# Az Európai Unió C 106/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.106.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 106 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. április 24. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.106.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 106

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. április 24.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai BizottságA szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság |
| 2010/C 106/01 | A1. határoza (2009. június 12.) a dokumentumok érvényességére, az alkalmazandó jogszabályok meghatározására és a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti ellátások biztosítására vonatkozó, párbeszéden alapuló és békéltető eljárás létrehozásáról (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 106/02 | A2. határozat (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kiküldött munkavállalókra és az illetékes államon kívül ideiglenesen munkát végző önálló vállalkozókra alkalmazandó jogszabályokról szóló 12. cikke értelmezéséről (
  1
  ) | 5 |
| 2010/C 106/03 | E1. határozat (2009. június 12.) a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkében említett elektronikus úton történő adatcserével kapcsolatos átmeneti időszakra vonatkozó gyakorlati rendelkezésekről (
  1
  ) | 9 |
| 2010/C 106/04 | F1. határozat (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a családi ellátások halmozódása esetén alkalmazandó elsőbbségi szabályokról szóló 68. cikke értelmezéséről (
  1
  ) | 11 |
| 2010/C 106/05 | H1. határozat (2009. június 12.) az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK tanácsi rendeletről a 883/2004/EK és a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre való áttérés keretéről, valamint a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság határozatainak és ajánlásainak alkalmazásáról (
  1
  ) | 13 |
| 2010/C 106/06 | H2. határozat (2009. június 12.) a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság Adatkezelési Technikai Bizottságának működési módszereiről és összetételéről (
  1
  ) | 17 |
| 2010/C 106/07 | P1. határozat (2009. június 12.) a rokkantsági, az öregségi és a túlélő hozzátartozói ellátások odaítélése esetén a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (4) bekezdésének, 58. cikkének és 87. cikke (5) bekezdésének értelmezéséről (
  1
  ) | 21 |
| 2010/C 106/08 | S1. határozat (2009. június 12.) az európai egészségbiztosítási kártyáról (
  1
  ) | 23 |
| 2010/C 106/09 | S2. határozat (2009. június 12.) az európai egészségbiztosítási kártyára vonatkozó technikai előírásokról (
  1
  ) | 26 |
| 2010/C 106/10 | S3. határozat (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikke (1) bekezdésének és 27. cikke (1) bekezdésének, valamint a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikke A) pontja (3) bekezdésének hatálya alá tartozó ellátások meghatározásáról (
  1
  ) | 40 |
| 2010/C 106/11 | U1. határozat (2009. június 12.) a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az eltartott családtagok számára tekintettel nyújtott munkanélküli ellátás emelésére vonatkozó 54. cikke (3) bekezdéséről (
  1
  ) | 42 |
| 2010/C 106/12 | U2. határozat (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 65. cikkének (2) bekezdése hatályáról a határ menti munkavállalóktól eltérő, a legutóbbi munkavállalói vagy önálló vállalkozói időszakuk során az illetékes tagállamtól eltérő tagállam területén lakóhellyel rendelkező teljes munkanélküli személyek munkanélküli ellátásokra való jogosultságára vonatkozóan (
  1
  ) | 43 |
| 2010/C 106/13 | U3. határozat (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 65. cikkének (1) bekezdésében említett munkanélküli személyekre alkalmazandó részleges munkanélküliség fogalmának hatályáról (
  1
  ) | 45 |
| 2010/C 106/14 | P1. ajánlás (2009. június 12.) a valamely állam saját állampolgárai által a szociális biztonság tárgyában harmadik országgal megkötött kétoldalú egyezmény alapján élvezett előnyök más tagállamok állampolgárságával rendelkező munkavállalók számára történő biztosításáról rendelkező Gottardo-ítéletről (
  1
  ) | 47 |
| 2010/C 106/15 | U1. ajánlás (2009. június 12.) a lakóhely szerinti államtól eltérő tagállamban részmunkaidős szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet folytató munkanélküli személyekre alkalmazandó jogszabályokról (
  1
  ) | 49 |
| 2010/C 106/16 | U2. ajánlás (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 64. cikke (1) bekezdése a) pontjának az illetékes államtól eltérő tagállamban szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet folytató házastársukat vagy élettársukat kísérő munkanélküli személyekre történő alkalmazásáról (
  1
  ) | 51 |
| 2010/C 106/17 | S4. határozat (2009. október 2.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 35. és 41. cikkének végrehajtására szolgáló megtérítési eljárásokról (
  1
  ) | 52 |
| 2010/C 106/18 | S5. határozat (2009. október 2.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17., 19., 20., 22. cikke, 24. cikkének (1) bekezdése, 25., 26. cikke, 27. cikkének (1), (3), (4) és (5) bekezdése, 28., 34. cikke és 36. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján betegség vagy anyaság esetén a 883/2004/EK rendelet 1. cikke va) pontjában meghatározott természetbeni ellátás fogalmának értelmezéséről és a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 62., 63. és 64. cikke alapján megtérítendő összegek kiszámításáról (
  1
  ) | 54 |
| 2010/C 106/19 | H3. határozat (2009. október 15.) a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 90. cikkében említett valutaátváltási árfolyamok meghatározásakor figyelembe veendő időpontról (
  1
  ) | 56 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai BizottságA szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság

2010/C 106/01

A1. határoza (2009. június 12.) a dokumentumok érvényességére, az alkalmazandó jogszabályok meghatározására és a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti ellátások biztosítására vonatkozó, párbeszéden alapuló és békéltető eljárás létrehozásáról (
  1
  )

1

1

2010/C 106/02

A2. határozat (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kiküldött munkavállalókra és az illetékes államon kívül ideiglenesen munkát végző önálló vállalkozókra alkalmazandó jogszabályokról szóló 12. cikke értelmezéséről (
  1
  )

1

5

2010/C 106/03

E1. határozat (2009. június 12.) a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkében említett elektronikus úton történő adatcserével kapcsolatos átmeneti időszakra vonatkozó gyakorlati rendelkezésekről (
  1
  )

1

9

2010/C 106/04

F1. határozat (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a családi ellátások halmozódása esetén alkalmazandó elsőbbségi szabályokról szóló 68. cikke értelmezéséről (
  1
  )

1

11

2010/C 106/05

H1. határozat (2009. június 12.) az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK tanácsi rendeletről a 883/2004/EK és a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre való áttérés keretéről, valamint a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság határozatainak és ajánlásainak alkalmazásáról (
  1
  )

1

13

2010/C 106/06

H2. határozat (2009. június 12.) a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság Adatkezelési Technikai Bizottságának működési módszereiről és összetételéről (
  1
  )

1

17

2010/C 106/07

P1. határozat (2009. június 12.) a rokkantsági, az öregségi és a túlélő hozzátartozói ellátások odaítélése esetén a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (4) bekezdésének, 58. cikkének és 87. cikke (5) bekezdésének értelmezéséről (
  1
  )

1

21

2010/C 106/08

S1. határozat (2009. június 12.) az európai egészségbiztosítási kártyáról (
  1
  )

1

23

2010/C 106/09

S2. határozat (2009. június 12.) az európai egészségbiztosítási kártyára vonatkozó technikai előírásokról (
  1
  )

1

26

2010/C 106/10

S3. határozat (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikke (1) bekezdésének és 27. cikke (1) bekezdésének, valamint a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikke A) pontja (3) bekezdésének hatálya alá tartozó ellátások meghatározásáról (
  1
  )

1

40

2010/C 106/11

U1. határozat (2009. június 12.) a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az eltartott családtagok számára tekintettel nyújtott munkanélküli ellátás emelésére vonatkozó 54. cikke (3) bekezdéséről (
  1
  )

1

42

2010/C 106/12

U2. határozat (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 65. cikkének (2) bekezdése hatályáról a határ menti munkavállalóktól eltérő, a legutóbbi munkavállalói vagy önálló vállalkozói időszakuk során az illetékes tagállamtól eltérő tagállam területén lakóhellyel rendelkező teljes munkanélküli személyek munkanélküli ellátásokra való jogosultságára vonatkozóan (
  1
  )

1

43

2010/C 106/13

U3. határozat (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 65. cikkének (1) bekezdésében említett munkanélküli személyekre alkalmazandó részleges munkanélküliség fogalmának hatályáról (
  1
  )

1

45

2010/C 106/14

P1. ajánlás (2009. június 12.) a valamely állam saját állampolgárai által a szociális biztonság tárgyában harmadik országgal megkötött kétoldalú egyezmény alapján élvezett előnyök más tagállamok állampolgárságával rendelkező munkavállalók számára történő biztosításáról rendelkező Gottardo-ítéletről (
  1
  )

1

47

2010/C 106/15

U1. ajánlás (2009. június 12.) a lakóhely szerinti államtól eltérő tagállamban részmunkaidős szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet folytató munkanélküli személyekre alkalmazandó jogszabályokról (
  1
  )

1

49

2010/C 106/16

U2. ajánlás (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 64. cikke (1) bekezdése a) pontjának az illetékes államtól eltérő tagállamban szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet folytató házastársukat vagy élettársukat kísérő munkanélküli személyekre történő alkalmazásáról (
  1
  )

1

51

2010/C 106/17

S4. határozat (2009. október 2.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 35. és 41. cikkének végrehajtására szolgáló megtérítési eljárásokról (
  1
  )

1

52

2010/C 106/18

S5. határozat (2009. október 2.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17., 19., 20., 22. cikke, 24. cikkének (1) bekezdése, 25., 26. cikke, 27. cikkének (1), (3), (4) és (5) bekezdése, 28., 34. cikke és 36. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján betegség vagy anyaság esetén a 883/2004/EK rendelet 1. cikke va) pontjában meghatározott természetbeni ellátás fogalmának értelmezéséről és a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 62., 63. és 64. cikke alapján megtérítendő összegek kiszámításáról (
  1
  )

1

54

2010/C 106/19

H3. határozat (2009. október 15.) a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 90. cikkében említett valutaátváltási árfolyamok meghatározásakor figyelembe veendő időpontról (
  1
  )

1

56

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság

| 24.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 106/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 106/1

---

A1. HATÁROZA

(2009. június 12.)

a dokumentumok érvényességére, az alkalmazandó jogszabályok meghatározására és a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti ellátások biztosítására vonatkozó, párbeszéden alapuló és békéltető eljárás létrehozásáról

(EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

2010/C 106/01

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság foglalkozik valamennyi igazgatási jellegű, illetve a 883/2004/EK rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) rendelkezéseiből eredő értelmezési kérdéssel,

tekintettel a 883/2004/EK rendelet – tagállami illetékes hatóságok és intézmények által a rendeletek helyes végrehajtása céljából teljesítendő együttműködési feladatokról szóló – 76. cikkének (3) bekezdésére, (4) bekezdésének második albekezdésére és (6) bekezdésére,

tekintettel a 987/2009/EK rendeletnek a személyek jogállását alátámasztó dokumentumok és bizonyítékok jogi értékéről szóló 5. cikkére,

tekintettel a 987/2009/EK rendeletnek az alkalmazandó jogszabályok meghatározására vonatkozó két vagy több tagállam intézményei közötti nézeteltérések esetében a jogszabályok ideiglenes alkalmazásáról és ellátások ideiglenes nyújtásáról szóló 6. cikkére,

tekintettel a 987/2009/EK rendeletnek a 883/2004/EK rendelet 13. cikke alkalmazására vonatkozó eljárás létrehozásáról szóló 16. cikkére,

tekintettel a 987/2009/EK rendeletnek a 883/2004/EK rendelet 68. cikke alkalmazására vonatkozó eljárás létrehozásáról szóló 60. cikkére,

mivel:

| (1) | A nemzeti szociális biztonsági rendszerek összehangolására vonatkozó közösségi szabályok hatékony érvényesülésének egyik kulcsfontosságú tényezője a különböző tagállamok hatóságai és intézményei közötti szoros és eredményes együttműködés. |
| --- | --- |

(1)

A nemzeti szociális biztonsági rendszerek összehangolására vonatkozó közösségi szabályok hatékony érvényesülésének egyik kulcsfontosságú tényezője a különböző tagállamok hatóságai és intézményei közötti szoros és eredményes együttműködés.

| (2) | A rendeletek értelmében a megfelelő együttműködés egyik eleme a hatóságok és intézmények, valamint a személyek közötti információcsere, amelynek a közszolgálatiság, a hatékonyság, az aktív segítségnyújtás, a gyors eredmény és a hozzáférhetőség elvén kell alapulnia. |
| --- | --- |

(2)

A rendeletek értelmében a megfelelő együttműködés egyik eleme a hatóságok és intézmények, valamint a személyek közötti információcsere, amelynek a közszolgálatiság, a hatékonyság, az aktív segítségnyújtás, a gyors eredmény és a hozzáférhetőség elvén kell alapulnia.

| (3) | Az intézményeknek és a hatóságoknak, valamint az érintett személyeknek egyaránt érdekében áll, hogy az érintett személy jogainak és kötelezettségeinek megállapításához és meghatározásához szükséges valamennyi információ átadására, illetve cseréjére késedelem nélkül sor kerüljön. |
| --- | --- |

(3)

Az intézményeknek és a hatóságoknak, valamint az érintett személyeknek egyaránt érdekében áll, hogy az érintett személy jogainak és kötelezettségeinek megállapításához és meghatározásához szükséges valamennyi információ átadására, illetve cseréjére késedelem nélkül sor kerüljön.

| (4) | Az őszinte együttműködés elve, amelyről a Szerződés 10. cikke is rendelkezik, azt is megköveteli, hogy az intézmények megfelelően értékeljék a rendeletek alkalmazása szempontjából lényeges tényeket. Amennyiben egy dokumentum érvényességét vagy az azt alátámasztó bizonyíték helyességét illetően kétség merül fel, vagy amennyiben a tagállamok között nézeteltérésre kerül sor az alkalmazandó jogszabályok meghatározását vagy azt illetően, hogy melyik intézménynek kell az ellátást biztosítania, a 883/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó személyek érdeke, hogy az érintett tagállamok ésszerű időtartamon belül megállapodásra jussanak. |
| --- | --- |

(4)

Az őszinte együttműködés elve, amelyről a Szerződés 10. cikke is rendelkezik, azt is megköveteli, hogy az intézmények megfelelően értékeljék a rendeletek alkalmazása szempontjából lényeges tényeket. Amennyiben egy dokumentum érvényességét vagy az azt alátámasztó bizonyíték helyességét illetően kétség merül fel, vagy amennyiben a tagállamok között nézeteltérésre kerül sor az alkalmazandó jogszabályok meghatározását vagy azt illetően, hogy melyik intézménynek kell az ellátást biztosítania, a 883/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó személyek érdeke, hogy az érintett tagállamok ésszerű időtartamon belül megállapodásra jussanak.

| (5) | A 987/2009/EK rendelet 5. és 6. cikke az ilyen esetekben követendő békéltető eljárásról rendelkezik. |
| --- | --- |

(5)

A 987/2009/EK rendelet 5. és 6. cikke az ilyen esetekben követendő békéltető eljárásról rendelkezik.

| (6) | Ezek a rendelkezések megerősítik és kiterjesztik az Európai Közösségek Bíróságának az 1408/71/EGK tanácsi rendeletre (3) vonatkozó ítélkezési gyakorlatát, amelynek alapján egységes eljárást dolgoztak ki a kiküldetési igazolások érvényességére vonatkozó, tagállamok közötti jogvitákra, és amelyet a migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság korábbi, 181. határozata (4) erősített meg. |
| --- | --- |

(6)

Ezek a rendelkezések megerősítik és kiterjesztik az Európai Közösségek Bíróságának az 1408/71/EGK tanácsi rendeletre (3) vonatkozó ítélkezési gyakorlatát, amelynek alapján egységes eljárást dolgoztak ki a kiküldetési igazolások érvényességére vonatkozó, tagállamok közötti jogvitákra, és amelyet a migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság korábbi, 181. határozata (4) erősített meg.

| (7) | A 987/2009/EK rendelet 5. és 6. cikke az ügy igazgatási bizottság elé utalásának lehetőségéről rendelkezik abban az esetben, ha az érintett intézmények vagy hatóságok nem tudnak megállapodásra jutni. |
| --- | --- |

(7)

A 987/2009/EK rendelet 5. és 6. cikke az ügy igazgatási bizottság elé utalásának lehetőségéről rendelkezik abban az esetben, ha az érintett intézmények vagy hatóságok nem tudnak megállapodásra jutni.

| (8) | A 987/2009/EK rendelet 16. cikke arról rendelkezik, hogy akkor is ezt az eljárást kell követni, amikor az intézmények vagy a hatóságok között a 883/2004/EK rendelet 13. cikkének alkalmazásával kapcsolatos nézeteltérés merül fel. |
| --- | --- |

(8)

A 987/2009/EK rendelet 16. cikke arról rendelkezik, hogy akkor is ezt az eljárást kell követni, amikor az intézmények vagy a hatóságok között a 883/2004/EK rendelet 13. cikkének alkalmazásával kapcsolatos nézeteltérés merül fel.

| (9) | A 987/2009/EK rendelet 60. cikke e rendelet 6. cikkéhez hasonló utalást tartalmaz a családi ellátások területén az elsőbbségi jog alapján alkalmazandó jogszabályokat érintő nézeteltérés esetére. |
| --- | --- |

(9)

A 987/2009/EK rendelet 60. cikke e rendelet 6. cikkéhez hasonló utalást tartalmaz a családi ellátások területén az elsőbbségi jog alapján alkalmazandó jogszabályokat érintő nézeteltérés esetére.

| (10) | E rendelkezések alapja a 883/2004/EK rendelet 76. cikkének (6) bekezdése, amely szerint az adott rendelet értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos olyan nehézségek esetén, amelyek egy, a hatálya alá tartozó személy jogait veszélyeztethetik, az illetékes tagállam vagy az érintett személy lakóhelye szerinti tagállam intézménye kapcsolatba lép az érintett tagállamok intézményeivel, és amely szerint az ügy az igazgatási bizottsághoz utalható, ha ésszerű időn belül nem sikerül megoldást találni. |
| --- | --- |

(10)

E rendelkezések alapja a 883/2004/EK rendelet 76. cikkének (6) bekezdése, amely szerint az adott rendelet értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos olyan nehézségek esetén, amelyek egy, a hatálya alá tartozó személy jogait veszélyeztethetik, az illetékes tagállam vagy az érintett személy lakóhelye szerinti tagállam intézménye kapcsolatba lép az érintett tagállamok intézményeivel, és amely szerint az ügy az igazgatási bizottsághoz utalható, ha ésszerű időn belül nem sikerül megoldást találni.

| (11) | A tagállamok kifejezésre juttatták, hogy egységes eljárás létrehozására van szükség mely megelőzi azt, hogy egy ügy az igazgatási bizottság elé utalható legyen, továbbá az igazgatási bizottság által az alkalmazandó jogszabályokra vonatkozóan az intézmények által képviselt ellentétes nézetek összeegyeztetésében betöltött szerep pontosabb meghatározása érdekében. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok kifejezésre juttatták, hogy egységes eljárás létrehozására van szükség mely megelőzi azt, hogy egy ügy az igazgatási bizottság elé utalható legyen, továbbá az igazgatási bizottság által az alkalmazandó jogszabályokra vonatkozóan az intézmények által képviselt ellentétes nézetek összeegyeztetésében betöltött szerep pontosabb meghatározása érdekében.

| (12) | Hasonló eljárás már számos, a tagállamok közötti kétoldalú megállapodásban létrejött. Ezek a megállapodások mintaként szolgáltak ehhez a határozathoz. |
| --- | --- |

(12)

Hasonló eljárás már számos, a tagállamok közötti kétoldalú megállapodásban létrejött. Ezek a megállapodások mintaként szolgáltak ehhez a határozathoz.

| (13) | Az eljárás gyorsítása érdekében ajánlatos, hogy az intézmények és a hatóságok kapcsolattartó személyei közötti kommunikációra elektronikus úton kerüljön sor.
  A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva, |
| --- | --- |

(13)

Az eljárás gyorsítása érdekében ajánlatos, hogy az intézmények és a hatóságok kapcsolattartó személyei közötti kommunikációra elektronikus úton kerüljön sor.

A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1.   Ez a határozat a következő esetekben igénybe vehető, párbeszéden alapuló és békéltető eljárás alkalmazásának szabályait állapítja meg:

| a) | amikor a 883/2004/EK rendelet vagy a 987/2009/EK rendelet alkalmazása céljából valamely dokumentum érvényességét vagy valamely személy jogállását alátámasztó bizonyíték helyességét illetően kétség merül fel, illetve |
| --- | --- |

a)

amikor a 883/2004/EK rendelet vagy a 987/2009/EK rendelet alkalmazása céljából valamely dokumentum érvényességét vagy valamely személy jogállását alátámasztó bizonyíték helyességét illetően kétség merül fel, illetve

| b) | amikor a tagállamok között az alkalmazandó jogszabályok meghatározását illetően nézeteltérés merül fel. |
| --- | --- |

b)

amikor a tagállamok között az alkalmazandó jogszabályok meghatározását illetően nézeteltérés merül fel.

2.   A párbeszéden alapuló és a békéltető eljárásra az ügy igazgatási bizottsághoz utalhatóságát megelőzően kerül sor.

3.   Ezt a határozatot az érintett tagállamok nemzeti joga értelmében követendő igazgatási eljárások sérelme nélkül kell alkalmazni.

4.   Amennyiben az ügy a kérdéses dokumentumot kiállító intézmény tagállamának joga értelmében bírósági vagy közigazgatási jogorvoslati eljárás tárgyává vált, a párbeszéden alapuló és a békéltető eljárást fel kell függeszteni.

5.   Az az intézmény vagy hatóság, amely másik tagállam intézménye vagy hatósága által kiállított dokumentum érvényességét illetően kétségeket fejez ki, vagy amely nem ért egyet az alkalmazandó jogszabályok (ideiglenes) meghatározásával, a továbbiakban a megkereső intézmény. A másik tagállam intézménye a továbbiakban a megkeresett intézmény.

A párbeszéden alapuló eljárás első szakasza

| 6. | Az 1. pontban említett helyzetek valamelyikének előfordulása esetén a megkereső intézmény kapcsolatba lép a megkeresett intézménnyel, hogy szükséges pontosítást kérjen utóbbi határozatáról, és az, adott esetben, a vonatkozó dokumentumot visszavonja vagy érvénytelennek nyilvánítsa, vagy felülvizsgálja vagy megsemmisítse határozatát. |
| --- | --- |

6.

Az 1. pontban említett helyzetek valamelyikének előfordulása esetén a megkereső intézmény kapcsolatba lép a megkeresett intézménnyel, hogy szükséges pontosítást kérjen utóbbi határozatáról, és az, adott esetben, a vonatkozó dokumentumot visszavonja vagy érvénytelennek nyilvánítsa, vagy felülvizsgálja vagy megsemmisítse határozatát.

| 7. | A megkereső intézmény megindokolja kérelmét, feltüntetve, hogy jelen határozat alkalmazandó, és átadja a kérelmet alátámasztó megfelelő bizonyítékot. Feltünteti, hogy a párbeszéden alapuló eljárás első szakasza során részéről ki lesz a kapcsolattartó személy. |
| --- | --- |

7.

A megkereső intézmény megindokolja kérelmét, feltüntetve, hogy jelen határozat alkalmazandó, és átadja a kérelmet alátámasztó megfelelő bizonyítékot. Feltünteti, hogy a párbeszéden alapuló eljárás első szakasza során részéről ki lesz a kapcsolattartó személy.

| 8. | A megkeresett intézmény – késedelem nélkül, de legkésőbb a kérelem kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül – elektronikus levélben vagy faxon megerősíti a kérelem kézhezvételét. Feltünteti továbbá, hogy a párbeszéden alapuló eljárás első szakasza során részéről ki lesz a kapcsolattartó személy. |
| --- | --- |

8.

A megkeresett intézmény – késedelem nélkül, de legkésőbb a kérelem kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül – elektronikus levélben vagy faxon megerősíti a kérelem kézhezvételét. Feltünteti továbbá, hogy a párbeszéden alapuló eljárás első szakasza során részéről ki lesz a kapcsolattartó személy.

| 9. | A megkeresett intézmény a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb a kérelem kézhezvételét követő három hónapon belül tájékoztatja a megkereső intézményt vizsgálatának eredményéről. |
| --- | --- |

9.

A megkeresett intézmény a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb a kérelem kézhezvételét követő három hónapon belül tájékoztatja a megkereső intézményt vizsgálatának eredményéről.

| 10. | Az eredeti határozat fenntartása, megsemmisítése és/vagy a dokumentum visszavonása vagy érvénytelenné nyilvánítása esetén a megkeresett intézmény erről értesíti a megkereső intézményt. Határozatáról, valamint a nemzeti jogszabályai szerinti, e határozat vitatására irányuló eljárásokról értesíti az érintett személyt és adott esetben annak munkáltatóját is. |
| --- | --- |

10.

Az eredeti határozat fenntartása, megsemmisítése és/vagy a dokumentum visszavonása vagy érvénytelenné nyilvánítása esetén a megkeresett intézmény erről értesíti a megkereső intézményt. Határozatáról, valamint a nemzeti jogszabályai szerinti, e határozat vitatására irányuló eljárásokról értesíti az érintett személyt és adott esetben annak munkáltatóját is.

| 11. | Amennyiben a megkeresett intézmény – az ügy bonyolultsága miatt, vagy mivel bizonyos adatok ellenőrzése másik intézmény bevonását teszi szükségessé – vizsgálatát nem tudja három hónapon belül lezárni, a határidőt legfeljebb három hónappal meghosszabbíthatja. A megkeresett intézmény a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb az első határidő lejárta előtt egy héttel tájékoztatja a megkereső intézményt a hosszabbításról, megindokolva a halasztást, és megadva a vizsgálat lezárásának várható időpontját. |
| --- | --- |

11.

Amennyiben a megkeresett intézmény – az ügy bonyolultsága miatt, vagy mivel bizonyos adatok ellenőrzése másik intézmény bevonását teszi szükségessé – vizsgálatát nem tudja három hónapon belül lezárni, a határidőt legfeljebb három hónappal meghosszabbíthatja. A megkeresett intézmény a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb az első határidő lejárta előtt egy héttel tájékoztatja a megkereső intézményt a hosszabbításról, megindokolva a halasztást, és megadva a vizsgálat lezárásának várható időpontját.

| 12. | Nagyon kivételes körülmények esetén az érintett tagállamok megállapodhatnak arról, hogy eltérnek a 9. és a 11. pontban meghatározott határidőktől – feltéve, hogy az egyedi körülmények fényében a hosszabbítás indokolt és arányos, és a hosszabbítás időben korlátozott. |
| --- | --- |

12.

Nagyon kivételes körülmények esetén az érintett tagállamok megállapodhatnak arról, hogy eltérnek a 9. és a 11. pontban meghatározott határidőktől – feltéve, hogy az egyedi körülmények fényében a hosszabbítás indokolt és arányos, és a hosszabbítás időben korlátozott.

A párbeszéden alapuló eljárás második szakasza

| 13. | Amennyiben az intézmények nem tudnak megállapodásra jutni a párbeszéden alapuló eljárás első szakasza során, vagy amennyiben a megkeresett intézmény a kérelem kézhezvételét követő 6 hónapon belül vizsgálatát nem tudta lezárni, az intézmények értesítik illetékes hatóságaikat. Tevékenységeiről mindegyik intézmény nyilvántartást készít. |
| --- | --- |

13.

Amennyiben az intézmények nem tudnak megállapodásra jutni a párbeszéden alapuló eljárás első szakasza során, vagy amennyiben a megkeresett intézmény a kérelem kézhezvételét követő 6 hónapon belül vizsgálatát nem tudta lezárni, az intézmények értesítik illetékes hatóságaikat. Tevékenységeiről mindegyik intézmény nyilvántartást készít.

| 14. | Az érintett tagállamok illetékes hatóságai dönthetnek a párbeszéden alapuló eljárás második szakaszának elindításáról vagy arról, hogy az ügyet közvetlenül az igazgatási bizottsághoz utalják. |
| --- | --- |

14.

Az érintett tagállamok illetékes hatóságai dönthetnek a párbeszéden alapuló eljárás második szakaszának elindításáról vagy arról, hogy az ügyet közvetlenül az igazgatási bizottsághoz utalják.

| 15. | Ha az illetékes hatóságok elindítják a párbeszéden alapuló eljárás második szakaszát, az intézmények általi értesítést követő két héten belül mindegyikük kinevez egy-egy központi kapcsolattartó személyt. A kapcsolattartó személyeknek a témában nem feltétlenül kell közvetlenül jártasnak lenniük. |
| --- | --- |

15.

Ha az illetékes hatóságok elindítják a párbeszéden alapuló eljárás második szakaszát, az intézmények általi értesítést követő két héten belül mindegyikük kinevez egy-egy központi kapcsolattartó személyt. A kapcsolattartó személyeknek a témában nem feltétlenül kell közvetlenül jártasnak lenniük.

| 16. | A kapcsolattartó személyek arra törekednek, hogy az üggyel kapcsolatosan a kijelölésüket követő hat héten belül megállapodást érjenek el. Tevékenységeiről mindegyik kapcsolattartó személy nyilvántartást készít, és értesíti az intézményeket a párbeszéden alapuló eljárás második szakaszának kimeneteléről. |
| --- | --- |

16.

A kapcsolattartó személyek arra törekednek, hogy az üggyel kapcsolatosan a kijelölésüket követő hat héten belül megállapodást érjenek el. Tevékenységeiről mindegyik kapcsolattartó személy nyilvántartást készít, és értesíti az intézményeket a párbeszéden alapuló eljárás második szakaszának kimeneteléről.

A békéltető eljárás

| 17. | Ha a párbeszéden alapuló eljárás során nem lehet megállapodásra jutni, az illetékes hatóságok az ügyet az igazgatási bizottság elé utalhatják. Az igazgatási bizottság számára minden egyes illetékes hatóság emlékeztetőt készít a főbb vitás kérdésekről. |
| --- | --- |

17.

Ha a párbeszéden alapuló eljárás során nem lehet megállapodásra jutni, az illetékes hatóságok az ügyet az igazgatási bizottság elé utalhatják. Az igazgatási bizottság számára minden egyes illetékes hatóság emlékeztetőt készít a főbb vitás kérdésekről.

| 18. | Az igazgatási bizottság az ügy elé utalását követő hat hónapon belül megpróbálja kibékíteni az álláspontokat. Határozhat úgy is, hogy az ügyet az igazgatási bizottság szabályzata szerint felállítható békéltető testülethez utalja. |
| --- | --- |

18.

Az igazgatási bizottság az ügy elé utalását követő hat hónapon belül megpróbálja kibékíteni az álláspontokat. Határozhat úgy is, hogy az ügyet az igazgatási bizottság szabályzata szerint felállítható békéltető testülethez utalja.

Záró rendelkezések

| 19. | A tagállamok évente jelentést tesznek az igazgatási bizottságnak az azon jogviták számára vonatkozó adataikról, amelyekben az e határozatban megállapított eljárást alkalmazzák, az érintett tagállamokról, a főbb problémákról, az eljárás hosszáról és az eljárás kimeneteléről. |
| --- | --- |

19.

A tagállamok évente jelentést tesznek az igazgatási bizottságnak az azon jogviták számára vonatkozó adataikról, amelyekben az e határozatban megállapított eljárást alkalmazzák, az érintett tagállamokról, a főbb problémákról, az eljárás hosszáról és az eljárás kimeneteléről.

| 20. | A tagállamok első éves jelentésüket az e határozat első alkalmazási évét követő három hónapon belül nyújtják be. |
| --- | --- |

20.

A tagállamok első éves jelentésüket az e határozat első alkalmazási évét követő három hónapon belül nyújtják be.

| 21. | Az igazgatási bizottság az első éves jelentések kézhezvételét követő három hónapon belül – a tagállamok jelentéseinek figyelembevételével – értékeli az e határozat alkalmazása során szerzett tagállami tapasztalatokat. Az igazgatási bizottság az első évet követően határoz arról, hogy a jelentéstétel évenként folytatódjon-e vagy sem. |
| --- | --- |

21.

Az igazgatási bizottság az első éves jelentések kézhezvételét követő három hónapon belül – a tagállamok jelentéseinek figyelembevételével – értékeli az e határozat alkalmazása során szerzett tagállami tapasztalatokat. Az igazgatási bizottság az első évet követően határoz arról, hogy a jelentéstétel évenként folytatódjon-e vagy sem.

| 22. | Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

22.

Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

az igazgatási bizottság elnöke

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

2

(3)  HL L 149., 1971.7.5., 2. o.

3

(4)  HL L 329., 2001.12.14., 73. o.

