudattamiseksi. Koska ohjelma ei kuitenkaan kata vuotta 2013, julkisen talouden strategiaa ei ole mahdollista arvioida kaikilta osin. Liiallisen alijäämän korjaamisen perustana olevaa laaja-alaista strategiaa koskevat lisätiedot, erityisesti vuoden 2013 osalta, olisivat sen vuoksi tervetulleita. Suurempien perusylijäämien varmistaminen keskipitkällä aikavälillä ja ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoitua kasvua hillitsevien uudistustoimenpiteiden toteuttaminen auttaisivat omalta osaltaan pienentämään julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia suuria riskejä. Äskettäin ehdotettua eläkeuudistusta olisi pidettävä merkittävänä ensi askeleena, jos se hyväksytään.

Edellä esitetyn arvion ja SEUT 126 artiklan mukaisen 2. joulukuuta 2009 annetun suosituksen perusteella Alankomaita kehotetaan

| i) | talousarvion perinpohjaisen tarkistuksen yhteydessä täsmentämään vakauttamista vuodesta 2011 ja varsinkin sitä seuraavina vuosina tukevat toimenpiteet, lujittamaan vakauttamistoimia entisestään varmistaakseen, että vaaditut julkisen talouden toimet ovat vuosittain keskimäärin sellaisia, että alijäämä saadaan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2013, ja hyödyntämään koko ohjelmakauden ajan makrotalouden ja julkisen talouden näkymien parantumisesta saatavia odottamattomia tuloja alijäämän supistumisen nopeuttamiseksi ja bruttovelan pienentämiseksi kohti viitearvoa; |
| --- | --- |

i)

talousarvion perinpohjaisen tarkistuksen yhteydessä täsmentämään vakauttamista vuodesta 2011 ja varsinkin sitä seuraavina vuosina tukevat toimenpiteet, lujittamaan vakauttamistoimia entisestään varmistaakseen, että vaaditut julkisen talouden toimet ovat vuosittain keskimäärin sellaisia, että alijäämä saadaan alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2013, ja hyödyntämään koko ohjelmakauden ajan makrotalouden ja julkisen talouden näkymien parantumisesta saatavia odottamattomia tuloja alijäämän supistumisen nopeuttamiseksi ja bruttovelan pienentämiseksi kohti viitearvoa;

| ii) | parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä toteuttamalla ikääntymiseen liittyvien menojen ennustettua kasvua hillitsevät rakenneuudistukset. |
| --- | --- |

ii)

parantamaan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä toteuttamalla ikääntymiseen liittyvien menojen ennustettua kasvua hillitsevät rakenneuudistukset.

Alankomaita kehotetaan myös antamaan lisätietoja kaavailtua vakauttamista tukevista menettelyistä ja yleisistä toimenpiteistä ohjelmakauden viimeisinä vuosina heti, kun tiedot ovat saatavilla ja viimeistään seuravan vakausohjelman liiallisen alijäämän menettelyä koskevassa kohdassa.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (%-muutos) | VO tammikuu 2010 | 2,0 | –4 | 1,5 | 2 | 2 |
| KOM marraskuu 2009 | 2,0 | –4,5 | 0,3 | 1,6 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2008 | 2,25 | 1,25 | 2 | 2 | tieto puuttuu |
| YKHI-inflaatio
  (%) | VO tammikuu 2010 | 2,2 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| KOM marraskuu 2009 | 2,2 | 1,1 | 0,9 | 1,2 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2008 | 2,5 | 3,25 | 2 | 2 | tieto puuttuu |
| Tuotantokuilu (7)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | 2,6 | –2,7 | –2,3 | –1,9 | –1,8 |
| KOM marraskuu 2009 (8) | 3,0 | –2,7 | –3,1 | –2,4 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2008 | 0,7 | –0,1 | –0,5 | –0,6 | tieto puuttuu |
| Nettoluotonanto ulkomaille/nettoluotonotto ulkomailta
  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | 4,2 | 4,5 | 5,75 | 6,25 | 6,25 |
| KOM marraskuu 2009 | 3,9 | 2,7 | 2,7 | 3,6 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2008 | 8,5 | 9,5 | 7,5 | 8,0 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden tulot
  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | 45,6 | 44,4 | 44,3 | 44,9 | 45,5 |
| KOM marraskuu 2009 | 46,6 | 44,8 | 44,8 | 45,1 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2008 | 46,6 | 46,3 | 46,1 | 46,3 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden menot
  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | 44,9 | 49,3 | 50,4 | 49,9 | 50,0 |
| KOM marraskuu 2009 | 45,9 | 49,5 | 50,9 | 50,7 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2008 | 45,4 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | tieto puuttuu |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | 0,7 | –4,9 | –6,1 | –5,0 | –4,5 |
| KOM marraskuu 2009 | 0,7 | –4,7 | –6,1 | –5,6 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2008 | 1,2 | 1,2 | 0,8 | 1,1 | tieto puuttuu |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | 2,8 | –2,5 | –3,7 | –2,6 | –2,0 |
| KOM marraskuu 2009 | 2,8 | –2,3 | –3,7 | –3,1 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2008 | 3,4 | 3,3 | 2,9 | 3,1 | tieto puuttuu |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (7)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | –0,8 | –3,4 | –4,8 | –3,9 | –3,5 |
| KOM marraskuu 2009 | –1,0 | –3,2 | –4,4 | –4,3 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2008 | 0,8 | 1,3 | 1,1 | 1,5 | tieto puuttuu |
| Rakenteellinen rahoitusasema (9)

  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | –0,6 | –3,8 | –4,8 | –3,9 | –3,5 |
| KOM marraskuu 2009 | –1,0 | –3,6 | –4,4 | –4,3 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2008 | 0,8 | 1,0 | 1,1 | 1,5 | tieto puuttuu |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | VO tammikuu 2010 | 58,2 | 62,3 | 67,2 | 69,6 | 72,5 |
| KOM marraskuu 2009 | 58,2 | 59,8 | 65,6 | 69,7 | tieto puuttuu |
| VO marraskuu 2008 | 42,1 | 39,6 | 38,0 | 36,2 | tieto puuttuu |
| Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

2008

2009

2010

2011

2012

BKT:n määrä

(%-muutos)

VO tammikuu 2010

2,0

–4

1,5

2

2

KOM marraskuu 2009

2,0

–4,5

0,3

1,6

tieto puuttuu

VO marraskuu 2008

2,25

1,25

2

2

tieto puuttuu

YKHI-inflaatio

(%)

VO tammikuu 2010

2,2

1

1

1

1

KOM marraskuu 2009

2,2

1,1

0,9

1,2

tieto puuttuu

VO marraskuu 2008

2,5

3,25

2

2

tieto puuttuu

Tuotantokuilu (7)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

VO tammikuu 2010

2,6

–2,7

–2,3

–1,9

–1,8

KOM marraskuu 2009 (8)

3,0

–2,7

–3,1

–2,4

tieto puuttuu

VO marraskuu 2008

0,7

–0,1

–0,5

–0,6

tieto puuttuu

Nettoluotonanto ulkomaille/nettoluotonotto ulkomailta

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

4,2

4,5

5,75

6,25

6,25

KOM marraskuu 2009

3,9

2,7

2,7

3,6

tieto puuttuu

VO marraskuu 2008

8,5

9,5

7,5

8,0

tieto puuttuu

Julkisen talouden tulot

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

45,6

44,4

44,3

44,9

45,5

KOM marraskuu 2009

46,6

44,8

44,8

45,1

tieto puuttuu

VO marraskuu 2008

46,6

46,3

46,1

46,3

tieto puuttuu

Julkisen talouden menot

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

44,9

49,3

50,4

49,9

50,0

KOM marraskuu 2009

45,9

49,5

50,9

50,7

tieto puuttuu

VO marraskuu 2008

45,4

45,1

45,3

45,2

tieto puuttuu

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

0,7

–4,9

–6,1

–5,0

–4,5

KOM marraskuu 2009

0,7

–4,7

–6,1

–5,6

tieto puuttuu

VO marraskuu 2008

1,2

1,2

0,8

1,1

tieto puuttuu

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

2,8

–2,5

–3,7

–2,6

–2,0

KOM marraskuu 2009

2,8

–2,3

–3,7

–3,1

tieto puuttuu

VO marraskuu 2008

3,4

3,3

2,9

3,1

tieto puuttuu

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (7)

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

–0,8

–3,4

–4,8

–3,9

–3,5

KOM marraskuu 2009

–1,0

–3,2

–4,4

–4,3

tieto puuttuu

VO marraskuu 2008

0,8

1,3

1,1

1,5

tieto puuttuu

Rakenteellinen rahoitusasema (9)

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

–0,6

–3,8

–4,8

–3,9

–3,5

KOM marraskuu 2009

–1,0

–3,6

–4,4

–4,3

tieto puuttuu

VO marraskuu 2008

0,8

1,0

1,1

1,5

tieto puuttuu

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

VO tammikuu 2010

58,2

62,3

67,2

69,6

72,5

KOM marraskuu 2009

58,2

59,8

65,6

69,7

tieto puuttuu

VO marraskuu 2008

42,1

39,6

38,0

36,2

tieto puuttuu

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan huomioon komission yksiköiden syksyn 2009 ennuste mutta myös muita sittemmin käyttöön saatuja tietoja kuten komission yksiköiden helmikuun 2010 väliennuste.

(3)  Julkisen talouden kestävyyttä koskevissa 10. marraskuuta 2009 antamissaan päätelmissä ”neuvosto kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään huomiota kestävyyteen tähtääviin strategioihin tulevissa vakaus- ja lähentymisohjelmissaan” ja ”pyytää komissiota yhdessä talouspoliittisen komitean ja talous- ja rahoituskomitean kanssa kehittämään edelleen menetelmiä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden arvioimiseksi hyvissä ajoin ennen julkisen talouden kestävyyttä koskevan seuraavan kertomuksen laatimista”. Kyseinen kertomus on määrä laatia vuonna 2012.

(4)  Ks. esimerkiksi IMF, 2001, Code of good practices on fiscal transparency, ja OECD, 2002, Best practices for budget transparency, OECD journal on budgeting.

(5)  Ks. myös IMF (2005) country report 05/225, Euroopan komissio (2007) Julkinen talous EMUssa – 2007 ja Bos, F., ”the Dutch fiscal framework; history, current practice and the role of the CPB”, CPB document 150, Alankomaiden talouspoliittinen suunnittelulaitos, Haag, heinäkuu 2007.

(6)  Alankomaiden talouspoliittinen suunnittelulaitos tunnetaan paremmin nimellä ”Centraal Planbureau” (CPB). Se on riippumaton, julkisen talouden ennusteita laativa laitos.

(7)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(8)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,7 % vuonna 2008, 1,1 % vuonna 2009, 0,7 % vuonna 2010 ja 0,9 % vuonna 2011.

(9)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat viimeisimmän ohjelman ja komission yksiköiden marraskuun 2009 talousennusteen mukaan 0,4 % suhteessa BKT:hen vuonna 2009 (alijäämää supistavia).

Lähde:

Vakausohjelma (VO), komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat.

---

| 4.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/18

---

NEUVOSTON LAUSUNTO

Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2009/2010–2014/2015

2010/C 146/04

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

| (1) | Neuvosto tutki 26 päivänä huhtikuuta 2010 Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2009/2010–2014/2015. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto tutki 26 päivänä huhtikuuta 2010 Yhdistyneen kuningaskunnan tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2009/2010–2014/2015.

| (2) | Vuonna 2007 alkaneen talous- ja finanssikriisin seurauksena talouden tuotanto supistui Yhdistyneessä kuningaskunnassa yhteensä noin 6 prosenttia. Kasvu oli tätä ennen ollut vahvaa useiden vuosien ajan. Vaatimaton elpyminen alkoi vasta vuoden 2009 viimeisellä neljänneksellä. Kriisiä edelsi ja osin pahensi se, että kotitalouksien ja finanssialan vipuvoima oli jo jonkin aikaa kasvanut niin, että riippuvuus nettopääomavirroista oli huomattavaa ja jatkuvaa. Englannin pankki reagoi kehittymässä olevaan kriisiin aggressiivisella koronlaskuohjelmalla, pankkisektorille tarjotulla likviditeettituella ja maaliskuusta 2009 alkaen kvantitatiivisella kevennyksellä. Lisäksi hallitus toteutti kattavia toimia rahoitusjärjestelmän vakauttamiseksi, mukaan lukien tuntuvat pääomasijoitukset, talletusten vakuussuoja ja vastuuvakuutuksen tarjoaminen. Hallitus toteutti Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti huomattavia finanssipoliittisia elvytystoimia, jotka yhdessä automaattisten vakauttajien toiminnan ja varallisuuden hintojen laskulla tuloihin olevan vaikutuksen kanssa heikensivät julkista taloutta merkittävästi. Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden kestävyyden heikkenemistä pahensi se, että jo kriisiä edeltäneellä ajanjaksolla perusjäämässä oli ollut huomattava rakenteellinen alijäämä. Julkisen sektorin alijäämä kasvoi tämän vuoksi nopeasti reippaasti yli 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, kun kriisi syveni. Näin ollen Yhdistyneen kuningaskunnan osalta käynnistettiin liiallista alijäämää koskeva menettely 8 päivänä heinäkuuta 2008. Neuvosto antoi 2 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaiset tuoreimmat suosituksensa alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2014/2015. Yhdistyneen kuningaskunnan talouden keskeisiä haasteita seuraavien vuosien aikana ovat julkisen talouden vakauttaminen tilanteessa, jossa kotitaloudet pyrkivät vähentämään nettovelkaantumisastettaan, riittävän luototuksen tarjoaminen, vaikka finanssijärjestelmä on edelleen hauras ja monet luotontarjoajat ovat pienentäneet luotonantokapasiteettiaan, ja sen edistäminen, että tuotannossa siirrytään enemmän kohti avoimen sektorin tuotosta, jotta ulkoista tasapainoa saataisiin pysyvästi kohennettua. |
| --- | --- |