4

---

| 24.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 106/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 106/5

---

A2. HATÁROZAT

(2009. június 12.)

a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kiküldött munkavállalókra és az illetékes államon kívül ideiglenesen munkát végző önálló vállalkozókra alkalmazandó jogszabályokról szóló 12. cikke értelmezéséről

(EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

2010/C 106/02

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság foglalkozik valamennyi igazgatási jellegű, illetve a 883/2004/EK rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) rendelkezéseiből eredő értelmezési kérdéssel,

tekintettel a 883/2004/EK rendelet 12. cikkére,

tekintettel a(z) 987/2009/EK rendelet 5., 6. és 14–21. cikkére,

mivel:

| (1) | A 883/2004/EK rendelet 12. cikkének rendelkezései, amelyek az említett rendelet 11. cikke (3) bekezdésének a) pontjában megállapított általános szabály alóli kivételről rendelkeznek, különösen arra irányulnak, hogy előmozdítsák a letelepedésük szerinti tagállamtól eltérő tagállamba munkavállalókat kiküldő munkáltatók számára a szolgáltatásnyújtás szabadságát, valamint a munkavállalók számára a más tagállamokba való mozgás szabadságát. Ezeknek a rendelkezéseknek emellett a munkavállalók mozgását valószínűsíthetően gátló akadályok leküzdése és a gazdasági kölcsönhatás olyan módon történő ösztönzése is célja, hogy ugyanakkor az adminisztratív nehézségek kiküszöbölhetők legyenek, különösen a munkavállalók és a vállalkozások vonatkozásában. |
| --- | --- |

(1)

A 883/2004/EK rendelet 12. cikkének rendelkezései, amelyek az említett rendelet 11. cikke (3) bekezdésének a) pontjában megállapított általános szabály alóli kivételről rendelkeznek, különösen arra irányulnak, hogy előmozdítsák a letelepedésük szerinti tagállamtól eltérő tagállamba munkavállalókat kiküldő munkáltatók számára a szolgáltatásnyújtás szabadságát, valamint a munkavállalók számára a más tagállamokba való mozgás szabadságát. Ezeknek a rendelkezéseknek emellett a munkavállalók mozgását valószínűsíthetően gátló akadályok leküzdése és a gazdasági kölcsönhatás olyan módon történő ösztönzése is célja, hogy ugyanakkor az adminisztratív nehézségek kiküszöbölhetők legyenek, különösen a munkavállalók és a vállalkozások vonatkozásában.

| (2) | E rendelkezéseknek következésképpen a munkavállalók, a munkáltatók és a szociális biztonsági intézmények számára felmerülő olyan adminisztratív nehézségek elkerülése a célja, amelyek az említett rendelet 11. cikke (3) bekezdésének a) pontjában megállapított általános szabály alkalmazásából származnának abban az esetben, amikor a foglalkoztatás a vállalkozás bejegyzett székhelyétől vagy üzleti tevékenységének helyszínétől eltérő tagállamban, illetve az önálló vállalkozó szokásos tevékenysége folytatásának helye szerinti államban rövid időtartamú. |
| --- | --- |

(2)

E rendelkezéseknek következésképpen a munkavállalók, a munkáltatók és a szociális biztonsági intézmények számára felmerülő olyan adminisztratív nehézségek elkerülése a célja, amelyek az említett rendelet 11. cikke (3) bekezdésének a) pontjában megállapított általános szabály alkalmazásából származnának abban az esetben, amikor a foglalkoztatás a vállalkozás bejegyzett székhelyétől vagy üzleti tevékenységének helyszínétől eltérő tagállamban, illetve az önálló vállalkozó szokásos tevékenysége folytatásának helye szerinti államban rövid időtartamú.

| (3) | Ezért említett rendelet 12. cikke (1) bekezdése alkalmazásának első meghatározó feltétele a munkáltató és az általa foglalkoztatott munkavállaló közötti közvetlen kapcsolat megléte. |
| --- | --- |

(3)

Ezért említett rendelet 12. cikke (1) bekezdése alkalmazásának első meghatározó feltétele a munkáltató és az általa foglalkoztatott munkavállaló közötti közvetlen kapcsolat megléte.

| (4) | A munkavállaló védelme, valamint a jogbiztonság, amelyre a munkavállaló és az az intézmény jogosult, amelynél az illető személy biztosított, teljes körű garanciákat tesz szükségessé arra vonatkozóan, hogy a közvetlen kapcsolat a kiküldetés teljes időtartama alatt fennmaradjon. |
| --- | --- |

(4)

A munkavállaló védelme, valamint a jogbiztonság, amelyre a munkavállaló és az az intézmény jogosult, amelynél az illető személy biztosított, teljes körű garanciákat tesz szükségessé arra vonatkozóan, hogy a közvetlen kapcsolat a kiküldetés teljes időtartama alatt fennmaradjon.

| (5) | Az említett rendelet 12. cikke (1) bekezdése alkalmazásának második meghatározó feltétele a munkáltató és a székhelye szerinti tagállam közötti kapcsolat megléte. A kiküldetés lehetősége ezért kizárólag olyan vállalkozásokra korlátozódhat, amelyek szokásosan annak a tagállamnak a területén folytatják üzleti tevékenységüket, amelynek a jogszabályai a kiküldött munkavállalóra alkalmazandóak maradnak; feltételezve következésképpen, hogy a fenti rendelkezések csak azokra a vállalkozásokra alkalmazandóak, amelyek a székhelyük szerinti tagállam területén szokásosan jelentős mértékű tevékenységet fejtenek ki. |
| --- | --- |

(5)

Az említett rendelet 12. cikke (1) bekezdése alkalmazásának második meghatározó feltétele a munkáltató és a székhelye szerinti tagállam közötti kapcsolat megléte. A kiküldetés lehetősége ezért kizárólag olyan vállalkozásokra korlátozódhat, amelyek szokásosan annak a tagállamnak a területén folytatják üzleti tevékenységüket, amelynek a jogszabályai a kiküldött munkavállalóra alkalmazandóak maradnak; feltételezve következésképpen, hogy a fenti rendelkezések csak azokra a vállalkozásokra alkalmazandóak, amelyek a székhelyük szerinti tagállam területén szokásosan jelentős mértékű tevékenységet fejtenek ki.

| (6) | A foglalkoztatott személyek és az önálló vállalkozók számára – az esetenkénti értékelés sérelme nélkül – indikatív időszakokat kell meghatározni. |
| --- | --- |

(6)

A foglalkoztatott személyek és az önálló vállalkozók számára – az esetenkénti értékelés sérelme nélkül – indikatív időszakokat kell meghatározni.

| (7) | A közvetlen kapcsolat fenntartása tovább nem garantálható, ha a kiküldött munkavállalót harmadik vállalkozás rendelkezésére bocsátják. |
| --- | --- |

(7)

A közvetlen kapcsolat fenntartása tovább nem garantálható, ha a kiküldött munkavállalót harmadik vállalkozás rendelkezésére bocsátják.

| (8) | Szükséges, hogy a kiküldetés teljes időtartama alatt – különösen a járulékfizetés és a közvetlen kapcsolat fenntartása tekintetében – minden olyan ellenőrzést el lehessen végezni, amely a fent említett rendelkezések jogtalan alkalmazásának megakadályozásához, valamint annak biztosításához szükséges, hogy az igazgatási szervek, a munkáltatók és a munkavállalók megfelelő tájékoztatásban részesüljenek. |
| --- | --- |

(8)

Szükséges, hogy a kiküldetés teljes időtartama alatt – különösen a járulékfizetés és a közvetlen kapcsolat fenntartása tekintetében – minden olyan ellenőrzést el lehessen végezni, amely a fent említett rendelkezések jogtalan alkalmazásának megakadályozásához, valamint annak biztosításához szükséges, hogy az igazgatási szervek, a munkáltatók és a munkavállalók megfelelő tájékoztatásban részesüljenek.

| (9) | A munkavállalót és a munkáltatót megfelelően tájékoztatni kell azokról a feltételekről, amelyek mellett a kiküldött munkavállaló továbbra is a küldő ország jogszabályainak hatálya alá tartozhat. |
| --- | --- |

(9)

A munkavállalót és a munkáltatót megfelelően tájékoztatni kell azokról a feltételekről, amelyek mellett a kiküldött munkavállaló továbbra is a küldő ország jogszabályainak hatálya alá tartozhat.

| (10) | A vállalkozások és a munkavállalók jogállását az illetékes intézményeknek olyan megfelelő garanciák alkalmazásával kell értékelniük és nyomon követniük, amelyek nem akadályozzák a szolgáltatásnyújtás szabadságát és a munkavállalók szabad mozgását. |
| --- | --- |

(10)

A vállalkozások és a munkavállalók jogállását az illetékes intézményeknek olyan megfelelő garanciák alkalmazásával kell értékelniük és nyomon követniük, amelyek nem akadályozzák a szolgáltatásnyújtás szabadságát és a munkavállalók szabad mozgását.

| (11) | Az őszinte együttműködés elve, amelyről a Szerződés 10. cikke rendelkezik, a 883/2004/EK rendelet 12. cikk végrehajtása céljából számos kötelezettséget ró az illetékes intézményekre.
  A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva, |
| --- | --- |

(11)

Az őszinte együttműködés elve, amelyről a Szerződés 10. cikke rendelkezik, a 883/2004/EK rendelet 12. cikk végrehajtása céljából számos kötelezettséget ró az illetékes intézményekre.

A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

| 1. | A 883/2004/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseit arra a munkavállalóra kell alkalmazni, aki egy munkáltató alkalmazásában folytatott tevékenysége alapján valamely tagállam (a továbbiakban: küldő állam) jogszabályainak hatálya alá tartozik, és akit az adott munkáltató másik tagállamba (a továbbiakban: foglalkoztatás szerinti állam) küld ki annak érdekében, hogy ott e munkáltató javára munkát végezzen.
  A munkát a küldő állam munkáltatója javára végzettnek kell tekinteni, ha megállapítást nyert, hogy ez a munkavégzés az adott munkáltató javára történik, és hogy továbbra is közvetlen kapcsolat áll fenn a munkavállaló és az őt kiküldő munkáltató között.
  Annak megállapítása érdekében, hogy továbbra is fennáll-e ilyen közvetlen kapcsolat, feltételezve következésképpen, hogy a munkavállaló továbbra is az őt kiküldő munkáltató irányítása alatt áll, számos tényezőt kell figyelembe venni, ideértve a munkaerő-felvételt érintő felelősséget, a munkaszerződést, (a küldő állambeli munkáltató és a foglalkoztatás szerinti állambeli vállalkozás között a munkavállalóknak szánt díjazásról szóló esetleges megállapodások sérelme nélkül) a javadalmazást, az elbocsátást, valamint a munkavégzés jellegének meghatározására vonatkozó jogkört.
  A 987/2009/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában például az, hogy a munkavállaló legalább egy hónapig azon tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozik, ahol a munkáltató székhelye van, úgy tekinthető, hogy a „közvetlenül a foglalkoztatás kezdetét megelőzően” kifejezéssel megfogalmazott kötelezettség teljesül. Rövidebb időszakok – minden egyéb érintett tényezőt figyelembe véve – esetenkénti értékelést tennének szükségessé.
  Amennyiben szükséges és kétség esetén, annak meghatározása érdekében, hogy valamely munkáltató szokásos jelleggel jelentős mértékű tevékenységet folytat-e a székhelye szerinti tagállam területén, ez utóbbi tagállam illetékes intézményének ellenőriznie kell az adott munkáltató által folytatott tevékenységekre jellemző valamennyi kritériumot, ideértve a vállalkozás székhelyének és ügyvezetésének helyét, a székhelye szerinti tagállamban és a másik tagállamban tevékenykedő adminisztratív személyzet létszámát, a kiküldött munkavállalók felvételének helyét és azt a helyet, ahol az ügyfelekkel kötött szerződések többsége létrejött, a vállalkozás által egyrészről a munkavállalóival, másrészről az ügyfeleivel kötött szerződésekre alkalmazandó jogot, az egyes érintett tagállamokban kellően jellemző időszak során megvalósuló üzleti forgalmat, valamint a küldő tagállamban teljesített szerződések számát. Ez nem kimerítő felsorolás, mivel a kritériumokat az egyes konkrét esetekhez kell igazítani, és figyelembe kell venni a vállalkozás székhelye szerinti államban folytatott tevékenységek jellegét. |
| --- | --- |

1.

A 883/2004/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseit arra a munkavállalóra kell alkalmazni, aki egy munkáltató alkalmazásában folytatott tevékenysége alapján valamely tagállam (a továbbiakban: küldő állam) jogszabályainak hatálya alá tartozik, és akit az adott munkáltató másik tagállamba (a továbbiakban: foglalkoztatás szerinti állam) küld ki annak érdekében, hogy ott e munkáltató javára munkát végezzen.

A munkát a küldő állam munkáltatója javára végzettnek kell tekinteni, ha megállapítást nyert, hogy ez a munkavégzés az adott munkáltató javára történik, és hogy továbbra is közvetlen kapcsolat áll fenn a munkavállaló és az őt kiküldő munkáltató között.

Annak megállapítása érdekében, hogy továbbra is fennáll-e ilyen közvetlen kapcsolat, feltételezve következésképpen, hogy a munkavállaló továbbra is az őt kiküldő munkáltató irányítása alatt áll, számos tényezőt kell figyelembe venni, ideértve a munkaerő-felvételt érintő felelősséget, a munkaszerződést, (a küldő állambeli munkáltató és a foglalkoztatás szerinti állambeli vállalkozás között a munkavállalóknak szánt díjazásról szóló esetleges megállapodások sérelme nélkül) a javadalmazást, az elbocsátást, valamint a munkavégzés jellegének meghatározására vonatkozó jogkört.

A 987/2009/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének alkalmazásában például az, hogy a munkavállaló legalább egy hónapig azon tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozik, ahol a munkáltató székhelye van, úgy tekinthető, hogy a „közvetlenül a foglalkoztatás kezdetét megelőzően” kifejezéssel megfogalmazott kötelezettség teljesül. Rövidebb időszakok – minden egyéb érintett tényezőt figyelembe véve – esetenkénti értékelést tennének szükségessé.

Amennyiben szükséges és kétség esetén, annak meghatározása érdekében, hogy valamely munkáltató szokásos jelleggel jelentős mértékű tevékenységet folytat-e a székhelye szerinti tagállam területén, ez utóbbi tagállam illetékes intézményének ellenőriznie kell az adott munkáltató által folytatott tevékenységekre jellemző valamennyi kritériumot, ideértve a vállalkozás székhelyének és ügyvezetésének helyét, a székhelye szerinti tagállamban és a másik tagállamban tevékenykedő adminisztratív személyzet létszámát, a kiküldött munkavállalók felvételének helyét és azt a helyet, ahol az ügyfelekkel kötött szerződések többsége létrejött, a vállalkozás által egyrészről a munkavállalóival, másrészről az ügyfeleivel kötött szerződésekre alkalmazandó jogot, az egyes érintett tagállamokban kellően jellemző időszak során megvalósuló üzleti forgalmat, valamint a küldő tagállamban teljesített szerződések számát. Ez nem kimerítő felsorolás, mivel a kritériumokat az egyes konkrét esetekhez kell igazítani, és figyelembe kell venni a vállalkozás székhelye szerinti államban folytatott tevékenységek jellegét.

| 2. | A 987/2009/EK rendelet 14. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában a személy letelepedése szerinti tagállamban előírt követelmények teljesítésének értékelése olyan kritériumok alapján történik, mint például az irodahelyiségek használata, az adófizetés, a szakmai igazolvány és az adószám, illetve a kereskedelmi kamarai vagy szakmai testületekben való tagság. Például a tevékenység legalább két hónapon át történő folytatásával teljesülhet a következőképpen megfogalmazott követelmény: „egy bizonyos idő óta gyakorolnia kellett tevékenységét már az előtt a nap előtt, amikor a cikk rendelkezéseiből a számára fakadó előnyöket igénybe kívánja venni”. Rövidebb időszakok – minden egyéb érintett tényezőt figyelembe véve – esetenkénti értékelést tennének szükségessé. |
| --- | --- |

2.

A 987/2009/EK rendelet 14. cikke (3) bekezdésének alkalmazásában a személy letelepedése szerinti tagállamban előírt követelmények teljesítésének értékelése olyan kritériumok alapján történik, mint például az irodahelyiségek használata, az adófizetés, a szakmai igazolvány és az adószám, illetve a kereskedelmi kamarai vagy szakmai testületekben való tagság. Például a tevékenység legalább két hónapon át történő folytatásával teljesülhet a következőképpen megfogalmazott követelmény: „egy bizonyos idő óta gyakorolnia kellett tevékenységét már az előtt a nap előtt, amikor a cikk rendelkezéseiből a számára fakadó előnyöket igénybe kívánja venni”. Rövidebb időszakok – minden egyéb érintett tényezőt figyelembe véve – esetenkénti értékelést tennének szükségessé.

| 3. | a) | E határozat 1. pontja rendelkezéseinek értelmében a 883/2004/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdését továbbra is alkalmazni kell a munkavállalók kiküldésére, ha a küldő állambeli vállalkozás által a foglalkoztatás szerinti államba kiküldött munkavállalót a foglalkoztatás szerinti államban lévő egy vagy több más vállalkozáshoz is kiküldik, amennyiben a munkavállaló továbbra is az őt kiküldő vállalkozás javára végzi tevékenységét. Különösen ez a helyzet állhat elő akkor, ha a vállalkozás a munkavállalót azért küldte ki valamelyik tagállamba, hogy egymás után vagy egyidejűleg ugyanazon tagállamban elhelyezkedő két vagy több vállalkozásnál munkát végezzen. Az alapvető és döntő tényező az, hogy a munkavégzés továbbra is a kiküldő vállalkozás nevében történik.
  Az egymást közvetlenül követő, különböző tagállamokba irányuló kiküldetések a 883/2004/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdése értelmében minden esetben új kiküldetésként értelmezendők. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

E határozat 1. pontja rendelkezéseinek értelmében a 883/2004/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdését továbbra is alkalmazni kell a munkavállalók kiküldésére, ha a küldő állambeli vállalkozás által a foglalkoztatás szerinti államba kiküldött munkavállalót a foglalkoztatás szerinti államban lévő egy vagy több más vállalkozáshoz is kiküldik, amennyiben a munkavállaló továbbra is az őt kiküldő vállalkozás javára végzi tevékenységét. Különösen ez a helyzet állhat elő akkor, ha a vállalkozás a munkavállalót azért küldte ki valamelyik tagállamba, hogy egymás után vagy egyidejűleg ugyanazon tagállamban elhelyezkedő két vagy több vállalkozásnál munkát végezzen. Az alapvető és döntő tényező az, hogy a munkavégzés továbbra is a kiküldő vállalkozás nevében történik.

Az egymást közvetlenül követő, különböző tagállamokba irányuló kiküldetések a 883/2004/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdése értelmében minden esetben új kiküldetésként értelmezendők.

| b) | A munkavállaló által a foglalkoztatás szerinti állambeli vállalkozásnál folytatott tevékenységek bármely okból (szabadság, betegség, a kiküldő vállalkozásnál végzett képzés stb.) történő rövid megszakítása a 883/2004/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdése értelmében nem minősül a kiküldési időszak megszakításának. |
| --- | --- |

b)

A munkavállaló által a foglalkoztatás szerinti állambeli vállalkozásnál folytatott tevékenységek bármely okból (szabadság, betegség, a kiküldő vállalkozásnál végzett képzés stb.) történő rövid megszakítása a 883/2004/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdése értelmében nem minősül a kiküldési időszak megszakításának.

| c) | A munkavállaló kiküldési időszakának lezárulását követően ugyanazon munkavállaló, ugyanazon vállalkozások és ugyanazon tagállam számára újabb kiküldési időszak addig nem engedélyezhető, amíg a korábbi kiküldési időszak lejáratának napjától legalább két hónap el nem telt. Ettől az elvtől azonban bizonyos körülmények között eltérés engedélyezhető. |
| --- | --- |

c)

A munkavállaló kiküldési időszakának lezárulását követően ugyanazon munkavállaló, ugyanazon vállalkozások és ugyanazon tagállam számára újabb kiküldési időszak addig nem engedélyezhető, amíg a korábbi kiküldési időszak lejáratának napjától legalább két hónap el nem telt. Ettől az elvtől azonban bizonyos körülmények között eltérés engedélyezhető.

| 4. | A 883/2004/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésének rendelkezései nem alkalmazandóak, vagy alkalmazhatóságuk megszűnik, különösen ha






  a) | az a vállalkozás, amelyhez a munkavállalót kiküldték, a munkavállalót azon tagállam másik vállalkozásának rendelkezésére bocsátja, amelyben letelepedett; |
| --- | --- | --- |

4.

A 883/2004/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésének rendelkezései nem alkalmazandóak, vagy alkalmazhatóságuk megszűnik, különösen ha

a)

az a vállalkozás, amelyhez a munkavállalót kiküldték, a munkavállalót azon tagállam másik vállalkozásának rendelkezésére bocsátja, amelyben letelepedett;

| b) | a valamely tagállamba kiküldött munkavállalót egy másik tagállambeli vállalkozás rendelkezésére bocsátják; |
| --- | --- |

b)

a valamely tagállamba kiküldött munkavállalót egy másik tagállambeli vállalkozás rendelkezésére bocsátják;

| c) | a munkavállalót egy tagállamban olyan céllal veszik fel, hogy egy másik tagállambeli vállalkozás egy harmadik tagállambeli vállalkozáshoz küldje. |
| --- | --- |

c)

a munkavállalót egy tagállamban olyan céllal veszik fel, hogy egy másik tagállambeli vállalkozás egy harmadik tagállambeli vállalkozáshoz küldje.

| 5. | a) | Annak a tagállamnak az illetékes intézménye, amely tagállam jogszabályainak hatálya alá az érintett személy a 883/2004/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdése értelmében továbbra is tartozik, az e határozatban előírt esetekben megfelelően tájékoztatja a munkáltatót és az érintett munkavállalót azokról a feltételekről, amelyek mellett a munkavállaló továbbra is a jogszabályainak hatálya alá tartozhat. A munkáltató ily módon tájékoztatást kap a kiküldetés teljes időtartama alatt végezhető olyan ellenőrzések lehetőségéről, melyek célja, hogy az ellenőrzést végző intézmény megbizonyosodjon arról, hogy ez az időtartam nem járt le. Az ilyen ellenőrzések különösen a járulékfizetéshez és a közvetlen kapcsolat fenntartásához kapcsolódhatnak.
  Annak a tagállamnak az illetékes intézménye, amelyben az érintett személy letelepedett, és amely tagállam jogszabályainak hatálya alá az önálló vállalkozó a 883/2004/EK rendelet 12. cikk (2) bekezdése értelmében továbbra is tartozik, megfelelően tájékoztatja az érintett személyt azokról a feltételekről, amelyek mellett továbbra is a jogszabályainak hatálya alá tartozhat. Az érintett személy tehát a tevékenysége szerinti államban tájékoztatást kap az ideiglenes tevékenység folytatása alatti időszakban végezhető olyan ellenőrzések lehetőségéről, melyek célja, hogy az ellenőrzést végző intézmény megbizonyosodjon arról, hogy az adott tevékenységre alkalmazandó feltételek nem változtak. Az ilyen ellenőrzések különösen a járulékfizetéshez, valamint a letelepedése szerinti államban a tevékenysége folytatásához szükséges infrastruktúra fenntartásához kapcsolódhatnak. |
| --- | --- | --- |

5.

a)

Annak a tagállamnak az illetékes intézménye, amely tagállam jogszabályainak hatálya alá az érintett személy a 883/2004/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdése értelmében továbbra is tartozik, az e határozatban előírt esetekben megfelelően tájékoztatja a munkáltatót és az érintett munkavállalót azokról a feltételekről, amelyek mellett a munkavállaló továbbra is a jogszabályainak hatálya alá tartozhat. A munkáltató ily módon tájékoztatást kap a kiküldetés teljes időtartama alatt végezhető olyan ellenőrzések lehetőségéről, melyek célja, hogy az ellenőrzést végző intézmény megbizonyosodjon arról, hogy ez az időtartam nem járt le. Az ilyen ellenőrzések különösen a járulékfizetéshez és a közvetlen kapcsolat fenntartásához kapcsolódhatnak.

Annak a tagállamnak az illetékes intézménye, amelyben az érintett személy letelepedett, és amely tagállam jogszabályainak hatálya alá az önálló vállalkozó a 883/2004/EK rendelet 12. cikk (2) bekezdése értelmében továbbra is tartozik, megfelelően tájékoztatja az érintett személyt azokról a feltételekről, amelyek mellett továbbra is a jogszabályainak hatálya alá tartozhat. Az érintett személy tehát a tevékenysége szerinti államban tájékoztatást kap az ideiglenes tevékenység folytatása alatti időszakban végezhető olyan ellenőrzések lehetőségéről, melyek célja, hogy az ellenőrzést végző intézmény megbizonyosodjon arról, hogy az adott tevékenységre alkalmazandó feltételek nem változtak. Az ilyen ellenőrzések különösen a járulékfizetéshez, valamint a letelepedése szerinti államban a tevékenysége folytatásához szükséges infrastruktúra fenntartásához kapcsolódhatnak.

| b) | Ezen túlmenően a kiküldött munkavállaló és a munkáltatója tájékoztatja a küldő állam illetékes intézményét a kiküldetés időszaka alatt bekövetkező bármely változásról, különösen a következőkről:






  — | a kérelemben szereplő kiküldetésre végül nem került sor, |
| --- | --- | --- |

b)

Ezen túlmenően a kiküldött munkavállaló és a munkáltatója tájékoztatja a küldő állam illetékes intézményét a kiküldetés időszaka alatt bekövetkező bármely változásról, különösen a következőkről:

—

a kérelemben szereplő kiküldetésre végül nem került sor,

| — | a tevékenységet az e határozat 3. pontja b) alpontjában rögzítettől eltérő esetben megszakítják, |
| --- | --- |

—

a tevékenységet az e határozat 3. pontja b) alpontjában rögzítettől eltérő esetben megszakítják,

| — | a kiküldött munkavállalót a munkáltatója a küldő államban másik vállalkozáshoz rendelte ki, különösen egyesülés vagy vállalkozás átruházása esetén. |
| --- | --- |

—

a kiküldött munkavállalót a munkáltatója a küldő államban másik vállalkozáshoz rendelte ki, különösen egyesülés vagy vállalkozás átruházása esetén.

| c) | A küldő állam illetékes intézménye – adott esetben és kérésre – a foglalkoztatás szerinti állam intézményét tájékoztatja a b) pontban említett információkról. |
| --- | --- |

c)

A küldő állam illetékes intézménye – adott esetben és kérésre – a foglalkoztatás szerinti állam intézményét tájékoztatja a b) pontban említett információkról.

| d) | A küldő állam és a foglalkoztatás szerinti állam illetékes intézményei együttműködnek a fent említett ellenőrzések végrehajtása során, valamint abban az esetben, ha kétség merül fel a 883/2004/EK rendelet 12. cikkének alkalmazhatóságát illetően. |
| --- | --- |

d)

A küldő állam és a foglalkoztatás szerinti állam illetékes intézményei együttműködnek a fent említett ellenőrzések végrehajtása során, valamint abban az esetben, ha kétség merül fel a 883/2004/EK rendelet 12. cikkének alkalmazhatóságát illetően.

| 6. | Az illetékes intézmények értékelik és nyomon követik a 883/2004/EK rendelet 12. cikkének hatálya alá tartozó helyzeteket, továbbá a munkáltatók és a munkavállalók részére minden megfelelő garanciát biztosítanak annak érdekében, hogy ne akadályozzák a szolgáltatásnyújtás szabadságát és a munkavállalók szabad mozgását. Az annak értékeléséhez használt kritériumokat, hogy egy munkavállaló a tevékenységét valamely állam területén szokásosan folytatja-e, hogy közvetlen kapcsolat áll-e fenn a vállalkozás és a munkavállaló között, vagy hogy egy önálló vállalkozó fenntartja-e a tevékenysége folytatásához valamely államban szükséges infrastruktúrát, ugyanolyan vagy hasonló helyzetekben következetesen és egyformán kell alkalmazni. |
| --- | --- |

6.

Az illetékes intézmények értékelik és nyomon követik a 883/2004/EK rendelet 12. cikkének hatálya alá tartozó helyzeteket, továbbá a munkáltatók és a munkavállalók részére minden megfelelő garanciát biztosítanak annak érdekében, hogy ne akadályozzák a szolgáltatásnyújtás szabadságát és a munkavállalók szabad mozgását. Az annak értékeléséhez használt kritériumokat, hogy egy munkavállaló a tevékenységét valamely állam területén szokásosan folytatja-e, hogy közvetlen kapcsolat áll-e fenn a vállalkozás és a munkavállaló között, vagy hogy egy önálló vállalkozó fenntartja-e a tevékenysége folytatásához valamely államban szükséges infrastruktúrát, ugyanolyan vagy hasonló helyzetekben következetesen és egyformán kell alkalmazni.

| 7. | Az igazgatási bizottság a 883/2004/EK rendelet 12. cikke végrehajtása céljából ösztönzi a tagállami illetékes hatóságok közötti együttműködést, és elősegíti a nyomonkövetési munkát, valamint az információk, a tapasztalatok és a bevált gyakorlat cseréjét a vállalkozások és a munkavállalók helyzetének értékeléséhez használt kritériumok megállapítása és osztályozása során, valamint a bevezetett ellenőrzési intézkedésekkel összefüggésben. E célból – a közigazgatási hatóságok, a vállalkozások és a munkavállalók javára – szakaszonként útmutatót dolgoz ki a munkavállalók kiküldetésére, valamint az önálló vállalkozóknak a letelepedésük szerinti államon kívül másodlagos tevékenysége folytatására vonatkozó helyes gyakorlatokról. |
| --- | --- |

7.

Az igazgatási bizottság a 883/2004/EK rendelet 12. cikke végrehajtása céljából ösztönzi a tagállami illetékes hatóságok közötti együttműködést, és elősegíti a nyomonkövetési munkát, valamint az információk, a tapasztalatok és a bevált gyakorlat cseréjét a vállalkozások és a munkavállalók helyzetének értékeléséhez használt kritériumok megállapítása és osztályozása során, valamint a bevezetett ellenőrzési intézkedésekkel összefüggésben. E célból – a közigazgatási hatóságok, a vállalkozások és a munkavállalók javára – szakaszonként útmutatót dolgoz ki a munkavállalók kiküldetésére, valamint az önálló vállalkozóknak a letelepedésük szerinti államon kívül másodlagos tevékenysége folytatására vonatkozó helyes gyakorlatokról.

| 8. | Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

8.

Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

az igazgatási bizottság elnöke

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

2

---

| 24.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 106/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 106/9

---

E1. HATÁROZAT

(2009. június 12.)

a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkében említett elektronikus úton történő adatcserével kapcsolatos átmeneti időszakra vonatkozó gyakorlati rendelkezésekről

(EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

2010/C 106/03

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság foglalkozik valamennyi igazgatási jellegű, illetve a 883/2004/EK rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) rendelkezéseiből eredő értelmezési kérdéssel,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet 72. cikkének d) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság a lehető legnagyobb mértékben ösztönzi az új technológiák alkalmazását,

tekintettel a 987/2009/EK rendelet 4. cikkére, amelynek értelmében „az intézmények vagy a kapcsolattartó szervezetek közötti adattovábbítás elektronikus úton történik”, és „az igazgatási bizottság megállapítja a dokumentumok és a strukturált elektronikus dokumentumok szerkezetét, tartalmát, formátumát és a kicserélésükre vonatkozó részletes megállapodásokat”,

tekintettel a 987/2009/EK rendelet átmeneti időszakra vonatkozó 95. cikkére, amely megállapítja, hogy az „... elektronikus úton történő adatcsere alkalmazása tekintetében az egyes tagállamok átmeneti időszakot vehetnek igénybe”, valamint azt, hogy „ez az átmeneti időszak nem haladhatja meg a végrehajtási rendelet hatálybalépése időpontjától számított 24 hónapot”,

mivel:

| (1) | A 987/2009/EK rendelet 95. cikke felhatalmazza az igazgatási bizottságot arra, hogy az alaprendelet és a végrehajtási rendelet alkalmazásához szükséges adatcsere biztosítása céljából meghatározza a szükséges átmeneti időszakokra vonatkozó gyakorlati szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

A 987/2009/EK rendelet 95. cikke felhatalmazza az igazgatási bizottságot arra, hogy az alaprendelet és a végrehajtási rendelet alkalmazásához szükséges adatcsere biztosítása céljából meghatározza a szükséges átmeneti időszakokra vonatkozó gyakorlati szabályokat.

| (2) | Az intézmények által az átmeneti időszak során alkalmazandó alapelveket egyértelművé kell tenni. |
| --- | --- |

(2)

Az intézmények által az átmeneti időszak során alkalmazandó alapelveket egyértelművé kell tenni.

| (3) | Várható, hogy az új rendeletek hatálybalépésének időpontját követően még mindig számos olyan, feldolgozás alatt álló kérelem lesz, amelyek esetében a jogosultság a szóban forgó időpont előtt, az 1408/71/EGK tanácsi rendelet (3) alapján keletkezett, továbbá várható, hogy ezekkel a kérelmekkel kapcsolatban az javasolt, hogy az információcsere általában az 1408/71/EGK rendeletben és az 574/72/EGK tanácsi rendeletben (4) foglalt eljárásokon, többek között az E jelű formanyomtatványok használatán alapuljon. |
| --- | --- |

(3)

Várható, hogy az új rendeletek hatálybalépésének időpontját követően még mindig számos olyan, feldolgozás alatt álló kérelem lesz, amelyek esetében a jogosultság a szóban forgó időpont előtt, az 1408/71/EGK tanácsi rendelet (3) alapján keletkezett, továbbá várható, hogy ezekkel a kérelmekkel kapcsolatban az javasolt, hogy az információcsere általában az 1408/71/EGK rendeletben és az 574/72/EGK tanácsi rendeletben (4) foglalt eljárásokon, többek között az E jelű formanyomtatványok használatán alapuljon.

| (4) | A 987/2009/EK rendelet 94. cikkének (1) bekezdéséből következik, hogy az előző preambulumbekezdés szerinti körülmények között „kettős megállapításra” kerülhet sor, és a kedvezményezett a magasabban megállapított összegben részesülhet. |
| --- | --- |

(4)

A 987/2009/EK rendelet 94. cikkének (1) bekezdéséből következik, hogy az előző preambulumbekezdés szerinti körülmények között „kettős megállapításra” kerülhet sor, és a kedvezményezett a magasabban megállapított összegben részesülhet.

| (5) | A gyakorlatban azonban az esetek döntő többségében – vagy akár az összes esetben – a korábbi rendeletek alapján megállapított összeget az új rendeletek alkalmazása nem fogja növelni. Ennek megfelelően úgy tekintendő, hogy e körülmények között irreális elvárni az intézményektől, hogy az 574/72/EGK és a 987/2009/EK rendelet alapján az eljárásokat kétszer is lefolytassák. |
| --- | --- |

(5)

A gyakorlatban azonban az esetek döntő többségében – vagy akár az összes esetben – a korábbi rendeletek alapján megállapított összeget az új rendeletek alkalmazása nem fogja növelni. Ennek megfelelően úgy tekintendő, hogy e körülmények között irreális elvárni az intézményektől, hogy az 574/72/EGK és a 987/2009/EK rendelet alapján az eljárásokat kétszer is lefolytassák.

| (6) | A H1. határozat (5) 5. pontja tisztázza a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet hatálybalépése előtt kiadott igazolások (E jelű formanyomtatványok) és az európai egészségbiztosítási kártya (ideértve az ideiglenes helyettesítő igazolásokat is) státusát. |
| --- | --- |

(6)

A H1. határozat (5) 5. pontja tisztázza a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet hatálybalépése előtt kiadott igazolások (E jelű formanyomtatványok) és az európai egészségbiztosítási kártya (ideértve az ideiglenes helyettesítő igazolásokat is) státusát.

| (7) | Az átmeneti időszakon belül teljes mértékben a tagállamoktól függ annak eldöntése, hogy mikor állnak készen a szociális biztonságra vonatkozó információk elektronikus adatcseréjéhez (EESSI) való teljes vagy szektoronkénti csatlakozásra.
  A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva, |
| --- | --- |

(7)

Az átmeneti időszakon belül teljes mértékben a tagállamoktól függ annak eldöntése, hogy mikor állnak készen a szociális biztonságra vonatkozó információk elektronikus adatcseréjéhez (EESSI) való teljes vagy szektoronkénti csatlakozásra.

A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

| 1. | Az átmeneti időszak során az irányadó elv az intézmények közötti jó gyüttműködés, a pragmatizmus és a rugalmasság. A legfontosabb szempont pedig mindenekelőtt a zavartalan átmenet garantálása az új rendelet alapján jogaikat gyakorló állampolgárok számára. |
| --- | --- |

1.

Az átmeneti időszak során az irányadó elv az intézmények közötti jó gyüttműködés, a pragmatizmus és a rugalmasság. A legfontosabb szempont pedig mindenekelőtt a zavartalan átmenet garantálása az új rendelet alapján jogaikat gyakorló állampolgárok számára.

| 2. | A 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének időpontjától az 1408/71/EGK rendeleten és az 574/72/EGK rendeleten alapuló E jelű formanyomtatványokat a strukturált elektronikus dokumentumok (SED) papíralapú változatai váltják fel. |
| --- | --- |

2.

A 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének időpontjától az 1408/71/EGK rendeleten és az 574/72/EGK rendeleten alapuló E jelű formanyomtatványokat a strukturált elektronikus dokumentumok (SED) papíralapú változatai váltják fel.

| 3. | A 2. pont ellenére azok a tagállamok, amelyeknek vannak E jelű formanyomtatványokat létrehozó nemzeti elektronikus alkalmazásaik, vagy amelyeknek vannak olyan érvényben lévő elektronikus adatcseréik (például Build projektek), amelyek e határidőn belül ésszerűen nem módosíthatók, azokat továbbra is alkalmazhatják az átmeneti időszak során, mindaddig, amíg a polgárok új rendeletek szerinti jogait teljes mértékben garantálják. |
| --- | --- |

3.

A 2. pont ellenére azok a tagállamok, amelyeknek vannak E jelű formanyomtatványokat létrehozó nemzeti elektronikus alkalmazásaik, vagy amelyeknek vannak olyan érvényben lévő elektronikus adatcseréik (például Build projektek), amelyek e határidőn belül ésszerűen nem módosíthatók, azokat továbbra is alkalmazhatják az átmeneti időszak során, mindaddig, amíg a polgárok új rendeletek szerinti jogait teljes mértékben garantálják.

| 4. | Az intézmények az átmeneti időszak során minden esetben elfogadják egy másik intézmény által kiadott, bármely dokumentumon szereplő lényeges információkat, még akkor is, ha az elévült formátumon, tartalmon vagy struktúrán alapul. Az érintett polgár jogait illető kétségek esetén az intézmény a jó együttműködés szellemében felveszi a kapcsolatot a kiállító intézménnyel. |
| --- | --- |

4.

Az intézmények az átmeneti időszak során minden esetben elfogadják egy másik intézmény által kiadott, bármely dokumentumon szereplő lényeges információkat, még akkor is, ha az elévült formátumon, tartalmon vagy struktúrán alapul. Az érintett polgár jogait illető kétségek esetén az intézmény a jó együttműködés szellemében felveszi a kapcsolatot a kiállító intézménnyel.

| 5. | A H1. határozat 5. pontjában foglaltaknak megfelelően a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének időpontja előtt kiállított E jelű formanyomtatványok, dokumentumok és európai egészségbiztosítási kártyák (ideértve az ideiglenes helyettesítő igazolásokat is) továbbra is érvényesek maradnak, és más tagállamok hatóságai azokat még a szóban forgó időpontot követően is figyelembe veszik azok érvényességi idejének lejártáig, illetve amíg azokat vissza nem vonják, vagy fel nem váltják a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet alapján kiállított vagy továbbított dokumentumokkal. |
| --- | --- |

5.

A H1. határozat 5. pontjában foglaltaknak megfelelően a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének időpontja előtt kiállított E jelű formanyomtatványok, dokumentumok és európai egészségbiztosítási kártyák (ideértve az ideiglenes helyettesítő igazolásokat is) továbbra is érvényesek maradnak, és más tagállamok hatóságai azokat még a szóban forgó időpontot követően is figyelembe veszik azok érvényességi idejének lejártáig, illetve amíg azokat vissza nem vonják, vagy fel nem váltják a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet alapján kiállított vagy továbbított dokumentumokkal.

| 6. | Az egyes tagállamok a szociális biztonságra vonatkozó információk elektronikus adatcseréjének (EESSI) végrehajtása során rugalmas, szakaszos, szektoronkénti megközelítést alkalmazhatnak, miután a tagállam a hozzáférési pont(ok)on keresztül képessé válik az EESSI alkalmazására. Egy-egy tagállam dönthet úgy is, hogy csak akkor csatlakozik az EESSI-hez, ha annak alkalmazására már valamennyi szektorában képes. |
| --- | --- |

6.

Az egyes tagállamok a szociális biztonságra vonatkozó információk elektronikus adatcseréjének (EESSI) végrehajtása során rugalmas, szakaszos, szektoronkénti megközelítést alkalmazhatnak, miután a tagállam a hozzáférési pont(ok)on keresztül képessé válik az EESSI alkalmazására. Egy-egy tagállam dönthet úgy is, hogy csak akkor csatlakozik az EESSI-hez, ha annak alkalmazására már valamennyi szektorában képes.

| 7. | Az „EESSI-képesség” azt jelenti, hogy az érintett szektor/hozzáférési pont az adott szektorban minden üzenetet küldhet és fogadhat más tagállamok hozzáférési pontjaira, illetve hozzáférési pontjairól. |
| --- | --- |

7.

Az „EESSI-képesség” azt jelenti, hogy az érintett szektor/hozzáférési pont az adott szektorban minden üzenetet küldhet és fogadhat más tagállamok hozzáférési pontjaira, illetve hozzáférési pontjairól.

| 8. | Az arra vonatkozó információkat, hogy a különböző tagállamok egyes szektorai az EESSI-hez vannak-e csatlakoztatva, a nemzeti intézmények számára hozzáférhető lista tartalmazza, és ezek az EESSI-könyvtárban is szerepelnek. A tagállamok a csatlakoztatás időpontja előtt ennek megfelelően írásban tájékoztatják az igazgatási bizottságot. |
| --- | --- |

8.

Az arra vonatkozó információkat, hogy a különböző tagállamok egyes szektorai az EESSI-hez vannak-e csatlakoztatva, a nemzeti intézmények számára hozzáférhető lista tartalmazza, és ezek az EESSI-könyvtárban is szerepelnek. A tagállamok a csatlakoztatás időpontja előtt ennek megfelelően írásban tájékoztatják az igazgatási bizottságot.

| 9. | Az átmeneti időszak során egy adott szektoron belüli két tagállam közötti információcsere vagy az EESSI keretében, vagy az EESSI-n kívül folytatódik; a kettő nem ötvözhető, mindez nem jelenti azon kétoldalú megállapodások sérelmét, amelyek például közös tesztelésre vagy képzésre vagy hasonló célokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

9.

Az átmeneti időszak során egy adott szektoron belüli két tagállam közötti információcsere vagy az EESSI keretében, vagy az EESSI-n kívül folytatódik; a kettő nem ötvözhető, mindez nem jelenti azon kétoldalú megállapodások sérelmét, amelyek például közös tesztelésre vagy képzésre vagy hasonló célokra vonatkoznak.

| 10. | A papíralapú egységes elektronikus dokumentumok igazgatási bizottság által megállapításra kerülő egységesített formátumát az intézmények rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

10.

A papíralapú egységes elektronikus dokumentumok igazgatási bizottság által megállapításra kerülő egységesített formátumát az intézmények rendelkezésére kell bocsátani.

| 11. | Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

11.

Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

az igazgatási bizottság elnöke

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

2

(3)  HL L 149., 1971.7.5., 2. o.

3

(4)  HL L 74., 1972.3.27., 1. o.

4

(5)  Lásd e Hivatalos Lap 13. oldalát.

5

---

| 24.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 106/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 106/11

---

F1. HATÁROZAT

(2009. június 12.)

a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a családi ellátások halmozódása esetén alkalmazandó elsőbbségi szabályokról szóló 68. cikke értelmezéséről

(EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

2010/C 106/04

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság foglalkozik valamennyi igazgatási jellegű, illetve a 883/2004/EK rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) rendelkezéseiből eredő értelmezési kérdéssel

tekintettel a 883/2004/EK rendelet 68. cikkére,

tekintettel a 883/2004/EK rendelet 1. cikkének a) és b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az egynél több tagállam által nyújtandó családi ellátások esetén az egyik tagállamban nyugdíjfolyósítás vagy lakóhely alapján megnyíló jogosultságot fel kell függeszteni azon családi ellátások összegének erejéig, amelyekre egy másik tagállamban munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenység jogosítja fel a kedvezményezettet. Ezért – a halmozódás esetén irányadó elsőbbségi sorrend megállapítása érdekében – fontos annak ismerete, hogy milyen más időszakok számítanak munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységnek. |
| --- | --- |

(1)

Az egynél több tagállam által nyújtandó családi ellátások esetén az egyik tagállamban nyugdíjfolyósítás vagy lakóhely alapján megnyíló jogosultságot fel kell függeszteni azon családi ellátások összegének erejéig, amelyekre egy másik tagállamban munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenység jogosítja fel a kedvezményezettet. Ezért – a halmozódás esetén irányadó elsőbbségi sorrend megállapítása érdekében – fontos annak ismerete, hogy milyen más időszakok számítanak munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységnek.

| (2) | Egyes tagállamok jogszabályai előírják, hogy a munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként folytatott tényleges tevékenység szabadság, munkanélküliség, ideiglenes munkaképtelenség, sztrájk vagy kizárás miatti felfüggesztésének vagy megszakításának időszakait a családi ellátásokra való jogosultság megszerzése tekintetében munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenység folytatása szempontjából aktív időszakoknak kell tekinteni, vagy pedig olyan inaktív időszakoknak kell tekinteni, amelyek adott esetben önmagukban vagy a megelőző munkavállalói vagy vállalkozói tevékenység eredményeként családi ellátásokra jogosítanak. |
| --- | --- |

(2)

Egyes tagállamok jogszabályai előírják, hogy a munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként folytatott tényleges tevékenység szabadság, munkanélküliség, ideiglenes munkaképtelenség, sztrájk vagy kizárás miatti felfüggesztésének vagy megszakításának időszakait a családi ellátásokra való jogosultság megszerzése tekintetében munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenység folytatása szempontjából aktív időszakoknak kell tekinteni, vagy pedig olyan inaktív időszakoknak kell tekinteni, amelyek adott esetben önmagukban vagy a megelőző munkavállalói vagy vállalkozói tevékenység eredményeként családi ellátásokra jogosítanak.

| (3) | A 883/2004/EK rendelet 1. cikkének a) és b) pontja a „munkavállalói”, illetve az „önálló vállalkozói tevékenységet” a következőképpen határozza meg: „bármely tevékenység vagy azzal egyenértékű helyzet, amelyet az ilyen tevékenység vagy azzal egyenértékű helyzet fennállásának helye szerinti tagállam szociális biztonsági jogszabályai ilyenként kezelnek”. |
| --- | --- |

(3)

A 883/2004/EK rendelet 1. cikkének a) és b) pontja a „munkavállalói”, illetve az „önálló vállalkozói tevékenységet” a következőképpen határozza meg: „bármely tevékenység vagy azzal egyenértékű helyzet, amelyet az ilyen tevékenység vagy azzal egyenértékű helyzet fennállásának helye szerinti tagállam szociális biztonsági jogszabályai ilyenként kezelnek”.

| (4) | Az értelmezési bizonytalanságok vagy eltérések elkerülése érdekében elengedhetetlenül fontos a 883/2004/EK rendelet 68. cikkében található „munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységen alapuló jogosultságok” alkalmazási körének ismerete. |
| --- | --- |

(4)

Az értelmezési bizonytalanságok vagy eltérések elkerülése érdekében elengedhetetlenül fontos a 883/2004/EK rendelet 68. cikkében található „munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységen alapuló jogosultságok” alkalmazási körének ismerete.

| (5) | Olyan esetben, amikor a munkavállaló aktív foglalkoztatási státusát gyermek születését követően, illetve e gyermek nevelése céljából a biztosított fizetés nélküli szabadsága miatt függesztették fel, az Európai Közösségek Bírósága (3) az 1408/71/EGK tanácsi rendelet (4) 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összefüggésben a rendelet 73. cikkére (5) hivatkozott. Az ilyen fizetés nélküli szabadság következésképpen a 883/2004/EK rendelet 68. cikkének alkalmazásában munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységnek is minősül. Ebben az összefüggésben a Bíróság újólag hangsúlyozta, hogy a fent említett rendelkezések csak addig alkalmazandók, amíg az érintett személy az 1408/71/EGK rendelet (6) 1. cikkének a) pontja értelmében munkavállalói, illetve önálló vállalkozói státusban van, amely rendelkezés szerint az érintett személy a szociális biztonsági rendszer legalább egy ágában biztosított. Ez kizárja a fizetés nélküli szabadságon lévő, az érintett tagállam szociális biztonsági rendszerében már nem biztosított személyeket. |
| --- | --- |

(5)

Olyan esetben, amikor a munkavállaló aktív foglalkoztatási státusát gyermek születését követően, illetve e gyermek nevelése céljából a biztosított fizetés nélküli szabadsága miatt függesztették fel, az Európai Közösségek Bírósága (3) az 1408/71/EGK tanácsi rendelet (4) 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összefüggésben a rendelet 73. cikkére (5) hivatkozott. Az ilyen fizetés nélküli szabadság következésképpen a 883/2004/EK rendelet 68. cikkének alkalmazásában munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységnek is minősül. Ebben az összefüggésben a Bíróság újólag hangsúlyozta, hogy a fent említett rendelkezések csak addig alkalmazandók, amíg az érintett személy az 1408/71/EGK rendelet (6) 1. cikkének a) pontja értelmében munkavállalói, illetve önálló vállalkozói státusban van, amely rendelkezés szerint az érintett személy a szociális biztonsági rendszer legalább egy ágában biztosított. Ez kizárja a fizetés nélküli szabadságon lévő, az érintett tagállam szociális biztonsági rendszerében már nem biztosított személyeket.

| (6) | A tagállamokban meglévő fizetés nélküli szabadságolási rendszerek sokfélesége és a nemzeti jogszabályok jelenleg is folyamatban lévő változásai miatt nem állítható fel kimerítő lista azokról az esetekről, amelyekben a szabadság időszaka alatt valamely személy munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységet folytatónak minősül. Ezért nem indokolt minden olyan esetet meghatározni, amikor az ilyen fizetés nélküli szabadság munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységgel egyenértékű, illetve amikor nem áll fenn a szükséges szoros kapcsolat a jövedelemszerző tevékenységgel.
  A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva, |
| --- | --- |

(6)

A tagállamokban meglévő fizetés nélküli szabadságolási rendszerek sokfélesége és a nemzeti jogszabályok jelenleg is folyamatban lévő változásai miatt nem állítható fel kimerítő lista azokról az esetekről, amelyekben a szabadság időszaka alatt valamely személy munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységet folytatónak minősül. Ezért nem indokolt minden olyan esetet meghatározni, amikor az ilyen fizetés nélküli szabadság munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységgel egyenértékű, illetve amikor nem áll fenn a szükséges szoros kapcsolat a jövedelemszerző tevékenységgel.

A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

| 1. | A 883/2004/EK rendelet 68. cikkének alkalmazásában a családi ellátások „a munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységeken alapulónak” minősülnek különösen a következő esetekben:






  a) | tényleges munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységből kifolyólag; valamint |
| --- | --- | --- |

1.

A 883/2004/EK rendelet 68. cikkének alkalmazásában a családi ellátások „a munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységeken alapulónak” minősülnek különösen a következő esetekben:

a)

tényleges munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységből kifolyólag; valamint

| b) | az ilyen munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenység ideiglenes felfüggesztése során,






  i. | amire betegség, anyaság, munkahelyi baleset, foglalkozási megbetegedés vagy munkanélküliség következtében került sor, amennyiben a felsorolt események tekintetében munkabért vagy a nyugdíjak kivételével ellátást kell fizetni; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

az ilyen munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenység ideiglenes felfüggesztése során,

i.

amire betegség, anyaság, munkahelyi baleset, foglalkozási megbetegedés vagy munkanélküliség következtében került sor, amennyiben a felsorolt események tekintetében munkabért vagy a nyugdíjak kivételével ellátást kell fizetni; vagy

| ii. | amire fizetett szabadság, sztrájk, vagy kizárás következtében kerül sor; vagy |
| --- | --- |

ii.

amire fizetett szabadság, sztrájk, vagy kizárás következtében kerül sor; vagy

| iii. | a fizetés nélküli szabadság ideje alatt gyermeknevelés céljából, mindaddig, amíg ez a szabadság az alkalmazandó jogszabályok értelmében ilyen munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységgel egyenértékűnek tekintendő. |
| --- | --- |

iii.

a fizetés nélküli szabadság ideje alatt gyermeknevelés céljából, mindaddig, amíg ez a szabadság az alkalmazandó jogszabályok értelmében ilyen munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységgel egyenértékűnek tekintendő.

| 2. | Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

2.

Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

az igazgatási bizottság elnöke

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

2

(3)  A C-543/03. sz., Dodl and Oberhollenzer/Tiroler Gebietskrankenkasse ügyben 2005. június 7-én hozott ítélet.

3

Dodl and Oberhollenzer

(4)  HL L 149., 1971.7.5., 2. o.

4

(5)  Jelenleg a 883/2004/EK rendelet 67. cikke és 11. cikke (3) bekezdésének a) pontja.

5

(6)  Jelenleg a 883/2004/EK rendelet 1. cikkének c) pontja.

6

---

| 24.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 106/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 106/13

---

H1. HATÁROZAT

(2009. június 12.)

az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK tanácsi rendeletről a 883/2004/EK és a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre való áttérés keretéről, valamint a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság határozatainak és ajánlásainak alkalmazásáról

(EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

2010/C 106/05

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság foglalkozik valamennyi igazgatási jellegű, illetve a 883/2004/EK rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) rendelkezéseiből eredő értelmezési kérdéssel,

tekintettel a 883/2004/EK rendelet 87–91. cikkére,

tekintettel a 987/2009/EK rendelet 64. cikkének (7) bekezdésére és 93–97. cikkére,

mivel:

| (1) | A 833/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet 2010. május 1-én hatályba lép, és az 1408/71/EGK rendeletet (3) és az 574/72/EGK rendeletet (4) ugyanezen a napon hatályon kívül kell helyezni, kivéve azokat a helyzeteket, amelyekre a 883/2004/EK rendelet 90. cikkének (1) bekezdése és a 987/2009/EK rendelet 96. cikkének (1) bekezdése irányadó. |
| --- | --- |

(1)

A 833/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet 2010. május 1-én hatályba lép, és az 1408/71/EGK rendeletet (3) és az 574/72/EGK rendeletet (4) ugyanezen a napon hatályon kívül kell helyezni, kivéve azokat a helyzeteket, amelyekre a 883/2004/EK rendelet 90. cikkének (1) bekezdése és a 987/2009/EK rendelet 96. cikkének (1) bekezdése irányadó.

| (2) | A 883/2004/EK rendelet 87. cikkének (8) bekezdésére és a 987/2009/EK rendelet 94. cikkére is figyelemmel az említett rendeletek hatálybalépésének időpontja előtt benyújtott igényekre általában továbbra is az a jog az irányadó, amely ezen igények benyújtásakor volt alkalmazandó, és az említett rendeletek rendelkezéseit csak a rendeletek hatálybalépését követően megnyíló igényekre kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(2)

A 883/2004/EK rendelet 87. cikkének (8) bekezdésére és a 987/2009/EK rendelet 94. cikkére is figyelemmel az említett rendeletek hatálybalépésének időpontja előtt benyújtott igényekre általában továbbra is az a jog az irányadó, amely ezen igények benyújtásakor volt alkalmazandó, és az említett rendeletek rendelkezéseit csak a rendeletek hatálybalépését követően megnyíló igényekre kell alkalmazni.

| (3) | A migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság hatályban lévő 74–208. határozatai és 14–23. ajánlásai az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet hatályon kívül helyezésének napján elavulttá válnak, és a 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet hatályba lép. |
| --- | --- |

(3)

A migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság hatályban lévő 74–208. határozatai és 14–23. ajánlásai az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet hatályon kívül helyezésének napján elavulttá válnak, és a 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet hatályba lép.

| (4) | A 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet rendelkezéseinek való megfelelés érdekében szükség van az 1408/71/EGK rendelet és az 574/72/EGK rendelet alapján alkalmazandó egyes határozatok és ajánlások kiigazítására. |
| --- | --- |

(4)

A 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet rendelkezéseinek való megfelelés érdekében szükség van az 1408/71/EGK rendelet és az 574/72/EGK rendelet alapján alkalmazandó egyes határozatok és ajánlások kiigazítására.

| (5) | A 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet hatálybalépését követően az intézményeknek átláthatóságra és útmutatásra van szükségük az igazgatási bizottság 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet szerinti határozatainak és ajánlásainak alkalmazása során. |
| --- | --- |

(5)

A 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet hatálybalépését követően az intézményeknek átláthatóságra és útmutatásra van szükségük az igazgatási bizottság 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet szerinti határozatainak és ajánlásainak alkalmazása során.

| (6) | A jogi és technikai bonyolultság, a szoros határidő és az igazgatási bizottság bizonyos feladatai rangsorolásának szükségessége miatt egyes határozatok időben, a 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet hatálybalépését megelőzően nem, csak egy későbbi szakaszban állnak készen a közzétételre. |
| --- | --- |

(6)

A jogi és technikai bonyolultság, a szoros határidő és az igazgatási bizottság bizonyos feladatai rangsorolásának szükségessége miatt egyes határozatok időben, a 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet hatálybalépését megelőzően nem, csak egy későbbi szakaszban állnak készen a közzétételre.

| (7) | Az 1408/71/EGK rendelet és az 574/72/EGK rendelet alapján alkalmazandó egyes határozatok és ajánlások rendelkezései közvetlenül a 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet rendelkezéseibe épülnek be. |
| --- | --- |

(7)

Az 1408/71/EGK rendelet és az 574/72/EGK rendelet alapján alkalmazandó egyes határozatok és ajánlások rendelkezései közvetlenül a 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet rendelkezéseibe épülnek be.

| (8) | A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva, |
| --- | --- |

(8)

A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

| 1. | Az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendeletre hivatkozó határozatok és ajánlások nem alkalmazandóak olyan esetekre, amelyekre a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet az irányadó.
  Mindazonáltal az említett határozatok és ajánlások továbbra is alkalmazandóak maradnak, abban a körben, amelyben az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet hatályban marad, és azoknak továbbra is joghatása van, különösen a 883/2004/EK rendelet 90. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdése, valamint a 987/2009/EK rendelet 96. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdése szerinti helyzetekben. |
| --- | --- |

1.

Az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendeletre hivatkozó határozatok és ajánlások nem alkalmazandóak olyan esetekre, amelyekre a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet az irányadó.

Mindazonáltal az említett határozatok és ajánlások továbbra is alkalmazandóak maradnak, abban a körben, amelyben az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet hatályban marad, és azoknak továbbra is joghatása van, különösen a 883/2004/EK rendelet 90. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdése, valamint a 987/2009/EK rendelet 96. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdése szerinti helyzetekben.

| 2. | A melléklet A. részében felsorolt határozatok és ajánlások helyébe a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet tekintetében egyetlen határozat vagy ajánlás sem lép. |
| --- | --- |

2.

A melléklet A. részében felsorolt határozatok és ajánlások helyébe a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet tekintetében egyetlen határozat vagy ajánlás sem lép.

| 3. | A melléklet B. részében felsorolt határozatok és ajánlások helyébe a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet tekintetében a feltüntetett új határozatok és ajánlások lépnek. |
| --- | --- |

3.

A melléklet B. részében felsorolt határozatok és ajánlások helyébe a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet tekintetében a feltüntetett új határozatok és ajánlások lépnek.

| 4. | A melléklet C. részében felsorolt határozatokat az igazgatási bizottság a lehető leghamarabb kiigazítja, hogy azok megfeleljenek a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet rendelkezéseinek, ugyanis a szóban forgó határozatokban foglalt alapelveket az említett rendeletek tekintetében is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

4.

A melléklet C. részében felsorolt határozatokat az igazgatási bizottság a lehető leghamarabb kiigazítja, hogy azok megfeleljenek a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet rendelkezéseinek, ugyanis a szóban forgó határozatokban foglalt alapelveket az említett rendeletek tekintetében is alkalmazni kell.

| 5. | Az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet alkalmazásához szükséges, a tagállami illetékes intézmények, hatóságok és más szervek által a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet hatálybalépése előtt kiállított dokumentumok (azaz az E jelű formanyomtatványok, az európai egészségbiztosítási kártyák és az ideiglenes helyettesítő igazolások) továbbra is érvényesek maradnak (annak ellenére, hogy a hivatkozások az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendeletre vonatkoznak), és azokat más tagállamok illetékes intézményei, hatóságai és más szervei még ezen időpontot követően is figyelembe veszik – mindaddig, amíg érvényességi idejük le nem jár, vagy amíg azokat a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet alapján kiállított vagy továbbított dokumentumokkal vissza nem vonják vagy fel nem váltják. |
| --- | --- |

5.

Az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet alkalmazásához szükséges, a tagállami illetékes intézmények, hatóságok és más szervek által a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet hatálybalépése előtt kiállított dokumentumok (azaz az E jelű formanyomtatványok, az európai egészségbiztosítási kártyák és az ideiglenes helyettesítő igazolások) továbbra is érvényesek maradnak (annak ellenére, hogy a hivatkozások az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendeletre vonatkoznak), és azokat más tagállamok illetékes intézményei, hatóságai és más szervei még ezen időpontot követően is figyelembe veszik – mindaddig, amíg érvényességi idejük le nem jár, vagy amíg azokat a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet alapján kiállított vagy továbbított dokumentumokkal vissza nem vonják vagy fel nem váltják.

| 6. | Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

6.

Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

az igazgatási bizottság elnöke

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

2

(3)  HL L 149., 1971.7.5., 2. o.

3

(4)  HL L 74., 1972.3.27., 1. o.

4

---

MELLÉKLET

A.   RÉSZ

(azok az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendeletre hivatkozó határozatok és ajánlások, amelyek helyébe a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet tekintetében más határozatok és ajánlások nem lépnek)

Határozatok:

| | 74. határozat |
| --- | --- |

74. határozat

| | 76. határozat |
| --- | --- |

76. határozat

| | 79. határozat |
| --- | --- |

79. határozat

| | 81. határozat |
| --- | --- |

81. határozat

| | 85. határozat |
| --- | --- |

85. határozat

| | 89. határozat |
| --- | --- |

89. határozat

| | 91. határozat |
| --- | --- |

91. határozat

| | 115. határozat |
| --- | --- |

115. határozat

| | 117. határozat |
| --- | --- |

117. határozat

| | 118. határozat |
| --- | --- |

118. határozat

| | 121. határozat |
| --- | --- |

121. határozat

| | 126. határozat |
| --- | --- |

126. határozat

| | 132. határozat |
| --- | --- |

132. határozat

| | 133. határozat |
| --- | --- |

133. határozat

| | 134. határozat |
| --- | --- |

134. határozat

| | 135. határozat |
| --- | --- |

135. határozat

| | 136. határozat |
| --- | --- |

136. határozat

| | 137. határozat |
| --- | --- |

137. határozat

| | 142. határozat |
| --- | --- |

142. határozat

| | 143. határozat |
| --- | --- |

143. határozat

| | 145. határozat |
| --- | --- |

145. határozat

| | 146. határozat |
| --- | --- |

146. határozat

| | 148. határozat |
| --- | --- |

148. határozat

| | 151. határozat |
| --- | --- |

151. határozat

| | 152. határozat |
| --- | --- |

152. határozat

| | 156. határozat |
| --- | --- |

156. határozat

| | 167. határozat |
| --- | --- |

167. határozat

| | 171. határozat |
| --- | --- |

171. határozat

| | 173. határozat |
| --- | --- |

173. határozat

| | 174. határozat |
| --- | --- |

174. határozat

| | 176. határozat |
| --- | --- |

176. határozat

| | 178. határozat |
| --- | --- |

178. határozat

| | 180. határozat |
| --- | --- |

180. határozat

| | 192. határozat |
| --- | --- |

192. határozat

| | 193. határozat |
| --- | --- |

193. határozat

| | 197. határozat |
| --- | --- |

197. határozat

| | 198. határozat |
| --- | --- |

198. határozat

| | 199. határozat |
| --- | --- |

199. határozat

| | 201. határozat |
| --- | --- |

201. határozat

| | 202. határozat |
| --- | --- |

202. határozat

| | 204. határozat |
| --- | --- |

204. határozat

Ajánlások:

| | 15. ajánlás |
| --- | --- |

15. ajánlás

| | 16. ajánlás |
| --- | --- |

16. ajánlás

| | 17. ajánlás |
| --- | --- |

17. ajánlás

| | 19. ajánlás |
| --- | --- |

19. ajánlás

| | 20. ajánlás |
| --- | --- |

20. ajánlás

| | 23. ajánlás |
| --- | --- |

23. ajánlás

B.   RÉSZ

(az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendeletre hivatkozó, felváltott határozatok és ajánlások, valamint a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet tekintetében az azokat felváltó határozatok és ajánlások)

| Az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet szerinti határozatok | A 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet szerinti, kapcsolódó határozatok |
| --- | --- |
| 75. határozat | P1. HATÁROZAT |
| 83. határozat | U1. HATÁROZAT |
| 96. határozat | P1. HATÁROZAT |
| 99. határozat | H1. HATÁROZAT |
| 100. határozat | H1. HATÁROZAT |
| 101. határozat | H1. HATÁROZAT |
| 105. határozat | P1. HATÁROZAT |
| 139. határozat | H1. HATÁROZAT |
| 140. határozat | H1. HATÁROZAT |
| 160. határozat | U2. HATÁROZAT |
| 181. határozat | A2. HATÁROZAT |
| 189. határozat | S1. HATÁROZAT |
| 190. határozat | S2. HATÁROZAT |
| 191. határozat | S1. HATÁROZAT |
| 194. határozat | S3. HATÁROZAT |
| 195. határozat | S3. HATÁROZAT |
| 196. határozat | S3. HATÁROZAT |
| 200. határozat | H3. HATÁROZAT |
| 203. határozat | S1. HATÁROZAT |
| 205. határozat | U3. HATÁROZAT |
| 207. határozat | F1. HATÁROZAT |

Az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet szerinti határozatok

A 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet szerinti, kapcsolódó határozatok

75. határozat

P1. HATÁROZAT

83. határozat

U1. HATÁROZAT

96. határozat

P1. HATÁROZAT

99. határozat

H1. HATÁROZAT

100. határozat

H1. HATÁROZAT

101. határozat

H1. HATÁROZAT

105. határozat

P1. HATÁROZAT

139. határozat

H1. HATÁROZAT

140. határozat

H1. HATÁROZAT

160. határozat

U2. HATÁROZAT

181. határozat

A2. HATÁROZAT

189. határozat

S1. HATÁROZAT

190. határozat

S2. HATÁROZAT

191. határozat

S1. HATÁROZAT

194. határozat

S3. HATÁROZAT

195. határozat

S3. HATÁROZAT

196. határozat

S3. HATÁROZAT

200. határozat

H3. HATÁROZAT

203. határozat

S1. HATÁROZAT

205. határozat

U3. HATÁROZAT

207. határozat

F1. HATÁROZAT

| Az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet szerinti ajánlások | A 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet szerinti, kapcsolódó ajánlások |
| --- | --- |
| 18. ajánlás | U1. AJÁNLÁS |
| 21. ajánlás | U2. AJÁNLÁS |
| 22. ajánlás | P1. AJÁNLÁS |

Az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet szerinti ajánlások

A 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet szerinti, kapcsolódó ajánlások

18. ajánlás

U1. AJÁNLÁS

21. ajánlás

U2. AJÁNLÁS

22. ajánlás

P1. AJÁNLÁS

C.   RÉSZ

(azok az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendeletre hivatkozó határozatok, amelyeket az igazgatási bizottságnak még ki kell igazítania)

| | 138. határozat |
| --- | --- |

138. határozat

| | 147. és 150. határozat |
| --- | --- |

147. és 150. határozat

| | 170. határozat (a 185. határozatot is ideértve) |
| --- | --- |

170. határozat (a 185. határozatot is ideértve)

| | 175. határozat |
| --- | --- |

175. határozat

| | 206. határozat |
| --- | --- |

206. határozat

| | 208. határozat |
| --- | --- |

208. határozat

---

| 24.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 106/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 106/17

---

H2. HATÁROZAT

(2009. június 12.)

a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság Adatkezelési Technikai Bizottságának működési módszereiről és összetételéről

(EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

2010/C 106/06

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkére, amelynek értelmében az igazgatási bizottság előmozdítja és fejleszti a tagállamok és intézményeik között szociális biztonsági ügyekben folytatott együttműködést az információcseréhez szükséges eljárások korszerűsítésével, különösen az intézmények közötti információáramlásnak az elektronikus eszközökkel történő információcseréhez történő hozzáigazításával, figyelembe véve az egyes tagállamokban az adatkezelés fejlődését; továbbá elfogadja az adatkezelési szolgáltatásokra vonatkozó közös strukturális szabályokat, különösen a biztonságra és a szabványok használatára vonatkozókat, és megállapítja az ilyen szolgáltatások közös részeinek működtetésére vonatkozó rendelkezéseket;

tekintettel a 883/2004/EK rendelet 73. cikkére, amelynek értelmében az igazgatási bizottság létrehoz egy technikai bizottságot, és meghatározza ennek működési módszereit és összetételét, amely bizottság pedig jelentéseket és indokolással ellátott véleményt nyújt be, mielőtt az igazgatási bizottság a 72. cikk d) pontja alapján döntést hoz,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

(1)   Az igazgatási bizottság létrehozza a 883/2004/EK rendelet 73. cikkének (1) bekezdésében előírt Adatkezelési Technikai Bizottságot. A bizottság a továbbiakban „technikai bizottság”-ként említendő.

(2)   A technikai bizottság a 883/2004/EK rendelet 73. cikkének (2) bekezdésében megállapított feladatokat látja el.

(3)   A technikai bizottság konkrét feladatai tekintetében a felhatalmazást az igazgatási bizottság állapítja meg, amely szükség esetén ezeket a feladatokat módosíthatja.

2. cikk

A technikai bizottság jelentéseit és indokolással ellátott véleményeit szükség esetén technikai dokumentumok és tanulmányok alapján fogadja el. A technikai bizottság nemzeti közigazgatási szervektől bármely olyan információt kérhet, amelyet feladatainak megfelelő teljesítéséhez szükségesnek ítél.