(2)

Vuonna 2007 alkaneen talous- ja finanssikriisin seurauksena talouden tuotanto supistui Yhdistyneessä kuningaskunnassa yhteensä noin 6 prosenttia. Kasvu oli tätä ennen ollut vahvaa useiden vuosien ajan. Vaatimaton elpyminen alkoi vasta vuoden 2009 viimeisellä neljänneksellä. Kriisiä edelsi ja osin pahensi se, että kotitalouksien ja finanssialan vipuvoima oli jo jonkin aikaa kasvanut niin, että riippuvuus nettopääomavirroista oli huomattavaa ja jatkuvaa. Englannin pankki reagoi kehittymässä olevaan kriisiin aggressiivisella koronlaskuohjelmalla, pankkisektorille tarjotulla likviditeettituella ja maaliskuusta 2009 alkaen kvantitatiivisella kevennyksellä. Lisäksi hallitus toteutti kattavia toimia rahoitusjärjestelmän vakauttamiseksi, mukaan lukien tuntuvat pääomasijoitukset, talletusten vakuussuoja ja vastuuvakuutuksen tarjoaminen. Hallitus toteutti Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti huomattavia finanssipoliittisia elvytystoimia, jotka yhdessä automaattisten vakauttajien toiminnan ja varallisuuden hintojen laskulla tuloihin olevan vaikutuksen kanssa heikensivät julkista taloutta merkittävästi. Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden kestävyyden heikkenemistä pahensi se, että jo kriisiä edeltäneellä ajanjaksolla perusjäämässä oli ollut huomattava rakenteellinen alijäämä. Julkisen sektorin alijäämä kasvoi tämän vuoksi nopeasti reippaasti yli 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, kun kriisi syveni. Näin ollen Yhdistyneen kuningaskunnan osalta käynnistettiin liiallista alijäämää koskeva menettely 8 päivänä heinäkuuta 2008. Neuvosto antoi 2 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaiset tuoreimmat suosituksensa alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2014/2015. Yhdistyneen kuningaskunnan talouden keskeisiä haasteita seuraavien vuosien aikana ovat julkisen talouden vakauttaminen tilanteessa, jossa kotitaloudet pyrkivät vähentämään nettovelkaantumisastettaan, riittävän luototuksen tarjoaminen, vaikka finanssijärjestelmä on edelleen hauras ja monet luotontarjoajat ovat pienentäneet luotonantokapasiteettiaan, ja sen edistäminen, että tuotannossa siirrytään enemmän kohti avoimen sektorin tuotosta, jotta ulkoista tasapainoa saataisiin pysyvästi kohennettua.

| (3) | Vaikka toteutuneen BKT:n supistuminen kriisitilanteessa on paljolti syklistä, myös potentiaalisen tuotannon tasoon on kohdistunut negatiivisia vaikutuksia. Kriisi voi lisäksi vaikuttaa potentiaaliseen kasvuun keskipitkällä aikavälillä, kun investoinnit vähenevät ja luotonsaanti tiukentuu. Lisäksi talouskriisin vaikutukset pahentavat väestön ikääntymisen kielteisiä vaikutuksia potentiaaliseen tuotantoon ja julkisen talouden kestävyyteen. Tätä taustaa vasten on olennaisen tärkeää kiihdyttää rakenneuudistusten vauhtia potentiaalisen kasvun tukemiseksi. Yhdistyneen kuningaskunnan on erityisen tärkeää toteuttaa uudistuksia, joilla parannetaan osaamistasoa ja lisätään tuottavuutta. |
| --- | --- |

(3)

Vaikka toteutuneen BKT:n supistuminen kriisitilanteessa on paljolti syklistä, myös potentiaalisen tuotannon tasoon on kohdistunut negatiivisia vaikutuksia. Kriisi voi lisäksi vaikuttaa potentiaaliseen kasvuun keskipitkällä aikavälillä, kun investoinnit vähenevät ja luotonsaanti tiukentuu. Lisäksi talouskriisin vaikutukset pahentavat väestön ikääntymisen kielteisiä vaikutuksia potentiaaliseen tuotantoon ja julkisen talouden kestävyyteen. Tätä taustaa vasten on olennaisen tärkeää kiihdyttää rakenneuudistusten vauhtia potentiaalisen kasvun tukemiseksi. Yhdistyneen kuningaskunnan on erityisen tärkeää toteuttaa uudistuksia, joilla parannetaan osaamistasoa ja lisätään tuottavuutta.

| (4) | Ohjelma sisältää kaksi makrotalouden skenaariota eli keskiskenaarion ja varovaisemman vaihtoehtoisen skenaarion, jossa trendin mukaisen kasvun ennustetaan olevan 0,25 prosenttiyksikköä hitaampaa kuin keskinäkemyksessä. Julkisen talouden ennusteet perustuvat vaihtoehtoiseen skenaarioon, jota käytetään tarkistetusta ohjelmasta esitettävän arvion viiteskenaariona. Skenaarion mukaan BKT:n kasvu elpyisi 2 prosenttiin vuonna 2010/2011 ja vuotuiseen 3,25 prosenttiin vuosina 2011/2012–2014/2015. Kun kuitenkin otetaan huomioon tuoreet tiedot, tämä varovaisempikin, joulukuun 2009 alussa valmistunut skenaario vaikuttaa nyt perustuvan optimistisiin kasvuoletuksiin etenkin vuosina 2010/2011 ja 2011/2012 (2). Inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. Ohjelma ei sisällä nimenomaisia valuuttakurssiennusteita, ja siinä oletetaan, että BKT:n kasvuun vaikuttavat positiivisesti nettokauppa, pörssisykli ja – vuodesta 2011 alkaen – kotimaankysyntä, erityisesti kiinteät investoinnit ja kotitalouksien kulutus. Oletukset vaikuttavat pääpiirteissään realistisilta. Nettokaupan osuus vastaa komission ennusteita, vaikka vuoden 2009 jälkipuoliskon negatiivinen nettokauppa rasittaakin näitä ennusteita. Kotitalouksien kulutus voi osoittautua ennakoitua heikommaksi. Tähän on kaksi syytä: käytettävissä olevien tulojen kasvu saattaa hidastua muun muassa sen vuoksi, että työmarkkinoiden elpyminen ei ole riittävää, ja kotitalouksien säästöaste saattaa nousta aiempaa korkeammalle. |
| --- | --- |

(4)

Ohjelma sisältää kaksi makrotalouden skenaariota eli keskiskenaarion ja varovaisemman vaihtoehtoisen skenaarion, jossa trendin mukaisen kasvun ennustetaan olevan 0,25 prosenttiyksikköä hitaampaa kuin keskinäkemyksessä. Julkisen talouden ennusteet perustuvat vaihtoehtoiseen skenaarioon, jota käytetään tarkistetusta ohjelmasta esitettävän arvion viiteskenaariona. Skenaarion mukaan BKT:n kasvu elpyisi 2 prosenttiin vuonna 2010/2011 ja vuotuiseen 3,25 prosenttiin vuosina 2011/2012–2014/2015. Kun kuitenkin otetaan huomioon tuoreet tiedot, tämä varovaisempikin, joulukuun 2009 alussa valmistunut skenaario vaikuttaa nyt perustuvan optimistisiin kasvuoletuksiin etenkin vuosina 2010/2011 ja 2011/2012 (2). Inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta. Ohjelma ei sisällä nimenomaisia valuuttakurssiennusteita, ja siinä oletetaan, että BKT:n kasvuun vaikuttavat positiivisesti nettokauppa, pörssisykli ja – vuodesta 2011 alkaen – kotimaankysyntä, erityisesti kiinteät investoinnit ja kotitalouksien kulutus. Oletukset vaikuttavat pääpiirteissään realistisilta. Nettokaupan osuus vastaa komission ennusteita, vaikka vuoden 2009 jälkipuoliskon negatiivinen nettokauppa rasittaakin näitä ennusteita. Kotitalouksien kulutus voi osoittautua ennakoitua heikommaksi. Tähän on kaksi syytä: käytettävissä olevien tulojen kasvu saattaa hidastua muun muassa sen vuoksi, että työmarkkinoiden elpyminen ei ole riittävää, ja kotitalouksien säästöaste saattaa nousta aiempaa korkeammalle.

| (5) | Ohjelmassa julkisen talouden vuoden 2009/2010 alijäämäksi arvioidaan 12,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Rahoitusaseman huomattava heikkeneminen vuoden 2008/2009 6,8 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen heijastaa paljolti kriisin vaikutusta julkiseen talouteen. Arvioiden mukaan vuonna 2009/2010 julkisen talouden tulosuhteen alenemisen osuus julkisen talouden alijäämän syvenemisestä oli noin 45 prosenttia ja menosuhteen nousun osuus 55 prosenttia. Tulo- ja menosuhdetta on mukautettu ottamaan huomioon nimittäjänä olevan nimellisen BKT:n jyrkkä lasku. Taloudellisen toiminnan supistumisen vaikutusta julkiseen talouteen pahensi se, että taantuma osui samaan aikaan kun finanssi- ja asuntomarkkinoiden jyrkkä laskusuhdanne, sillä molemmat näistä markkinoita olivat sitä ennen olleet huomattavia tulolähteitä. Lisäksi noin neljäsosa alijäämän kasvusta vuonna 2009/2010 johtui elvytystoimista, joiden vaikutus oli kaiken kaikkiaan 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja jotka hallitus hyväksyi Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti tehden myös päätöksen automaattisten vakauttajien antamisesta toimia täysipainoisesti talouden tukemiseksi. Julkisen talouden nopea heikkeneminen on kuitenkin vaikuttanut tuntuvasti Yhdistyneen kuningaskunnan mahdollisuuksiin harjoittaa löyhempää finanssipolitiikkaa niin, että samalla säilytetään julkisen talouden kestävyys. Julkisen talouden rahoitusasemaa olisikin kohennettava pikaisesti. Jotta liiallinen alijäämä saataisiin korjattua viimeistään vuonna 2014/2015 ja julkisen talouden kestävä rahoitusasema pystyttäisiin palauttamaan, finanssipolitiikan viritystä on neuvoston suosittaman irtautumisstrategian mukaisesti kiristettävä edelleen. Ohjelmassa asetettujen vakauttamissuunnitelmien täytäntöönpano helpottaa kestävyyden tukemista keskipitkällä aikavälillä ja parantaa julkisen talouden tilaa. |
| --- | --- |

(5)

Ohjelmassa julkisen talouden vuoden 2009/2010 alijäämäksi arvioidaan 12,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Rahoitusaseman huomattava heikkeneminen vuoden 2008/2009 6,8 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen heijastaa paljolti kriisin vaikutusta julkiseen talouteen. Arvioiden mukaan vuonna 2009/2010 julkisen talouden tulosuhteen alenemisen osuus julkisen talouden alijäämän syvenemisestä oli noin 45 prosenttia ja menosuhteen nousun osuus 55 prosenttia. Tulo- ja menosuhdetta on mukautettu ottamaan huomioon nimittäjänä olevan nimellisen BKT:n jyrkkä lasku. Taloudellisen toiminnan supistumisen vaikutusta julkiseen talouteen pahensi se, että taantuma osui samaan aikaan kun finanssi- ja asuntomarkkinoiden jyrkkä laskusuhdanne, sillä molemmat näistä markkinoita olivat sitä ennen olleet huomattavia tulolähteitä. Lisäksi noin neljäsosa alijäämän kasvusta vuonna 2009/2010 johtui elvytystoimista, joiden vaikutus oli kaiken kaikkiaan 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ja jotka hallitus hyväksyi Euroopan talouden elvytyssuunnitelman mukaisesti tehden myös päätöksen automaattisten vakauttajien antamisesta toimia täysipainoisesti talouden tukemiseksi. Julkisen talouden nopea heikkeneminen on kuitenkin vaikuttanut tuntuvasti Yhdistyneen kuningaskunnan mahdollisuuksiin harjoittaa löyhempää finanssipolitiikkaa niin, että samalla säilytetään julkisen talouden kestävyys. Julkisen talouden rahoitusasemaa olisikin kohennettava pikaisesti. Jotta liiallinen alijäämä saataisiin korjattua viimeistään vuonna 2014/2015 ja julkisen talouden kestävä rahoitusasema pystyttäisiin palauttamaan, finanssipolitiikan viritystä on neuvoston suosittaman irtautumisstrategian mukaisesti kiristettävä edelleen. Ohjelmassa asetettujen vakauttamissuunnitelmien täytäntöönpano helpottaa kestävyyden tukemista keskipitkällä aikavälillä ja parantaa julkisen talouden tilaa.