3. cikk

(1)   A technikai bizottság tagállamonként két-két tagból áll, akik közül az egyik állandó tag, a másik pedig az előző helyettese. Az egyes tagállamok általi kinevezéseket a tagállam igazgatási bizottságba delegált kormányzati képviselője továbbítja az igazgatási bizottság főtitkárának.

(2)   A jelentéseket és az indokolással ellátott véleményeket a technikai bizottság valamennyi tagjának egyszerű többségével fogadják el, és mindegyik tagállam egyetlen szavazattal rendelkezik, amelyet az állandó tag, vagy annak távollétében helyettese ad le. A technikai bizottság jelentéseiben, illetve indokolással ellátott véleményeiben fel kell tüntetni, hogy azokat egyhangúlag vagy egyszerű többséggel fogadták-e el. Ha van kisebbség, akkor meg kell állapítani a kisebbség következtetéseit, illetve fenntartásait.

(3)   A technikai bizottság dönthet úgy, hogy írásbeli eljárás alkalmazásával fogad el jelentéseket és indokolással ellátott véleményeket, ha a technikai bizottság korábbi ülésén ilyen eljárásról állapodtak meg.

Az elnök e célból továbbítja a technikai bizottság tagjainak az elfogadandó szöveget. A tagoknak legalább tíz munkanapban meghatározott határidő áll a rendelkezésére, amelyen belül lehetőségük van annak közlésére, hogy elutasítják a javasolt szöveget vagy tartózkodnak a szavazástól. A válaszadás meghatározott határidőn belül történő elmulasztása támogató szavazatnak minősül.

Az elnök dönthet úgy, hogy írásbeli eljárást indít abban az esetben, ha a technikai bizottság ülésén nem jött létre előzetes megállapodás. Ilyen esetben támogató szavazatnak csak a javasolt szöveggel kapcsolatos írásbeli egyetértések számítanak, és legalább 15 munkanapban meghatározott határidőt adnak meg.

Az elnök a rögzített határidő lejártakor tájékoztatja a tagokat a szavazás eredményéről. A szükséges számú támogató szavazatot kapott határozatot a tagok rögzített válaszadási határidejének utolsó napján elfogadottnak tekintik.

(4)   Amennyiben a technikai bizottság valamely tagja az írásbeli eljárás során a szöveg módosítását javasolja, az elnök:

| a) | újraindítja az írásbeli eljárást, a tagokkal a (3) pontban foglalt eljárással összhangban közölve a javasolt módosítást, vagy |
| --- | --- |

a)

újraindítja az írásbeli eljárást, a tagokkal a (3) pontban foglalt eljárással összhangban közölve a javasolt módosítást, vagy

| b) | érvényteleníti az írásbeli eljárást, hogy a kérdés a következő ülésen kerüljön megvitatásra, |
| --- | --- |

b)

érvényteleníti az írásbeli eljárást, hogy a kérdés a következő ülésen kerüljön megvitatásra,

attól függően, hogy a szóban forgó kérdésben melyik eljárást tekinti megfelelőnek.

(5)   Amennyiben a technikai bizottság valamely tagja a válaszadásra megállapított határidő lejárta előtt a javasolt szövegnek a technikai bizottság ülésén történő megvizsgálását kéri, az írásbeli eljárást érvénytelenítik.

A kérdést ekkor a technikai bizottság következő ülésén vizsgálják meg.

(6)   Az Európai Közösségek Bizottságának képviselője vagy egy általa kijelölt személy a technikai bizottságon belül tanácsadói minőségben jár el.

4. cikk

A technikai bizottság elnöki tisztségét félévente az igazgatási bizottság elnöki tisztségét ugyanazon időszakban ellátó államot képviselő állandó tag vagy másik kijelölt tisztviselő látja el. A technikai bizottság elnöke az igazgatási bizottság elnöke kérésének megfelelően a technikai bizottság tevékenységeiről jelentést tesz.

5. cikk

A technikai bizottság egyes kérdések mérlegeléséhez ad hoc munkacsoportokat hozhat létre. A technikai bizottság ismerteti az ilyen munkacsoportok által ellátandó feladatokat, az adott feladatok teljesítésének menetrendjét, valamint az intézkedés pénzügyi vonatkozásait a 7. cikkben említett munkaprogramban.

6. cikk

Az igazgatási bizottság titkársága előkészíti és megszervezi a technikai bizottság üléseit, és felveszi azok jegyzőkönyvét.

7. cikk

A technikai bizottság az igazgatási bizottságnak részletes munkaprogramot nyújt be jóváhagyás céljából. A technikai bizottság az igazgatási bizottságnak évente jelentést tesz a munkaprogrammal és annak bármely módosításával kapcsolatos tevékenységeiről és elért eredményeiről.

8. cikk

A technikai bizottság által javasolt olyan módosítások esetében, amely az Európai Közösségek Bizottsága által viselendő kiadásokkal járnak, az említett intézmény képviselőjének jóváhagyása szükséges.

9. cikk

A technikai bizottság nyelvei megegyeznek a Szerződés 290. cikkével összhangban a közösségi intézmények hivatalos nyelveiként elismert nyelvekkel.

10. cikk

A csatolt mellékletben megállapított kiegészítő eljárási szabályok a technikai bizottságra is vonatkoznak.

11. cikk

Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

az igazgatási bizottság elnöke

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

A TECHNIKAI BIZOTTSÁG KIEGÉSZÍTŐ ELJÁRÁSI SZABÁLYAI

1.   Üléseken való részvétel

| a) | Ha a hivatalban lévő elnök a technikai bizottság ülésén való részvételben akadályoztatva van, elnökként a helyettese jár el. |
| --- | --- |

a)

Ha a hivatalban lévő elnök a technikai bizottság ülésén való részvételben akadályoztatva van, elnökként a helyettese jár el.

| b) | A technikai bizottság ülésein a tagok mellett egy vagy több további szakértő is részt vehet, ha ezt a tárgyalt témakörök jellege szükségessé teszi. Az egyes küldöttségek általában legfeljebb négy személyből állhatnak. |
| --- | --- |

b)

A technikai bizottság ülésein a tagok mellett egy vagy több további szakértő is részt vehet, ha ezt a tárgyalt témakörök jellege szükségessé teszi. Az egyes küldöttségek általában legfeljebb négy személyből állhatnak.

| c) | Az Európai Közösségek Bizottságának képviselője vagy a Titkárság tagja vagy az igazgatási bizottság főtitkára által kijelölt bármely más személy a technikai bizottság, illetve annak ad hoc munkacsoportjai valamennyi ülésén részt vesz. Ezeken az üléseken – amennyiben ez a tárgyalandó kérdés szempontjából fontos – az Európai Közösségek Bizottsága más részlegeinek képviselője is részt vehet. |
| --- | --- |

c)

Az Európai Közösségek Bizottságának képviselője vagy a Titkárság tagja vagy az igazgatási bizottság főtitkára által kijelölt bármely más személy a technikai bizottság, illetve annak ad hoc munkacsoportjai valamennyi ülésén részt vesz. Ezeken az üléseken – amennyiben ez a tárgyalandó kérdés szempontjából fontos – az Európai Közösségek Bizottsága más részlegeinek képviselője is részt vehet.

2.   Szavazás

| a) | Amikor az elnöki tisztséget a technikai bizottság állandó tagja tölti be, helyette a helyettese szavaz. |
| --- | --- |

a)

Amikor az elnöki tisztséget a technikai bizottság állandó tagja tölti be, helyette a helyettese szavaz.

| b) | Az elnök a szavazáskor jelen lévő és a szavazástól tartózkodó tagokat felkéri a tartózkodás indokolására. |
| --- | --- |

b)

Az elnök a szavazáskor jelen lévő és a szavazástól tartózkodó tagokat felkéri a tartózkodás indokolására.

| c) | A szavazásra bocsátott javaslatot a jelen lévő tagok többségének tartózkodása esetén figyelmen kívül hagyottnak tekintik. |
| --- | --- |

c)

A szavazásra bocsátott javaslatot a jelen lévő tagok többségének tartózkodása esetén figyelmen kívül hagyottnak tekintik.

3.   Napirend

| a) | A technikai bizottság egyes üléseinek ideiglenes napirendjét a technikai bizottság elnökével konzultálva a titkárság dolgozza ki. Egy kérdés napirendre való felvételére vonatkozó javaslattétel előtt a titkárság – szükség esetén – megkérheti az érintett küldöttségeket, hogy az adott kérdésre vonatkozóan írásban közöljék véleményüket. |
| --- | --- |

a)

A technikai bizottság egyes üléseinek ideiglenes napirendjét a technikai bizottság elnökével konzultálva a titkárság dolgozza ki. Egy kérdés napirendre való felvételére vonatkozó javaslattétel előtt a titkárság – szükség esetén – megkérheti az érintett küldöttségeket, hogy az adott kérdésre vonatkozóan írásban közöljék véleményüket.

| b) | Az ideiglenes napirenden elvileg szerepelnek azok a napirendi pontok, amelyekre vonatkozóan a titkárság az Európai Közösségek Bizottságának tagjától vagy képviselőjétől legalább az ülés kezdete előtt 20 munkanappal írásbeli kérelmet, és adott esetben azzal kapcsolatos feljegyzéseket kapott. |
| --- | --- |

b)

Az ideiglenes napirenden elvileg szerepelnek azok a napirendi pontok, amelyekre vonatkozóan a titkárság az Európai Közösségek Bizottságának tagjától vagy képviselőjétől legalább az ülés kezdete előtt 20 munkanappal írásbeli kérelmet, és adott esetben azzal kapcsolatos feljegyzéseket kapott.

| c) | Az ideiglenes napirendet az egyes ülések kezdete előtt legalább 10 munkanappal megküldik a technikai bizottság tagjainak, az Európai Közösségek Bizottsága képviselőjének és az ülésen várhatóan részt vevő bármely más személynek. A napirendi pontokhoz kapcsolódó dokumentumokat azok rendelkezésre állását követően az említett személyek számára haladéktalanul eljuttatják. |
| --- | --- |

c)

Az ideiglenes napirendet az egyes ülések kezdete előtt legalább 10 munkanappal megküldik a technikai bizottság tagjainak, az Európai Közösségek Bizottsága képviselőjének és az ülésen várhatóan részt vevő bármely más személynek. A napirendi pontokhoz kapcsolódó dokumentumokat azok rendelkezésre állását követően az említett személyek számára haladéktalanul eljuttatják.

| d) | A technikai bizottság az egyes ülések kezdetén jóváhagyja az ülés napirendjét. Az ideiglenes napirendben feltüntetettektől eltérő bármely napirendi pont napirendre való felvételéhez a technikai bizottság egyhangú szavazata szükséges. Sürgős esetek kivételével a technikai bizottság tagjai a következő ülésig fenntarthatják végleges álláspontjukat az ideiglenes napirenden szereplő azon napirendi pontok tekintetében, amelyekhez az ülés kezdete előtt öt munkanappal nem kapták meg a vonatkozó dokumentumokat a saját nyelvükön. |
| --- | --- |

d)

A technikai bizottság az egyes ülések kezdetén jóváhagyja az ülés napirendjét. Az ideiglenes napirendben feltüntetettektől eltérő bármely napirendi pont napirendre való felvételéhez a technikai bizottság egyhangú szavazata szükséges. Sürgős esetek kivételével a technikai bizottság tagjai a következő ülésig fenntarthatják végleges álláspontjukat az ideiglenes napirenden szereplő azon napirendi pontok tekintetében, amelyekhez az ülés kezdete előtt öt munkanappal nem kapták meg a vonatkozó dokumentumokat a saját nyelvükön.

4.   
  Ad hoc munkacsoportok

| a) | Az ad hoc munkacsoportokban a technikai bizottság elnöke által az Európai Közösségek Bizottságának képviselőjével folytatott konzultációt követően kijelölt szakértő elnököl, vagy amennyiben erre nincs mód, azon tagállam egy szakértője, amelynek képviselője az igazgatási bizottság elnöki tisztségét ellátja. |
| --- | --- |

a)

Az ad hoc munkacsoportokban a technikai bizottság elnöke által az Európai Közösségek Bizottságának képviselőjével folytatott konzultációt követően kijelölt szakértő elnököl, vagy amennyiben erre nincs mód, azon tagállam egy szakértője, amelynek képviselője az igazgatási bizottság elnöki tisztségét ellátja.

| b) | Az ad hoc munkacsoport elnöke meghívást kap a technikai bizottság azon ülésére, amelynek során az adott ad hoc munkacsoport jelentését tárgyalják. |
| --- | --- |

b)

Az ad hoc munkacsoport elnöke meghívást kap a technikai bizottság azon ülésére, amelynek során az adott ad hoc munkacsoport jelentését tárgyalják.

5.   Adminisztratív ügyek

| a) | A technikai bizottság elnöke utasíthatja a titkárságot a megtartandó ülésekre, valamint a technikai bizottság feladatkörébe tartozó tevékenységek ellátására vonatkozóan. |
| --- | --- |

a)

A technikai bizottság elnöke utasíthatja a titkárságot a megtartandó ülésekre, valamint a technikai bizottság feladatkörébe tartozó tevékenységek ellátására vonatkozóan.

| b) | A technikai bizottságot a tagok és az Európai Közösségek Bizottságának képviselői részére az ülés előtt 10 munkanappal a titkárság által – a technikai bizottság elnökével konzultálva – elküldött meghívólevél útján hívják össze. |
| --- | --- |

b)

A technikai bizottságot a tagok és az Európai Közösségek Bizottságának képviselői részére az ülés előtt 10 munkanappal a titkárság által – a technikai bizottság elnökével konzultálva – elküldött meghívólevél útján hívják össze.

---

| 24.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 106/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 106/21

---

P1. HATÁROZAT

(2009. június 12.)

a rokkantsági, az öregségi és a túlélő hozzátartozói ellátások odaítélése esetén a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (4) bekezdésének, 58. cikkének és 87. cikke (5) bekezdésének értelmezéséről

(EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

2010/C 106/07

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság foglalkozik valamennyi igazgatási jellegű, illetve a 883/2004/EK rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) rendelkezéseiből eredő értelmezési kérdéssel,

tekintettel a 883/2004/EK rendelet 50. cikkének (4) bekezdésére, 58. cikkére és 87. cikkének (5) bekezdésére,

mivel egyértelművé kell tenni a 883/2004/EK rendelet 50. cikke (4) bekezdésének, 58. cikkének és 87. cikke (5) bekezdésének alkalmazását, és az e rendelkezések végrehajtásával megbízott intézmények számára biztosítani kell a szükséges útmutatást,

a 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

I.   A 883/2004/EK rendelet 50. cikke (4) bekezdésének alkalmazása

| 1. | Az ellátást folyósító intézmény automatikusan új számítást végez, ha arról értesül, hogy a kedvezményezett eleget tesz valamely másik tagállam jogszabályai szerinti ellátás odaítélési feltételeinek.
  Nem kell új számítást végezni abban az esetben, ha a többi tagállam jogszabályai szerint lezárult időszakokat az ellátás odaítéléséhez már figyelembe vették, és a kezdeti ellátás odaítélését követően új időszakokra nem szereztek jogosultságot.
  Amennyiben azonban (a biztosítási időszakok teljesítésétől eltérő) további feltételek alkalmazandóak, mint például az ellátás odaítéléséhez szükséges életkor betöltése vagy a figyelembe veendő gyermekek számában bekövetkezett változás, az automatikusan új számítást tesz szükségessé. |
| --- | --- |

1.

Az ellátást folyósító intézmény automatikusan új számítást végez, ha arról értesül, hogy a kedvezményezett eleget tesz valamely másik tagállam jogszabályai szerinti ellátás odaítélési feltételeinek.

Nem kell új számítást végezni abban az esetben, ha a többi tagállam jogszabályai szerint lezárult időszakokat az ellátás odaítéléséhez már figyelembe vették, és a kezdeti ellátás odaítélését követően új időszakokra nem szereztek jogosultságot.

Amennyiben azonban (a biztosítási időszakok teljesítésétől eltérő) további feltételek alkalmazandóak, mint például az ellátás odaítéléséhez szükséges életkor betöltése vagy a figyelembe veendő gyermekek számában bekövetkezett változás, az automatikusan új számítást tesz szükségessé.

| 2. | Az az intézmény, amely az általa korábban odaítélt ellátást újraszámítja, a számításhoz valamennyi biztosítási és/vagy tartózkodási időszakot, valamint bármely egyéb olyan feltételt figyelembe vesz, amelynek a kedvezményezett az újraszámított ellátás odaítélésének napján a saját jogszabályai és a többi tagállam jogszabályai alapján eleget tesz. |
| --- | --- |

2.

Az az intézmény, amely az általa korábban odaítélt ellátást újraszámítja, a számításhoz valamennyi biztosítási és/vagy tartózkodási időszakot, valamint bármely egyéb olyan feltételt figyelembe vesz, amelynek a kedvezményezett az újraszámított ellátás odaítélésének napján a saját jogszabályai és a többi tagállam jogszabályai alapján eleget tesz.

| 3. | Az érintett nap a kockázat tényleges bekövetkezésének napja abban a tagállamban, ahol a jogosultságra való feltételek a legutóbb teljesültek. |
| --- | --- |

3.

Az érintett nap a kockázat tényleges bekövetkezésének napja abban a tagállamban, ahol a jogosultságra való feltételek a legutóbb teljesültek.

II.   A 883/2004/EK rendelet 58. cikkének alkalmazása

| 4. | Az az intézmény, amely a 883/2004/EK rendelet 58. cikkével összhangban kiegészítést ítél oda, értesíti bármely más olyan tagállam illetékes intézményét, amelynek a jogszabályai értelmében a kedvezményezett a rendelet 5. fejezetének rendelkezéseivel összhangban ellátás odaítélésére jogosult. |
| --- | --- |

4.

Az az intézmény, amely a 883/2004/EK rendelet 58. cikkével összhangban kiegészítést ítél oda, értesíti bármely más olyan tagállam illetékes intézményét, amelynek a jogszabályai értelmében a kedvezményezett a rendelet 5. fejezetének rendelkezéseivel összhangban ellátás odaítélésére jogosult.

| 5. | Bármely más olyan tagállam illetékes intézménye, amely a 883/2004/EK rendelet 5. fejezete értelmében ellátásokat biztosít a kedvezményezettnek, minden év januárjában értesíti a kiegészítést folyósító intézményt azoknak az ellátásoknak az összegéről, amelyeket az adott év január 1-jétől a kedvezményezettnek fizet. |
| --- | --- |

5.

Bármely más olyan tagállam illetékes intézménye, amely a 883/2004/EK rendelet 5. fejezete értelmében ellátásokat biztosít a kedvezményezettnek, minden év januárjában értesíti a kiegészítést folyósító intézményt azoknak az ellátásoknak az összegéről, amelyeket az adott év január 1-jétől a kedvezményezettnek fizet.

III.   A 883/2004/EK rendelet 87. cikke (5) bekezdésének alkalmazása

| 6. | Ha egy személy a 883/2004/EK rendelet 87. cikke (5) bekezdésének rendelkezései alapján rokkantsági nyugdíj felülvizsgálatát kérelmezi, új orvosi vizsgálat elvégzése nem szükséges, feltéve, hogy a kedvezményezett aktájában foglalt információk megfelelőnek tekinthetők.
  Ettől eltérő esetben az érintett intézmény kérheti új orvosi vizsgálat elvégzését. |
| --- | --- |

6.

Ha egy személy a 883/2004/EK rendelet 87. cikke (5) bekezdésének rendelkezései alapján rokkantsági nyugdíj felülvizsgálatát kérelmezi, új orvosi vizsgálat elvégzése nem szükséges, feltéve, hogy a kedvezményezett aktájában foglalt információk megfelelőnek tekinthetők.

Ettől eltérő esetben az érintett intézmény kérheti új orvosi vizsgálat elvégzését.

IV.   Kihirdetés és hatálybalépés

| 7. | Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

7.

Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

az igazgatási bizottság elnöke

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

2

---

| 24.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 106/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 106/23

---

S1. HATÁROZAT

(2009. június 12.)

az európai egészségbiztosítási kártyáról

(EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

2010/C 106/08

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság foglalkozik valamennyi igazgatási jellegű, illetve a 883/2004/EK rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) rendelkezéseiből eredő értelmezési kérdéssel,

tekintettel a 883/2004/EK rendelet 19. cikkére, amely az illetékes tagállamtól eltérő tagállamban tartózkodó biztosított személynek és családtagjainak a tartózkodása alatti, orvosi okokból szükségessé váló természetbeni ellátásokra való jogosultságára vonatkozik, figyelembe véve az ellátások jellegét és a tartózkodás várható időtartamát,

tekintettel a 883/2004/EK rendelet 27. cikkének (1) bekezdésére,

tekintettel a 987/2009/EK rendelet 25. cikkének A) és C) pontjára,

mivel:

| (1) | Az Európai Tanács 2002. március 15-i és 16-i barcelonai ülésén a következőképpen határozott: „a más tagállamokban folytatandó egészségügyi kezeléshez szükséges jelenlegi papíralapú formanyomtatványokat egy európai egészségbiztosítási kártya fogja felváltani. A Bizottság e célból javaslatot terjeszt a 2003. tavaszi Európai Tanács elé. Ez a kártya egyszerűsíteni fogja az eljárásokat, de nem fogja megváltoztatni a meglévő jogokat és kötelezettségeket.” (34. pont). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Tanács 2002. március 15-i és 16-i barcelonai ülésén a következőképpen határozott: „a más tagállamokban folytatandó egészségügyi kezeléshez szükséges jelenlegi papíralapú formanyomtatványokat egy európai egészségbiztosítási kártya fogja felváltani. A Bizottság e célból javaslatot terjeszt a 2003. tavaszi Európai Tanács elé. Ez a kártya egyszerűsíteni fogja az eljárásokat, de nem fogja megváltoztatni a meglévő jogokat és kötelezettségeket.” (34. pont).

| (2) | Tekintettel arra, hogy az egészségbiztosítási és szociális kártyák használata tagállamonként jelentősen eltér, az európai egészségbiztosítási kártya kezdetben olyan formátumban kerül bevezetésre, amelyben az egészségügyi ellátás biztosításához és a költségek visszatérítéséhez szükséges adatok szabad szemmel olvashatóak. Ezek az információk kiegészítő jelleggel elektronikus adathordozóra is felvehetők. Az elektronikus adathordozó használata továbbá egy későbbi szakaszban általánossá válik. |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel arra, hogy az egészségbiztosítási és szociális kártyák használata tagállamonként jelentősen eltér, az európai egészségbiztosítási kártya kezdetben olyan formátumban kerül bevezetésre, amelyben az egészségügyi ellátás biztosításához és a költségek visszatérítéséhez szükséges adatok szabad szemmel olvashatóak. Ezek az információk kiegészítő jelleggel elektronikus adathordozóra is felvehetők. Az elektronikus adathordozó használata továbbá egy későbbi szakaszban általánossá válik.

| (3) | Az európai egészségbiztosítási kártyának meg kell felelnie az igazgatási bizottság által meghatározott egységes mintának, amelynek elő kell segítenie az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést, továbbá hozzá kell járulnia a kártya szabálytalan, visszaélésszerű vagy csalárd használatának megelőzéséhez is. |
| --- | --- |

(3)

Az európai egészségbiztosítási kártyának meg kell felelnie az igazgatási bizottság által meghatározott egységes mintának, amelynek elő kell segítenie az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést, továbbá hozzá kell járulnia a kártya szabálytalan, visszaélésszerű vagy csalárd használatának megelőzéséhez is.

| (4) | A tagállami intézmények meghatározzák az általuk kibocsátott európai egészségbiztosítási kártya érvényességi időszakát. Az európai egészségbiztosítási kártya érvényességi időszakának meghatározásakor figyelembe kell venni a biztosított személy jogosultságának várható időtartamát. |
| --- | --- |

(4)

A tagállami intézmények meghatározzák az általuk kibocsátott európai egészségbiztosítási kártya érvényességi időszakát. Az európai egészségbiztosítási kártya érvényességi időszakának meghatározásakor figyelembe kell venni a biztosított személy jogosultságának várható időtartamát.

| (5) | Rendkívüli körülmények esetén korlátozott időtartamra szóló, ideiglenes helyettesítő igazolást kell kiállítani. „Rendkívüli körülmény” lehet az európai egészségbiztosítási kártya eltulajdonítása vagy elvesztése, vagy az európai egészségbiztosítási kártya kiállításához képest túl rövid határidőn belül történő elutazás. Az ideiglenes helyettesítő igazolást a biztosított személy vagy a tartózkodás helye szerinti állam intézménye kérheti. |
| --- | --- |

(5)

Rendkívüli körülmények esetén korlátozott időtartamra szóló, ideiglenes helyettesítő igazolást kell kiállítani. „Rendkívüli körülmény” lehet az európai egészségbiztosítási kártya eltulajdonítása vagy elvesztése, vagy az európai egészségbiztosítási kártya kiállításához képest túl rövid határidőn belül történő elutazás. Az ideiglenes helyettesítő igazolást a biztosított személy vagy a tartózkodás helye szerinti állam intézménye kérheti.

| (6) | Az európai egészségbiztosítási kártya minden olyan ideiglenes tartózkodás esetében használható, amelynek során a biztosított személy – a tartózkodás céljától függetlenül, legyen az üdülés, szakmai tevékenység vagy tanulmányok folytatása – egészségügyi ellátást igényel. Az európai egészségbiztosítási kártya azonban nem használható, ha a külföldi tartózkodás célja kizárólag egészségügyi ellátás igénybevétele. |
| --- | --- |

(6)

Az európai egészségbiztosítási kártya minden olyan ideiglenes tartózkodás esetében használható, amelynek során a biztosított személy – a tartózkodás céljától függetlenül, legyen az üdülés, szakmai tevékenység vagy tanulmányok folytatása – egészségügyi ellátást igényel. Az európai egészségbiztosítási kártya azonban nem használható, ha a külföldi tartózkodás célja kizárólag egészségügyi ellátás igénybevétele.

| (7) | A 883/2004/EK rendelet 76. cikkével összhangban a tagállamoknak együtt kell működniük olyan eljárások bevezetése érdekében, amelyekkel elkerülhető, hogy abban az esetben, ha egy adott személy valamely tagállam részéről már nem jogosult természetbeni betegségi ellátásokra, és egy másik tagállam részéről válik természetbeni ellátásokra jogosulttá, továbbra is az első tagállam intézménye által kibocsátott európai egészségbiztosítási kártyát használja azon az időponton túl, amelytől számítva az intézmény részéről már nem jogosult ellátásokra. |
| --- | --- |

(7)

A 883/2004/EK rendelet 76. cikkével összhangban a tagállamoknak együtt kell működniük olyan eljárások bevezetése érdekében, amelyekkel elkerülhető, hogy abban az esetben, ha egy adott személy valamely tagállam részéről már nem jogosult természetbeni betegségi ellátásokra, és egy másik tagállam részéről válik természetbeni ellátásokra jogosulttá, továbbra is az első tagállam intézménye által kibocsátott európai egészségbiztosítási kártyát használja azon az időponton túl, amelytől számítva az intézmény részéről már nem jogosult ellátásokra.

| (8) | A 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet hatálybalépése előtt kibocsátott európai egészségbiztosítási kártya az azon feltüntetett lejárati időpontig marad érvényes.
  A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva, |
| --- | --- |

(8)

A 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet hatálybalépése előtt kibocsátott európai egészségbiztosítási kártya az azon feltüntetett lejárati időpontig marad érvényes.

A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Általános elvek

| 1. | Az európai egészségbiztosítási kártya az illetékes tagállamtól eltérő tagállamban tartózkodó biztosított személy és nyugdíjas, valamint családtagjaik egészségügyi okok miatt szükségessé váló természetbeni ellátásokra való jogosultságát igazolja, figyelembe véve az ellátások jellegét és a tartózkodás várható időtartamát.
  Az európai egészségbiztosítási kártya nem használható olyan helyzetben, amikor az ideiglenes tartózkodás célja orvosi kezelés. |
| --- | --- |

1.

Az európai egészségbiztosítási kártya az illetékes tagállamtól eltérő tagállamban tartózkodó biztosított személy és nyugdíjas, valamint családtagjaik egészségügyi okok miatt szükségessé váló természetbeni ellátásokra való jogosultságát igazolja, figyelembe véve az ellátások jellegét és a tartózkodás várható időtartamát.

Az európai egészségbiztosítási kártya nem használható olyan helyzetben, amikor az ideiglenes tartózkodás célja orvosi kezelés.

| 2. | Az európai egészségbiztosítási kártya a kártyabirtokos nevére kiállított egyedi kártya. |
| --- | --- |

2.

Az európai egészségbiztosítási kártya a kártyabirtokos nevére kiállított egyedi kártya.

| 3. | Az európai egészségbiztosítási kártya érvényességi időszakát a kibocsátó intézmény határozza meg. |
| --- | --- |

3.

Az európai egészségbiztosítási kártya érvényességi időszakát a kibocsátó intézmény határozza meg.

| 4. | A tartózkodás helye szerinti tagállam intézménye által érvényes európai egészségbiztosítási kártya alapján nyújtott természetbeni ellátások költségét az illetékes intézmény a hatályos rendelkezésekkel összhangban visszatéríti. Az érvényes európai egészségbiztosítási kártya olyan kártya, amelyen a feltüntetett érvényességi időszak még nem járt le.
  Az illetékes intézmény nem utasíthatja vissza az ellátások költségének visszatérítését azon az alapon, hogy az adott személy biztosítási jogviszonya az európai egészségbiztosítási kártyát kibocsátó intézménynél megszűnt, feltéve, hogy az ellátásokat a kártya vagy az ideiglenes helyettesítő igazolás tulajdonosának a kártya vagy az igazolás érvényességi idején belül nyújtották. |
| --- | --- |

4.

A tartózkodás helye szerinti tagállam intézménye által érvényes európai egészségbiztosítási kártya alapján nyújtott természetbeni ellátások költségét az illetékes intézmény a hatályos rendelkezésekkel összhangban visszatéríti. Az érvényes európai egészségbiztosítási kártya olyan kártya, amelyen a feltüntetett érvényességi időszak még nem járt le.

Az illetékes intézmény nem utasíthatja vissza az ellátások költségének visszatérítését azon az alapon, hogy az adott személy biztosítási jogviszonya az európai egészségbiztosítási kártyát kibocsátó intézménynél megszűnt, feltéve, hogy az ellátásokat a kártya vagy az ideiglenes helyettesítő igazolás tulajdonosának a kártya vagy az igazolás érvényességi idején belül nyújtották.

| 5. | Amennyiben az európai egészségbiztosítási kártya kibocsátását rendkívüli körülmények akadályozzák, az illetékes intézmény korlátozott érvényességi idejű ideiglenes helyettesítő igazolást állít ki. Az ideiglenes helyettesítő igazolást a biztosított személy vagy a tartózkodás szerinti állam intézménye kérheti. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben az európai egészségbiztosítási kártya kibocsátását rendkívüli körülmények akadályozzák, az illetékes intézmény korlátozott érvényességi idejű ideiglenes helyettesítő igazolást állít ki. Az ideiglenes helyettesítő igazolást a biztosított személy vagy a tartózkodás szerinti állam intézménye kérheti.

| 6. | Az európai egészségbiztosítási kártya és az ideiglenes helyettesítő igazolás megfelel az igazgatási bizottság határozatában megállapított tulajdonságoknak és technikai előírásoknak eleget tevő egységes mintának. |
| --- | --- |

6.

Az európai egészségbiztosítási kártya és az ideiglenes helyettesítő igazolás megfelel az igazgatási bizottság határozatában megállapított tulajdonságoknak és technikai előírásoknak eleget tevő egységes mintának.

Az európai egészségbiztosítási kártyán szereplő adatok

| 7. | Az európai egészségbiztosítási kártya a következő adatokat tartalmazza:






  — | a kártyabirtokos családi és utóneve, |
| --- | --- | --- |

7.

Az európai egészségbiztosítási kártya a következő adatokat tartalmazza:

—

a kártyabirtokos családi és utóneve,

| — | a kártyabirtokos személyes azonosító száma, vagy ha ilyen szám nem létezik, annak a biztosított személynek a száma, akitől a kártyabirtokos jogosultságai származnak, |
| --- | --- |

—

a kártyabirtokos személyes azonosító száma, vagy ha ilyen szám nem létezik, annak a biztosított személynek a száma, akitől a kártyabirtokos jogosultságai származnak,

| — | a kártyabirtokos születési ideje, |
| --- | --- |

—

a kártyabirtokos születési ideje,

| — | a kártya lejáratának napja, |
| --- | --- |

—

a kártya lejáratának napja,

| — | a kártyát kibocsátó tagállam ISO-kódja, |
| --- | --- |

—

a kártyát kibocsátó tagállam ISO-kódja,

| — | az illetékes intézmény azonosító száma és betűszava, |
| --- | --- |

—

az illetékes intézmény azonosító száma és betűszava,

| — | a kártya logikai száma. |
| --- | --- |

—

a kártya logikai száma.

Az európai egészségbiztosítási kártya használata

| 8. | Az európai egészségbiztosítási kártya minden olyan ideiglenes tartózkodással járó helyzetben használható, melynek során a biztosított személy a tartózkodás céljától függetlenül – legyen az üdülés, szakmai tevékenység vagy tanulmányok folytatása – természetbeni ellátást igényel. |
| --- | --- |

8.

Az európai egészségbiztosítási kártya minden olyan ideiglenes tartózkodással járó helyzetben használható, melynek során a biztosított személy a tartózkodás céljától függetlenül – legyen az üdülés, szakmai tevékenység vagy tanulmányok folytatása – természetbeni ellátást igényel.

| 9. | Az európai egészségbiztosítási kártya a kártyabirtokosnak a tartózkodás szerinti tagállamban az egészségügyi szempontból szükségessé váló, és valamely másik tagállambeli ideiglenes tartózkodás során nyújtott betegségi ellátásokra való jogosultságát igazolja, célja pedig annak megakadályozása, hogy a kártyabirtokos a tervezett tartózkodási időtartam vége előtt az illetékes államba vagy a lakóhely szerinti államba visszatérni kényszerüljön a szükséges gyógykezelés igénybevétele céljából.
  Az ilyen jellegű ellátásoknak az a célja, hogy lehetővé tegyék a biztosított személy számára a folyamatos – biztonságos egészségügyi feltételek melletti – tartózkodást. |
| --- | --- |

9.

Az európai egészségbiztosítási kártya a kártyabirtokosnak a tartózkodás szerinti tagállamban az egészségügyi szempontból szükségessé váló, és valamely másik tagállambeli ideiglenes tartózkodás során nyújtott betegségi ellátásokra való jogosultságát igazolja, célja pedig annak megakadályozása, hogy a kártyabirtokos a tervezett tartózkodási időtartam vége előtt az illetékes államba vagy a lakóhely szerinti államba visszatérni kényszerüljön a szükséges gyógykezelés igénybevétele céljából.

Az ilyen jellegű ellátásoknak az a célja, hogy lehetővé tegyék a biztosított személy számára a folyamatos – biztonságos egészségügyi feltételek melletti – tartózkodást.

| 10. | Az európai egészségbiztosítási kártya nem fedezi a természetbeni betegségi ellátásokat olyan helyzetekben, amikor a tartózkodás célja orvosi kezelés igénybevétele. |
| --- | --- |

10.

Az európai egészségbiztosítási kártya nem fedezi a természetbeni betegségi ellátásokat olyan helyzetekben, amikor a tartózkodás célja orvosi kezelés igénybevétele.

| 11. | Az európai egészségbiztosítási kártya garantálja, hogy a kártyabirtokos a tartózkodás szerinti tagállamban ugyanolyan bánásmódban (eljárásokban és díjtételekben) részesül, mint az adott állam betegbiztosítási rendszere által biztosított személy. |
| --- | --- |

11.

Az európai egészségbiztosítási kártya garantálja, hogy a kártyabirtokos a tartózkodás szerinti tagállamban ugyanolyan bánásmódban (eljárásokban és díjtételekben) részesül, mint az adott állam betegbiztosítási rendszere által biztosított személy.

Az európai egészségbiztosítási kártyával való visszaélés elkerülése érdekében folytatott intézményközi együttműködés

| 12. | Abban az esetben, ha egy adott személy valamely tagállam jogszabályai alapján már nem jogosult természetbeni betegségi ellátásokra, és egy másik tagállam jogszabályai alapján válik természetbeni ellátásokra jogosulttá, az érintett tagállamok intézményeinek együtt kell működniük annak elkerülése érdekében, hogy a biztosított személy az első tagállam intézménye által kibocsátott európai egészségbiztosítási kártyát továbbra is használja azon az időponton túl, amelytől számítva az adott tagállam részéről nyújtott természetbeni ellátásokra már nem jogosult. Az utóbbi állam intézménye adott esetben új európai egészségbiztosítási kártyát bocsát ki. |
| --- | --- |

12.

Abban az esetben, ha egy adott személy valamely tagállam jogszabályai alapján már nem jogosult természetbeni betegségi ellátásokra, és egy másik tagállam jogszabályai alapján válik természetbeni ellátásokra jogosulttá, az érintett tagállamok intézményeinek együtt kell működniük annak elkerülése érdekében, hogy a biztosított személy az első tagállam intézménye által kibocsátott európai egészségbiztosítási kártyát továbbra is használja azon az időponton túl, amelytől számítva az adott tagállam részéről nyújtott természetbeni ellátásokra már nem jogosult. Az utóbbi állam intézménye adott esetben új európai egészségbiztosítási kártyát bocsát ki.

| 13. | Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

13.

Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

az igazgatási bizottság elnöke

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

2

---

| 24.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 106/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 106/26

---

S2. HATÁROZAT

(2009. június 12.)

az európai egészségbiztosítási kártyára vonatkozó technikai előírásokról

(EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

2010/C 106/09

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság foglalkozik valamennyi igazgatási jellegű, illetve a 883/2004/EK rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) rendelkezéseiből eredő értelmezési kérdéssel,

tekintettel az európai egészségbiztosítási kártyáról szóló, 2009. június 12-i S1 számú igazgatási bizottsági határozatra (3),

mivel:

| (1) | Az európai egészségbiztosítási kártya alapján nyújtott természetbeni ellátások költségei elfogadásának és visszatérítésének megkönnyítése érdekében szükséges, hogy a három legfőbb érintett fél – mégpedig a biztosított személy, az egészségügyi szolgáltatók és az intézmények – nehézségek nélkül elismerjék és elfogadják az egységes mintának és egységes előírásoknak megfelelő európai egészségbiztosítási kártyát. |
| --- | --- |

(1)

Az európai egészségbiztosítási kártya alapján nyújtott természetbeni ellátások költségei elfogadásának és visszatérítésének megkönnyítése érdekében szükséges, hogy a három legfőbb érintett fél – mégpedig a biztosított személy, az egészségügyi szolgáltatók és az intézmények – nehézségek nélkül elismerjék és elfogadják az egységes mintának és egységes előírásoknak megfelelő európai egészségbiztosítási kártyát.

| (2) | Az európai egészségbiztosítási kártyán láthatóan feltüntetendő információkat a S1. határozat 7. pontja határozza meg. A látható adatokat tartalmazó európai egészségbiztosítási kártya bevezetése annak a folyamatnak az első szakasza, amelynek eredménye egy olyan elektronikus adathordozó használata lesz, amely az illetékes tagállamtól vagy a lakóhely szerinti államtól eltérő tagállamban való ideiglenes tartózkodás alatti természetbeni ellátásokra való jogosultságot igazolja. Következésképpen a tagállamok az ebben a preambulumbekezdésben említett adatokat saját döntésük szerint már a kezdeti szakaszban elektronikus adathordozóra, például mikrocsipre vagy mágneses sávra rögzíthetik. |
| --- | --- |

(2)

Az európai egészségbiztosítási kártyán láthatóan feltüntetendő információkat a S1. határozat 7. pontja határozza meg. A látható adatokat tartalmazó európai egészségbiztosítási kártya bevezetése annak a folyamatnak az első szakasza, amelynek eredménye egy olyan elektronikus adathordozó használata lesz, amely az illetékes tagállamtól vagy a lakóhely szerinti államtól eltérő tagállamban való ideiglenes tartózkodás alatti természetbeni ellátásokra való jogosultságot igazolja. Következésképpen a tagállamok az ebben a preambulumbekezdésben említett adatokat saját döntésük szerint már a kezdeti szakaszban elektronikus adathordozóra, például mikrocsipre vagy mágneses sávra rögzíthetik.

| (3) | Amennyiben az európai egészségbiztosítási kártya kibocsátását rendkívüli körülmények akadályozzák, egy egységes mintának megfelelő ideiglenes helyettesítő igazolás kiállítására kerül sor.
  A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva, |
| --- | --- |

(3)

Amennyiben az európai egészségbiztosítási kártya kibocsátását rendkívüli körülmények akadályozzák, egy egységes mintának megfelelő ideiglenes helyettesítő igazolás kiállítására kerül sor.

A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

| 1. | Az európai egészségbiztosítási kártya kialakítását és az erre vonatkozó előírásokat e határozat 1. mellékletével összhangban kell meghatározni. |
| --- | --- |

1.

Az európai egészségbiztosítási kártya kialakítását és az erre vonatkozó előírásokat e határozat 1. mellékletével összhangban kell meghatározni.

| 2. | Az ideiglenes helyettesítő igazolás mintáját e határozat 2. mellékletével összhangban kell meghatározni. |
| --- | --- |

2.

Az ideiglenes helyettesítő igazolás mintáját e határozat 2. mellékletével összhangban kell meghatározni.

| 3. | Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

3.

Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

az igazgatási bizottság elnöke

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

2

(3)  Lásd e Hivatalos Lap 23. oldalát.

3

---

I. MELLÉKLET

Az európai egészségbiztosítási kártya kialakítására vonatkozó technikai előírások

1.   BEVEZETÉS

A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság kapcsolódó határozataival összhangban az európai egészségbiztosítási kártya azoknak a „szemmel olvasható” adatoknak egy minimális készletét tartalmazza, amelyeket a biztosítás vagy a lakóhely szerinti tagállamtól eltérő tagállamban a következő célokra kell használni:

| — | A biztosított személy, az illetékes intézmény és a kártya azonosítása; |
| --- | --- |

—

A biztosított személy, az illetékes intézmény és a kártya azonosítása;

| — | Más tagállamban való ideiglenes tartózkodás során ellátás igénybevételére való jogosultság feltüntetése. |
| --- | --- |

—

Más tagállamban való ideiglenes tartózkodás során ellátás igénybevételére való jogosultság feltüntetése.

Az alábbiakban bemutatott minták az e dokumentumban meghatározott technikai előírásokon alapulnak, ám csak illusztrációs célokat szolgálnak.

Image

Image

Míg a szemmel olvasható adatok sorrendje mindkét minta esetében azonos, azaz az európai egészségbiztosítási kártya használt oldalától független, az előlap és a hátlap esetében eltérő szerkezetet határoztak meg. Ez az európai kártya előírt egységes mintája és a kártya mindkét oldalának szerkezeti eltérései közötti kompromisszum eredménye, ugyanakkor viszont a kártya elő- és hátlapjának stílusa továbbra is megegyező.

2.   NORMATÍV HIVATKOZÁSOK

| Hivatkozás | Dokumentum típusa/leírása | Kibocsátás időpontja |
| --- | --- | --- |
| ISO 3166-1 | Országok és igazgatási egységeik nevének kódjai – 1. rész: Országkódok | 1997 |
| ISO/IEC 7810 | Azonosító kártyák – Fizikai jellemzők | 1995 |
| ISO/IEC 7816 | Azonosító kártyák – Érintkezős, integrált áramkörös kártyák | |
| 1. rész: | Fizikai jellemzők |

Hivatkozás

Dokumentum típusa/leírása

Kibocsátás időpontja

ISO 3166-1

Országok és igazgatási egységeik nevének kódjai – 1. rész: Országkódok

1997

ISO/IEC 7810

Azonosító kártyák – Fizikai jellemzők

1995

ISO/IEC 7816

Azonosító kártyák – Érintkezős, integrált áramkörös kártyák

1. rész:

Fizikai jellemzők

1998

| 2. rész: | Az érintkezők méretei és elhelyezése |
| --- | --- |

2. rész:

Az érintkezők méretei és elhelyezése

1999

ISO 8859 sorozat

8 bites, egyetlen bájtos kódolt grafikus karakterkészletek

1–4. rész: Latin ábécé, 1–4. kiadás

1998

EN 1867

Géppel olvasható kártyák – Egészségügyi alkalmazások – A kibocsátóazonosítók számozási rendszere és nyilvántartása

1997

3.   ELŐÍRÁSOK

3.1.   Fogalommeghatározások

Az előlap az az oldal, amelyre a mikroprocesszort (ha van ilyen) illesztették. A hátlap az az oldal, amelyre a mágneses sávot (ha van ilyen) illesztették. Ha mikroprocesszor és mágneses sáv sincs, a kártya előlapja az az oldal, amelyen az ebben a dokumentumban felvázolt információkat feltüntetik.

3.2.   Általános felépítés

Az európai egészségbiztosítási kártya formátuma megfelel az ID-1 formátumnak (53,98 mm magas, 85,60 mm széles és 0,76 mm vastag). Ha azonban az európai egészségbiztosítási kártya nemzeti kártya hátoldalára ragasztandó matrica formáját ölti, az ID-1 szerinti vastagsági kritérium nem alkalmazandó.

3.2.1.   Európai egészségbiztosítási kártya: a kártya előlapja

A háttér a kártyaterületet függőlegesen megosztó tengely mentén két részre oszlik: baloldalon az (53 mm széles) 1. részre, jobboldalon pedig a 2. részre.

Több jelzővonal segítségével 4 helyzetmegjelölőt helyeztek el:

| — | 3 függőleges jelzővonal






  a) | a kártya bal szélétől 5 mm-re; |
| --- | --- | --- |

—

3 függőleges jelzővonal

a)

a kártya bal szélétől 5 mm-re;

| b) | a kártya bal szélétől 21,5 mm-re; |
| --- | --- |

b)

a kártya bal szélétől 21,5 mm-re;

| c) | a kártya jobb szélétől 1 mm-re, |
| --- | --- |

c)

a kártya jobb szélétől 1 mm-re,

| — | 3 vízszintes jelzővonal






  d) | a kártya felső szélétől 2 mm-re; |
| --- | --- | --- |

—

3 vízszintes jelzővonal

d)

a kártya felső szélétől 2 mm-re;

| e) | a kártya felső szélétől 17 mm-re; |
| --- | --- |

e)

a kártya felső szélétől 17 mm-re;

| f) | a kártya alsó szélétől 5 mm-re, |
| --- | --- |

f)

a kártya alsó szélétől 5 mm-re,

a)   Csip nélküli kártya

Image

b)   Csipkártya

Image

3.2.2.   Európai egészségbiztosítási kártya: a kártya hátlapja

A háttér a kártyaterületet vízszintesen két egyenlő részre osztó tengely mentén két részre oszlik. Az 1. rész a felső rész és a 2. rész az alsó rész.

Több jelzővonal segítségével 5 helyzetmegjelölőt helyeztek el:

| — | szimmetrikusan






  g) | a kártya bal szélétől 9 mm-re; |
| --- | --- | --- |

—

szimmetrikusan

g)

a kártya bal szélétől 9 mm-re;

| h) | a kártya közepén; |
| --- | --- |

h)

a kártya közepén;

| i) | a kártya jobb szélétől 9 mm-re, |
| --- | --- |

i)

a kártya jobb szélétől 9 mm-re,

| — | függőlegesen






  j) | a kártya bal szélétől 3 mm-re; |
| --- | --- | --- |

—

függőlegesen

j)

a kártya bal szélétől 3 mm-re;

| k) | a kártya jobb szélétől 3 mm-re, |
| --- | --- |

k)

a kártya jobb szélétől 3 mm-re,

| — | vízszintesen






  l) | a kártya közepén; |
| --- | --- | --- |

—

vízszintesen

l)

a kártya közepén;

| m) | a kártya felső szélétől 2 mm-re. |
| --- | --- |

m)

a kártya felső szélétől 2 mm-re.

c)   Mágneses sávval

Image

d)   Mágneses sáv nélkül

Image

3.3.   Háttér és grafikai elemek

3.3.1.   A háttér színei

A háttér színsémája a következő (1):

| — | az 1. rész lilás sötétkék (2), |
| --- | --- |

—

az 1. rész lilás sötétkék (2),

| — | a 2. rész szürkéskék árnyalatú (3), és ez a kártya közepétől annak széléig enyhén sötétedik, |
| --- | --- |

—

a 2. rész szürkéskék árnyalatú (3), és ez a kártya közepétől annak széléig enyhén sötétedik,

| — | az adatmező az egyes adatsorokhoz tartozó háttérként alkalmazandó fehér sávokból áll (lásd alább). |
| --- | --- |

—

az adatmező az egyes adatsorokhoz tartozó háttérként alkalmazandó fehér sávokból áll (lásd alább).

A 2. részen árnyalási effektus, valamint olyan adatmező használatára került sor, amely a kártya bal felső sarkából kiinduló fénnyel domború illúziót kelt.

A szabad terület ugyanolyan színű, mint a 2. rész (az árnyékolási effektus nélkül) vagy az adatmező.

3.3.2.   Európai embléma

Az európai embléma fehér színű európai csillagokból áll:

| — | Amikor a kártya előlapján szerepel, 15 mm átmérőjű, és függőlegesen van elhelyezve a „d” jelzővonal alatt, vízszintesen pedig a háttér 2. részének közepén helyezkedik el; |
| --- | --- |

—

Amikor a kártya előlapján szerepel, 15 mm átmérőjű, és függőlegesen van elhelyezve a „d” jelzővonal alatt, vízszintesen pedig a háttér 2. részének közepén helyezkedik el;

| — | Amikor a kártya hátlapján szerepel, 10 mm átmérőjű, és az „i” függőleges tengely mentén szimmetrikusan van elhelyezve, a szabad mezőhöz képest pedig középre van igazítva. |
| --- | --- |

—

Amikor a kártya hátlapján szerepel, 10 mm átmérőjű, és az „i” függőleges tengely mentén szimmetrikusan van elhelyezve, a szabad mezőhöz képest pedig középre van igazítva.

Fakultatív jelölést kell használni olyan országok esetében, amelyekben európai kártyát kell kibocsátani, de amelyek nem tagjai az Európai Uniónak.

3.3.3.   Adatmező

Az adatmező 4 mm magas és 2 mm-es sorközökkel ellátott fehér adatsávokból áll (5 sávból, ha az előlapon szerepel, és 4 sávból, ha a hátlapon szerepel).

| — | Amikor a kártya előlapján szerepel, az adatmező középen helyezkedik el a „b” és a „c” függőleges jelzővonal, valamint az „e” és az „f” vízszintes vonal között. |
| --- | --- |

—

Amikor a kártya előlapján szerepel, az adatmező középen helyezkedik el a „b” és a „c” függőleges jelzővonal, valamint az „e” és az „f” vízszintes vonal között.

| — | Amikor a kártya hátlapján szerepel, az adatmező szimmetrikusan helyezkedik el a „h” függőleges tengely mentén, valamint a „j” és a „k” függőleges jelzővonal között és az „m” vízszintes fonal fölött. |
| --- | --- |

—

Amikor a kártya hátlapján szerepel, az adatmező szimmetrikusan helyezkedik el a „h” függőleges tengely mentén, valamint a „j” és a „k” függőleges jelzővonal között és az „m” vízszintes fonal fölött.

3.3.4.   Szabad terület

A szabad terület az európai kártya hátlapján található terület, és nemzeti célokra áll rendelkezésre. Használható például aláírási sávként vagy bármely szöveg, logó vagy más jelölés megadására. E terület tartalmának azonban jogi értéke nincs, csak informatív értékkel bír.

E terület elhelyezése a következő:

| — | Amikor az európai kártyát a kártya előlapjára helyezik, a hátlap szabad terület, amelyre nem vonatkozik semmiféle előírás. |
| --- | --- |

—

Amikor az európai kártyát a kártya előlapjára helyezik, a hátlap szabad terület, amelyre nem vonatkozik semmiféle előírás.

| — | Amikor az európai kártyát egy másik kártya hátlapjára helyezik, a szabad terület, amelyre a méretein kívül egyéb előírás nem vonatkozik, továbbra is a kártya hátlapján marad hozzáférhető (10 mm magas és 52 mm széles). A szabad terület szimmetrikusan helyezkedik el a „h” függőleges tengely mentén, és a mágneses sáv és az adatmező közötti terület közepén található. A kártyakibocsátó hitelesítő aláírást tartalmazó sáv vagy szöveg elhelyezésére használhatja. |
| --- | --- |

—

Amikor az európai kártyát egy másik kártya hátlapjára helyezik, a szabad terület, amelyre a méretein kívül egyéb előírás nem vonatkozik, továbbra is a kártya hátlapján marad hozzáférhető (10 mm magas és 52 mm széles). A szabad terület szimmetrikusan helyezkedik el a „h” függőleges tengely mentén, és a mágneses sáv és az adatmező közötti terület közepén található. A kártyakibocsátó hitelesítő aláírást tartalmazó sáv vagy szöveg elhelyezésére használhatja.

| — | Mágneses sáv hiányában a szabad terület 10 mm helyett 20 mm magas. |
| --- | --- |

—

Mágneses sáv hiányában a szabad terület 10 mm helyett 20 mm magas.

3.4.   Előre meghatározott adatelemek

3.4.1.   Kártyanév

| Mezőnév | Kártyanév |
| --- | --- |
| Leírás | A kártyának a 190. igazgatási bizottsági határozat szerint eldöntött általános elnevezése. |
| Elhelyezkedés | Amikor az előlapon szerepel, a „d” vízszintes jelzővonal alatt és az „a” függőleges jelzővonaltól jobbra található.
  Amikor a hátlapon szerepel, szimmetrikusan helyezkedik el a „h” függőleges tengely mentén, és a mágneses sáv és a kártya felső széle közötti terület közepén található. |
| Értékek | Az „európai egészségbiztosítási kártya” érték az Európai Unió egyik hivatalos nyelvén van feltüntetve. |
| Formátum | Amikor az előlapon szerepel, „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs vagy normál stílusú, 7 pontos méretű betűtípus, amikor pedig a hátlapon szerepel, 6 pontos méretű, fehér színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus. |
| Hosszúság | 40 karakter |
| Megjegyzés | A kibocsátó tagállam nyelvén megadott név pontos leírása kizárólag tagállami hatáskörbe tartozik. |

Mezőnév

Kártyanév

Leírás

A kártyának a 190. igazgatási bizottsági határozat szerint eldöntött általános elnevezése.

Elhelyezkedés

Amikor az előlapon szerepel, a „d” vízszintes jelzővonal alatt és az „a” függőleges jelzővonaltól jobbra található.

Amikor a hátlapon szerepel, szimmetrikusan helyezkedik el a „h” függőleges tengely mentén, és a mágneses sáv és a kártya felső széle közötti terület közepén található.

Értékek

Az „európai egészségbiztosítási kártya” érték az Európai Unió egyik hivatalos nyelvén van feltüntetve.

Formátum

Amikor az előlapon szerepel, „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs vagy normál stílusú, 7 pontos méretű betűtípus, amikor pedig a hátlapon szerepel, 6 pontos méretű, fehér színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.

Hosszúság

40 karakter

Megjegyzés

A kibocsátó tagállam nyelvén megadott név pontos leírása kizárólag tagállami hatáskörbe tartozik.

3.4.2.   Felirat

| Mezőnév | Felirat |
| --- | --- |
| Leírás | A felirat egy adatmező jelentését azonosítja. |
| Elhelyezkedés | Minden egyes személyes adatmező tetején.
  A kártya bal oldalán lévő feliratok esetében balra zárt, és a kártya jobb oldalán lévő feliratok esetében jobbra zárt. |
| Értékek | Az értékek az Európai Unió egyik hivatalos nyelvén vannak feltüntetve, és a következőképpen vannak meghatározva (alapszövegként az angolt használva):






  1. | (a formanyomtatvány azonosítója esetében nincs felirat) |

Mezőnév

Felirat

Leírás

A felirat egy adatmező jelentését azonosítja.

Elhelyezkedés

Minden egyes személyes adatmező tetején.

A kártya bal oldalán lévő feliratok esetében balra zárt, és a kártya jobb oldalán lévő feliratok esetében jobbra zárt.

Értékek

Az értékek az Európai Unió egyik hivatalos nyelvén vannak feltüntetve, és a következőképpen vannak meghatározva (alapszövegként az angolt használva):

1.

(a formanyomtatvány azonosítója esetében nincs felirat)

| 2. | (a kibocsátó tagállam azonosító kódszáma esetében nincs felirat) |
| --- | --- |

2.

(a kibocsátó tagállam azonosító kódszáma esetében nincs felirat)

| 3. | Családi név |
| --- | --- |

3.

Családi név

| 4. | Utónevek |
| --- | --- |

4.

Utónevek

| 5. | Születési idő |
| --- | --- |

5.

Születési idő

| 6. | Személyi azonosító szám |
| --- | --- |

6.

Személyi azonosító szám

| 7. | Az intézmény azonosító száma |
| --- | --- |

7.

Az intézmény azonosító száma

| 8. | A kártya azonosító száma |
| --- | --- |

8.

A kártya azonosító száma

| 9. | A lejárat időpontja |
| --- | --- |

9.

A lejárat időpontja

Formátum

„Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 5 pontos méretű, fehér színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.

Sorköz: 2 pont + a karakterméret.

Hosszúság

A fent megállapított egyes értékek által megkövetelt hosszúság.

Megjegyzés

Mindegyik feliratot egyértelműen egy szám azonosít, annak érdekében, hogy a különböző nyelvű kártyákat egymás fölé lehessen helyezni.

A kibocsátó tagállam nyelvén megadott feliratértékek pontos szövegezése kizárólag tagállami hatáskörbe tartozik.

3.4.3.   Kibocsátó állam

| Mezőnév | Kibocsátó állam azonosító száma |
| --- | --- |
| Leírás | A kártya kibocsátója szerinti állam azonosító kódja. |
| Elhelyezkedés | 2. mező: az európai jelölésen belül középen helyezkedik el egy 4 mm magas és 4 mm széles fehér négyzet közepén. |
| Értékek | A kétszámjegyű ISO-országkód (ISO 3166-1) |
| Formátum | „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus. |
| Hosszúság | 2 karakter. |
| Megjegyzés | A „GB” helyett az „UK” kódot, az Egyesült Királyság standard ISO-kódját kell használni.
  Minden egyes tagállamhoz egy kódot kell használni. |

Mezőnév

Kibocsátó állam azonosító száma

Leírás

A kártya kibocsátója szerinti állam azonosító kódja.

Elhelyezkedés

2. mező: az európai jelölésen belül középen helyezkedik el egy 4 mm magas és 4 mm széles fehér négyzet közepén.

Értékek

A kétszámjegyű ISO-országkód (ISO 3166-1)

Formátum

„Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.

Hosszúság

2 karakter.

Megjegyzés

A „GB” helyett az „UK” kódot, az Egyesült Királyság standard ISO-kódját kell használni.

Minden egyes tagállamhoz egy kódot kell használni.

3.5.   Személyes adatelemek

A személyes adatelemek a következő közös jellemzőkkel rendelkeznek:

| — | A karakterkészlet (1–4. latin karakterkészlet [ISO 8859 1–4] tekintetében megfelelnek az EN 1387 szabványnak. |
| --- | --- |

—

A karakterkészlet (1–4. latin karakterkészlet [ISO 8859 1–4] tekintetében megfelelnek az EN 1387 szabványnak.

| — | Ha korlátozott számú karakterhely miatt elemek rövidítésére van szükség, azt ponttal kell jelölni. |
| --- | --- |

—

Ha korlátozott számú karakterhely miatt elemek rövidítésére van szükség, azt ponttal kell jelölni.

Az adatok megjelenítése lézer- vagy hőnyomtatással, gravírozással, de nem dombornyomással történik.

Az egyes adatelemeket az alábbi sémáknak megfelelően kell az adatmezőben elhelyezni.

Image

Image

3.5.1.   Üres szóköz (korábbi formanyomtatvány-azonosító)

| Mezőnév | Üres szóköz |
| --- | --- |
| Leírás | |
| Elhelyezkedés | 1. mező:






  — | Amikor az előlapon szerepel, a „d” vízszintes jelzővonal alatt, és a „c” függőleges jelzővonaltól balra található. |

Mezőnév

Üres szóköz

Leírás

Elhelyezkedés

1. mező:

—

Amikor az előlapon szerepel, a „d” vízszintes jelzővonal alatt, és a „c” függőleges jelzővonaltól balra található.

| — | Amikor a hátlapon szerepel, a „g” függőleges tengely mentén szimmetrikusan helyezkedik el, és a szabad területhez képest középre van igazítva. |
| --- | --- |

—

Amikor a hátlapon szerepel, a „g” függőleges tengely mentén szimmetrikusan helyezkedik el, és a szabad területhez képest középre van igazítva.

Mindkét esetben egy 4 mm magas és 10 mm széles téglalapon belül helyezkedik el.

3.5.2.   A kártyabirtokosra vonatkozó adatelemek

Emlékeztetni kell arra, hogy a kártyabirtokos nem feltétlenül a biztosított személy, hanem a kedvezményezett, mivel a kártya személyhez kötött.

| Mezőnév | A kártyabirtokos neve |
| --- | --- |
| Leírás | A kártyabirtokos kibocsátó tagállamban használtak szerinti családi neve |
| Elhelyezkedés | 3. mező |
| Értékek | — |
| Formátum | „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.
  A bal szélre van igazítva.
  Sorköz: 3 pont + a karakterméret |
| Hosszúság | Legfeljebb 40 karakter. |
| Megjegyzés | A családi nevet tartalmazó mező tartalmazhat címeket, előtagot, illetve bármely más névkiegészítőt vagy előtagot. |

Mezőnév

A kártyabirtokos neve

Leírás

A kártyabirtokos kibocsátó tagállamban használtak szerinti családi neve

Elhelyezkedés

3. mező

Értékek

—

Formátum

„Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.

A bal szélre van igazítva.

Sorköz: 3 pont + a karakterméret

Hosszúság

Legfeljebb 40 karakter.

Megjegyzés

A családi nevet tartalmazó mező tartalmazhat címeket, előtagot, illetve bármely más névkiegészítőt vagy előtagot.

| Mezőnév | A kártyabirtokos utóneve(i) vagy köztes neve(i) |
| --- | --- |
| Leírás | A kártyabirtokos kibocsátó tagállamban használtak szerinti utó- (és köztes) neve(i). |
| Elhelyezkedés | 4. mező |
| Értékek | — |
| Formátum | „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.
  A bal oldalra igazítva.
  Sorköz: 3 pont + a karakterméret |
| Hosszúság | Legfeljebb 35 karakter. |
| Megjegyzés | Az utónevet tartalmazó mező tartalmazhat kezdőbetű(ke)t. |

Mezőnév

A kártyabirtokos utóneve(i) vagy köztes neve(i)

Leírás

A kártyabirtokos kibocsátó tagállamban használtak szerinti utó- (és köztes) neve(i).

Elhelyezkedés

4. mező

Értékek

—

Formátum

„Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.

A bal oldalra igazítva.

Sorköz: 3 pont + a karakterméret

Hosszúság

Legfeljebb 35 karakter.

Megjegyzés

Az utónevet tartalmazó mező tartalmazhat kezdőbetű(ke)t.

| Mezőnév | Születési idő |
| --- | --- |
| Leírás | A kártyabirtokos kibocsátó tagállamban használtak szerinti születési ideje |
| Elhelyezkedés | 5. mező |
| Értékek | NN/HH/ÉÉÉÉ, ahol N a napot, H a hónapot, É pedig az évet jelöli. |
| Formátum | „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.
  Bal szélre van igazítva, amikor a kártya előlapján szerepel, de amikor a hátlapon szerepel, jobbra van igazítva.
  Sorköz: 3 pont + a karakterméret |
| Hosszúság | 10 karakter, beleértve az egyes csoportok közötti dőltvonalat is. |
| Megjegyzés | — |

Mezőnév

Születési idő

Leírás

A kártyabirtokos kibocsátó tagállamban használtak szerinti születési ideje

Elhelyezkedés

5. mező

Értékek

NN/HH/ÉÉÉÉ, ahol N a napot, H a hónapot, É pedig az évet jelöli.

Formátum

„Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.

Bal szélre van igazítva, amikor a kártya előlapján szerepel, de amikor a hátlapon szerepel, jobbra van igazítva.

Sorköz: 3 pont + a karakterméret

Hosszúság

10 karakter, beleértve az egyes csoportok közötti dőltvonalat is.

Megjegyzés

—

| Mezőnév | A kártyabirtokos személyi azonosító száma |
| --- | --- |
| Leírás | A kibocsátó tagállam által használt személyi azonosító szám. |
| Elhelyezkedés | 6. mező |
| Értékek | Lásd az alkalmazandó személyi azonosító számot. |
| Formátum | „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.
  A jobb szélre van igazítva, amikor a kártya előlapján szerepel, de amikor a hátlapon szerepel, balra van igazítva.
  Sorköz: 3 pont + a karakterméret. |
| Hosszúság | Legfeljebb 20 karakter az azonosító kód esetében. |
| Megjegyzés | A kártyabirtokos személyi azonosító száma, illetve amikor nem létezik ilyen szám, annak a biztosított személynek a száma, akitől a kártyabirtokosi jogok származnak.
  Személyes jellemzők – például nem, családtagi jogállás – nem rendelhetők a kártyán erre kijelölt mezőhöz. Ezek azonban belefoglalhatók a személyi azonosító számba. |

Mezőnév

A kártyabirtokos személyi azonosító száma

Leírás

A kibocsátó tagállam által használt személyi azonosító szám.

Elhelyezkedés

6. mező

Értékek

Lásd az alkalmazandó személyi azonosító számot.

Formátum

„Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.

A jobb szélre van igazítva, amikor a kártya előlapján szerepel, de amikor a hátlapon szerepel, balra van igazítva.

Sorköz: 3 pont + a karakterméret.

Hosszúság

Legfeljebb 20 karakter az azonosító kód esetében.

Megjegyzés

A kártyabirtokos személyi azonosító száma, illetve amikor nem létezik ilyen szám, annak a biztosított személynek a száma, akitől a kártyabirtokosi jogok származnak.

Személyes jellemzők – például nem, családtagi jogállás – nem rendelhetők a kártyán erre kijelölt mezőhöz. Ezek azonban belefoglalhatók a személyi azonosító számba.

3.5.3.   Az illetékes intézményre vonatkozó adatelemek

| Mezőnév | Az intézmény neve |
| --- | --- |
| Leírás | Az „intézmény” az illetékes biztosítási intézmény. |
| Elhelyezkedés | 7. mező, 1. rész |
| Értékek | A teljes név helyett az intézmény betűszava szerepel. |
| Formátum | „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.
  A 7. mező a jobb szélre van igazítva, az 1. rész pedig a 2. résztől jobbra.
  Sorköz: 3 pont + a karakterméret. |
| Hosszúság | Legfeljebb 15 karakter.
  Az 1. részt a 2. résztől két szóköz és egy kötőjel választja el.
  Ennek a résznek a hosszúsága bővíthető, feltéve, hogy a 2. rész hosszúsága csökkenthető. |
| Megjegyzés | Az intézmény azonosító kódjában (7. mező, 2. rész) felmerülő esetleges adatdigitalizálási probléma megállapítására és ezáltal az intézmény azonosító száma minőség-ellenőrzésének biztosítására szolgáló eszközként betűszó szerepel.
  Az intézmény teljes neve az intézmény betűszava vagy azonosító kódja alapján, például az interneten elérhető online eszköz révén szerepel.
  A betűszóban a pont használatát mellőzni kell. |

Mezőnév

Az intézmény neve

Leírás

Az „intézmény” az illetékes biztosítási intézmény.

Elhelyezkedés

7. mező, 1. rész

Értékek

A teljes név helyett az intézmény betűszava szerepel.

Formátum

„Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.

A 7. mező a jobb szélre van igazítva, az 1. rész pedig a 2. résztől jobbra.

Sorköz: 3 pont + a karakterméret.

Hosszúság

Legfeljebb 15 karakter.

Az 1. részt a 2. résztől két szóköz és egy kötőjel választja el.

Ennek a résznek a hosszúsága bővíthető, feltéve, hogy a 2. rész hosszúsága csökkenthető.

Megjegyzés

Az intézmény azonosító kódjában (7. mező, 2. rész) felmerülő esetleges adatdigitalizálási probléma megállapítására és ezáltal az intézmény azonosító száma minőség-ellenőrzésének biztosítására szolgáló eszközként betűszó szerepel.

Az intézmény teljes neve az intézmény betűszava vagy azonosító kódja alapján, például az interneten elérhető online eszköz révén szerepel.