| (6) | Tarkistetussa ohjelmassa julkisen talouden alijäämän ennustetaan supistuvan vuonna 2010/2011 edellisvuodesta 0,6 prosenttiyksikköä, jolloin alijäämä olisi 12,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Se, että julkisen talouden alijäämä kohenee vaatimattomalla tavalla, johtuu yksinomaan siitä, että julkisen talouden tulojen nimelliskasvuksi kaavaillaan 6,5 prosenttia. Noin yksi kolmasosa tästä kasvusta johtuu alv-kannan korotuksesta kriisiä edeltäneelle tasolle tammikuussa 2010. Julkisen talouden menojen ennakoidaan toisaalta kasvavan edelleen reippaasti – tosin hitaammin kuin aiemmin. Menojen nimelliskasvu on noin 4,5 prosenttia ja reaalikasvu 2,25 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Menojen suhde BKT:hen pysyy muuttumattomana edellisvuoteen verrattuna. Vuonna 2010/2011 voimaan tulevat harkinnanvaraiset toimenpiteet, mukaan lukien marraskuussa 2008 esitetyssä talousarvion valmisteluraportissa ja huhtikuussa 2009 esitetyssä vuoden 2009 talousarviossa esitetyt toimenpiteet, supistavat julkisen talouden alijäämää kaiken kaikkiaan noin 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Rakenteellisen alijäämän (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) arvioidaan kohenevan vuonna 2010/2011 tätäkin vähemmän, 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden rakenteellisen alijäämän koheneminen jää arvioiden mukaan huomattavasti alle edellä mainittujen harkinnanvaraisten toimenpiteiden nettovaikutuksen. Syynä tähän on se, että koostumusvaikutukset heikentävät yleistä tulojoustoa jatkossakin. |
| --- | --- |

(6)

Tarkistetussa ohjelmassa julkisen talouden alijäämän ennustetaan supistuvan vuonna 2010/2011 edellisvuodesta 0,6 prosenttiyksikköä, jolloin alijäämä olisi 12,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Se, että julkisen talouden alijäämä kohenee vaatimattomalla tavalla, johtuu yksinomaan siitä, että julkisen talouden tulojen nimelliskasvuksi kaavaillaan 6,5 prosenttia. Noin yksi kolmasosa tästä kasvusta johtuu alv-kannan korotuksesta kriisiä edeltäneelle tasolle tammikuussa 2010. Julkisen talouden menojen ennakoidaan toisaalta kasvavan edelleen reippaasti – tosin hitaammin kuin aiemmin. Menojen nimelliskasvu on noin 4,5 prosenttia ja reaalikasvu 2,25 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Menojen suhde BKT:hen pysyy muuttumattomana edellisvuoteen verrattuna. Vuonna 2010/2011 voimaan tulevat harkinnanvaraiset toimenpiteet, mukaan lukien marraskuussa 2008 esitetyssä talousarvion valmisteluraportissa ja huhtikuussa 2009 esitetyssä vuoden 2009 talousarviossa esitetyt toimenpiteet, supistavat julkisen talouden alijäämää kaiken kaikkiaan noin 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen. Rakenteellisen alijäämän (eli suhdannetasoitetun julkisen talouden rahoitusaseman ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) arvioidaan kohenevan vuonna 2010/2011 tätäkin vähemmän, 0,25 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden rakenteellisen alijäämän koheneminen jää arvioiden mukaan huomattavasti alle edellä mainittujen harkinnanvaraisten toimenpiteiden nettovaikutuksen. Syynä tähän on se, että koostumusvaikutukset heikentävät yleistä tulojoustoa jatkossakin.

| (7) | Vaikka tarkistetussa ohjelmassa onkin suunnitelmia julkisen talouden vakauttamiseksi vuodesta 2010/2011, siinä ei esitetä julkisen talouden rahoitusasemaa koskevaa keskipitkän aikavälin tavoitetta, jolla julkinen talous saataisiin kestävälle uralle (3). Tämä ei ole vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukaista. Ohjelmassa esitetty julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategia ei ole lainkaan niin kunnianhimoinen kuin neuvosto esitti 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti 2 päivänä joulukuuta 2009 antamassaan suosituksessa, eikä se noudata suositusta saada alijäämäsuhde alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2014/2015.
  Julkisen talouden alijäämäksi ennakoidaan ohjelmassa 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014/2015, joka on neuvoston suosituksessa asetettu määräaika Yhdistyneen kuningaskunnan alijäämän saamiseksi alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti uudelleenlaskeman rakenteellisen alijäämän vuotuinen keskimääräinen kohennus arvioidaan vuosina 2010/2011–2014/2015 ainoastaan 1,0 prosentiksi suhteessa BKT:hen, joka on 0,75 prosenttiyksikköä vähemmän kuin neuvosto suositti joulukuussa 2009. Julkisen talouden alijäämäsuhteen ennakoidaan supistuvan 7,5 prosenttiyksikköä vuosina 2011/2012–2014/2015. Noin 60 prosenttia tästä johtuu menojen kasvun kaavaillusta hillitsemisestä. Julkisen talouden perusmenojen ennakoidaan kasvavan kyseisellä ajanjaksolla vuosittain keskimäärin noin 1,5 prosenttia, mikä merkitsee vuotuista keskimääräistä 0,75 prosentin reaalivähennystä. Lähes yksi neljäsosa menosuhteen alenemisesta vuosina 2011/2012–2014/2015 johtuu investointimenojen pienenemisestä. Tuloja lisäävien harkinnanvaraisten toimenpiteiden osuus on noin 10 prosenttia alijäämän ennakoidusta supistumisesta vuodesta 2011/2012 alkaen. Näihin toimenpiteisiin sisältyvät tuloveron enimmäismäärän korotus huhtikuussa 2010 sekä kaavailtu sosiaaliturvamaksujen korotus huhtikuusta 2011 alkaen. Julkisen sektorin alijäämän supistumisesta noin 30 prosenttia puolestaan johtuu ohjelmassa ennakoidusta myönteisestä suhdannekehityksestä. 24 päivänä maaliskuuta 2010 esitellyssä vuoden 2010 talousarviossa arvioidaan, että vuoden 2009/2010 alijäämä on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ohjelmassa ennakoitua alhaisempi, koska ennakoitua parempi toteuma edistää alhaisempaa alijäämää seuraavina vuosina. Talousarviossa ilmoitettiin uusista finanssipolitiikan kiristämistoimenpiteistä 0,1 prosentilla suhteessa BKT:hen koko ohjelmakautena, ja alijäämän odotetaan olevan vuonna 2014/2015 4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. |
| --- | --- |

(7)

Vaikka tarkistetussa ohjelmassa onkin suunnitelmia julkisen talouden vakauttamiseksi vuodesta 2010/2011, siinä ei esitetä julkisen talouden rahoitusasemaa koskevaa keskipitkän aikavälin tavoitetta, jolla julkinen talous saataisiin kestävälle uralle (3). Tämä ei ole vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusten mukaista. Ohjelmassa esitetty julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategia ei ole lainkaan niin kunnianhimoinen kuin neuvosto esitti 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti 2 päivänä joulukuuta 2009 antamassaan suosituksessa, eikä se noudata suositusta saada alijäämäsuhde alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2014/2015.

Julkisen talouden alijäämäksi ennakoidaan ohjelmassa 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014/2015, joka on neuvoston suosituksessa asetettu määräaika Yhdistyneen kuningaskunnan alijäämän saamiseksi alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti uudelleenlaskeman rakenteellisen alijäämän vuotuinen keskimääräinen kohennus arvioidaan vuosina 2010/2011–2014/2015 ainoastaan 1,0 prosentiksi suhteessa BKT:hen, joka on 0,75 prosenttiyksikköä vähemmän kuin neuvosto suositti joulukuussa 2009. Julkisen talouden alijäämäsuhteen ennakoidaan supistuvan 7,5 prosenttiyksikköä vuosina 2011/2012–2014/2015. Noin 60 prosenttia tästä johtuu menojen kasvun kaavaillusta hillitsemisestä. Julkisen talouden perusmenojen ennakoidaan kasvavan kyseisellä ajanjaksolla vuosittain keskimäärin noin 1,5 prosenttia, mikä merkitsee vuotuista keskimääräistä 0,75 prosentin reaalivähennystä. Lähes yksi neljäsosa menosuhteen alenemisesta vuosina 2011/2012–2014/2015 johtuu investointimenojen pienenemisestä. Tuloja lisäävien harkinnanvaraisten toimenpiteiden osuus on noin 10 prosenttia alijäämän ennakoidusta supistumisesta vuodesta 2011/2012 alkaen. Näihin toimenpiteisiin sisältyvät tuloveron enimmäismäärän korotus huhtikuussa 2010 sekä kaavailtu sosiaaliturvamaksujen korotus huhtikuusta 2011 alkaen. Julkisen sektorin alijäämän supistumisesta noin 30 prosenttia puolestaan johtuu ohjelmassa ennakoidusta myönteisestä suhdannekehityksestä. 24 päivänä maaliskuuta 2010 esitellyssä vuoden 2010 talousarviossa arvioidaan, että vuoden 2009/2010 alijäämä on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen ohjelmassa ennakoitua alhaisempi, koska ennakoitua parempi toteuma edistää alhaisempaa alijäämää seuraavina vuosina. Talousarviossa ilmoitettiin uusista finanssipolitiikan kiristämistoimenpiteistä 0,1 prosentilla suhteessa BKT:hen koko ohjelmakautena, ja alijäämän odotetaan olevan vuonna 2014/2015 4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen.

| (8) | Julkisen talouden toteutumat voivat osoittautua ohjelmassa ennakoitua heikommiksi koko ohjelmakaudella. Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste ennakoi heikompaa kasvua vuosiksi 2010/2011 ja 2011/2012, ja komission yksiköiden arvion mukaan on epätodennäköistä, että Yhdistyneen kuningaskunnan vuotuinen talouskasvu vuosina 2012/2013 ja 2014/2015 on ohjelmassa ennakoitu 3,25 prosenttia. Ohjelmassa esitetty makrotalouden ympäristö on selvästi optimistinen, mistä aiheutuu ohjelmassa esitettyihin julkisen talouden ennusteisiin kohdistuvia riskejä.
  Ennakoitua heikompi talouskasvu vuodesta 2011/2012 alkaen johtaisi ohjelmassa ennakoidun julkisen talouden alijäämän ylittymiseen. Vaikka hallituksen keskipitkän aikavälin vakauttamisohjelman taustalla on pitkälti oletus siitä, että perusmenoja hillitään tuntuvasti ja ennennäkemättömällä tavalla, vuosina 2011/2012 ja 2014/2015 tätä oletusta ei vielä tueta tarkoilla ministeriökohtaisilla menosuunnitelmilla (jotka nykyisin ulottuvat ainoastaan varainhoitovuoden 2010/2011 loppuun). Koska ohjelman kokonaismenoja koskevien oletusten tukena ei ole tarkkoja ministeriökohtaisia menokattoja, epävarmuus ohjelmassa esitetyistä julkisen talouden keskipitkän aikavälin suunnitelmista lisääntyy entisestään. Menojen kasvua keskipitkällä aikavälillä pyritään tarkistetussa ohjelmassa hidastamaan huomattavasti, mikä merkitsee julkiselle sektorille huomattavia tehokkuushaasteita ja kattavaa uudelleenpriorisointia. Koska menoja kaavaillaan hillittävän tähän mennessä ennennäkemättömällä tavalla ja menojen hillitsemisen on jatkuttava pidemmän aikaa, asiaan liittyy yleisesti ottaen huomattavia täytäntöönpanohaasteita. Yhdistynyt kuningaskunta on lisäksi ottanut kantaakseen huomattavia vastuusitoumuksia finanssialan tukitoimien seurauksena. Varojen suojausohjelmassaan hallitus on sitoutunut varmistamaan pankkialan kokonaisvarallisuuden (lähes 20 prosenttia suhteessa BKT:hen). Vaikka on hyvin epävarmaa, kuinka suuri maksulaiminlyöntien riski taattuihin luottoihin ja sijoituksiin kohdistuu, ohjelma saattaa aiheuttaa hallitukselle nettokustannuksia, jos hallituksen tuen kustannuksia ei täysimääräisesti korvata tulevaisuudessa. Tämä voisi siten hiljentää julkisen talouden vakauttamisvauhtia. |
| --- | --- |

(8)

Julkisen talouden toteutumat voivat osoittautua ohjelmassa ennakoitua heikommiksi koko ohjelmakaudella. Komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste ennakoi heikompaa kasvua vuosiksi 2010/2011 ja 2011/2012, ja komission yksiköiden arvion mukaan on epätodennäköistä, että Yhdistyneen kuningaskunnan vuotuinen talouskasvu vuosina 2012/2013 ja 2014/2015 on ohjelmassa ennakoitu 3,25 prosenttia. Ohjelmassa esitetty makrotalouden ympäristö on selvästi optimistinen, mistä aiheutuu ohjelmassa esitettyihin julkisen talouden ennusteisiin kohdistuvia riskejä.