A betűszóban a pont használatát mellőzni kell.

| Mezőnév | Az intézmény azonosító száma |
| --- | --- |
| Leírás | Az „intézmény”-nek, azaz az illetékes biztosítási intézménynek nemzeti szinten kiosztott azonosító kód. |
| Elhelyezkedés | 7. mező, 2. rész |
| Értékek | Lásd az illetékes intézmények nemzeti kódlistáját. |
| Formátum | „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.
  A 7. mező a jobb szélre van igazítva, a 2. rész pedig az 1. résztől jobbra.
  Sorköz: 3 pont + a karakterméret. |
| Hosszúság | 4–10 karakter. |
| Megjegyzés | Az intézménnyel való kommunikációhoz esetlegesen szükséges kiegészítő, naprakész és korábbi információk egy tudásközponteszköznek köszönhetően az interneten keresztül rendelkezésre bocsáthatók.
  Az illetékes intézmény eltérhet a kapcsolattartó szervtől vagy a határokon átnyúló visszatérítésért felelős szervezettől, valamint az európai egészségbiztosítási kártyát technikai kibocsátásáért felelős szervezettől. Ezt az információt egy tudásközponteszköznek köszönhetően az interneten is hozzáférhetővé lehet tenni. |

Mezőnév

Az intézmény azonosító száma

Leírás

Az „intézmény”-nek, azaz az illetékes biztosítási intézménynek nemzeti szinten kiosztott azonosító kód.

Elhelyezkedés

7. mező, 2. rész

Értékek

Lásd az illetékes intézmények nemzeti kódlistáját.

Formátum

„Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.

A 7. mező a jobb szélre van igazítva, a 2. rész pedig az 1. résztől jobbra.

Sorköz: 3 pont + a karakterméret.

Hosszúság

4–10 karakter.

Megjegyzés

Az intézménnyel való kommunikációhoz esetlegesen szükséges kiegészítő, naprakész és korábbi információk egy tudásközponteszköznek köszönhetően az interneten keresztül rendelkezésre bocsáthatók.

Az illetékes intézmény eltérhet a kapcsolattartó szervtől vagy a határokon átnyúló visszatérítésért felelős szervezettől, valamint az európai egészségbiztosítási kártyát technikai kibocsátásáért felelős szervezettől. Ezt az információt egy tudásközponteszköznek köszönhetően az interneten is hozzáférhetővé lehet tenni.

3.5.4.   Kártyával kapcsolatos adatelemek

| Mezőnév | A kártya logikai azonosító száma |
| --- | --- |
| Leírás | A kártya egyedi azonosítását célzó és a kártyakibocsátó által minden egyes kártyabirtokoshoz rendelt egyéni logikai szám. Két részből: a kibocsátó azonosító számából és a kártya sorozatszámából áll. |
| Elhelyezkedés | 8. mező |
| Értékek | Az első 10 karakter az 1997. évi EN 1867 szabványnak megfelelően a kártyakibocsátót azonosítja.
  Az utolsó 10 számjegy az egyedi sorozatszám. |
| Formátum | „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.
  Sorköz: 3 pont + a karakterméret. |
| Hosszúság | 20 karakter (a kezdő számjegy 0 a kártya egyedi azonosító számához használt 10 számjegyben szükségesnek megfelelően). |
| Megjegyzés | A kibocsátó azonosító számának kiosztásához az EN 1867 szabványban meghatározott hivatalos eljárás helyett ad hoc regisztrációs eljárás alkalmazható azokban a tagállamokban, amelyek elektronikus alkotóelem nélküli biztosítási kártyákat bocsátanak ki.
  Ennek a logikai kártyaazonosítónak lehetővé kell tennie, hogy a kártya információtartalma összevethető legyen az ugyanazon logikai szám esetében a kibocsátó szervezet birtokában lévő információkkal, például a csalás kockázatának csökkentése érdekében, vagy a kártyán szereplő információk visszatérítési célokra történő feldolgozása során felmerülő adatbeviteli hibák feltárása érdekében. |

Mezőnév

A kártya logikai azonosító száma

Leírás

A kártya egyedi azonosítását célzó és a kártyakibocsátó által minden egyes kártyabirtokoshoz rendelt egyéni logikai szám. Két részből: a kibocsátó azonosító számából és a kártya sorozatszámából áll.

Elhelyezkedés

8. mező

Értékek

Az első 10 karakter az 1997. évi EN 1867 szabványnak megfelelően a kártyakibocsátót azonosítja.

Az utolsó 10 számjegy az egyedi sorozatszám.

Formátum

„Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.

Sorköz: 3 pont + a karakterméret.

Hosszúság

20 karakter (a kezdő számjegy 0 a kártya egyedi azonosító számához használt 10 számjegyben szükségesnek megfelelően).

Megjegyzés

A kibocsátó azonosító számának kiosztásához az EN 1867 szabványban meghatározott hivatalos eljárás helyett ad hoc regisztrációs eljárás alkalmazható azokban a tagállamokban, amelyek elektronikus alkotóelem nélküli biztosítási kártyákat bocsátanak ki.

Ennek a logikai kártyaazonosítónak lehetővé kell tennie, hogy a kártya információtartalma összevethető legyen az ugyanazon logikai szám esetében a kibocsátó szervezet birtokában lévő információkkal, például a csalás kockázatának csökkentése érdekében, vagy a kártyán szereplő információk visszatérítési célokra történő feldolgozása során felmerülő adatbeviteli hibák feltárása érdekében.

| Mezőnév | Lejárat napja |
| --- | --- |
| Leírás | A biztosító tagállamtól eltérő tagállambeli ideiglenes tartózkodás során egészségügyi ellátás igénybevételére való jogosultság zárónapja. |
| Elhelyezkedés | 9. mező |
| Értékek | NN/HH/ÉÉÉÉ, ahol N a napot, H a hónapot, É pedig az évet jelöli. |
| Formátum | „Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.
  A jobb szélre van igazítva.
  Sorköz: 3 pont + a karakterméret. |
| Hosszúság | 10 karakter, beleértve az egyes csoportok közötti dőlt vonalat is. |
| Megjegyzés | Egy-egy tagállam jogosult a kártya érvényességi időtartamán belül nyújtott egészségügyi ellátási költségek visszatérítését igényelni, bár a jogosultsági időszak eltérhet a kártya érvényességi időtartamától. |

Mezőnév

Lejárat napja

Leírás

A biztosító tagállamtól eltérő tagállambeli ideiglenes tartózkodás során egészségügyi ellátás igénybevételére való jogosultság zárónapja.

Elhelyezkedés

9. mező

Értékek

NN/HH/ÉÉÉÉ, ahol N a napot, H a hónapot, É pedig az évet jelöli.

Formátum

„Verdana True Type” vagy azzal egyenértékű, nagybetűs és normál stílusú, 7 pontos méretű, fekete színű, a normál méret 90 %-ára zsugorított karakterszélességű, valamint „normál” karakterpozíciójú és térközű betűtípus.

A jobb szélre van igazítva.

Sorköz: 3 pont + a karakterméret.

Hosszúság

10 karakter, beleértve az egyes csoportok közötti dőlt vonalat is.

Megjegyzés

Egy-egy tagállam jogosult a kártya érvényességi időtartamán belül nyújtott egészségügyi ellátási költségek visszatérítését igényelni, bár a jogosultsági időszak eltérhet a kártya érvényességi időtartamától.

3.6.   Biztonsági követelmények

Valamennyi biztonsági intézkedés továbbra is a kártyakibocsátó teljes felelőssége, mivel helyzetéből adódóan leginkább ez utóbbi képes a fenyegetések értékelésére és a megfelelő ellenintézkedések végrehajtására.

A nemzeti kártya hátlapjára helyezett európai kártyára a nemzeti kártyára alkalmazott valamennyi biztonsági intézkedés érvényes. Kiegészítő biztonsági intézkedésként azonban javasolt, hogy egyes adatok a kártya mindkét oldalán ugyanazon értékekkel rendelkezzenek.

Amennyiben a fent meghatározottaktól eltérő elemeket is kötelező biztonsági intézkedésnek tekintenek (például a kártyabirtokos arcképe), azokat a kártya másik oldalán helyezik el.

---

(1)  A színséma technikai adatai az igazgatási bizottság titkárságához benyújtott kérésre hozzáférhetőek. A részleteket a nyomdászati szakágazatbeli legjobb gyakorlatok szerint a megfelelő formátumban biztosítják (pl. Quark Xpress állományként. A színséma 4 CMYK-színből áll, és minden kép TIFF formátumú).

(2)  Ehhez a színhez a CMYK-referenciák: C78 M65 Y21 K7.

(3)  A szürkéhez tartozó CMYK-referencia C33 M21 Y13 K1, a kékhez tartozó pedig C64 M46 Y16 K2.

---

II. MELLÉKLET

Az európai egészségbiztosítási kártyát pótló ideiglenes helyettesítő igazolás mintája

1.   BEVEZETÉS

Az ideiglenes helyettesítő igazolás (a továbbiakban: az igazolás) a biztosított személy részére csak kérésre és az európai kártya helyettesítőjeként biztosítható.

Az igazolás formátuma valamennyi tagállamban azonos, és ugyanabban a sorrendben tartalmazza ugyanazokat az adatokat, mint az európai kártya (1–9. mező), valamint az igazolás eredetét és érvényességét tanúsító adatokat (a–d mező).

2.   IGAZOLÁSMINTA

Lásd a következő oldalt.

Image

---

| 24.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 106/40 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 106/40

---

S3. HATÁROZAT

(2009. június 12.)

a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikke (1) bekezdésének és 27. cikke (1) bekezdésének, valamint a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikke A) pontja (3) bekezdésének hatálya alá tartozó ellátások meghatározásáról

(EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

2010/C 106/10

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság foglalkozik valamennyi igazgatási jellegű, illetve a 883/2004/EK rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) rendelkezéseiből eredő értelmezési kérdéssel,

tekintettel a 883/2004/EK rendeletnek az illetékes tagállamtól eltérő tagállamban való ideiglenes tartózkodás alatti természetbeni ellátásokról szóló 19. és 27. cikkére,

tekintettel a 987/2009/EK rendelet 25. cikke A) pontjának (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 883/2004/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdése és 27. cikkének (1) bekezdése szerint az illetékes tagállamtól eltérő tagállamban ideiglenesen tartózkodó biztosított személy a tartózkodása alatt, orvosi okokból szükségessé váló természetbeni ellátásokra jogosult, figyelembe véve az ellátások jellegét és a tartózkodás várható időtartamát. |
| --- | --- |

(1)

A 883/2004/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdése és 27. cikkének (1) bekezdése szerint az illetékes tagállamtól eltérő tagállamban ideiglenesen tartózkodó biztosított személy a tartózkodása alatt, orvosi okokból szükségessé váló természetbeni ellátásokra jogosult, figyelembe véve az ellátások jellegét és a tartózkodás várható időtartamát.

| (2) | A 987/2009/EK rendelet 25. cikke A) pontjának (3) bekezdése szerint a 883/2004/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében említett ellátások azokat az orvosi okokból szükségessé váló természetbeni ellátásokat jelentik, amelyeket a tartózkodási hely szerinti tagállamban, ennek jogszabályai alapján nyújtanak annak érdekében, hogy a biztosított a szükséges gyógykezelés céljából ne kényszerüljön tervezett tartózkodásának vége előtt visszatérni az illetékes tagállamba. |
| --- | --- |

(2)

A 987/2009/EK rendelet 25. cikke A) pontjának (3) bekezdése szerint a 883/2004/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében említett ellátások azokat az orvosi okokból szükségessé váló természetbeni ellátásokat jelentik, amelyeket a tartózkodási hely szerinti tagállamban, ennek jogszabályai alapján nyújtanak annak érdekében, hogy a biztosított a szükséges gyógykezelés céljából ne kényszerüljön tervezett tartózkodásának vége előtt visszatérni az illetékes tagállamba.

| (3) | A 987/2009/EK rendelet 25. cikke A) pontjának (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a krónikus, illetve a meglévő betegségekkel összefüggésben nyújtott valamennyi természetbeni ellátás e rendelkezés hatálya alá tartozik. A Bíróság úgy határozott (3), hogy a „szükséges gyógykezelés” fogalma nem értelmezhető olyan módon, hogy az említett jogosultság csak abban az esetben áll fenn, ha az igénybe vett ellátásra váratlan betegség miatt van szükség. Különösen az a körülmény, hogy az ellátás, amely azért vált szükségessé, mert a biztosított egészségi állapota egy másik tagállamban való ideiglenes tartózkodása alatt megváltozott, esetleg egy már meglévő és a biztosított számára ismert betegséggel, például krónikus megbetegedéssel függ össze, önmagában nem lehet akadálya annak, hogy az érintett személy hivatkozhasson [ezekre a] rendelkezésekre. |
| --- | --- |

(3)

A 987/2009/EK rendelet 25. cikke A) pontjának (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a krónikus, illetve a meglévő betegségekkel összefüggésben nyújtott valamennyi természetbeni ellátás e rendelkezés hatálya alá tartozik. A Bíróság úgy határozott (3), hogy a „szükséges gyógykezelés” fogalma nem értelmezhető olyan módon, hogy az említett jogosultság csak abban az esetben áll fenn, ha az igénybe vett ellátásra váratlan betegség miatt van szükség. Különösen az a körülmény, hogy az ellátás, amely azért vált szükségessé, mert a biztosított egészségi állapota egy másik tagállamban való ideiglenes tartózkodása alatt megváltozott, esetleg egy már meglévő és a biztosított számára ismert betegséggel, például krónikus megbetegedéssel függ össze, önmagában nem lehet akadálya annak, hogy az érintett személy hivatkozhasson [ezekre a] rendelkezésekre.

| (4) | A 987/2009/EK rendelet 25. cikke A) pontjának (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a terhességgel és a szüléssel összefüggésben nyújtott valamennyi természetbeni ellátás e rendelkezés hatálya alá tartozik. Ez a rendelkezés azonban nem vonatkozik arra az esetre, amikor az ideiglenes külföldi tartózkodásra szülés céljából kerül sor. |
| --- | --- |

(4)

A 987/2009/EK rendelet 25. cikke A) pontjának (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a terhességgel és a szüléssel összefüggésben nyújtott valamennyi természetbeni ellátás e rendelkezés hatálya alá tartozik. Ez a rendelkezés azonban nem vonatkozik arra az esetre, amikor az ideiglenes külföldi tartózkodásra szülés céljából kerül sor.

| (5) | A 883/2004/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében az igazgatási bizottság utasítást kap arra, hogy meghatározza azon természetbeni ellátások jegyzékét, amelyeknek egy másik tagállamban való tartózkodás során történő biztosítása érdekében, gyakorlati okokból, az érintett személy és az ellátást nyújtó intézmény előzetes megállapodása szükséges. |
| --- | --- |

(5)

A 883/2004/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdése értelmében az igazgatási bizottság utasítást kap arra, hogy meghatározza azon természetbeni ellátások jegyzékét, amelyeknek egy másik tagállamban való tartózkodás során történő biztosítása érdekében, gyakorlati okokból, az érintett személy és az ellátást nyújtó intézmény előzetes megállapodása szükséges.

| (6) | A 883/2004/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdésében előírt előzetes megállapodás célja a biztosított személy számára egy másik tagállamban való tartózkodás során szükséges gyógykezelés folyamatosságának garantálása. |
| --- | --- |

(6)

A 883/2004/EK rendelet 19. cikkének (2) bekezdésében előírt előzetes megállapodás célja a biztosított személy számára egy másik tagállamban való tartózkodás során szükséges gyógykezelés folyamatosságának garantálása.

| (7) | E célkitűzés fényében a beteg és a másik tagállamban ellátást nyújtó létesítmény közötti előzetes megállapodást szükségessé tevő természetbeni ellátások meghatározásának elengedhetetlen kritériuma az orvosi kezelés létfontosságú jellege, valamint az a tény, hogy ez a kezelés csak szakorvosi létesítményekben és/vagy szakszemélyzet részéről és/vagy speciális berendezések révén férhető hozzá. Az e kritériumokon alapuló nem kimerítő jegyzéket e határozat melléklete tartalmazza.
  A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva, |
| --- | --- |

(7)

E célkitűzés fényében a beteg és a másik tagállamban ellátást nyújtó létesítmény közötti előzetes megállapodást szükségessé tevő természetbeni ellátások meghatározásának elengedhetetlen kritériuma az orvosi kezelés létfontosságú jellege, valamint az a tény, hogy ez a kezelés csak szakorvosi létesítményekben és/vagy szakszemélyzet részéről és/vagy speciális berendezések révén férhető hozzá. Az e kritériumokon alapuló nem kimerítő jegyzéket e határozat melléklete tartalmazza.

A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

| 1. | A 883/2004/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdése és 27. cikkének (1) bekezdése, valamint a 987/2009/EK rendelet 25. cikke A) pontjának (3) bekezdése alapján nyújtandó természetbeni ellátások a krónikus vagy a meglévő betegségekkel, valamint a terhességgel és a szüléssel összefüggésben nyújtott ellátásokat foglalják magukban. |
| --- | --- |

1.

A 883/2004/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdése és 27. cikkének (1) bekezdése, valamint a 987/2009/EK rendelet 25. cikke A) pontjának (3) bekezdése alapján nyújtandó természetbeni ellátások a krónikus vagy a meglévő betegségekkel, valamint a terhességgel és a szüléssel összefüggésben nyújtott ellátásokat foglalják magukban.

| 2. | A természetbeni ellátások, azon belül a krónikus vagy a meglévő betegségekkel vagy a szüléssel összefüggésben nyújtott természetbeni ellátások nem tartoznak e rendelkezések hatálya alá, ha a másik tagállamban való tartózkodás célja e kezelések igénybevétele. |
| --- | --- |

2.

A természetbeni ellátások, azon belül a krónikus vagy a meglévő betegségekkel vagy a szüléssel összefüggésben nyújtott természetbeni ellátások nem tartoznak e rendelkezések hatálya alá, ha a másik tagállamban való tartózkodás célja e kezelések igénybevétele.

| 3. | Bármely olyan létfontosságú orvosi kezelésnek, amely csak szakorvosi egységben és/vagy szakszemélyzet számára és/vagy speciális berendezések révén férhető hozzá, általában a biztosított személy és a kezelést nyújtó egység közötti előzetes megállapodás tárgyát kell képeznie, annak biztosítása érdekében, hogy a kezelés a biztosított személy illetékes tagállamtól vagy lakóhely szerinti tagállamtól eltérő tagállambeli tartózkodása során hozzáférhető legyen.
  Az e kritériumoknak megfelelő kezelések nem kimerítő jegyzékét a határozat melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

3.

Bármely olyan létfontosságú orvosi kezelésnek, amely csak szakorvosi egységben és/vagy szakszemélyzet számára és/vagy speciális berendezések révén férhető hozzá, általában a biztosított személy és a kezelést nyújtó egység közötti előzetes megállapodás tárgyát kell képeznie, annak biztosítása érdekében, hogy a kezelés a biztosított személy illetékes tagállamtól vagy lakóhely szerinti tagállamtól eltérő tagállambeli tartózkodása során hozzáférhető legyen.

Az e kritériumoknak megfelelő kezelések nem kimerítő jegyzékét a határozat melléklete tartalmazza.

| 4. | Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

4.

Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

az igazgatási bizottság elnöke

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

2

(3)  A C-326/00. sz. Ioannidis-ügyben 2003. február 25-én hozott ítélet.

3

---

MELLÉKLET

| — | vesedialízis |
| --- | --- |

—

vesedialízis

| — | oxigénterápia |
| --- | --- |

—

oxigénterápia

| — | speciális asztmakezelés |
| --- | --- |

—

speciális asztmakezelés

| — | szívultrahang-vizsgálat krónikus autoimmun betegségek esetén |
| --- | --- |

—

szívultrahang-vizsgálat krónikus autoimmun betegségek esetén

| — | kemoterápia |
| --- | --- |

—

kemoterápia

---

| 24.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 106/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 106/42

---

U1. HATÁROZAT

(2009. június 12.)

a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az eltartott családtagok számára tekintettel nyújtott munkanélküli ellátás emelésére vonatkozó 54. cikke (3) bekezdéséről

(EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

2010/C 106/11

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság foglalkozik valamennyi igazgatási jellegű, illetve a 883/2004/EK rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) rendelkezéseiből eredő értelmezési kérdéssel,

tekintettel a 987/2009/EK rendelet 54. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 987/2009/EK rendelet 54. cikkének (3) bekezdése értelmében amennyiben valamely tagállam jogszabályai szerint a munkanélküli ellátás összege a családtagok számától is függ, az illetékes intézmény az ellátás kiszámításakor az illetékes intézmény szerinti tagállamtól eltérő tagállam területén lakó családtagokat is figyelembe veszi. |
| --- | --- |

(1)

A 987/2009/EK rendelet 54. cikkének (3) bekezdése értelmében amennyiben valamely tagállam jogszabályai szerint a munkanélküli ellátás összege a családtagok számától is függ, az illetékes intézmény az ellátás kiszámításakor az illetékes intézmény szerinti tagállamtól eltérő tagállam területén lakó családtagokat is figyelembe veszi.

| (2) | Az említett rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az intézmények haladéktalanul rendelkezésre bocsátanak vagy megosztanak minden olyan adatot, amely azon személyek jogainak és kötelezettségeinek megállapításához és meghatározásához szükséges, akikre a 883/2004/EK rendeletet alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(2)

Az említett rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az intézmények haladéktalanul rendelkezésre bocsátanak vagy megosztanak minden olyan adatot, amely azon személyek jogainak és kötelezettségeinek megállapításához és meghatározásához szükséges, akikre a 883/2004/EK rendeletet alkalmazni kell.

| (3) | A 987/2009/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében előírt dokumentumok és strukturált elektronikus dokumentumok az érintett személy jogainak bizonyítására szolgáló eszközök, de az ilyen jogoknak nem feltétele az említett dokumentumok kibocsátása. |
| --- | --- |

(3)

A 987/2009/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében előírt dokumentumok és strukturált elektronikus dokumentumok az érintett személy jogainak bizonyítására szolgáló eszközök, de az ilyen jogoknak nem feltétele az említett dokumentumok kibocsátása.

| (4) | Az illetékes intézmény helye szerinti tagállamtól eltérő tagállam területén lakó családtagokra vonatkozó dokumentumok csak annak a munkanélküliségi időszaknak a kezdetét követően továbbíthatók, amelyre az ellátás folyósítandó. |
| --- | --- |

(4)

Az illetékes intézmény helye szerinti tagállamtól eltérő tagállam területén lakó családtagokra vonatkozó dokumentumok csak annak a munkanélküliségi időszaknak a kezdetét követően továbbíthatók, amelyre az ellátás folyósítandó.

| (5) | A családtagoknak folyósítandó munkanélküli ellátások emelésével összefüggő hátralékos kifizetéseket az illetékes intézmény helye szerinti tagállam területétől eltérő tagállamban lakó családtagokra vonatkozó információk benyújtásának napját megelőző időszakra vonatkozóan kell teljesíteni, feltéve, hogy az említett személyek már az ellátás folyósítása szerinti munkanélküliségi időszaknak a kezdete előtt a munkanélküli személy eltartott családtagjai voltak.
  A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva, |
| --- | --- |

(5)

A családtagoknak folyósítandó munkanélküli ellátások emelésével összefüggő hátralékos kifizetéseket az illetékes intézmény helye szerinti tagállam területétől eltérő tagállamban lakó családtagokra vonatkozó információk benyújtásának napját megelőző időszakra vonatkozóan kell teljesíteni, feltéve, hogy az említett személyek már az ellátás folyósítása szerinti munkanélküliségi időszaknak a kezdete előtt a munkanélküli személy eltartott családtagjai voltak.

A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

| 1. | A családtagokra vonatkozó dokumentumok azon munkanélküliségi időszak kezdetét követően történő továbbítása, melyre az ellátás folyósítandó, nem eredményezheti az eltartott családtagokért járó megnövekedett mértékű munkanélküli ellátásra való jogosultság megszerzése kezdő időpontjának elhalasztását, mely ellátást az illetékes állam jogszabályaival összhangban kell meghatározni. |
| --- | --- |

1.

A családtagokra vonatkozó dokumentumok azon munkanélküliségi időszak kezdetét követően történő továbbítása, melyre az ellátás folyósítandó, nem eredményezheti az eltartott családtagokért járó megnövekedett mértékű munkanélküli ellátásra való jogosultság megszerzése kezdő időpontjának elhalasztását, mely ellátást az illetékes állam jogszabályaival összhangban kell meghatározni.

| 2. | Amennyiben az 1. bekezdésben említett dokumentumot továbbító intézmény nincs abban a helyzetben, hogy igazolja, hogy a munkanélküli ellátások kiszámításához a családtagokat a lakóhelyük szerinti tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozó másik személy miatt nem veszi figyelembe, az érintett személy számára engedélyezett, hogy az említett dokumentumot ilyen értelmű nyilatkozattal egészítse ki. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben az 1. bekezdésben említett dokumentumot továbbító intézmény nincs abban a helyzetben, hogy igazolja, hogy a munkanélküli ellátások kiszámításához a családtagokat a lakóhelyük szerinti tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozó másik személy miatt nem veszi figyelembe, az érintett személy számára engedélyezett, hogy az említett dokumentumot ilyen értelmű nyilatkozattal egészítse ki.

| 3. | Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

3.

Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

az igazgatási bizottság elnöke

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

2

---

| 24.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 106/43 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 106/43

---

U2. HATÁROZAT

(2009. június 12.)

a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 65. cikkének (2) bekezdése hatályáról a határ menti munkavállalóktól eltérő, a legutóbbi munkavállalói vagy önálló vállalkozói időszakuk során az illetékes tagállamtól eltérő tagállam területén lakóhellyel rendelkező teljes munkanélküli személyek munkanélküli ellátásokra való jogosultságára vonatkozóan

(EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

2010/C 106/12

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság foglalkozik valamennyi igazgatási jellegű, illetve a 883/2004/EK rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) rendelkezéseiből eredő értelmezési kérdéssel,

tekintettel a 883/2004/EK rendelet 65. cikkének (2) és (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 883/2004/EK rendelet 65. cikke különleges szabályokat állapít meg azon munkanélküli személyeknek szánt munkanélküli ellátások nyújtására és kifizetésére vonatkozóan, akik legutóbbi munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységük során az illetékes tagállamtól eltérő tagállamban rendelkeztek lakóhellyel. |
| --- | --- |

(1)

A 883/2004/EK rendelet 65. cikke különleges szabályokat állapít meg azon munkanélküli személyeknek szánt munkanélküli ellátások nyújtására és kifizetésére vonatkozóan, akik legutóbbi munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységük során az illetékes tagállamtól eltérő tagállamban rendelkeztek lakóhellyel.

| (2) | Az említett rendelet 65. cikke egészének alkalmazásához az a meghatározó tényező, hogy az érintett személyek legutóbbi munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységük során olyan tagállamban rendelkeztek lakóhellyel, amely eltért attól a tagállamtól, amelynek a jogszabályai alá tartoztak, és amely nem feltétlenül egyezik meg a munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységük szerinti tagállammal. |
| --- | --- |

(2)

Az említett rendelet 65. cikke egészének alkalmazásához az a meghatározó tényező, hogy az érintett személyek legutóbbi munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységük során olyan tagállamban rendelkeztek lakóhellyel, amely eltért attól a tagállamtól, amelynek a jogszabályai alá tartoztak, és amely nem feltétlenül egyezik meg a munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységük szerinti tagállammal.

| (3) | Az említett rendelet 1. cikkének j) pontjában előírt meghatározás szerint a „lakóhely” kifejezés a személy szokásos tartózkodási helyét jelenti, a „tartózkodási hely” kifejezést pedig az adott cikk k) pontja ideiglenes tartózkodási helyként határozza meg. |
| --- | --- |

(3)

Az említett rendelet 1. cikkének j) pontjában előírt meghatározás szerint a „lakóhely” kifejezés a személy szokásos tartózkodási helyét jelenti, a „tartózkodási hely” kifejezést pedig az adott cikk k) pontja ideiglenes tartózkodási helyként határozza meg.

| (4) | A(z) 987/2009/EK rendelet 11. cikke a lakóhely meghatározására vonatkozó kritériumokat állapítja meg olyan esetekben, amikor két vagy több tagállam intézményeinek ezzel kapcsolatos álláspontja eltér. |
| --- | --- |

(4)

A(z) 987/2009/EK rendelet 11. cikke a lakóhely meghatározására vonatkozó kritériumokat állapítja meg olyan esetekben, amikor két vagy több tagállam intézményeinek ezzel kapcsolatos álláspontja eltér.

| (5) | A 883/2004/EK rendelet 1. cikkének f) pontjából következik, hogy a határ menti munkavállalók lakóhelye a szakmai tevékenységük szerinti országtól eltérő országban van, amely az említett rendelet 11. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján az illetékes tagállam, továbbá az következik, hogy nem merül fel kétség azt illetően, hogy az ilyen munkavállalók az említett rendelet 65. cikkének hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(5)

A 883/2004/EK rendelet 1. cikkének f) pontjából következik, hogy a határ menti munkavállalók lakóhelye a szakmai tevékenységük szerinti országtól eltérő országban van, amely az említett rendelet 11. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján az illetékes tagállam, továbbá az következik, hogy nem merül fel kétség azt illetően, hogy az ilyen munkavállalók az említett rendelet 65. cikkének hatálya alá tartoznak.

| (6) | Az említett rendelet 11. cikkének (4) bekezdésében és 13. cikkében említett kategóriákhoz tartozó személyek, valamint azok a személyek, akikre az említett rendelet 16. cikke szerinti megállapodás alkalmazandó, bizonyos esetekben az e cikkekben illetékesként meghatározott tagállamtól valószínűleg eltérő tagállamban rendelkeznek lakóhellyel. |
| --- | --- |

(6)

Az említett rendelet 11. cikkének (4) bekezdésében és 13. cikkében említett kategóriákhoz tartozó személyek, valamint azok a személyek, akikre az említett rendelet 16. cikke szerinti megállapodás alkalmazandó, bizonyos esetekben az e cikkekben illetékesként meghatározott tagállamtól valószínűleg eltérő tagállamban rendelkeznek lakóhellyel.

| (7) | Annak meghatározását, hogy mely tagállamban van az e kategóriákhoz tartozó személyek lakóhelye, eseti alapon kell megvizsgálni, és a 883/2004/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének a) pontjában és 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett személyek esetében erre biztosítási jogviszonyuk megállapítása céljából kerül sor. |
| --- | --- |

(7)

Annak meghatározását, hogy mely tagállamban van az e kategóriákhoz tartozó személyek lakóhelye, eseti alapon kell megvizsgálni, és a 883/2004/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének a) pontjában és 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett személyek esetében erre biztosítási jogviszonyuk megállapítása céljából kerül sor.

| (8) | A 883/2004/EK rendelet 65. cikkének (5) bekezdése értelmében az ellátások fizetésének felelőssége az illetékes tagállamról a lakóhely szerinti tagállamra száll, amenynyiben az érintett személy az utóbbi állam foglalkoztatási szolgálatainak a rendelkezésére áll. |
| --- | --- |

(8)

A 883/2004/EK rendelet 65. cikkének (5) bekezdése értelmében az ellátások fizetésének felelőssége az illetékes tagállamról a lakóhely szerinti tagállamra száll, amenynyiben az érintett személy az utóbbi állam foglalkoztatási szolgálatainak a rendelkezésére áll.

| (9) | Bár ez jelenleg elfogadható a határ menti munkavállalók és bizonyos olyan kategóriákhoz tartozó személyek esetében, akik az előbbiekhez hasonlóan továbbra is szoros kapcsolatokat tartanak fenn a származási országukkal, a továbbiakban már nem lenne elfogadható, ha a 883/2004/EK rendelet 65. cikkének alkalmazási körét a „lakóhely” fogalmának túlságosan tág értelmezése révén minden olyan személyre ki kellene terjeszteni, akiknek valamelyik tagállamban kellően megszilárdult a munkavállalói vagy önálló vállalkozói jogviszonyuk, és akik a családjukat a származási országukban hagyták.
  A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva, |
| --- | --- |

(9)

Bár ez jelenleg elfogadható a határ menti munkavállalók és bizonyos olyan kategóriákhoz tartozó személyek esetében, akik az előbbiekhez hasonlóan továbbra is szoros kapcsolatokat tartanak fenn a származási országukkal, a továbbiakban már nem lenne elfogadható, ha a 883/2004/EK rendelet 65. cikkének alkalmazási körét a „lakóhely” fogalmának túlságosan tág értelmezése révén minden olyan személyre ki kellene terjeszteni, akiknek valamelyik tagállamban kellően megszilárdult a munkavállalói vagy önálló vállalkozói jogviszonyuk, és akik a családjukat a származási országukban hagyták.

A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

| 1. | A 883/2004/EK rendelet 65. cikkének (5) bekezdését különösen a következőkre kell alkalmazni:






  a) | a szóban forgó rendelet 11. cikkének (4) bekezdésében említett személyek; |
| --- | --- | --- |

1.

A 883/2004/EK rendelet 65. cikkének (5) bekezdését különösen a következőkre kell alkalmazni:

a)

a szóban forgó rendelet 11. cikkének (4) bekezdésében említett személyek;

| b) | a szóban forgó rendelet 13. cikkében említett azon személyek, akik tevékenységüket szokásosan két vagy több tagállam területén folytatják; |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó rendelet 13. cikkében említett azon személyek, akik tevékenységüket szokásosan két vagy több tagállam területén folytatják;

| c) | azok a személyek, akikre a szóban forgó rendelet 16. cikkének (1) bekezdésében említett megállapodás vonatkozik, |
| --- | --- |

c)

azok a személyek, akikre a szóban forgó rendelet 16. cikkének (1) bekezdésében említett megállapodás vonatkozik,

amennyiben legutóbbi szakmai tevékenységük folytatása során az illetékes államtól eltérő tagállamban rendelkeztek lakóhellyel.

| 2. | Azok az 1. bekezdésben említett személyek, akik legutóbbi szakmai tevékenységük folytatása során munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységük helye szerinti államtól eltérő tagállam jogszabályainak hatálya alá tartoztak, a lakóhely szerinti állam jogszabályainak rendelkezései értelmében olyan módon jogosultak ellátásokra, mintha korábban az adott jogszabályok hatálya alá tartoztak volna. |
| --- | --- |

2.

Azok az 1. bekezdésben említett személyek, akik legutóbbi szakmai tevékenységük folytatása során munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységük helye szerinti államtól eltérő tagállam jogszabályainak hatálya alá tartoztak, a lakóhely szerinti állam jogszabályainak rendelkezései értelmében olyan módon jogosultak ellátásokra, mintha korábban az adott jogszabályok hatálya alá tartoztak volna.

| 3. | E határozat alkalmazása céljából a lakóhely szerinti állam meghatározására a 987/2009/EK rendelet 11. cikkével összhangban kerül sor. |
| --- | --- |

3.