Ennakoitua heikompi talouskasvu vuodesta 2011/2012 alkaen johtaisi ohjelmassa ennakoidun julkisen talouden alijäämän ylittymiseen. Vaikka hallituksen keskipitkän aikavälin vakauttamisohjelman taustalla on pitkälti oletus siitä, että perusmenoja hillitään tuntuvasti ja ennennäkemättömällä tavalla, vuosina 2011/2012 ja 2014/2015 tätä oletusta ei vielä tueta tarkoilla ministeriökohtaisilla menosuunnitelmilla (jotka nykyisin ulottuvat ainoastaan varainhoitovuoden 2010/2011 loppuun). Koska ohjelman kokonaismenoja koskevien oletusten tukena ei ole tarkkoja ministeriökohtaisia menokattoja, epävarmuus ohjelmassa esitetyistä julkisen talouden keskipitkän aikavälin suunnitelmista lisääntyy entisestään. Menojen kasvua keskipitkällä aikavälillä pyritään tarkistetussa ohjelmassa hidastamaan huomattavasti, mikä merkitsee julkiselle sektorille huomattavia tehokkuushaasteita ja kattavaa uudelleenpriorisointia. Koska menoja kaavaillaan hillittävän tähän mennessä ennennäkemättömällä tavalla ja menojen hillitsemisen on jatkuttava pidemmän aikaa, asiaan liittyy yleisesti ottaen huomattavia täytäntöönpanohaasteita. Yhdistynyt kuningaskunta on lisäksi ottanut kantaakseen huomattavia vastuusitoumuksia finanssialan tukitoimien seurauksena. Varojen suojausohjelmassaan hallitus on sitoutunut varmistamaan pankkialan kokonaisvarallisuuden (lähes 20 prosenttia suhteessa BKT:hen). Vaikka on hyvin epävarmaa, kuinka suuri maksulaiminlyöntien riski taattuihin luottoihin ja sijoituksiin kohdistuu, ohjelma saattaa aiheuttaa hallitukselle nettokustannuksia, jos hallituksen tuen kustannuksia ei täysimääräisesti korvata tulevaisuudessa. Tämä voisi siten hiljentää julkisen talouden vakauttamisvauhtia.

| (9) | Julkinen bruttovelka arvioidaan noin 73 prosentiksi suhteessa BKT:hen vuonna 2009/2010, mikä merkitsee kasvua edellisvuoden 55,5 prosentista. Noin kolme viidesosaa velkasuhteen kasvusta vuonna 2009/2010 heijastaa suurta perusalijäämää. Virta-varanto-korjauserä, joka johtui valtion varainhankinnasta pankkialan pääomaosuuksien hankkimiseksi ja kaupallisten rahoituslaitosten luotottamiseksi, nosti velkasuhdetta lähes 3,75 prosenttiyksikköä. Velkasuhteen ennakoidaan kasvavan vielä 18,25 prosenttiyksikköä vuosina 2010/2011–2014/2015. Velkasuhde vakaantuu ohjelman arvioiden mukaan vuoteen 2014/2015 mennessä noin 91,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, sillä BKT:n vahvan nimelliskasvun vaikutuksen velkasuhteeseen ennakoidaan tasaavan perusjäämän ja korkomenojen julkista velkaa kasvattavan vaikutuksen. Perusjäämän ennakoidaan pysyvän alijäämäisenä ohjelmakauden loppuun saakka ja korkomaksujen arvioidaan nousevan vuoden 2009/2010 2,25 prosentista suhteessa BKT:hen lähes 4 prosenttiin vuonna 2013/2014. Velkasuhteeseen kohdistuu lisäksi useita riskejä ohjelmakaudella. Positiivisena seikkana voidaan todeta, että jos valtion finanssialan tukitoimien seurauksena hankkimat pankkialan pääomaosuudet myydään menestyksekkäästi, julkista velkaa voitaisiin vähentää. Velkasuhteeseen kohdistuu negatiivisia riskejä pääosin sen vuoksi, että alijäämät ovat todennäköisesti ennakoituja suurempia ja hidastunut reaalitalouden kasvu vaikuttaa nimittäjänä olevaan BKT:hen epäsuotuisasti. Varainhankintakustannukset saattavat kasvaa maailmanlaajuisten ja kotimaisten markkinavaikutusten vuoksi. Vaikutus lienee kuitenkin suhteellisen vähäinen, kun otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan pitkä maturiteettirakenne, vaikka toki epäsuotuisa. |
| --- | --- |

(9)

Julkinen bruttovelka arvioidaan noin 73 prosentiksi suhteessa BKT:hen vuonna 2009/2010, mikä merkitsee kasvua edellisvuoden 55,5 prosentista. Noin kolme viidesosaa velkasuhteen kasvusta vuonna 2009/2010 heijastaa suurta perusalijäämää. Virta-varanto-korjauserä, joka johtui valtion varainhankinnasta pankkialan pääomaosuuksien hankkimiseksi ja kaupallisten rahoituslaitosten luotottamiseksi, nosti velkasuhdetta lähes 3,75 prosenttiyksikköä. Velkasuhteen ennakoidaan kasvavan vielä 18,25 prosenttiyksikköä vuosina 2010/2011–2014/2015. Velkasuhde vakaantuu ohjelman arvioiden mukaan vuoteen 2014/2015 mennessä noin 91,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, sillä BKT:n vahvan nimelliskasvun vaikutuksen velkasuhteeseen ennakoidaan tasaavan perusjäämän ja korkomenojen julkista velkaa kasvattavan vaikutuksen. Perusjäämän ennakoidaan pysyvän alijäämäisenä ohjelmakauden loppuun saakka ja korkomaksujen arvioidaan nousevan vuoden 2009/2010 2,25 prosentista suhteessa BKT:hen lähes 4 prosenttiin vuonna 2013/2014. Velkasuhteeseen kohdistuu lisäksi useita riskejä ohjelmakaudella. Positiivisena seikkana voidaan todeta, että jos valtion finanssialan tukitoimien seurauksena hankkimat pankkialan pääomaosuudet myydään menestyksekkäästi, julkista velkaa voitaisiin vähentää. Velkasuhteeseen kohdistuu negatiivisia riskejä pääosin sen vuoksi, että alijäämät ovat todennäköisesti ennakoituja suurempia ja hidastunut reaalitalouden kasvu vaikuttaa nimittäjänä olevaan BKT:hen epäsuotuisasti. Varainhankintakustannukset saattavat kasvaa maailmanlaajuisten ja kotimaisten markkinavaikutusten vuoksi. Vaikutus lienee kuitenkin suhteellisen vähäinen, kun otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan pitkä maturiteettirakenne, vaikka toki epäsuotuisa.

| (10) | Keskipitkän aikavälin velkaennusteiden mukaan BKT:n kasvu palautunee vasta vähitellen tasolle, jota ennakoitiin ennen kriisiä. Samoin verosuhteen oletetaan palautuvan kriisiä edeltäneelle tasolle ja sisältävän väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoidun kasvun. Ohjelmassa kaavailtu julkisen talouden strategia ei siten sellaisenaan riitä vakauttamaan velka-BKT -suhdetta vuonna 2020, jos politiikka säilyy ennallaan. |
| --- | --- |

(10)

Keskipitkän aikavälin velkaennusteiden mukaan BKT:n kasvu palautunee vasta vähitellen tasolle, jota ennakoitiin ennen kriisiä. Samoin verosuhteen oletetaan palautuvan kriisiä edeltäneelle tasolle ja sisältävän väestön ikääntymiseen liittyvien menojen ennakoidun kasvun. Ohjelmassa kaavailtu julkisen talouden strategia ei siten sellaisenaan riitä vakauttamaan velka-BKT -suhdetta vuonna 2020, jos politiikka säilyy ennallaan.

| (11) | Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuva pitkän aikavälin vaikutus on Yhdistyneessä kuningaskunnassa lähellä EU:n keskiarvoa. Ohjelmassa arvioitu julkisen talouden vuoden 2009 rahoitusasema aiheuttaa kuitenkin riskin julkisen talouden kestävyydelle, vaikkei väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia edes otettaisi huomioon. Perusylijäämien saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä ja rakenneuudistukset vähentäisivät osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä, jotka komissio arvioi julkisen talouden kestävyyttä koskeneessa vuoden 2009 kertomuksessa (4) suuriksi. Bruttovelkasuhde on yli perussopimuksessa määrätyn viitearvon koko ohjelmakauden ajan. |
| --- | --- |

(11)

Väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuva pitkän aikavälin vaikutus on Yhdistyneessä kuningaskunnassa lähellä EU:n keskiarvoa. Ohjelmassa arvioitu julkisen talouden vuoden 2009 rahoitusasema aiheuttaa kuitenkin riskin julkisen talouden kestävyydelle, vaikkei väestön ikääntymisestä julkiseen talouteen aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia edes otettaisi huomioon. Perusylijäämien saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä ja rakenneuudistukset vähentäisivät osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä, jotka komissio arvioi julkisen talouden kestävyyttä koskeneessa vuoden 2009 kertomuksessa (4) suuriksi. Bruttovelkasuhde on yli perussopimuksessa määrätyn viitearvon koko ohjelmakauden ajan.

| (12) | Parlamentti hyväksyi 10 päivänä helmikuuta 2010 finanssipoliittista vastuuta koskevan Fiscal Responsibility Act -lain (FRA), jossa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille vahvistetaan lakisääteinen finanssipoliittinen suunnitelma. FRA-laissa vahvistetaan julkisen talouden vakauttamissuunnitelma (FCP), jossa edellytetään, että hallitus puolittaa julkisen sektorin nettoluotonoton osuutena BKT:stä neljän vuoden aikana vuosiksi 2009–2010 ennakoidusta huippulukemasta. Hallitus asettaa lain perusteella annetussa johdetussa oikeudessa tavoitteeksi luotonoton, joka on enintään 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2013–2014. FCP edellyttää myös, että hallitus vähentää luotonottoa osuutena BKT:stä kunakin vuonna vuosista 2009–2010 vuosiin 2015–2016 ja varmistaa, että julkisen sektorin nettovelka laskee osuutena BKT:stä vuosina 2015–2016. Menoja valvotaan tarkemmin monivuotisten menoarvioiden avulla. Niissä vahvistetaan yleiset menopuitteet ja ministeriökohtaiset enimmäismäärät ennakoitavissa oleville menoille (eli ministeriökohtaiset menokatot). Julkiset menot eivät ole kuitenkaan aina pysyneet riittävän kurissa, sillä vuosina 2002/2003–2008/2009 toteutuneet keskimääräiset kokonaismenot ylittivät menoarvioissa vahvistetut alkuperäiset enimmäismäärät. FRA-laissa vaaditaan hallitusta antamaan (parlamentille) selvitys, jos enimmäismäärät ylittyvät. Jotta vähennettäisiin sen riskiä, ettei tavoitteisiin päästä, olisi hyötyä tehostaa mekanismia, jolla arvioidaan tavoitteiden realistisuutta. Samoin kannattaisi olla varosuunnitelma, joka otettaisiin käyttöön, jos perusteena olevat oletukset ja makrotalouden ennusteet osoittautuvat virheellisiksi.
  Vaikka FRA on kaiken kaikkiaan askel oikeaan suuntaan, laissa esitetty vakauttamissuunnitelma ei ole lainkaan niin kunnianhimoinen kuin 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti 2 päivänä joulukuuta 2009 annetussa neuvoston suosituksessa, eikä se mahdollista alijäämän supistamista alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuoteen 2014/2015 mennessä. |
| --- | --- |

(12)

Parlamentti hyväksyi 10 päivänä helmikuuta 2010 finanssipoliittista vastuuta koskevan Fiscal Responsibility Act -lain (FRA), jossa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille vahvistetaan lakisääteinen finanssipoliittinen suunnitelma. FRA-laissa vahvistetaan julkisen talouden vakauttamissuunnitelma (FCP), jossa edellytetään, että hallitus puolittaa julkisen sektorin nettoluotonoton osuutena BKT:stä neljän vuoden aikana vuosiksi 2009–2010 ennakoidusta huippulukemasta. Hallitus asettaa lain perusteella annetussa johdetussa oikeudessa tavoitteeksi luotonoton, joka on enintään 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2013–2014. FCP edellyttää myös, että hallitus vähentää luotonottoa osuutena BKT:stä kunakin vuonna vuosista 2009–2010 vuosiin 2015–2016 ja varmistaa, että julkisen sektorin nettovelka laskee osuutena BKT:stä vuosina 2015–2016. Menoja valvotaan tarkemmin monivuotisten menoarvioiden avulla. Niissä vahvistetaan yleiset menopuitteet ja ministeriökohtaiset enimmäismäärät ennakoitavissa oleville menoille (eli ministeriökohtaiset menokatot). Julkiset menot eivät ole kuitenkaan aina pysyneet riittävän kurissa, sillä vuosina 2002/2003–2008/2009 toteutuneet keskimääräiset kokonaismenot ylittivät menoarvioissa vahvistetut alkuperäiset enimmäismäärät. FRA-laissa vaaditaan hallitusta antamaan (parlamentille) selvitys, jos enimmäismäärät ylittyvät. Jotta vähennettäisiin sen riskiä, ettei tavoitteisiin päästä, olisi hyötyä tehostaa mekanismia, jolla arvioidaan tavoitteiden realistisuutta. Samoin kannattaisi olla varosuunnitelma, joka otettaisiin käyttöön, jos perusteena olevat oletukset ja makrotalouden ennusteet osoittautuvat virheellisiksi.