E határozat alkalmazása céljából a lakóhely szerinti állam meghatározására a 987/2009/EK rendelet 11. cikkével összhangban kerül sor.

| 4. | Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

4.

Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

az igazgatási bizottság elnöke

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

2

---

| 24.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 106/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 106/45

---

U3. HATÁROZAT

(2009. június 12.)

a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 65. cikkének (1) bekezdésében említett munkanélküli személyekre alkalmazandó „részleges munkanélküliség” fogalmának hatályáról

(EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

2010/C 106/13

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság foglalkozik valamennyi igazgatási jellegű, illetve a 883/2004/EK rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) rendelkezéseiből eredő értelmezési kérdéssel,

tekintettel a 883/2004/EK rendelet 65. cikkének (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 883/2004/EK rendelet 65. cikkének (2) bekezdése a teljes munkanélküli személyek esetében az említett rendelet 11. cikke (3) bekezdésének a) pontjában megállapított lex loci laboris általános alapelv alól kivételt képező rendelkezést tartalmaz. |
| --- | --- |

(1)

A 883/2004/EK rendelet 65. cikkének (2) bekezdése a teljes munkanélküli személyek esetében az említett rendelet 11. cikke (3) bekezdésének a) pontjában megállapított lex loci laboris általános alapelv alól kivételt képező rendelkezést tartalmaz.

| (2) | Egységes közösségi kritériumokat kell alkalmazni annak meghatározására, hogy valamely személy az említett rendelet 65. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében teljesen vagy részlegesen munkanélkülinek minősül-e. Ilyen értékelés a nemzeti jogból származtatott kritériumok alapján nem végezhető. |
| --- | --- |

(2)

Egységes közösségi kritériumokat kell alkalmazni annak meghatározására, hogy valamely személy az említett rendelet 65. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében teljesen vagy részlegesen munkanélkülinek minősül-e. Ilyen értékelés a nemzeti jogból származtatott kritériumok alapján nem végezhető.

| (3) | Mivel a különböző tagállamok nemzeti szociális biztonsági intézményeinek eljárásai a munkanélküliség típusának meghatározásával kapcsolatban értelmezésbeli különbségeket mutatnak, fontos pontosítani az említett cikk hatályát, hogy a szóban forgó intézmények általi alkalmazás céljából egységes és kiegyensúlyozott kritériumokat lehessen elfogadni. |
| --- | --- |

(3)

Mivel a különböző tagállamok nemzeti szociális biztonsági intézményeinek eljárásai a munkanélküliség típusának meghatározásával kapcsolatban értelmezésbeli különbségeket mutatnak, fontos pontosítani az említett cikk hatályát, hogy a szóban forgó intézmények általi alkalmazás céljából egységes és kiegyensúlyozott kritériumokat lehessen elfogadni.

| (4) | A 883/2004/EK rendelet 65. cikkének (2) bekezdése értelmében az a teljes munkanélküli személy, akinek már nincs kapcsolata az illetékes tagállammal, munkanélküli ellátásokat a lakóhelye szerinti intézménytől kap. |
| --- | --- |

(4)

A 883/2004/EK rendelet 65. cikkének (2) bekezdése értelmében az a teljes munkanélküli személy, akinek már nincs kapcsolata az illetékes tagállammal, munkanélküli ellátásokat a lakóhelye szerinti intézménytől kap.

| (5) | A munkaviszony meglétének vagy fenntartásának értékelése teljes mértékben a foglalkoztatás szerinti állam nemzeti jogszabályain alapul. |
| --- | --- |

(5)

A munkaviszony meglétének vagy fenntartásának értékelése teljes mértékben a foglalkoztatás szerinti állam nemzeti jogszabályain alapul.

| (6) | A munkanélküli személyek védelmére vonatkozóan a rendelet 65. cikkében megállapított célkitűzés nem teljesülne, ha egy tevékenységét felfüggesztő személyt annak ellenére, hogy továbbra is a lakóhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállam területén lévő vállalkozás munkavállalója marad, teljes munkanélkülinek tekintenének, és ezzel arra köteleznék, hogy a munkanélküli ellátást a lakóhelye szerinti államtól kérelmezze.
  A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva, |
| --- | --- |

(6)

A munkanélküli személyek védelmére vonatkozóan a rendelet 65. cikkében megállapított célkitűzés nem teljesülne, ha egy tevékenységét felfüggesztő személyt annak ellenére, hogy továbbra is a lakóhelye szerinti tagállamtól eltérő tagállam területén lévő vállalkozás munkavállalója marad, teljes munkanélkülinek tekintenének, és ezzel arra köteleznék, hogy a munkanélküli ellátást a lakóhelye szerinti államtól kérelmezze.

A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

| 1. | A 883/2004/EK rendelet 65. cikke (1) bekezdésének alkalmazása tekintetében a munkanélküliség természetének meghatározása – vagyis hogy az részleges vagy teljes-e – a felek közötti bármilyen szerződéses munkavégzésre szóló kapcsolat meglétének vagy fenntartásának megállapításától és nem a munkavállaló munkavégzése esetleges ideiglenes felfüggesztésének időtartamától függ. |
| --- | --- |

1.

A 883/2004/EK rendelet 65. cikke (1) bekezdésének alkalmazása tekintetében a munkanélküliség természetének meghatározása – vagyis hogy az részleges vagy teljes-e – a felek közötti bármilyen szerződéses munkavégzésre szóló kapcsolat meglétének vagy fenntartásának megállapításától és nem a munkavállaló munkavégzése esetleges ideiglenes felfüggesztésének időtartamától függ.

| 2. | Ha egy személyt egy, a lakóhelyén kívüli másik tagállamban letelepedett vállalkozás továbbra is foglalkoztat, azonban munkavégzését – annak ellenére, hogy álláshelyére bármikor visszatérhet – felfüggesztik, az említett munkavállalót részleges munkanélkülinek kell tekinteni, és a neki járó ellátásokat a foglalkoztatás helye szerinti tagállam illetékes intézménye nyújtja, az említett rendelet 65. cikke (1) bekezdésének megfelelően. |
| --- | --- |

2.

Ha egy személyt egy, a lakóhelyén kívüli másik tagállamban letelepedett vállalkozás továbbra is foglalkoztat, azonban munkavégzését – annak ellenére, hogy álláshelyére bármikor visszatérhet – felfüggesztik, az említett munkavállalót részleges munkanélkülinek kell tekinteni, és a neki járó ellátásokat a foglalkoztatás helye szerinti tagállam illetékes intézménye nyújtja, az említett rendelet 65. cikke (1) bekezdésének megfelelően.

| 3. | Ha egy személynek szerződéses munkavégzésre szóló kapcsolat hiányában már nincs kapcsolata a foglalkoztatás helye szerinti tagállammal – például azért, mert a munkavégzésre szóló szerződéses kapcsolat megszűnt vagy lejárt –, a személy az említett rendelet 65. cikkének (2) bekezdésével összhangban teljes munkanélkülinek tekintendő, és az ellátásokat a lakóhely szerinti intézmény nyújtja. |
| --- | --- |

3.

Ha egy személynek szerződéses munkavégzésre szóló kapcsolat hiányában már nincs kapcsolata a foglalkoztatás helye szerinti tagállammal – például azért, mert a munkavégzésre szóló szerződéses kapcsolat megszűnt vagy lejárt –, a személy az említett rendelet 65. cikkének (2) bekezdésével összhangban teljes munkanélkülinek tekintendő, és az ellátásokat a lakóhely szerinti intézmény nyújtja.

| 4. | Ha egy önálló vállalkozó a tevékenység szerinti tagállamban nem végez szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet, az említett rendelet 65. cikkének (2) bekezdésével összhangban teljes munkanélkülinek tekintendő, és számára a lakóhely szerinti intézmény biztosít ellátásokat. |
| --- | --- |

4.

Ha egy önálló vállalkozó a tevékenység szerinti tagállamban nem végez szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet, az említett rendelet 65. cikkének (2) bekezdésével összhangban teljes munkanélkülinek tekintendő, és számára a lakóhely szerinti intézmény biztosít ellátásokat.

| 5. | Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

5.

Ezt a határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt a határozatot a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

az igazgatási bizottság elnöke

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

2

---

| 24.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 106/47 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 106/47

---

P1. AJÁNLÁS

(2009. június 12.)

a valamely állam saját állampolgárai által a szociális biztonság tárgyában harmadik országgal megkötött kétoldalú egyezmény alapján élvezett előnyök más tagállamok állampolgárságával rendelkező munkavállalók számára történő biztosításáról rendelkező Gottardo-ítéletről

(EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

2010/C 106/14

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság foglalkozik valamennyi igazgatási jellegű, illetve a 883/2004/EK és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) rendelkezéseiből eredő értelmezési kérdéssel,

tekintettel a 883/2004/EK rendelet 72. cikkének c) pontjára, amelynek értelmében erősíti és fejleszti a tagállamok és intézményeik közötti együttműködést szociális biztonsági ügyekben,

mivel:

| (1) | A Szerződés 42. és 308. cikke alapján elfogadott 883/2004/EK rendelet a Szerződésben előírt alapvető szabadságok gyakorlásának alapvető eszköze. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 42. és 308. cikke alapján elfogadott 883/2004/EK rendelet a Szerződésben előírt alapvető szabadságok gyakorlásának alapvető eszköze.

| (2) | Az állampolgárság alapján történő megkülönböztetés tilalmának elve a Szerződés 39. cikkében előírtaknak megfelelően a munkavállalók szabad mozgásának alapvető biztosítéka. Ez az elv a tagállamokban letelepedett munkavállalók és a migráns munkavállalók között a foglalkoztatás, a bérezés és más munkafeltételek vonatkozásában alkalmazott mindenfajta megkülönböztetés eltörlését foglalja magában. |
| --- | --- |

(2)

Az állampolgárság alapján történő megkülönböztetés tilalmának elve a Szerződés 39. cikkében előírtaknak megfelelően a munkavállalók szabad mozgásának alapvető biztosítéka. Ez az elv a tagállamokban letelepedett munkavállalók és a migráns munkavállalók között a foglalkoztatás, a bérezés és más munkafeltételek vonatkozásában alkalmazott mindenfajta megkülönböztetés eltörlését foglalja magában.

| (3) | A Gottardo-ügyben (3) a Bíróság ezzel az alapelvvel kapcsolatban a Szerződés 39. cikkében megállapítottaknak megfelelően járt el egy olyan, a Közösségben lakóhellyel rendelkező személy vonatkozásában, aki Franciaországban, Olaszországban és Svájcban vállalt munkát. Ennek a személynek nem volt elegendő nyugdíjjogosultsága Olaszországban, és azt kérte, hogy – az Olaszország és Svájc között az állampolgáraik javára kötött kétoldalú egyezményben előírtaknak megfelelően – halmozzák a Svájcban és Olaszországban megszerzett biztosítási időszakait. |
| --- | --- |

(3)

A Gottardo-ügyben (3) a Bíróság ezzel az alapelvvel kapcsolatban a Szerződés 39. cikkében megállapítottaknak megfelelően járt el egy olyan, a Közösségben lakóhellyel rendelkező személy vonatkozásában, aki Franciaországban, Olaszországban és Svájcban vállalt munkát. Ennek a személynek nem volt elegendő nyugdíjjogosultsága Olaszországban, és azt kérte, hogy – az Olaszország és Svájc között az állampolgáraik javára kötött kétoldalú egyezményben előírtaknak megfelelően – halmozzák a Svájcban és Olaszországban megszerzett biztosítási időszakait.

| (4) | A Bíróság ebben az ügyben úgy határozott, hogy ha egy tagállam egy harmadik országgal a szociális biztonság tárgyában olyan kétoldalú nemzetközi egyezményt köt, amely az említett harmadik országban megszerzett biztosítási időszakoknak az öregségi nyugellátásra való jogosultság megszerzésekor történő figyelembevételéről rendelkezik, az említett tagállam az egyenlő elbánás általános elvénél fogva köteles a többi tagállam állampolgárainak ugyanazon előnyöket biztosítani, mint amelyek az említett egyezmény értelmében saját állampolgárait megilletik, amennyiben ennek megtagadását nem tudja objektív szempontokkal indokolni (34. pont). |
| --- | --- |

(4)

A Bíróság ebben az ügyben úgy határozott, hogy ha egy tagállam egy harmadik országgal a szociális biztonság tárgyában olyan kétoldalú nemzetközi egyezményt köt, amely az említett harmadik országban megszerzett biztosítási időszakoknak az öregségi nyugellátásra való jogosultság megszerzésekor történő figyelembevételéről rendelkezik, az említett tagállam az egyenlő elbánás általános elvénél fogva köteles a többi tagállam állampolgárainak ugyanazon előnyöket biztosítani, mint amelyek az említett egyezmény értelmében saját állampolgárait megilletik, amennyiben ennek megtagadását nem tudja objektív szempontokkal indokolni (34. pont).

| (5) | Ebben az összefüggésben a Bíróság megállapította, hogy az 1408/71/EGK tanácsi rendelet (4) 1. cikkének j) pontjában (a 883/2004/EK rendelet jelenlegi 1. cikkének (1) bekezdésében) szereplő „jogszabályok” kifejezés nem érintheti az egyes tagállamok arra vonatkozó kötelezettségét, hogy eleget tegyenek az egyenlő elbánást illetően a Szerződés 39. cikkében megfogalmazott elvnek. |
| --- | --- |

(5)

Ebben az összefüggésben a Bíróság megállapította, hogy az 1408/71/EGK tanácsi rendelet (4) 1. cikkének j) pontjában (a 883/2004/EK rendelet jelenlegi 1. cikkének (1) bekezdésében) szereplő „jogszabályok” kifejezés nem érintheti az egyes tagállamok arra vonatkozó kötelezettségét, hogy eleget tegyenek az egyenlő elbánást illetően a Szerződés 39. cikkében megfogalmazott elvnek.

| (6) | A Bíróság úgy ítélte meg, hogy egy tagállam és egy harmadik ország között létrejött kétoldalú nemzetközi egyezmény egyensúlyának és kölcsönösségének megzavarása nem minősül olyan objektív indoknak, amelyre hivatkozva az egyezményben részes tagállam a saját állampolgárait az egyezmény alapján megillető előnyöket a többi tagállam állampolgáraitól megtagadhatja. |
| --- | --- |

(6)

A Bíróság úgy ítélte meg, hogy egy tagállam és egy harmadik ország között létrejött kétoldalú nemzetközi egyezmény egyensúlyának és kölcsönösségének megzavarása nem minősül olyan objektív indoknak, amelyre hivatkozva az egyezményben részes tagállam a saját állampolgárait az egyezmény alapján megillető előnyöket a többi tagállam állampolgáraitól megtagadhatja.

| (7) | A Bíróság azokat a kifogásokat sem fogadta el, hogy egy nemzetközi egyezményben részes tagállam a harmadik ország illetékes hatóságaival való kapcsolattartás során felmerülő pénzügyi terhek és adminisztratív nehézségek esetleges növekedésére hivatkozva elmulaszthatja a Szerződésben foglalt kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(7)

A Bíróság azokat a kifogásokat sem fogadta el, hogy egy nemzetközi egyezményben részes tagállam a harmadik ország illetékes hatóságaival való kapcsolattartás során felmerülő pénzügyi terhek és adminisztratív nehézségek esetleges növekedésére hivatkozva elmulaszthatja a Szerződésben foglalt kötelezettségek teljesítését.

| (8) | Az említett ítéletből minden megfelelő következtetést le kell vonni, mivel az ítélet döntő jelentőségű a Közösség azon állampolgárai számára, akik a másik tagállamba irányuló szabad mozgáshoz való jogukat gyakorolták. |
| --- | --- |

(8)

Az említett ítéletből minden megfelelő következtetést le kell vonni, mivel az ítélet döntő jelentőségű a Közösség azon állampolgárai számára, akik a másik tagállamba irányuló szabad mozgáshoz való jogukat gyakorolták.

| (9) | Ezért egyértelművé kell tenni, hogy a tagállamok és a harmadik országok között a szociális biztonság tárgyában létrejött kétoldalú nemzetközi egyezményeket úgy kell értelmezni, hogy az egyezményben részes tagállam állampolgárai által élvezett előnyöket elvileg olyan közösségi polgárok számára is biztosítani kell, aki objektív szempontok szerint mérlegelve ugyanolyan helyzetben vannak. |
| --- | --- |

(9)

Ezért egyértelművé kell tenni, hogy a tagállamok és a harmadik országok között a szociális biztonság tárgyában létrejött kétoldalú nemzetközi egyezményeket úgy kell értelmezni, hogy az egyezményben részes tagállam állampolgárai által élvezett előnyöket elvileg olyan közösségi polgárok számára is biztosítani kell, aki objektív szempontok szerint mérlegelve ugyanolyan helyzetben vannak.

| (10) | A Gottardo-ítélet egyedi esetekre történő egységes alkalmazásától függetlenül a meglévő kétoldalú egyezményeket felül kell vizsgálni. A korábban létrejött megállapodások tekintetében a Szerződés 307. cikke a következőket állapítja meg: „az érintett tagállam vagy tagállamok megteszik a megfelelő lépéseket a megállapított összeegyeztethetetlenség kiküszöbölésére”, továbbá az 1958. január 1-je után, illetve valamely tagállam Európai Közösséghez történő csatlakozását követően megkötött megállapodások tekintetében a Szerződés 10. cikke előírja, hogy ugyanezen tagállamok „tartózkodnak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti e szerződés célkitűzéseinek megvalósítását”. |
| --- | --- |

(10)

A Gottardo-ítélet egyedi esetekre történő egységes alkalmazásától függetlenül a meglévő kétoldalú egyezményeket felül kell vizsgálni. A korábban létrejött megállapodások tekintetében a Szerződés 307. cikke a következőket állapítja meg: „az érintett tagállam vagy tagállamok megteszik a megfelelő lépéseket a megállapított összeegyeztethetetlenség kiküszöbölésére”, továbbá az 1958. január 1-je után, illetve valamely tagállam Európai Közösséghez történő csatlakozását követően megkötött megállapodások tekintetében a Szerződés 10. cikke előírja, hogy ugyanezen tagállamok „tartózkodnak minden olyan intézkedéstől, amely veszélyeztetheti e szerződés célkitűzéseinek megvalósítását”.

| (11) | A valamely tagállam és harmadik ország között a szociális biztonság tárgyában létrejött új kétoldalú egyezmények tekintetében fontos figyelembe venni, hogy ezeknek konkrét utalást kell tartalmazniuk a más tagállamok olyan állampolgáraival szemben állampolgárság alapján alkalmazott megkülönböztetés tilalmának elvére, akik az érintett egyezményben részes tagállamban a szabad mozgáshoz való jogukat gyakorolták. |
| --- | --- |

(11)

A valamely tagállam és harmadik ország között a szociális biztonság tárgyában létrejött új kétoldalú egyezmények tekintetében fontos figyelembe venni, hogy ezeknek konkrét utalást kell tartalmazniuk a más tagállamok olyan állampolgáraival szemben állampolgárság alapján alkalmazott megkülönböztetés tilalmának elvére, akik az érintett egyezményben részes tagállamban a szabad mozgáshoz való jogukat gyakorolták.

| (12) | A Gottardo-ítélet egyedi esetekre történő alkalmazása jelentős mértékben függ harmadik országok együttműködésétől, mivel igazolniuk kell az érintett személy által teljesített biztosítási időszakokat. |
| --- | --- |

(12)

A Gottardo-ítélet egyedi esetekre történő alkalmazása jelentős mértékben függ harmadik országok együttműködésétől, mivel igazolniuk kell az érintett személy által teljesített biztosítási időszakokat.

| (13) | Az igazgatási bizottságnak foglalkoznia kell ezzel a kérdéssel, mivel a Gottardo-ítélet tárgya a szociális biztonság területén az egyenlő bánásmód elvének alkalmazása.
  A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva, |
| --- | --- |

(13)

Az igazgatási bizottságnak foglalkoznia kell ezzel a kérdéssel, mivel a Gottardo-ítélet tárgya a szociális biztonság területén az egyenlő bánásmód elvének alkalmazása.

A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva,

A KÖVETKEZŐKET AJÁNLJA AZ ILLETÉKES SZOLGÁLATOKNAK ÉS INTÉZMÉNYEKNEK:

| 1. | A valamely állam saját állampolgárainak, valamint a Szerződés 39. cikke értelmében más tagállamok szabad mozgáshoz való jogukat gyakorló állampolgárainak vonatkozásában az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetés tilalmának elvével összhangban valamely állam saját (foglalkoztatott és önálló vállalkozó) munkavállalói által – egy harmadik országgal létrejött szociális biztonsági tárgyú egyezmény értelmében – a nyugdíjak tekintetében élvezett előnyöket elvileg azon (foglalkoztatott és önálló vállalkozó) munkavállalók számára is biztosítják, akik a többi tagállam állampolgárai, és objektív szempontból ugyanabban a helyzetben vannak. |
| --- | --- |

1.

A valamely állam saját állampolgárainak, valamint a Szerződés 39. cikke értelmében más tagállamok szabad mozgáshoz való jogukat gyakorló állampolgárainak vonatkozásában az egyenlő bánásmód és a megkülönböztetés tilalmának elvével összhangban valamely állam saját (foglalkoztatott és önálló vállalkozó) munkavállalói által – egy harmadik országgal létrejött szociális biztonsági tárgyú egyezmény értelmében – a nyugdíjak tekintetében élvezett előnyöket elvileg azon (foglalkoztatott és önálló vállalkozó) munkavállalók számára is biztosítják, akik a többi tagállam állampolgárai, és objektív szempontból ugyanabban a helyzetben vannak.

| 2. | Tagállam és harmadik ország között a szociális biztonság tárgyában létrejött, új kétoldalú megállapodásoknak kifejezetten hivatkozniuk kell a szabad mozgáshoz való jogukat a megállapodásban részes tagállamban gyakorló más tagállamok állampolgáraival szembeni – állampolgárság alapján történő – megkülönböztetés tilalmának elvére. |
| --- | --- |

2.

Tagállam és harmadik ország között a szociális biztonság tárgyában létrejött, új kétoldalú megállapodásoknak kifejezetten hivatkozniuk kell a szabad mozgáshoz való jogukat a megállapodásban részes tagállamban gyakorló más tagállamok állampolgáraival szembeni – állampolgárság alapján történő – megkülönböztetés tilalmának elvére.

| 3. | A tagállamoknak tájékoztatniuk kell azon országok intézményeit, amelyekkel olyan szociális biztonsági tárgyú megállapodásokat írtak alá, amelyeknek a Gottardo-ítélet következményeivel kapcsolatos rendelkezései csak saját állampolgáraikra vonatkoznak, és fel kell kérniük ezeket a bírósági határozat alkalmazása során történő együttműködésre. Azok a tagállamok, amelyek ugyanazokkal a harmadik országokkal kötöttek kétoldalú egyezményeket, ilyen együttműködés kérelmezése során közösen járhatnak el. Ez az együttműködés egyértelműen alapvető fontosságú a határozatnak való megfelelés szempontjából. |
| --- | --- |

3.

A tagállamoknak tájékoztatniuk kell azon országok intézményeit, amelyekkel olyan szociális biztonsági tárgyú megállapodásokat írtak alá, amelyeknek a Gottardo-ítélet következményeivel kapcsolatos rendelkezései csak saját állampolgáraikra vonatkoznak, és fel kell kérniük ezeket a bírósági határozat alkalmazása során történő együttműködésre. Azok a tagállamok, amelyek ugyanazokkal a harmadik országokkal kötöttek kétoldalú egyezményeket, ilyen együttműködés kérelmezése során közösen járhatnak el. Ez az együttműködés egyértelműen alapvető fontosságú a határozatnak való megfelelés szempontjából.

| 4. | Ezt az ajánlást ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt az ajánlást a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

4.

Ezt az ajánlást ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt az ajánlást a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

az igazgatási bizottság elnöke

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

2

(3)  A C-55/00. sz. ügyben Elide Gottardo kontra Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS)2002. január 15-én hozott ítélet, EBHT [2002.], I-413. o.

3

Elide Gottardo

Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS)

(4)  HL L 149., 1971.7.5., 2. o.

4

---

| 24.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 106/49 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 106/49

---

U1. AJÁNLÁS

(2009. június 12.)

a lakóhely szerinti államtól eltérő tagállamban részmunkaidős szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet folytató munkanélküli személyekre alkalmazandó jogszabályokról

(EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

2010/C 106/15

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság foglalkozik valamennyi igazgatási jellegű, illetve a 883/2004/EK rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) rendelkezéseiből eredő értelmezési kérdéssel,

tekintettel a 883/2004/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdésének a) pontjára és 16. cikkének (1) bekezdésére, valamint a 987/2009/EK rendelet 18. cikkére,

mivel:

| (1) | Amennyiben valamely tagállam területén lakóhellyel rendelkező személyek a rájuk alkalmazandó jogszabályok értelmében munkanélküli ellátásra jogosultak, lehetővé kell tenni számukra, hogy másik tagállam területén részmunkaidős szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet folytassanak, megtartva eközben a lakóhelyük szerinti államban nyújtott ellátásokra való jogosultságot. |
| --- | --- |

(1)

Amennyiben valamely tagállam területén lakóhellyel rendelkező személyek a rájuk alkalmazandó jogszabályok értelmében munkanélküli ellátásra jogosultak, lehetővé kell tenni számukra, hogy másik tagállam területén részmunkaidős szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet folytassanak, megtartva eközben a lakóhelyük szerinti államban nyújtott ellátásokra való jogosultságot.

| (2) | Ebben a helyzetben – az esetleges kollízió elkerülése érdekében – meg kell határozni az ilyen személyekre a 883/2004/EK rendelet 11. cikke alapján alkalmazandó jogszabályokat. |
| --- | --- |

(2)

Ebben a helyzetben – az esetleges kollízió elkerülése érdekében – meg kell határozni az ilyen személyekre a 883/2004/EK rendelet 11. cikke alapján alkalmazandó jogszabályokat.

| (3) | Az említett rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységük miatt vagy következtében pénzbeli ellátásokban részesülő személyeket úgy kell tekinteni, mint akik folytatják az említett tevékenységet. |
| --- | --- |

(3)

Az említett rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a munkavállalói vagy önálló vállalkozói tevékenységük miatt vagy következtében pénzbeli ellátásokban részesülő személyeket úgy kell tekinteni, mint akik folytatják az említett tevékenységet.

| (4) | Az említett rendelet 11. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében a munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként egy tagállamban tevékenységet folytató személyek az adott tagállam jogszabályainak a hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(4)

Az említett rendelet 11. cikke (3) bekezdésének a) pontja értelmében a munkavállalóként vagy önálló vállalkozóként egy tagállamban tevékenységet folytató személyek az adott tagállam jogszabályainak a hatálya alá tartoznak.

| (5) | A fenti (1) preambulumbekezdésben említett személyek érdekében kívánatos, hogy az ilyen személyek továbbra is a lakóhelyük szerinti ország jogszabályainak hatálya alá tartozzanak mind a szakmai vagy kereskedelmi tevékenységük alapján esedékes járulékok fizetése, mind pedig az ellátások nyújtása tekintetében. |
| --- | --- |

(5)

A fenti (1) preambulumbekezdésben említett személyek érdekében kívánatos, hogy az ilyen személyek továbbra is a lakóhelyük szerinti ország jogszabályainak hatálya alá tartozzanak mind a szakmai vagy kereskedelmi tevékenységük alapján esedékes járulékok fizetése, mind pedig az ellátások nyújtása tekintetében.

| (6) | A 883/2004/EK rendelet 16. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi, hogy a tagállamok az említett rendelet 11–15. cikke alól kivételekről rendelkezzenek.
  A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva, |
| --- | --- |

(6)

A 883/2004/EK rendelet 16. cikkének (1) bekezdése lehetővé teszi, hogy a tagállamok az említett rendelet 11–15. cikke alól kivételekről rendelkezzenek.

A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva,

A KÖVETKEZŐKET AJÁNLJA AZ ILLETÉKES SZOLGÁLATOKNAK ÉS INTÉZMÉNYEKNEK:

| 1. | Az érintett tagállamok illetékes hatóságai a 883/2004/EK rendelet 16. cikkének (1) bekezdése alapján, az alábbi feltételek mellett kössenek megállapodásokat, vagy utasítsák az általuk kijelölt szerveket ilyen megállapodások megkötésére:
  A megállapodásoknak rendelkezniük kell arról, hogy a lakóhelyük szerinti államban munkanélküli ellátásban részesülő és azzal egy időben valamely tagállamban részmunkaidős szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet folytató személyek kizárólag az első állam jogszabályainak hatálya alá tartoznak úgy a járulékok fizetése, mint az ellátások nyújtása tekintetében.
  Az érintett személy lakóhelye szerinti államban a munkanélküli ellátást nyújtó intézmény tájékoztatja az adott állam illetékes hatósága által kijelölt intézményt az érintett személy által egy másik tagállamban folytatott bármely részmunkaidős szakmai vagy kereskedelmi tevékenységről.
  Az utóbbi intézmény haladéktalanul tájékoztatja az érintett személy részmunkaidős tevékenysége folytatásának helye szerinti tagállam területén lévő illetékes hatóság által kijelölt intézményt arról, hogy a személy továbbra is a lakóhelye szerinti tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

1.

Az érintett tagállamok illetékes hatóságai a 883/2004/EK rendelet 16. cikkének (1) bekezdése alapján, az alábbi feltételek mellett kössenek megállapodásokat, vagy utasítsák az általuk kijelölt szerveket ilyen megállapodások megkötésére:

A megállapodásoknak rendelkezniük kell arról, hogy a lakóhelyük szerinti államban munkanélküli ellátásban részesülő és azzal egy időben valamely tagállamban részmunkaidős szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet folytató személyek kizárólag az első állam jogszabályainak hatálya alá tartoznak úgy a járulékok fizetése, mint az ellátások nyújtása tekintetében.

Az érintett személy lakóhelye szerinti államban a munkanélküli ellátást nyújtó intézmény tájékoztatja az adott állam illetékes hatósága által kijelölt intézményt az érintett személy által egy másik tagállamban folytatott bármely részmunkaidős szakmai vagy kereskedelmi tevékenységről.

Az utóbbi intézmény haladéktalanul tájékoztatja az érintett személy részmunkaidős tevékenysége folytatásának helye szerinti tagállam területén lévő illetékes hatóság által kijelölt intézményt arról, hogy a személy továbbra is a lakóhelye szerinti tagállam jogszabályainak hatálya alá tartozik.

| 2. | E megállapodások értelmében a 987/2009/EK rendelet 19–21. cikkében megállapított igazgatási eljárásokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

2.

E megállapodások értelmében a 987/2009/EK rendelet 19–21. cikkében megállapított igazgatási eljárásokat kell alkalmazni.

| 3. | Az ezen ajánlás mellékletét képező, a tagállamok által az 1986. február 28-i 18. ajánlás értelmében megkötött megállapodás a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet alapján továbbra is érvényes marad, ezen ajánlás 2. pontjára is figyelemmel. |
| --- | --- |

3.

Az ezen ajánlás mellékletét képező, a tagállamok által az 1986. február 28-i 18. ajánlás értelmében megkötött megállapodás a 883/2004/EK és a 987/2009/EK rendelet alapján továbbra is érvényes marad, ezen ajánlás 2. pontjára is figyelemmel.

| 4. | Ezt az ajánlást ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt az ajánlást a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

4.

Ezt az ajánlást ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában. Ezt az ajánlást a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

az igazgatási bizottság elnöke

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

A Belgium és Luxemburg közötti, 1986. október 28-án kelt megállapodás a két állam valamelyikében lakóhellyel rendelkező és ebben az államban munkanélküli ellátásban részesülő, a másik államban ugyanakkor részmunkaidős tevékenységet folytató munkanélküli személyekre alkalmazandó jogszabályok meghatározásáról.

---

| 24.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 106/51 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 106/51

---

U2. AJÁNLÁS

(2009. június 12.)

a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 64. cikke (1) bekezdése a) pontjának az illetékes államtól eltérő tagállamban szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet folytató házastársukat vagy élettársukat kísérő munkanélküli személyekre történő alkalmazásáról

(EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

2010/C 106/16

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az igazgatási bizottság foglalkozik valamennyi igazgatási jellegű, illetve a 883/2004/EK rendelet és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) rendelkezéseiből eredő értelmezési kérdéssel,

tekintettel a 883/2004/EK rendelet 64. cikkének (1) bekezdésére és a 987/2009/EK rendelet 55. cikkének (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 883/2004/EK rendelet 64. cikkének (1) bekezdésében foglaltak értelmében az a teljes munkanélküli, aki munkakeresés céljából az illetékes államtól eltérő tagállam területére távozik, bizonyos feltételekre és korlátozásokra figyelemmel fenntarthatja a pénzbeli munkanélküli ellátásokra való jogosultságát. |
| --- | --- |

(1)

A 883/2004/EK rendelet 64. cikkének (1) bekezdésében foglaltak értelmében az a teljes munkanélküli, aki munkakeresés céljából az illetékes államtól eltérő tagállam területére távozik, bizonyos feltételekre és korlátozásokra figyelemmel fenntarthatja a pénzbeli munkanélküli ellátásokra való jogosultságát.

| (2) | Az említett bekezdés a) alpontjában megállapított egyik feltétel értelmében az érintett személynek munkanélkülivé válását követően legalább négy héten keresztül az illetékes állam foglalkoztatási szolgálatainak rendelkezésére kell állnia. |
| --- | --- |

(2)

Az említett bekezdés a) alpontjában megállapított egyik feltétel értelmében az érintett személynek munkanélkülivé válását követően legalább négy héten keresztül az illetékes állam foglalkoztatási szolgálatainak rendelkezésére kell állnia.

| (3) | Az a) alpont utolsó mondata azonban lehetővé teszi az illetékes szolgálatok vagy intézmények számára, hogy a munkakereső távozását a négy hét leteltét megelőzően is engedélyezzék. |
| --- | --- |

(3)

Az a) alpont utolsó mondata azonban lehetővé teszi az illetékes szolgálatok vagy intézmények számára, hogy a munkakereső távozását a négy hét leteltét megelőzően is engedélyezzék.

| (4) | Ez az engedély nem tagadható meg azoktól a személyektől, akik – feltéve, hogy eleget tesznek az említett rendelet 64. cikkének (1) bekezdésében megállapított egyéb feltételeknek – el kívánják kísérni egy másik tagállamban munkát vállaló házastársukat vagy élettársukat.
  A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva, |
| --- | --- |

(4)

Ez az engedély nem tagadható meg azoktól a személyektől, akik – feltéve, hogy eleget tesznek az említett rendelet 64. cikkének (1) bekezdésében megállapított egyéb feltételeknek – el kívánják kísérni egy másik tagállamban munkát vállaló házastársukat vagy élettársukat.