Vaikka FRA on kaiken kaikkiaan askel oikeaan suuntaan, laissa esitetty vakauttamissuunnitelma ei ole lainkaan niin kunnianhimoinen kuin 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti 2 päivänä joulukuuta 2009 annetussa neuvoston suosituksessa, eikä se mahdollista alijäämän supistamista alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuoteen 2014/2015 mennessä.

| (13) | Julkisen talouden menosuhteen kasvu vuodesta 2000 lähtien ja yhä jyrkemmin viime vuosina korostaa tarvetta varmistaa julkisten menojen vaikuttavuus ja kustannustehokkuus Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Vuonna 2007 laaditun julkisen menojen laajan arvioinnin (CSR) kattaman kolmivuotiskauden aikana (eli vuosina 2008/2009–2010/2011) Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on sitoutunut parempaa vastinetta rahoille tuoviin lisäsäästöihin, joiden suuruus on 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Noin yksi viidesosa näistä säästöistä, joihin hallitus aikoo päästä vuoden 2007 CSR:n kattamalla ajanjaksolla, juontaa juurensa vuoden pituisessa toimintatehokkuusohjelmassa (OEP) tehdyistä havainnoista. Kyseisessä ohjelmassa tarkasteltiin julkisen sektorin toimintamenoja ja havaittiin, että tehostaminen voisi vuosittain tuoda säästöjä 1 prosentin suhteessa BKT:hen vuoteen 2013/2014 mennessä verrattuna vuoteen 2007/2008. Näiden kunnianhimoisten ja hyvin suunniteltujen tehokkuusaloitteiden onnistumisen mittaaminen on tärkeää, kun pyritään osoittamaan, että aloitteilla todellakin parannetaan julkisen talouden laatua sekä hillitään julkisia menoja. Siinä mielessä olisikin pidettävä tervetulleina kansallisen tarkastuslaitoksen (National Audit Office) suunnitelmia arvioida vuoden 2007 CSR:n tuomia säästöjä. Lisäarvoa rahalle tavoittelevassa Public Value -ohjelmassa on lisäksi keskeisenä päämääränä saada julkisen terveydenhuollon alalla vuosittain tehokkuussäästöjä noin 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2012/2013 mennessä. Tämä vaikuttaa perustellulta, sillä vuodesta 2000 lähtien julkisen terveydenhuollon menot ovat Yhdistyneessä kuningaskunnassa kasvaneet jyrkästi ja tuottavuus on laskenut, vaikka terveydenhuollon alalla onkin muuten saavutettu tuloksia. |
| --- | --- |

(13)

Julkisen talouden menosuhteen kasvu vuodesta 2000 lähtien ja yhä jyrkemmin viime vuosina korostaa tarvetta varmistaa julkisten menojen vaikuttavuus ja kustannustehokkuus Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Vuonna 2007 laaditun julkisen menojen laajan arvioinnin (CSR) kattaman kolmivuotiskauden aikana (eli vuosina 2008/2009–2010/2011) Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on sitoutunut parempaa vastinetta rahoille tuoviin lisäsäästöihin, joiden suuruus on 2,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Noin yksi viidesosa näistä säästöistä, joihin hallitus aikoo päästä vuoden 2007 CSR:n kattamalla ajanjaksolla, juontaa juurensa vuoden pituisessa toimintatehokkuusohjelmassa (OEP) tehdyistä havainnoista. Kyseisessä ohjelmassa tarkasteltiin julkisen sektorin toimintamenoja ja havaittiin, että tehostaminen voisi vuosittain tuoda säästöjä 1 prosentin suhteessa BKT:hen vuoteen 2013/2014 mennessä verrattuna vuoteen 2007/2008. Näiden kunnianhimoisten ja hyvin suunniteltujen tehokkuusaloitteiden onnistumisen mittaaminen on tärkeää, kun pyritään osoittamaan, että aloitteilla todellakin parannetaan julkisen talouden laatua sekä hillitään julkisia menoja. Siinä mielessä olisikin pidettävä tervetulleina kansallisen tarkastuslaitoksen (National Audit Office) suunnitelmia arvioida vuoden 2007 CSR:n tuomia säästöjä. Lisäarvoa rahalle tavoittelevassa Public Value -ohjelmassa on lisäksi keskeisenä päämääränä saada julkisen terveydenhuollon alalla vuosittain tehokkuussäästöjä noin 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2012/2013 mennessä. Tämä vaikuttaa perustellulta, sillä vuodesta 2000 lähtien julkisen terveydenhuollon menot ovat Yhdistyneessä kuningaskunnassa kasvaneet jyrkästi ja tuottavuus on laskenut, vaikka terveydenhuollon alalla onkin muuten saavutettu tuloksia.

| (14) | Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia on vuonna 2010/2011 kaiken kaikkiaan pääpiirteittäin sopusoinnussa 126 artiklan 7 kohdan mukaisten neuvoston suositusten kanssa. Erityisesti tämä koskee vakauttamisen aloittamista mainittuna vuonna. Vuodesta 2011/2012 alkaen julkisen talouden strategia ei kuitenkaan ole sopusoinnussa 126 artiklan 7 kohdan mukaisten neuvoston suositusten kanssa. Julkisen talouden alijäämä vuonna 2014/2015 – joulukuun 2009 suosituksessa asetettu määräaika Yhdistyneelle kuningaskunnalle korjata liiallisen alijäämän tilanne – on erityisesti, nimellismäärällisenäkin, selkeästi yli 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen (4,7 % suhteessa BKT:hen). Alijäämään myös kohdistuu edellä mainittuja heikkenemisriskejä. Lisäksi toimenpiteet, joista ilmoitettiin neuvoston suosituksen jälkeen 9 päivänä joulukuuta 2009 esitetyssä talousarvion valmisteluraportissa, merkitsevät ajanjaksolla 2010/2011–2012/2013 finanssipolitiikan hienoista höllentämistä verrattuna huhtikuussa 2009 esitettyyn vuoden 2009 talousarvioon. Tämä ei noudata neuvoston suositusta ”[välttää] julkista taloutta heikentäviä uusia toimenpiteitä”. Komission yksiköiden yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti uudelleenlaskeman rakenteellisen rahoitusaseman vuotuinen keskimääräinen kohennus arvioidaan vuosina 2010/2011–2014/2015 1,0 prosentiksi suhteessa BKT:hen, mikä on 0,75 prosenttiyksikköä vähemmän kuin neuvosto suositti joulukuussa 2009. Kun otetaan huomioon ohjelmassa esitetyt velkaennusteet ja edellä mainitut riskit, julkisen talouden strategia saattaa olla riittämätön siihen, että velan suhde BKT:hen kääntyisi laskuun. |
| --- | --- |

(14)

Ohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia on vuonna 2010/2011 kaiken kaikkiaan pääpiirteittäin sopusoinnussa 126 artiklan 7 kohdan mukaisten neuvoston suositusten kanssa. Erityisesti tämä koskee vakauttamisen aloittamista mainittuna vuonna. Vuodesta 2011/2012 alkaen julkisen talouden strategia ei kuitenkaan ole sopusoinnussa 126 artiklan 7 kohdan mukaisten neuvoston suositusten kanssa. Julkisen talouden alijäämä vuonna 2014/2015 – joulukuun 2009 suosituksessa asetettu määräaika Yhdistyneelle kuningaskunnalle korjata liiallisen alijäämän tilanne – on erityisesti, nimellismäärällisenäkin, selkeästi yli 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen (4,7 % suhteessa BKT:hen). Alijäämään myös kohdistuu edellä mainittuja heikkenemisriskejä. Lisäksi toimenpiteet, joista ilmoitettiin neuvoston suosituksen jälkeen 9 päivänä joulukuuta 2009 esitetyssä talousarvion valmisteluraportissa, merkitsevät ajanjaksolla 2010/2011–2012/2013 finanssipolitiikan hienoista höllentämistä verrattuna huhtikuussa 2009 esitettyyn vuoden 2009 talousarvioon. Tämä ei noudata neuvoston suositusta ”[välttää] julkista taloutta heikentäviä uusia toimenpiteitä”. Komission yksiköiden yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti uudelleenlaskeman rakenteellisen rahoitusaseman vuotuinen keskimääräinen kohennus arvioidaan vuosina 2010/2011–2014/2015 1,0 prosentiksi suhteessa BKT:hen, mikä on 0,75 prosenttiyksikköä vähemmän kuin neuvosto suositti joulukuussa 2009. Kun otetaan huomioon ohjelmassa esitetyt velkaennusteet ja edellä mainitut riskit, julkisen talouden strategia saattaa olla riittämätön siihen, että velan suhde BKT:hen kääntyisi laskuun.

| (15) | Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (5). Lisäksi neuvosto kehotti Yhdistynyttä kuningaskuntaa 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti 2 päivänä joulukuuta 2009 annetuissa liiallisen alijäämän tilanteen lopettamista koskevissa suosituksissaan raportoimaan julkisen talouden vakauttamisstrategian täytäntöönpanossa tapahtuneesta edistyksestä lähentymisohjelmien tarkistuksiin sisällytettävässä erillisessä kohdassa, jotta liiallisen alijäämän korjaaminen saataisiin varmistettua. Yhdistynyt kuningaskunta ei ole täysin noudattanut tätä suositusta, vaikka tiedot sisällytettiinkin ohjelmaan. |
| --- | --- |

(15)

Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennetyistä tietovaatimuksista voidaan todeta, että ohjelmasta puuttuu joitakin pakollisia ja vapaaehtoisia tietoja (5). Lisäksi neuvosto kehotti Yhdistynyttä kuningaskuntaa 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti 2 päivänä joulukuuta 2009 annetuissa liiallisen alijäämän tilanteen lopettamista koskevissa suosituksissaan raportoimaan julkisen talouden vakauttamisstrategian täytäntöönpanossa tapahtuneesta edistyksestä lähentymisohjelmien tarkistuksiin sisällytettävässä erillisessä kohdassa, jotta liiallisen alijäämän korjaaminen saataisiin varmistettua. Yhdistynyt kuningaskunta ei ole täysin noudattanut tätä suositusta, vaikka tiedot sisällytettiinkin ohjelmaan.

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että lähentymisohjelmassa esitetty julkisen talouden strategia ei ole tarpeeksi kunnianhimoinen ja sitä on tiukennettava huomattavasti, jotta se olisi sopusoinnussa SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti 2 päivänä joulukuuta 2009 annettujen neuvoston suositusten kanssa. Automaattisten vakauttajien toiminta, varallisuuden hintojen lasku ja finanssipoliittiset elvytystoimet ovat yhdessä heikentäneet Yhdistyneen kuningaskunnan julkista taloutta huomattavasti. Tämän ohella julkisen talouden asemaa on entisestään heikentänyt se seikka, että Yhdistyneen kuningaskunnan alijäämä oli vaarassa ylittää 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen jo ennen kriisiä. Finanssipolitiikan olisi vuonna 2010/2011 oltava rajoittavaa. Jotta aikataulu julkisen talouden palauttamiseksi kestävään rahoitusasemaan vakaus- ja kasvusopimuksessa määritellyllä tavalla olisi uskottava, finanssipolitiikkaa on kiristettävä huomattavasti nykyisin suunnitellusta. Koska huomattavan osan alijäämän ennakoidusta supistumisesta keskipitkällä aikavälillä on tarkoitus perustua vuosien 2011/2012–2014/2015 kokonaisuudessaan kireisiin menopuitteisiin, tarkkojen tietojen puuttuminen näitä menotavoitteita tukevista ministeriökohtaisista menokatoista aiheuttaa epävarmuutta. Sitä, saadaanko julkista taloutta vakautettua Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten ennakoimalla tavalla, varjostaa lisäksi se riski, että makrotalouden ympäristö saattaa olla viranomaisten ennakoimaa epäsuotuisampi, ja ne epävarmuustekijät, jotka liittyvät hallituksen takaamiin pankkialan luottoihin ja sijoituksiin. Kun otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan julkisen talouden ennusteisiin kohdistuvat negatiiviset riskit, tarvitaan kunnianhimoisempi lähitulevaisuuden ja keskipitkän aikavälin vakauttamissuunnitelma. Perusylijäämien saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä vähentäisi osaltaan julkisen talouden kestävyydelle aiheutuvia riskejä, jotka komissio arvioi julkisen talouden kestävyyttä koskeneessa vuoden 2009 kertomuksessa Yhdistyneessä kuningaskunnassa suuriksi.

Edellä esitetyn arvion ja SEUT 126 artiklan 7 kohdan mukaisen 2 päivänä joulukuuta 2009 annetun suosituksen perusteella Yhdistynyttä kuningaskuntaa kehotetaan:

| i) | välttämään julkista taloutta vuonna 2010/2011 heikentäviä uusia toimenpiteitä ja, jos talouskasvu osoittautuu ohjelmassa ennakoitua heikommaksi, pitämään julkisen talouden vuoden 2010/2011 alijäämä hallinnassa niin, ettei se ylitä tammikuun 2010 ohjelmassa ennakoitua alijäämälukua siinä tapauksessa, että riskit, jotka aiheutuvat siitä, että ohjelman makrotalouden skenaario on optimistisempi kuin 126 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen perustana ollut skenaario, käyvät toteen; |
| --- | --- |

i)

välttämään julkista taloutta vuonna 2010/2011 heikentäviä uusia toimenpiteitä ja, jos talouskasvu osoittautuu ohjelmassa ennakoitua heikommaksi, pitämään julkisen talouden vuoden 2010/2011 alijäämä hallinnassa niin, ettei se ylitä tammikuun 2010 ohjelmassa ennakoitua alijäämälukua siinä tapauksessa, että riskit, jotka aiheutuvat siitä, että ohjelman makrotalouden skenaario on optimistisempi kuin 126 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen perustana ollut skenaario, käyvät toteen;

| ii) | pyrkimään julkisen talouden alijäämän kunnianhimoisempaan supistamiseen alle perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2014/2015, muun muassa nopeuttamalla julkisen talouden toimien kaavailtua vauhtia vuodesta 2011/2012 alkaen 126 artiklan 7 kohdan mukaista neuvoston suositusta noudattaen, ja käyttämään hyväkseen kaikki mahdollisuudet, mukaan lukien odotettua paremmat talous- ja markkinaolosuhteet, kiihdyttääkseen bruttovelkasuhteen supistumista kohti 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen, millä myös parannettaisiin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä; |
| --- | --- |

ii)

pyrkimään julkisen talouden alijäämän kunnianhimoisempaan supistamiseen alle perussopimuksessa määrätyn 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2014/2015, muun muassa nopeuttamalla julkisen talouden toimien kaavailtua vauhtia vuodesta 2011/2012 alkaen 126 artiklan 7 kohdan mukaista neuvoston suositusta noudattaen, ja käyttämään hyväkseen kaikki mahdollisuudet, mukaan lukien odotettua paremmat talous- ja markkinaolosuhteet, kiihdyttääkseen bruttovelkasuhteen supistumista kohti 60 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen, millä myös parannettaisiin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyttä;

| iii) | julkaisemaan vuonna 2010 tarkat ministeriökohtaiset menokatot, joihin yleiset menoennusteet perustuvat ja jotka kattavat vähintään kolme vuoden 2010/2011 jälkeistä vuotta; |
| --- | --- |

iii)

julkaisemaan vuonna 2010 tarkat ministeriökohtaiset menokatot, joihin yleiset menoennusteet perustuvat ja jotka kattavat vähintään kolme vuoden 2010/2011 jälkeistä vuotta;

| iv) | toteuttamaan toimintatehokkuusohjelmassa (OEP) ja muissa rahalle saatavaan parempaan vastineeseen tähtäävissä aloitteissa yksilöidyt, menojen käyttöä tehostamalla saavutettavat säästöt. |
| --- | --- |

iv)

toteuttamaan toimintatehokkuusohjelmassa (OEP) ja muissa rahalle saatavaan parempaan vastineeseen tähtäävissä aloitteissa yksilöidyt, menojen käyttöä tehostamalla saavutettavat säästöt.

Yhdistynyttä kuningaskuntaa kehotetaan lisäksi noudattamaan tarkemmin käytännesääntöjen tietovaatimuksia.

Yhdistynyttä kuningaskuntaa kehotetaan myös toimittamaan hyvissä ajoin liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaista toimien tuloksellisuuden arviointia varten ohjelman täydennys raportoidakseen 2 päivänä joulukuuta 2009 annetun, 126 artiklan 7 kohdan mukaisen neuvoston suosituksen täytäntöönpanossa tapahtuneesta edistyksestä ja esittääkseen yksityiskohtaisemman vakauttamisstrategian, joka on tarpeen edistymiseksi liiallisen alijäämän korjaamisessa. Neuvosto toistaa kehotuksensa, että kaikissa tulevissa tarkistetuissa ohjelmissa olisi oltava nämä tiedot sisältävä kohta niin kauan kun jäsenvaltioon sovelletaan liiallista alijäämää koskevaa menettelyä.

Katsaus keskeisiin makrotaloutta ja julkista taloutta koskeviin ennusteisiin

| | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 | 2014/2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BKT:n määrä
  (%-muutos) | LO tammikuu 2010 | –1,3 | –3,5 | 2,0 | 3,3 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |
| KOM marraskuu 2009 | 0,6 | –4,6 | 0,9 | 1,9 | n.a. | n.a. | n.a. |
| LO joulukuu 2008 | –0,3 | –0,5 | 2,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | n.a. |
| YKHI-inflaatio
  (%) | LO tammikuu 2010 | 3,8 | 2,3 | 2,0 | 1,5 | 1,8 | 2,0 | 2,0 |
| KOM marraskuu 2009 | 3,6 | 2,0 | 1,4 | 1,6 | n.a. | n.a. | n.a. |
| LO joulukuu 2008 | 3,8 | 1,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | n.a. |
| Tuotantokuilu (6)

  (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | 0,0 | –4,6 | –4,4 | –2,8 | –1,5 | –0,4 | 0,5 |
| KOM marraskuu 2009 (7) | 0,4 | –3,7 | –3,5 | –2,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| LO joulukuu 2008 | –0,5 | –2,4 | –2,1 | –1,2 | –0,4 | 0,2 | n.a. |
| Nettoluotonanto ulkomaille/netto-luotonotto ulkomailta
  (% suhteessa BKT:hen) (8) | LO tammikuu 2010 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| KOM marraskuu 2009 | –1,4 | –2,2 | –1,4 | –0,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| LO joulukuu 2008 | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. |
| Julkisen talouden tulot
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010
   (9) | 36,6 | 34,8 | 35,4 | 36,7 | 37,1 | 37,2 | 37,1 |
| KOM marraskuu 2009 | 41,9 | 38,4 | 39,2 | 39,8 | n.a. | n.a. | n.a. |
| LO joulukuu 2008 | 36,7 | 35,5 | 36,6 | 37,3 | 37,7 | 38,0 | n.a. |
| Julkisen talouden menot
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010
   (9) | 43,4 | 47,4 | 47,4 | 45,8 | 44,2 | 42,7 | 41,5 |
| KOM marraskuu 2009 | 49,0 | 51,2 | 51,5 | 50,3 | n.a. | n.a. | n.a. |
| LO joulukuu 2008 | 42,2 | 43,7 | 43,7 | 42,9 | 42,1 | 41,4 | n.a. |
| Julkisen talouden rahoitusasema
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | –6,9 | –12,7 | –12,1 | –9,2 | –7,4 | –5,6 | –4,7 |
| KOM marraskuu 2009 | –6,9 | –13,0 | –12,5 | –10,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| LO joulukuu 2008 | –5,5 | –8,2 | –7,1 | –5,6 | –4,4 | –3,4 | n.a. |
| Perusjäämä
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | –4,7 | –10,5 | –9,1 | –5,7 | –3,7 | –1,8 | –0,9 |
| KOM marraskuu 2009 | –4,8 | –11,0 | –9,6 | –7,5 | n.a. | n.a. | n.a. |
| LO joulukuu 2008 | –3,4 | –6,4 | –4,5 | –2,6 | –1,4 | –0,3 | n.a. |
| Suhdannetasoitettu rahoitusasema (6)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | –6,9 | –10,8 | –10,3 | –8,0 | –6,8 | –5,5 | –4,9 |
| KOM marraskuu 2009 | –7,1 | –11,5 | –11,0 | –9,6 | n.a. | n.a. | n.a. |
| LO joulukuu 2008 | –5,3 | –7,2 | –6,2 | –5,1 | –4,2 | –3,5 | n.a. |
| Rakenteellinen rahoitusasema (10)

  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | –6,2 | –10,5 | –10,3 | –8,0 | –6,8 | –5,5 | –4,9 |
| KOM marraskuu 2009 | –6,3 | –11,4 | –11,0 | –9,6 | n.a. | n.a. | n.a. |
| LO joulukuu 2008 | –5,3 | –7,2 | –6,2 | –5,1 | –4,2 | –3,5 | n.a. |
| Julkinen bruttovelka
  (% suhteessa BKT:hen) | LO tammikuu 2010 | 55,5 | 72,9 | 82,1 | 88,0 | 90,9 | 91,6 | 91,2 |
| KOM marraskuu 2009 | 55,5 | 71,7 | 81,9 | 89,0 | n.a. | n.a. | n.a. |
| LO joulukuu 2008 | 52,9 | 60,5 | 65,1 | 67,5 | 68,6 | 68,5 | n.a. |
| Lähde:


  Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat |

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

2014/2015

BKT:n määrä

(%-muutos)

LO tammikuu 2010

–1,3

–3,5

2,0

3,3

3,3

3,3

3,3

KOM marraskuu 2009

0,6

–4,6

0,9

1,9

n.a.

n.a.

n.a.

LO joulukuu 2008

–0,3

–0,5

2,0

3,0

3,0

3,0

n.a.

YKHI-inflaatio

(%)

LO tammikuu 2010

3,8

2,3

2,0

1,5

1,8

2,0

2,0

KOM marraskuu 2009

3,6

2,0

1,4

1,6

n.a.

n.a.

n.a.

LO joulukuu 2008

3,8

1,0

2,0

2,0

2,0

2,0

n.a.

Tuotantokuilu (6)

(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen)

LO tammikuu 2010

0,0

–4,6

–4,4

–2,8

–1,5

–0,4

0,5

KOM marraskuu 2009 (7)

0,4

–3,7

–3,5

–2,7

n.a.

n.a.

n.a.

LO joulukuu 2008

–0,5

–2,4

–2,1

–1,2

–0,4

0,2

n.a.

Nettoluotonanto ulkomaille/netto-luotonotto ulkomailta

(% suhteessa BKT:hen) (8)

LO tammikuu 2010

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

KOM marraskuu 2009

–1,4

–2,2

–1,4

–0,7

n.a.

n.a.

n.a.

LO joulukuu 2008

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

Julkisen talouden tulot

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010
   (9)

36,6

34,8

35,4

36,7

37,1

37,2

37,1

KOM marraskuu 2009

41,9

38,4

39,2

39,8

n.a.

n.a.

n.a.

LO joulukuu 2008

36,7

35,5

36,6

37,3

37,7

38,0

n.a.

Julkisen talouden menot

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010
   (9)

43,4

47,4

47,4

45,8

44,2

42,7

41,5

KOM marraskuu 2009

49,0

51,2

51,5

50,3

n.a.

n.a.

n.a.

LO joulukuu 2008

42,2

43,7

43,7

42,9

42,1

41,4

n.a.

Julkisen talouden rahoitusasema

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010

–6,9

–12,7

–12,1

–9,2

–7,4

–5,6

–4,7

KOM marraskuu 2009

–6,9

–13,0

–12,5

–10,7

n.a.

n.a.

n.a.

LO joulukuu 2008

–5,5

–8,2

–7,1

–5,6

–4,4

–3,4

n.a.

Perusjäämä

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010

–4,7

–10,5

–9,1

–5,7

–3,7

–1,8

–0,9

KOM marraskuu 2009

–4,8

–11,0

–9,6

–7,5

n.a.

n.a.

n.a.

LO joulukuu 2008

–3,4

–6,4

–4,5

–2,6

–1,4

–0,3

n.a.

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (6)

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010

–6,9

–10,8

–10,3

–8,0

–6,8

–5,5

–4,9

KOM marraskuu 2009

–7,1

–11,5

–11,0

–9,6

n.a.

n.a.

n.a.

LO joulukuu 2008

–5,3

–7,2

–6,2

–5,1

–4,2

–3,5

n.a.

Rakenteellinen rahoitusasema (10)

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010

–6,2

–10,5

–10,3

–8,0

–6,8

–5,5

–4,9

KOM marraskuu 2009

–6,3

–11,4

–11,0

–9,6

n.a.

n.a.

n.a.

LO joulukuu 2008

–5,3

–7,2

–6,2

–5,1

–4,2

–3,5

n.a.

Julkinen bruttovelka

(% suhteessa BKT:hen)

LO tammikuu 2010

55,5

72,9

82,1

88,0

90,9

91,6

91,2

KOM marraskuu 2009

55,5

71,7

81,9

89,0

n.a.

n.a.

n.a.

LO joulukuu 2008

52,9

60,5

65,1

67,5

68,6

68,5

n.a.

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

(1)  EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Arvioinnissa otetaan huomioon komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste mutta myös muita sittemmin käyttöön tulleita tietoja.

(3)  Maakohtaisessa keskipitkän aikavälin tavoitteessa olisi otettava huomioon seuraavat kolme tekijää: i) rahoitusaseman pitäisi olla velkaa vakauttava niin, että velkasuhde vastaa viitearvoa (60 % suhteessa BKT:hen) (riippuen pitkän aikavälin potentiaalisesta kasvusta), mikä merkitsisi julkisen talouden liikkumavaraa niille jäsenvaltioille, joilla on suhteellisen vähän velkaa; ii) niissä jäsenvaltioissa, joissa velka ylittää viitearvon (60 % suhteessa BKT:hen), olisi toteutettava lisätoimia velan vähentämiseksi, jotta viitearvo saavutettaisiin nopeasti; ja iii) osalla sopeutuksesta on katettava ikääntymiseen liittyvien julkisten menojen tulevan kasvun nykyarvo.

(4)  Julkisen talouden kestävyyttä koskevissa 10 päivänä marraskuuta 2009 antamissaan päätelmissä ”neuvosto kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään huomiota kestävyyteen tähtääviin strategioihin tulevissa vakaus- ja lähentymisohjelmissaan” ja ”pyytää komissiota yhdessä talouspoliittisen komitean ja talous- ja rahoituskomitean kanssa kehittämään edelleen menetelmiä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden arvioimiseksi hyvissä ajoin ennen julkisen talouden kestävyyttä koskevan seuraavan kertomuksen laatimista”. Kyseinen kertomus on määrä laatia vuonna 2012.

(5)  Erityisesti työmarkkinoita koskevien tietojen puuttuminen on vaikeuttanut merkittävästi tuotantokuilujen uudelleenlaskentaa yhteisesti sovitun menetelmän mukaisesti.

(6)  Ohjelmien mukaiset tuotantokuilut ja suhdannetasoitetut rahoitusasemat, jotka komission yksiköt ovat laskeneet uudelleen ohjelmien tietojen perusteella.

(7)  Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 1,5 % vuonna 2008, 0,8 % vuonna 2009, 0,8 % vuonna 2010 ja 1,1 % vuonna 2011.

(8)  Tiedot liittyvät kalenterivuosiin.

(9)  Tuloja ja menoja koskevia tietoja ei Yhdistyneen kuningaskunnan ohjelmassa ole esitetty julkisen sektorin yhdenmukaistettua EKT95 -järjestelmää käyttäen. Taulukon tiedot perustuvat vuonna 2009 esitetyn talousarvion valmisteluraportin lisäaineiston taulukkoon 2.7. Julkisen talouden vuosien 2011/2012–2014/2015 tulo- ja menoluvut on johdettu julkisen sektorin ennusteista.

(10)  Suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet ovat viimeisimmän ohjelman tietojen mukaan 0,7 % suhteessa BKT:hen vuonna 2008/2009 ja 0,3 % suhteessa BKT:hen vuonna 2009/2010 (alijäämää kasvattavia).

Lähde:

Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2009 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 4.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/24

---

Euron kurssi (1)

3. kesäkuuta 2010

2010/C 146/05

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2268 |
| JPY | Japanin jeniä | 113,74 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4413 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,83570 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,5210 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,4149 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,8660 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,750 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 275,20 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7085 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,0705 |
| RON | Romanian leuta | 4,1900 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,9317 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4469 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,2734 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,5586 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7896 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,7223 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 469,46 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,3434 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,3768 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2620 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 276,70 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,0061 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 56,846 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 37,9828 |
| THB | Thaimaan bahtia | 39,969 |
| BRL | Brasilian realia | 2,2262 |
| MXN | Meksikon pesoa | 15,6245 |
| INR | Intian rupiaa | 57,2550 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2268

JPY

Japanin jeniä

113,74

DKK

Tanskan kruunua

7,4413

GBP

Englannin puntaa

0,83570

SEK

Ruotsin kruunua

9,5210

CHF

Sveitsin frangia

1,4149

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,8660

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,750

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

275,20

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7085

PLN

Puolan zlotya

4,0705

RON

Romanian leuta

4,1900

TRY

Turkin liiraa

1,9317

AUD

Australian dollaria

1,4469

CAD

Kanadan dollaria

1,2734

HKD

Hongkongin dollaria

9,5586

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7896

SGD

Singaporin dollaria

1,7223

KRW

Etelä-Korean wonia

1 469,46

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,3434

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,3768

HRK

Kroatian kunaa

7,2620

IDR

Indonesian rupiaa

11 276,70

MYR

Malesian ringgitiä

4,0061

PHP

Filippiinien pesoa

56,846

RUB

Venäjän ruplaa

37,9828

THB

Thaimaan bahtia

39,969

BRL

Brasilian realia

2,2262

MXN

Meksikon pesoa

15,6245

INR

Intian rupiaa

57,2550

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 4.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/25

---

PÄÄTÖS MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN LOPETTAMISESTA, KUN JÄSENVALTIO ON PERUUTTANUT ILMOITUKSENSA

Valtiontuki – Saksa

(Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107–109 artikla)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen komission tiedonanto – ilmoituksen peruuttaminen

Valtiontuki C 28/08 (ex N 345/06) – pk-yrityksille myönnettävä korotus Magdeburger Artolith GmbH:n (M.A.L) hyväksi

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 146/06

Komissio on päättänyt lopettaa edellä mainittua toimenpidettä koskevan, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn (1), joka aloitettiin 17 päivänä kesäkuuta 2008, todeten, että Saksa on peruuttanut ilmoituksensa 25 päivänä helmikuuta 2010 eikä jatka tukiohjelmaa.

---

(1)  EUVL C 268, 23.10.2008, s. 23.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 4.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/26

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 146/07

| 1. | Komissio vastaanotti 28 päivänä toukokuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Avnet Inc. (Avnet) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yhdysvaltalaisessa yrityksessä Bell Micro Products Inc. (Bell Micro) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 28 päivänä toukokuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Avnet Inc. (Avnet) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yhdysvaltalaisessa yrityksessä Bell Micro Products Inc. (Bell Micro) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Avnet: elektroniikkakomponenttien, tietokonetuotteiden ja teknologiapalvelujen jakelu, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Avnet: elektroniikkakomponenttien, tietokonetuotteiden ja teknologiapalvelujen jakelu,

| — | Bell Micro: tiedontallennustuotteiden ja -järjestelmien, tietokonetuotteiden, oheislaitteiden ja ohjelmistojen sekä lisäarvopalvelujen jakelu. |
| --- | --- |

—

Bell Micro: tiedontallennustuotteiden ja -järjestelmien, tietokonetuotteiden, oheislaitteiden ja ohjelmistojen sekä lisäarvopalvelujen jakelu.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

---

| 4.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/27

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 146/08

| 1. | Komissio vastaanotti 28 päivänä toukokuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla alankomaalainen yritys Univar Europe Holdings B.V. (Univar), joka on viime kädessä luxemburgilaisen yrityksen CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (CVC) hallinnoimien rahastojen määräysvallassa, hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan alankomaalaisessa yrityksessä Eurochem Holding B.V. (Eurochem) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 28 päivänä toukokuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla alankomaalainen yritys Univar Europe Holdings B.V. (Univar), joka on viime kädessä luxemburgilaisen yrityksen CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (CVC) hallinnoimien rahastojen määräysvallassa, hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan alankomaalaisessa yrityksessä Eurochem Holding B.V. (Eurochem) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | CVC: sijoitusrahastoille tarjottava sijoitusneuvonta ja sijoitusten hallinta niiden puolesta, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

CVC: sijoitusrahastoille tarjottava sijoitusneuvonta ja sijoitusten hallinta niiden puolesta,

| — | Univar: kemikaalituotteiden jakelu, |
| --- | --- |

—

Univar: kemikaalituotteiden jakelu,

| — | Eurochem: kemikaalituotteiden jakelu. |
| --- | --- |

—

Eurochem: kemikaalituotteiden jakelu.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

---

| 4.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/28

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 146/09

| 1. | Komissio vastaanotti 26 päivänä toukokuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ranskalaiseen Total-konserniin kuuluva belgialainen yritys Total Petrochemicals Feluy S.A. (TPF) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan belgialaisen yrityksen Polimeri Europa Benelux S.A. (Polimeri) polystyreenin tuotantolinjat (sekä niihin liittyvät HIPS- ja GPPS-toiminnot) Feluyssä, Belgiassa (kohdeyritys) käsittävässä osassa ostamalla omaisuutta. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 26 päivänä toukokuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen sen käsiteltäväksi asetuksen 4 artiklan 5 kohdan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla ranskalaiseen Total-konserniin kuuluva belgialainen yritys Total Petrochemicals Feluy S.A. (TPF) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan belgialaisen yrityksen Polimeri Europa Benelux S.A. (Polimeri) polystyreenin tuotantolinjat (sekä niihin liittyvät HIPS- ja GPPS-toiminnot) Feluyssä, Belgiassa (kohdeyritys) käsittävässä osassa ostamalla omaisuutta.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | TPF: yleispolymeerien (polyeteeni, polypropeeni, polystyreeni) valmistus, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

TPF: yleispolymeerien (polyeteeni, polypropeeni, polystyreeni) valmistus,

| — | kohdeyritys: polystyreenin valmistus. |
| --- | --- |

—

kohdeyritys: polystyreenin valmistus.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

---

| 4.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/29

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 146/10

| 1. | Komissio vastaanotti 26 päivänä toukokuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys KKR & Co. L.P. (KKR) ja jerseyläiseen sijoitusrahastoyhtymä Tritoniin kuuluvat jerseyläiset yritykset Triton Managers III Limited ja TFF III Limited (joista käytetään yhteisnimitystä Triton Fund III) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan ruotsalaisessa yrityksessä Ambea AB (Ambea) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 26 päivänä toukokuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys KKR & Co. L.P. (KKR) ja jerseyläiseen sijoitusrahastoyhtymä Tritoniin kuuluvat jerseyläiset yritykset Triton Managers III Limited ja TFF III Limited (joista käytetään yhteisnimitystä Triton Fund III) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan ruotsalaisessa yrityksessä Ambea AB (Ambea) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | KKR: omaisuudenhoitopalvelut julkisille ja yksityisille markkinasijoittajille, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

KKR: omaisuudenhoitopalvelut julkisille ja yksityisille markkinasijoittajille,

| — | Triton: pääomasijoitusrahasto, |
| --- | --- |

—

Triton: pääomasijoitusrahasto,

| — | Ambea: terveys- ja hoitopalvelujen tarjonta Ruotsissa, Suomessa ja Norjassa. |
| --- | --- |

—

Ambea: terveys- ja hoitopalvelujen tarjonta Ruotsissa, Suomessa ja Norjassa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32 (”tiedonanto yksinkertaistetusta menettelystä”).

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 4.6.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 146/30 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 146/30

---

ILMOITUS – JULKINEN KUULEMINEN

Maantieteellisiä merkintöjä Ukrainasta

2010/C 146/11

Ukrainan kanssa käydään parhaillaan neuvotteluja vapaakauppasopimuksen tekemiseksi. Neuvottelujen puitteissa harkitaan jäljempänä lueteltujen ja Ukrainassa tavaroiden alkuperänimitysten oikeuksien suojaa koskevan lain nro 752-XIV nojalla rekisteröityjen nimien suojaamista maantieteellisinä merkintöinä Euroopan unionissa.

Komissio kehottaa kaikkia jäsenvaltioita ja kolmansia maita sekä jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa asuvia tai niihin sijoittuneita luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä, joiden oikeutettua etua asia koskee, esittämään vastaväitteitä tällaisesta suojaamisesta toimittamalla sille asianmukaisesti perustellun lausuman.

Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta. Ne on lähetettävä sähköpostiosoitteeseen AGRI-B3-GI@ec.europa.eu

Vastaväitteet voidaan ottaa tutkittaviksi ainoastaan jos ne on toimitettu komissiolle yllä mainitussa määräajassa ja niissä osoitetaan, että

| 1) | nimen suojaaminen aiheuttaisi ristiriidan kasvilajikkeen tai eläinrodun nimen kanssa, minkä takia kuluttajaa johdettaisiin harhaan tuotteen todellisesta alkuperästä; |
| --- | --- |

1)

nimen suojaaminen aiheuttaisi ristiriidan kasvilajikkeen tai eläinrodun nimen kanssa, minkä takia kuluttajaa johdettaisiin harhaan tuotteen todellisesta alkuperästä;

| 2) | nimi on kokonaan tai osittain homonyyminen maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus, johon viinialan yhteinen markkinajärjestely sisältyy) annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 (2) mukaisesti Euroopan unionissa jo suojatun nimityksen kanssa; tai nimi sisältyy sopimuksiin, joita yhteisö on tehnyt jonkin seuraavassa lueteltujen maiden kanssa:






  — | Albanian tasavalta (2006/580/EY (3): neuvoston päätös, tehty 12 päivänä kesäkuuta 2006, kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan Euroopan yhteisön ja Albanian tasavallan välisen väliaikaisen sopimuksen tekemisestä (pöytäkirja 3 tiettyjen viinien vastavuoroisista etuusmyönnytyksistä, viinien nimien vastavuoroisesta tunnustamisesta, suojasta ja valvonnasta sekä väkevien alkoholijuomien ja maustettujen alkoholijuomien nimitysten vastavuoroisesta tunnustamisesta, suojasta ja valvonnasta)), |
| --- | --- | --- |

2)

nimi on kokonaan tai osittain homonyyminen maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus, johon viinialan yhteinen markkinajärjestely sisältyy) annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja tislattujen alkoholijuomien määritelmistä, kuvauksesta, esittelystä, merkinnöistä ja maantieteellisten merkintöjen suojaamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 110/2008 (2) mukaisesti Euroopan unionissa jo suojatun nimityksen kanssa; tai nimi sisältyy sopimuksiin, joita yhteisö on tehnyt jonkin seuraavassa lueteltujen maiden kanssa:

—

Albanian tasavalta (2006/580/EY (3): neuvoston päätös, tehty 12 päivänä kesäkuuta 2006, kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan Euroopan yhteisön ja Albanian tasavallan välisen väliaikaisen sopimuksen tekemisestä (pöytäkirja 3 tiettyjen viinien vastavuoroisista etuusmyönnytyksistä, viinien nimien vastavuoroisesta tunnustamisesta, suojasta ja valvonnasta sekä väkevien alkoholijuomien ja maustettujen alkoholijuomien nimitysten vastavuoroisesta tunnustamisesta, suojasta ja valvonnasta)),

| — | Australia (94/184/EY (4): neuvoston päätös, tehty 24 päivänä tammikuuta 1994, Euroopan yhteisön ja Australian välisen viinikauppaa koskevan sopimuksen tekemisestä ja allekirjoittamisesta), |
| --- | --- |

—

Australia (94/184/EY (4): neuvoston päätös, tehty 24 päivänä tammikuuta 1994, Euroopan yhteisön ja Australian välisen viinikauppaa koskevan sopimuksen tekemisestä ja allekirjoittamisesta),

| — | Bosnia ja Hertsegovina (2008/474/EY (5): neuvoston päätös, tehty 16 päivänä kesäkuuta 2008, kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan Euroopan yhteisön ja Bosnia ja Hertsegovinan välisen väliaikaisen sopimuksen tekemisestä – pöytäkirja 7), |
| --- | --- |

—

Bosnia ja Hertsegovina (2008/474/EY (5): neuvoston päätös, tehty 16 päivänä kesäkuuta 2008, kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan Euroopan yhteisön ja Bosnia ja Hertsegovinan välisen väliaikaisen sopimuksen tekemisestä – pöytäkirja 7),

| — | Kanada (2004/91/EY: neuvoston päätös, tehty 30 päivänä heinäkuuta 2003, Euroopan yhteisön ja Kanadan välisen viinien ja väkevien alkoholijuomien kauppaa koskevan sopimuksen tekemisestä (6)), |
| --- | --- |

—

Kanada (2004/91/EY: neuvoston päätös, tehty 30 päivänä heinäkuuta 2003, Euroopan yhteisön ja Kanadan välisen viinien ja väkevien alkoholijuomien kauppaa koskevan sopimuksen tekemisestä (6)),

| — | Chilen tasavalta (2002/979/EY (7): neuvoston päätös, tehty 18 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta ja sen tiettyjen määräysten väliaikaisesta soveltamisesta), |
| --- | --- |

—

Chilen tasavalta (2002/979/EY (7): neuvoston päätös, tehty 18 päivänä marraskuuta 2002, Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Chilen tasavallan välisestä assosiaatiosta tehdyn sopimuksen allekirjoittamisesta ja sen tiettyjen määräysten väliaikaisesta soveltamisesta),

| — | Kroatia (2001/918/EY (8): Neuvoston päätös, tehty 3 päivänä joulukuuta 2001, lisäpöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kroatian tasavallan väliseen vakautus- ja assosiaatiosopimukseen sen kaupallisten näkökohtien mukauttamisesta eräiden viinien vastavuoroisia etuusmyönnytyksiä, viinien nimien vastavuoroista tunnustamista, suojaa ja valvontaa sekä väkevien alkoholijuomien ja maustettujen alkoholijuomien nimitysten vastavuoroista tunnustamista, suojaa ja valvontaa koskevien osapuolten neuvottelujen tulosten huomioon ottamiseksi), |
| --- | --- |

—

Kroatia (2001/918/EY (8): Neuvoston päätös, tehty 3 päivänä joulukuuta 2001, lisäpöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kroatian tasavallan väliseen vakautus- ja assosiaatiosopimukseen sen kaupallisten näkökohtien mukauttamisesta eräiden viinien vastavuoroisia etuusmyönnytyksiä, viinien nimien vastavuoroista tunnustamista, suojaa ja valvontaa sekä väkevien alkoholijuomien ja maustettujen alkoholijuomien nimitysten vastavuoroista tunnustamista, suojaa ja valvontaa koskevien osapuolten neuvottelujen tulosten huomioon ottamiseksi),

| — | entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (2001/916/EY (9): neuvoston päätös, tehty 3 päivänä joulukuuta 2001, lisäpöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian väliseen vakautus- ja assosiaatiosopimukseen sen kaupallisten näkökohtien mukauttamisesta eräiden viinien vastavuoroisia etuusmyönnytyksiä, viinien nimien vastavuoroista tunnustamista, suojaa ja valvontaa sekä väkevien alkoholijuomien ja maustettujen alkoholijuomien nimitysten vastavuoroista tunnustamista, suojaa ja valvontaa koskevien osapuolten neuvottelujen tulosten huomioon ottamiseksi), |
| --- | --- |

—

entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (2001/916/EY (9): neuvoston päätös, tehty 3 päivänä joulukuuta 2001, lisäpöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian väliseen vakautus- ja assosiaatiosopimukseen sen kaupallisten näkökohtien mukauttamisesta eräiden viinien vastavuoroisia etuusmyönnytyksiä, viinien nimien vastavuoroista tunnustamista, suojaa ja valvontaa sekä väkevien alkoholijuomien ja maustettujen alkoholijuomien nimitysten vastavuoroista tunnustamista, suojaa ja valvontaa koskevien osapuolten neuvottelujen tulosten huomioon ottamiseksi),

| — | Meksiko (97/361/EY (10): neuvoston päätös, tehty 27 päivänä toukokuuta 1997, Euroopan yhteisön ja Meksikon yhdysvaltojen välisen nimitysten vastavuoroista tunnustamista ja suojaa tislattujen alkoholijuomien alalla koskevan sopimuksen tekemisestä), |
| --- | --- |

—

Meksiko (97/361/EY (10): neuvoston päätös, tehty 27 päivänä toukokuuta 1997, Euroopan yhteisön ja Meksikon yhdysvaltojen välisen nimitysten vastavuoroista tunnustamista ja suojaa tislattujen alkoholijuomien alalla koskevan sopimuksen tekemisestä),

| — | Montenegro (2007/855/EY (11): neuvoston päätös, tehty 15 päivänä lokakuuta 2007, kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan Euroopan yhteisön ja Montenegron tasavallan väliaikaisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä), |
| --- | --- |

—

Montenegro (2007/855/EY (11): neuvoston päätös, tehty 15 päivänä lokakuuta 2007, kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan Euroopan yhteisön ja Montenegron tasavallan väliaikaisen sopimuksen allekirjoittamisesta ja tekemisestä),

| — | Etelä-Afrikka (2002/51/EY (12): neuvoston päätös, tehty 21 päivänä tammikuuta 2002, Euroopan yhteisön ja Etelä-Afrikan tasavallan välisen viinikauppaa koskevan sopimuksen tekemisestä, ja 21 päivänä tammikuuta 2002 tehty neuvoston päätös 2002/52/EY (13) Euroopan yhteisön ja Etelä-Afrikan tasavallan välisen tislattujen alkoholijuomien kauppaa koskevan sopimuksen tekemisestä), |
| --- | --- |

—

Etelä-Afrikka (2002/51/EY (12): neuvoston päätös, tehty 21 päivänä tammikuuta 2002, Euroopan yhteisön ja Etelä-Afrikan tasavallan välisen viinikauppaa koskevan sopimuksen tekemisestä, ja 21 päivänä tammikuuta 2002 tehty neuvoston päätös 2002/52/EY (13) Euroopan yhteisön ja Etelä-Afrikan tasavallan välisen tislattujen alkoholijuomien kauppaa koskevan sopimuksen tekemisestä),

| — | Sveitsi (2002/309/EY, Euratom (14): neuvoston ja, tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen osalta, komission päätös, tehty 4 päivänä huhtikuuta 2002, seitsemän sopimuksen tekemisestä Sveitsin valaliiton kanssa, ja erityisesti Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton maataloustuotteiden kauppaa koskeva sopimus – liite 7), |
| --- | --- |

—

Sveitsi (2002/309/EY, Euratom (14): neuvoston ja, tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen osalta, komission päätös, tehty 4 päivänä huhtikuuta 2002, seitsemän sopimuksen tekemisestä Sveitsin valaliiton kanssa, ja erityisesti Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton maataloustuotteiden kauppaa koskeva sopimus – liite 7),

| — | Amerikan yhdysvallat (2006/232/EY (15): neuvoston päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2005, Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisen viinikauppasopimuksen tekemisestä); |
| --- | --- |

—

Amerikan yhdysvallat (2006/232/EY (15): neuvoston päätös, tehty 20 päivänä joulukuuta 2005, Euroopan yhteisön ja Amerikan yhdysvaltojen välisen viinikauppasopimuksen tekemisestä);

| 3) | nimen suojaaminen saattaisi johtaa kuluttajaa harhaan tuotteen tunnistamisessa tavaramerkin maineen, tunnettavuuden ja käytössäoloajan pituuden vuoksi; |
| --- | --- |

3)

nimen suojaaminen saattaisi johtaa kuluttajaa harhaan tuotteen tunnistamisessa tavaramerkin maineen, tunnettavuuden ja käytössäoloajan pituuden vuoksi;

| 4) | nimen suojaaminen vaarantaisi kokonaan tai osittain samankaltaisen nimityksen tai tavaramerkin olemassaolon tai vähintään viiden vuoden ajan ennen tämän ilmoituksen julkaisupäivää markkinoilla laillisesti olleiden tuotteiden olemassaolon; |
| --- | --- |

4)

nimen suojaaminen vaarantaisi kokonaan tai osittain samankaltaisen nimityksen tai tavaramerkin olemassaolon tai vähintään viiden vuoden ajan ennen tämän ilmoituksen julkaisupäivää markkinoilla laillisesti olleiden tuotteiden olemassaolon;

| 5) | niiden sisältämien tietojen perusteella voidaan päätellä, että nimi, jolle harkitaan suojaa, on yleisnimi. |
| --- | --- |

5)

niiden sisältämien tietojen perusteella voidaan päätellä, että nimi, jolle harkitaan suojaa, on yleisnimi.

Edellä mainittuja perusteita on arvioitava niin, että huomioidaan Euroopan unionin alue, jolla teollis- ja tekijänoikeuksien osalta tarkoitetaan ainoastaan yhtä tai useampaa aluetta, jolla kyseiset oikeudet on suojattu. Kyseisten nimien mahdollinen suojaaminen Euroopan unionissa edellyttää, että nämä neuvottelut saadaan onnistuneesti päätökseen ja asiasta annetaan sen jälkeen säädös.

Luettelo maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisistä merkinnöistä
   (16)

| Tuoteluokka | Nimi sellaisena kuin se on rekisteröity Ukrainassa | Nimi latinalaisin kirjaimin |
| --- | --- | --- |
| Viini | Сонячна Долина | Soniachna Dolyna
  (Soniachna Dolina) |
| Viini | Новий Свiт | Novyj Svit
  (Novy Svet) |

Tuoteluokka

Nimi sellaisena kuin se on rekisteröity Ukrainassa

Nimi latinalaisin kirjaimin

Viini

Сонячна Долина

Soniachna Dolyna

(Soniachna Dolina)

Viini

Новий Свiт

Novyj Svit

(Novy Svet)

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

(2)  EUVL L 36, 13.2.2008, s. 16.

(3)  EUVL L 239, 1.9.2006, s. 1.

(4)  EYVL L 86, 31.3.1994, s. 1.

(5)  EUVL L 169, 30.6.2008, s. 10.

(6)  EUVL L 35, 6.2.2004, s. 1.

(7)  EYVL L 352, 30.12.2002, s. 1.

(8)  EYVL L 342, 27.12.2001, s. 42.

(9)  EYVL L 342, 27.12.2001, s. 6.

(10)  EYVL L 152, 11.6.1997, s. 15.

(11)  EUVL L 345, 28.12.2007, s. 1.

(12)  EYVL L 28, 30.1.2002, s. 3.

(13)  EYVL L 28, 30.1.2002, s. 112.

(14)  EYVL L 114, 30.4.2002, s. 1.

(15)  EUVL L 87, 24.3.2006, s. 1.

(16)  Ukrainan viranomaisten antama luettelo parhaillaan käytävissä neuvotteluissa. Ote Ukrainan maantieteellisten merkintöjen rekisteristä, 16 päivänä kesäkuuta 1999 annettu laki nro 752-XIV tavaroiden alkuperänimitysten oikeuksien suojasta (http://www.sdip.gov.ua).

---