A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében megállapított feltételekkel összhangban eljárva,

A KÖVETKEZŐKET AJÁNLJA AZ ILLETÉKES SZOLGÁLATOKNAK ÉS INTÉZMÉNYEKNEK:

| 1. | A 883/2004/EK rendelet 64. cikke (1) bekezdése a) pontjának utolsó mondatában előírtaknak megfelelően engedélyezzék a négy hét letelte előtti távozást azoknak a teljes munkanélküli személyeknek, akik eleget tesznek a 64. cikk (1) bekezdésében megállapított minden egyéb feltételnek, és az illetékes államtól eltérő tagállamban munkát vállaló házastársukat vagy élettársukat kísérik.
  Az élettárs fogalmának meghatározása az illetékes tagállam jogszabályai alapján történik. |
| --- | --- |

1.

A 883/2004/EK rendelet 64. cikke (1) bekezdése a) pontjának utolsó mondatában előírtaknak megfelelően engedélyezzék a négy hét letelte előtti távozást azoknak a teljes munkanélküli személyeknek, akik eleget tesznek a 64. cikk (1) bekezdésében megállapított minden egyéb feltételnek, és az illetékes államtól eltérő tagállamban munkát vállaló házastársukat vagy élettársukat kísérik.

Az élettárs fogalmának meghatározása az illetékes tagállam jogszabályai alapján történik.

| 2. | Ezt az ajánlást ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni. |
| --- | --- |

2.

Ezt az ajánlást ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

az igazgatási bizottság elnöke

Gabriela PIKOROVÁ

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

2

---

| 24.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 106/52 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 106/52

---

S4. HATÁROZAT

(2009. október 2.)

a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 35. és 41. cikkének végrehajtására szolgáló megtérítési eljárásokról

(EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

2010/C 106/17

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az Igazgatási Bizottság feladata a 883/2004/EK és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) kapcsolatban felmerülő igazgatási és értelmezési kérdések kezelése,

tekintettel az 883/2004/EK rendelet 35. és 41. cikkére,

tekintettel a 987/2009/EK rendelet 66. és 68. cikkére,

mivel:

| (1) | Egy adott tagállam intézménye által egy másik tagállam intézménye helyett nyújtott természetbeni ellátások teljes összegét vissza kell téríteni. |
| --- | --- |

(1)

Egy adott tagállam intézménye által egy másik tagállam intézménye helyett nyújtott természetbeni ellátások teljes összegét vissza kell téríteni.

| (2) | Az intézmények közötti megtérítéseket, ha nem állapodtak meg másként, gyorsan és hatékonyan kell teljesíteni a már régóta rendezetlen követelések felhalmozódásának megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

(2)

Az intézmények közötti megtérítéseket, ha nem állapodtak meg másként, gyorsan és hatékonyan kell teljesíteni a már régóta rendezetlen követelések felhalmozódásának megelőzése érdekében.

| (3) | A követelések felhalmozódása veszélyeztetheti a közösségi rendszer hatékony működését és kockázatot jelenthet az egyének jogaira nézve. |
| --- | --- |

(3)

A követelések felhalmozódása veszélyeztetheti a közösségi rendszer hatékony működését és kockázatot jelenthet az egyének jogaira nézve.

| (4) | Az Igazgatási Bizottság S1. határozatában (3) úgy döntött, hogy érvényes európai egészségbiztosítási kártya alapján a tartózkodási hely szerinti intézmény számára vissza kell téríteni az egészségügyi ellátás díját. |
| --- | --- |

(4)

Az Igazgatási Bizottság S1. határozatában (3) úgy döntött, hogy érvényes európai egészségbiztosítási kártya alapján a tartózkodási hely szerinti intézmény számára vissza kell téríteni az egészségügyi ellátás díját.

| (5) | A közösen megállapított legjobb gyakorlatok hozzájárulnának az intézmények közötti megtérítések gyors és hatékony teljesítéséhez.
  A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében előírt rendelkezéseknek megfelelően, |
| --- | --- |

(5)

A közösen megállapított legjobb gyakorlatok hozzájárulnának az intézmények közötti megtérítések gyors és hatékony teljesítéséhez.

A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében előírt rendelkezéseknek megfelelően,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

A.   A tényleges kiadás alapján történő megtérítés (a 987/2009/EK rendelet 62. cikke)

| 1. | Egy intézménynek, amely tényleges kiadáson alapuló követelést nyújt be, követelését legkésőbb a 987/2009/EK rendelet (a továbbiakban: végrehajtási rendelet) 67. cikkének (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül kell benyújtania. Az intézménynek, amelyhez követelést nyújtanak be, biztosítania kell a követelés megtérítését a végrehajtási rendelet 67. cikkének (5) bekezdésében meghatározott határidőn belül, e határidőn belül pedig lehetőségei szerint a lehető leghamarabb. |
| --- | --- |

1.

Egy intézménynek, amely tényleges kiadáson alapuló követelést nyújt be, követelését legkésőbb a 987/2009/EK rendelet (a továbbiakban: végrehajtási rendelet) 67. cikkének (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül kell benyújtania. Az intézménynek, amelyhez követelést nyújtanak be, biztosítania kell a követelés megtérítését a végrehajtási rendelet 67. cikkének (5) bekezdésében meghatározott határidőn belül, e határidőn belül pedig lehetőségei szerint a lehető leghamarabb.

| 2. | Az európai egészségbiztosítási kártya (EU-kártya), az EU-kártyát helyettesítő vagy más, jogosultságot igazoló okmány alapján nyújtott ellátások megtérítése iránti követeléseket visszautasíthatják, és visszaküldhetik a hitelező intézménynek, amennyiben a követelés pl.:






  — | nem teljes és/vagy helytelenül töltötték ki, |
| --- | --- | --- |

2.

Az európai egészségbiztosítási kártya (EU-kártya), az EU-kártyát helyettesítő vagy más, jogosultságot igazoló okmány alapján nyújtott ellátások megtérítése iránti követeléseket visszautasíthatják, és visszaküldhetik a hitelező intézménynek, amennyiben a követelés pl.:

—

nem teljes és/vagy helytelenül töltötték ki,

| — | olyan ellátásokra vonatkozik, amelyeket nem az ellátásban részesülő személy által felhasznált EU-kártya vagy jogosultságot igazoló okmány érvényességi ideje alatt nyújtottak. |
| --- | --- |

—

olyan ellátásokra vonatkozik, amelyeket nem az ellátásban részesülő személy által felhasznált EU-kártya vagy jogosultságot igazoló okmány érvényességi ideje alatt nyújtottak.

Egy követelés nem utasítható vissza arra hivatkozva, hogy az érintett személy már nem biztosított az EU-kártyát vagy a jogosultságot igazoló okmányt kibocsátó intézménynél, feltéve, hogy az ellátásokat a kedvezményezett részére a felhasznált okmány érvényességi ideje alatt nyújtották.

Az EU-kártya alapján nyújtott ellátások költségének megtérítésére kötelezett intézmény kérheti, hogy az az intézmény, amelyiknél az érintett személy az ellátás nyújtásakor hivatalosan nyilvántartásba volt véve, megtérítse az első intézmény számára az adott ellátások költségét, vagy – amenynyiben az érintett személy nem volt jogosult az EU-kártya használatára – rendezze a kérdést az érintett személlyel.

| 3. | Az adós intézmény nem vizsgálhatja felül, hogy a követelés megfelel-e a 883/2004/EK rendelet 19. cikkének és 27. cikke (1) bekezdésének, hacsak nem merül fel visszaélésre utaló, alapos gyanú az Európai Bíróság esetjoga (4) értelmében. Az adós intézmény ennek megfelelően köteles elfogadni a követelés alapját képező információkat és visszatéríteni a követelést. Amennyiben visszaélés gyanúja merül fel, az adós intézmény – a végrehajtási rendelet 67. cikkének (5) bekezdésének megfelelően – lényeges okokból elutasíthatja a követelést. |
| --- | --- |

3.

Az adós intézmény nem vizsgálhatja felül, hogy a követelés megfelel-e a 883/2004/EK rendelet 19. cikkének és 27. cikke (1) bekezdésének, hacsak nem merül fel visszaélésre utaló, alapos gyanú az Európai Bíróság esetjoga (4) értelmében. Az adós intézmény ennek megfelelően köteles elfogadni a követelés alapját képező információkat és visszatéríteni a követelést. Amennyiben visszaélés gyanúja merül fel, az adós intézmény – a végrehajtási rendelet 67. cikkének (5) bekezdésének megfelelően – lényeges okokból elutasíthatja a követelést.

| 4. | A 2. és 3. pont alkalmazása céljából, amennyiben az adós intézmény kételkedik a követelés alapjául szolgáló tények helytállóságában, a hitelező intézmény feladata megvizsgálni azt, hogy a követelést megfelelően állították-e ki, és amennyiben szükséges, vissza kell vonnia és újra kell számítania a követelést. |
| --- | --- |

4.

A 2. és 3. pont alkalmazása céljából, amennyiben az adós intézmény kételkedik a követelés alapjául szolgáló tények helytállóságában, a hitelező intézmény feladata megvizsgálni azt, hogy a követelést megfelelően állították-e ki, és amennyiben szükséges, vissza kell vonnia és újra kell számítania a követelést.

| 5. | A végrehajtási rendelet 67. cikkének (1) bekezdésében meghatározott határidőt követően benyújtott követeléseket nem veszik figyelembe. |
| --- | --- |

5.

A végrehajtási rendelet 67. cikkének (1) bekezdésében meghatározott határidőt követően benyújtott követeléseket nem veszik figyelembe.

B.   Rögzített összegek alapján történő megtérítés (a végrehajtási rendelet 63. cikke)

| 6. | A végrehajtási rendelet 64. cikkének (4) bekezdésében meghatározott jegyzéket a tárgyévet követő év végéig kell benyújtani az adós tagállam összekötő szervéhez, és a jegyzéken alapuló követeléseket is ugyanezen szervhez kell benyújtani az egy főre meghatározott éves rögzített összegnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követően a lehető leghamarabb, de mindenképpen a végrehajtási rendelet 67. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül. |
| --- | --- |

6.

A végrehajtási rendelet 64. cikkének (4) bekezdésében meghatározott jegyzéket a tárgyévet követő év végéig kell benyújtani az adós tagállam összekötő szervéhez, és a jegyzéken alapuló követeléseket is ugyanezen szervhez kell benyújtani az egy főre meghatározott éves rögzített összegnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követően a lehető leghamarabb, de mindenképpen a végrehajtási rendelet 67. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül.

| 7. | A hitelező intézménynek lehetőség szerint az egy adott naptári évhez kötődő összes követelését egyidejűleg kell benyújtania az adós intézményhez. |
| --- | --- |

7.

A hitelező intézménynek lehetőség szerint az egy adott naptári évhez kötődő összes követelését egyidejűleg kell benyújtania az adós intézményhez.

| 8. | Az adós intézménynek, amelyhez rögzített összegek alapján megállapított megtérítés iránti követelést nyújtanak be, a végrehajtási rendelet 67. cikkének (5) bekezdésében meghatározott határidőn belül, e határidőn belül pedig lehetőségei szerint a lehető leghamarabb biztosítania kell a követelés megtérítését. |
| --- | --- |

8.

Az adós intézménynek, amelyhez rögzített összegek alapján megállapított megtérítés iránti követelést nyújtanak be, a végrehajtási rendelet 67. cikkének (5) bekezdésében meghatározott határidőn belül, e határidőn belül pedig lehetőségei szerint a lehető leghamarabb biztosítania kell a követelés megtérítését.

| 9. | A végrehajtási rendelet 67. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőt követően benyújtott követeléseket nem veszik figyelembe. |
| --- | --- |

9.

A végrehajtási rendelet 67. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőt követően benyújtott követeléseket nem veszik figyelembe.

| 10. | A rögzített összegek alapján megállapított megtérítési követelést elutasíthatják és visszaküldhetik a hitelező intézményhez, ha a követelés pl.:






  — | nem teljes és/vagy helytelenül töltötték ki, |
| --- | --- | --- |

10.

A rögzített összegek alapján megállapított megtérítési követelést elutasíthatják és visszaküldhetik a hitelező intézményhez, ha a követelés pl.:

—

nem teljes és/vagy helytelenül töltötték ki,

| — | olyan időszakra vonatkozik, amelyre az érvényes, jogosultságot igazoló okmány alapján az illető nem volt nyilvántartásba véve. |
| --- | --- |

—

olyan időszakra vonatkozik, amelyre az érvényes, jogosultságot igazoló okmány alapján az illető nem volt nyilvántartásba véve.

| 11. | Amennyiben az adós intézmény kételkedik a követelés alapjául szolgáló tények helytállóságában, a hitelező intézmény feladata megvizsgálni azt, hogy a számlát megfelelően állították-e ki, és amennyiben szükséges, vissza kell vonnia és újra kell számolnia a követelést. |
| --- | --- |

11.

Amennyiben az adós intézmény kételkedik a követelés alapjául szolgáló tények helytállóságában, a hitelező intézmény feladata megvizsgálni azt, hogy a számlát megfelelően állították-e ki, és amennyiben szükséges, vissza kell vonnia és újra kell számolnia a követelést.

C.   Előleg a végrehajtási rendelet 68. cikke értelmében

| 12. | Amennyiben a végrehajtási rendelet 68. cikke szerinti előleg fizetésére kerül sor, a tényleges kiadáson alapuló követelések (a végrehajtási rendelet 67. cikkének (1) bekezdése) és a rögzített összegeken alapuló követelések (a végrehajtási rendelet 67. cikkének (2) bekezdése) esetében fizetendő összeget külön kell meghatározni. |
| --- | --- |

12.

Amennyiben a végrehajtási rendelet 68. cikke szerinti előleg fizetésére kerül sor, a tényleges kiadáson alapuló követelések (a végrehajtási rendelet 67. cikkének (1) bekezdése) és a rögzített összegeken alapuló követelések (a végrehajtási rendelet 67. cikkének (2) bekezdése) esetében fizetendő összeget külön kell meghatározni.

D.   Együttműködés és információcsere

| 13. | Az intézményeknek biztosítaniuk kell az egymás közti jó együttműködést, és úgy kell eljárniuk, mintha saját jogszabályaikat hajtanák végre. |
| --- | --- |

13.

Az intézményeknek biztosítaniuk kell az egymás közti jó együttműködést, és úgy kell eljárniuk, mintha saját jogszabályaikat hajtanák végre.

E.   Hatálybalépés

| 14. | Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. A határozat a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazandó. |
| --- | --- |

14.

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. A határozat a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazandó.

az igazgatási bizottság elnöke

Lena MALMBERG

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

2

(3)  Lásd e Hivatalos Lap 23. oldalát.

3

(4)  2005. április 12-i ítélet a C-145/03 ügyben: Annette Keller örökösei kontra Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) és Instituto Nacional de Gestión Sanitaria (Ingesa), EHBT [2005] I-02529. o.

4

Annette Keller örökösei

Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) és Instituto Nacional de Gestión Sanitaria (Ingesa)

---

| 24.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 106/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 106/54

---

S5. HATÁROZAT

(2009. október 2.)

a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 17., 19., 20., 22. cikke, 24. cikkének (1) bekezdése, 25., 26. cikke, 27. cikkének (1), (3), (4) és (5) bekezdése, 28., 34. cikke és 36. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján betegség vagy anyaság esetén a 883/2004/EK rendelet 1. cikke va) pontjában meghatározott „természetbeni ellátás” fogalmának értelmezéséről és a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 62., 63. és 64. cikke alapján megtérítendő összegek kiszámításáról

(EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

2010/C 106/18

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az Igazgatási Bizottság feladata a 883/2004/EK és a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) kapcsolatban felmerülő igazgatási és értelmezési kérdések kezelése,

tekintettel a 883/2004/EK rendelet 35. és 41. cikkére,

mivel:

| (1) | A 883/2004/EGK rendelet 17., 19., 20., 22. cikke, 24. cikkének (1) bekezdése, 25., 26. cikke, 27. cikkének (1), (3), (4) és (5) bekezdése, 28., 34. cikke és 36. cikke (1) és (2) bekezdése alkalmazásának céljából a betegség vagy anyaság esetén juttatott „természetbeni ellátás” fogalmához pontos, minden tagállamra kötelező jelentést kell társítani, ahogyan az a 883/2004/EGK rendelet 1. cikke va) pontjában rögzítve van. |
| --- | --- |

(1)

A 883/2004/EGK rendelet 17., 19., 20., 22. cikke, 24. cikkének (1) bekezdése, 25., 26. cikke, 27. cikkének (1), (3), (4) és (5) bekezdése, 28., 34. cikke és 36. cikke (1) és (2) bekezdése alkalmazásának céljából a betegség vagy anyaság esetén juttatott „természetbeni ellátás” fogalmához pontos, minden tagállamra kötelező jelentést kell társítani, ahogyan az a 883/2004/EGK rendelet 1. cikke va) pontjában rögzítve van.

| (2) | A betegség vagy anyaság esetén juttatott természetbeni ellátás fogalmának – az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban – az ápolásra szoruló személyeknek nyújtott természetbeni ellátásra is ki kell terjednie.
  A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételeknek megfelelően, |
| --- | --- |

(2)

A betegség vagy anyaság esetén juttatott természetbeni ellátás fogalmának – az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban – az ápolásra szoruló személyeknek nyújtott természetbeni ellátásra is ki kell terjednie.

A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében előírt feltételeknek megfelelően,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

I.   Általános rendelkezések

| 1. | A 987/2009/EK rendelet (a továbbiakban: végrehajtási rendelet) 62., 63., és 64. cikkében említett megtérítések kiszámításakor azokat a betegség vagy anyaság esetén juttatott természetbeni ellátásokat kell figyelembe venni, amelyeket az ellátásokat biztosító intézmény által alkalmazott nemzeti jogszabály természetbeni ellátásoknak tekint, amennyiben azokat a 883/2004/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 17., 19., 20., 22. cikke, 24. cikkének (1) bekezdése, 25., 26. cikke, 27. cikkének (1), (3), (4) és (5) bekezdése, 28., 34. cikke és 36. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint meg lehet szerezni. |
| --- | --- |

1.

A 987/2009/EK rendelet (a továbbiakban: végrehajtási rendelet) 62., 63., és 64. cikkében említett megtérítések kiszámításakor azokat a betegség vagy anyaság esetén juttatott természetbeni ellátásokat kell figyelembe venni, amelyeket az ellátásokat biztosító intézmény által alkalmazott nemzeti jogszabály természetbeni ellátásoknak tekint, amennyiben azokat a 883/2004/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 17., 19., 20., 22. cikke, 24. cikkének (1) bekezdése, 25., 26. cikke, 27. cikkének (1), (3), (4) és (5) bekezdése, 28., 34. cikke és 36. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint meg lehet szerezni.

| 2. | Az alaprendelet fent említett cikkeinek értelmében az alábbiakat is természetbeni ellátásnak kell tekinteni:






  a) | bizonyos kiadások részleges vagy teljes közvetlen kifizetésére feljogosító, természetbeni ápolási biztosítási ellátások, amennyiben ezek a kiadások a biztosított személy ápolásra szorult helyzetéből adódnak, és közvetlenül az ő javát szolgálják, például az otthoni vagy szakosodott létesítményekben történő betegápolás vagy gondozás, ápolási segédeszközök beszerzési vagy az otthoni környezet javítására fordított munka költségei; az ilyen ellátások lényegében a természetbeni betegségbiztosítási ellátások kiegészítéséül szolgálnak, és céljuk az ápolásra szoruló személyek egészségi állapotának és életminőségének javítása; |
| --- | --- | --- |

2.

Az alaprendelet fent említett cikkeinek értelmében az alábbiakat is természetbeni ellátásnak kell tekinteni:

a)

bizonyos kiadások részleges vagy teljes közvetlen kifizetésére feljogosító, természetbeni ápolási biztosítási ellátások, amennyiben ezek a kiadások a biztosított személy ápolásra szorult helyzetéből adódnak, és közvetlenül az ő javát szolgálják, például az otthoni vagy szakosodott létesítményekben történő betegápolás vagy gondozás, ápolási segédeszközök beszerzési vagy az otthoni környezet javítására fordított munka költségei; az ilyen ellátások lényegében a természetbeni betegségbiztosítási ellátások kiegészítéséül szolgálnak, és céljuk az ápolásra szoruló személyek egészségi állapotának és életminőségének javítása;

| b) | nem az ápolási biztosítással összefüggő természetbeni ellátások, melyek ugyanolyan jellemzőkkel rendelkeznek, és ugyanolyan célt szolgálnak, mint a fenti a) pontban említettek, amennyiben azok az alaprendelet értelmében szociális biztonsági ellátásoknak tekintendők, és ugyanolyan módon szerezhetők meg, mint az a) pontban említett ellátások, az alaprendelet fent említett cikkeiben előírt rendelkezésekkel összhangban.
  A fenti 1. pontban említett kiadásoknál az a) és b) pontban említett természetbeni ellátásokat figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

b)

nem az ápolási biztosítással összefüggő természetbeni ellátások, melyek ugyanolyan jellemzőkkel rendelkeznek, és ugyanolyan célt szolgálnak, mint a fenti a) pontban említettek, amennyiben azok az alaprendelet értelmében szociális biztonsági ellátásoknak tekintendők, és ugyanolyan módon szerezhetők meg, mint az a) pontban említett ellátások, az alaprendelet fent említett cikkeiben előírt rendelkezésekkel összhangban.

A fenti 1. pontban említett kiadásoknál az a) és b) pontban említett természetbeni ellátásokat figyelembe kell venni.

| 3. | Az alaprendelet fent említett cikkeinek értelmében az alábbiak nem tekintendők természetbeni ellátás költségeinek:






  a) | a betegbiztosítási rendszer igazgatásához kapcsolódó kiadások, például az egyéni vagy intézmények közötti megtérítési kérelmek kezelése és feldolgozása során felmerülő költségek; |
| --- | --- | --- |

3.

Az alaprendelet fent említett cikkeinek értelmében az alábbiak nem tekintendők természetbeni ellátás költségeinek:

a)

a betegbiztosítási rendszer igazgatásához kapcsolódó kiadások, például az egyéni vagy intézmények közötti megtérítési kérelmek kezelése és feldolgozása során felmerülő költségek;

| b) | az ellátások megállapításához kapcsolódó kiadások, így például a kérelmező rokkantsági fokának vagy munkaképességének megítéléséhez szükséges orvosi igazolások kiállításáért járó orvosi díjak; |
| --- | --- |

b)

az ellátások megállapításához kapcsolódó kiadások, így például a kérelmező rokkantsági fokának vagy munkaképességének megítéléséhez szükséges orvosi igazolások kiállításáért járó orvosi díjak;

| c) | általános egészségvédelmi intézkedéseket szolgáló, orvostudományi kutatáshoz és a megelőző orvostudománnyal foglalkozó intézményeknek nyújtott támogatáshoz kapcsolódó kiadások, valamint az általános (nem kockázatalapú) intézkedésekre fordított kiadások; |
| --- | --- |

c)

általános egészségvédelmi intézkedéseket szolgáló, orvostudományi kutatáshoz és a megelőző orvostudománnyal foglalkozó intézményeknek nyújtott támogatáshoz kapcsolódó kiadások, valamint az általános (nem kockázatalapú) intézkedésekre fordított kiadások;

| d) | egyének által befizetett saját hozzájárulások. |
| --- | --- |

d)

egyének által befizetett saját hozzájárulások.

II.   A végrehajtási rendelet 63. cikkében meghatározott rögzített összegek kiszámítására vonatkozó rendelkezések

| 4. | A végrehajtási rendelet 64. cikkével összhangban a havi rögzített összegek és a teljes rögzített összeg kiszámításakor a következőket kell figyelembe venni:






  a) | a lakóhely szerinti tagállam nemzeti rendszereinek keretében az alaprendelet 17. cikke, 24. cikkének (1) bekezdése, 25. és 26. cikke alapján nyújtott természetbeni ellátások összege; |
| --- | --- | --- |

4.

A végrehajtási rendelet 64. cikkével összhangban a havi rögzített összegek és a teljes rögzített összeg kiszámításakor a következőket kell figyelembe venni:

a)

a lakóhely szerinti tagállam nemzeti rendszereinek keretében az alaprendelet 17. cikke, 24. cikkének (1) bekezdése, 25. és 26. cikke alapján nyújtott természetbeni ellátások összege;

| b) | a lakóhely szerinti tagállamon kívül tervezett kezelés alapján az alaprendelet 20. cikke, 27. cikkének (3) és (5) bekezdésével összhangban nyújtott természetbeni ellátások összege; |
| --- | --- |

b)

a lakóhely szerinti tagállamon kívül tervezett kezelés alapján az alaprendelet 20. cikke, 27. cikkének (3) és (5) bekezdésével összhangban nyújtott természetbeni ellátások összege;

| c) | egy biztosított személynek a lakóhelye szerinti tagállamon kívüli ideiglenes tartózkodása alatt nyújtott természetbeni ellátások költsége, amennyiben ezen ellátások költségei a nemzeti jogszabályok alapján nyújtandók; az e határozat II. pontjának 5. bekezdésének a) pontjában meghatározott költségek kivételével. |
| --- | --- |

c)

egy biztosított személynek a lakóhelye szerinti tagállamon kívüli ideiglenes tartózkodása alatt nyújtott természetbeni ellátások költsége, amennyiben ezen ellátások költségei a nemzeti jogszabályok alapján nyújtandók; az e határozat II. pontjának 5. bekezdésének a) pontjában meghatározott költségek kivételével.

| 5. | A végrehajtási rendelet 64. cikkével összhangban a havi rögzített összegek és a teljes rögzített összeg kiszámításakor a következőket nem kell figyelembe venni:






  a) | a lakóhely szerinti tagállamon kívüli ideiglenes tartózkodás alatt az alaprendelet 19. cikkének (1) bekezdése és 27. cikkének (1) bekezdése alapján nyújtott ellátások összege; |
| --- | --- | --- |

5.

A végrehajtási rendelet 64. cikkével összhangban a havi rögzített összegek és a teljes rögzített összeg kiszámításakor a következőket nem kell figyelembe venni:

a)

a lakóhely szerinti tagállamon kívüli ideiglenes tartózkodás alatt az alaprendelet 19. cikkének (1) bekezdése és 27. cikkének (1) bekezdése alapján nyújtott ellátások összege;

| b) | az alaprendelettel összhangban vagy kétoldalú, illetve többoldalú megállapodások alapján megtérített ellátások összege, a tervezett gyógykezelés esetén teljesített megtérítések kivételével. |
| --- | --- |

b)

az alaprendelettel összhangban vagy kétoldalú, illetve többoldalú megállapodások alapján megtérített ellátások összege, a tervezett gyógykezelés esetén teljesített megtérítések kivételével.

III.   Egyéb rendelkezések

| 6. | A megtérítendő összegek kiszámítása lehetőség szerint a tartózkodási hely vagy a lakóhely szerinti hivatalos statisztikákon és elszámolásokon, illetve elsődlegesen a hivatalosan közzétett adatokon alapul. A felhasznált statisztikák forrását fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

6.

A megtérítendő összegek kiszámítása lehetőség szerint a tartózkodási hely vagy a lakóhely szerinti hivatalos statisztikákon és elszámolásokon, illetve elsődlegesen a hivatalosan közzétett adatokon alapul. A felhasznált statisztikák forrását fel kell tüntetni.

| 7. | Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. A határozat a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazandó. |
| --- | --- |

7.

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. A határozat a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazandó.

az igazgatási bizottság elnöke

Lena MALMBERG

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

2

---

| 24.4.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 106/56 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 106/56

---

H3. HATÁROZAT

(2009. október 15.)

a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 90. cikkében említett valutaátváltási árfolyamok meghatározásakor figyelembe veendő időpontról

(EGT-vonatkozású és az EK–Svájc-megállapodást érintő szöveg)

2010/C 106/19

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG,

tekintettel a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 72. cikkének a) pontjára, amelynek értelmében az Igazgatási Bizottság feladata a 883/2004/EK és a 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) kapcsolatban felmerülő igazgatási és értelmezési kérdések kezelése,

tekintettel a 987/2009/EK rendelet valutaátváltási árfolyamokra vonatkozó 90. cikkére,

mivel:

| (1) | Több rendelkezés – mint például a 883/2004/EK rendelet 5. cikkének a) pontja, 21. cikkének (1) bekezdése, 29., 34., 52. cikke, 62. cikkének (3) bekezdése, 65. cikkének (6) és (7) bekezdése, 68. cikkének (2) bekezdése és 84. cikke, valamint a 987/2009/EK rendelet 25. cikkének (4) és (5) bekezdése, 26. cikkének (7) bekezdése, 54. cikkének (2) bekezdése, 70., 72., 73., 78. és 80. cikke – olyan helyzeteket is magában foglal, amikor egy ellátás vagy járulék kifizetése, kiszámítása vagy újraszámítása, a megtérítés, valamint a beszámítási és behajtási eljárások céljából meg kell határozni az átváltási árfolyamokat. |
| --- | --- |

(1)

Több rendelkezés – mint például a 883/2004/EK rendelet 5. cikkének a) pontja, 21. cikkének (1) bekezdése, 29., 34., 52. cikke, 62. cikkének (3) bekezdése, 65. cikkének (6) és (7) bekezdése, 68. cikkének (2) bekezdése és 84. cikke, valamint a 987/2009/EK rendelet 25. cikkének (4) és (5) bekezdése, 26. cikkének (7) bekezdése, 54. cikkének (2) bekezdése, 70., 72., 73., 78. és 80. cikke – olyan helyzeteket is magában foglal, amikor egy ellátás vagy járulék kifizetése, kiszámítása vagy újraszámítása, a megtérítés, valamint a beszámítási és behajtási eljárások céljából meg kell határozni az átváltási árfolyamokat.

| (2) | A 987/2009/EK rendelet 90. cikke felhatalmazza az Igazgatási Bizottságot arra, hogy rögzítse az egyes ellátások és járulékok kiszámításához alkalmazott valutaátváltási árfolyamok meghatározásakor figyelembe veendő időpontot.
  A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében előírt rendelkezéseknek megfelelően, |
| --- | --- |

(2)

A 987/2009/EK rendelet 90. cikke felhatalmazza az Igazgatási Bizottságot arra, hogy rögzítse az egyes ellátások és járulékok kiszámításához alkalmazott valutaátváltási árfolyamok meghatározásakor figyelembe veendő időpontot.

A 883/2004/EK rendelet 71. cikkének (2) bekezdésében előírt rendelkezéseknek megfelelően,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

| 1. | E határozat alkalmazásában a valutaátváltási árfolyam az Európai Központi Bank által közzétett napi valutaátváltási árfolyam. |
| --- | --- |

1.

E határozat alkalmazásában a valutaátváltási árfolyam az Európai Központi Bank által közzétett napi valutaátváltási árfolyam.

| 2. | Amennyiben e határozat másként nem rendelkezik, a valutaátváltási árfolyam a pénzügyi műveletnek az intézmény általi teljesítése napján közzétett árfolyam. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben e határozat másként nem rendelkezik, a valutaátváltási árfolyam a pénzügyi műveletnek az intézmény általi teljesítése napján közzétett árfolyam.

| 3. | Egy adott tagállam valamely intézményének, amelynek valamely jogosultság megállapítása és az ellátás első kiszámítása céljából egy adott összeget át kell váltania egy másik tagállam pénznemére, az alábbiak szerint kell eljárnia:






  a) | amennyiben egy intézmény – a nemzeti jogszabályoknak megfelelően – az ellátás kiszámítása előtti időpontot megelőző bizonyos időszak alatt szerzett olyan összegeket vesz figyelembe, mint például jövedelmek vagy ellátások, akkor az adott időszak utolsó napján közzétett valutaátváltási árfolyamot kell alkalmaznia; |
| --- | --- | --- |

3.

Egy adott tagállam valamely intézményének, amelynek valamely jogosultság megállapítása és az ellátás első kiszámítása céljából egy adott összeget át kell váltania egy másik tagállam pénznemére, az alábbiak szerint kell eljárnia:

a)

amennyiben egy intézmény – a nemzeti jogszabályoknak megfelelően – az ellátás kiszámítása előtti időpontot megelőző bizonyos időszak alatt szerzett olyan összegeket vesz figyelembe, mint például jövedelmek vagy ellátások, akkor az adott időszak utolsó napján közzétett valutaátváltási árfolyamot kell alkalmaznia;

| b) | amennyiben egy intézmény – a nemzeti jogszabályoknak megfelelően – az ellátás kiszámításához egy összeget vesz figyelembe, akkor az azon hónapot közvetlenül megelőző hónap első napján közzétett valutaátváltási árfolyamot kell alkalmaznia, amely hónaptól a rendelkezést alkalmazni kell. |
| --- | --- |

b)

amennyiben egy intézmény – a nemzeti jogszabályoknak megfelelően – az ellátás kiszámításához egy összeget vesz figyelembe, akkor az azon hónapot közvetlenül megelőző hónap első napján közzétett valutaátváltási árfolyamot kell alkalmaznia, amely hónaptól a rendelkezést alkalmazni kell.

| 4. | A (3) bekezdést kell értelemszerűen alkalmazni, ha egy tagállam valamely intézményének az ellátás – az érintett személy ténybeli vagy jogi helyzetében bekövetkezett változások okán szükségessé váló – újraszámítása céljából egy bizonyos összeget át kell váltania egy másik tagállam pénznemére. |
| --- | --- |

4.

A (3) bekezdést kell értelemszerűen alkalmazni, ha egy tagállam valamely intézményének az ellátás – az érintett személy ténybeli vagy jogi helyzetében bekövetkezett változások okán szükségessé váló – újraszámítása céljából egy bizonyos összeget át kell váltania egy másik tagállam pénznemére.

| 5. | Az intézménynek, amely a nemzeti jogszabályoknak megfelelően rendszeresen indexált ellátást fizet, és amennyiben más pénznemben megadott összegek befolyásolnák ezt az ellátást, az újraszámításkor az indexálás esedékességének hónapját megelőző hónap első napján érvényes valutaátváltási árfolyamot kell alkalmaznia, hacsak a nemzeti jogszabályok másként nem rendelkeznek. |
| --- | --- |

5.

Az intézménynek, amely a nemzeti jogszabályoknak megfelelően rendszeresen indexált ellátást fizet, és amennyiben más pénznemben megadott összegek befolyásolnák ezt az ellátást, az újraszámításkor az indexálás esedékességének hónapját megelőző hónap első napján érvényes valutaátváltási árfolyamot kell alkalmaznia, hacsak a nemzeti jogszabályok másként nem rendelkeznek.

| 6. | A beszámítási és behajtási eljárások esetében a levonandó vagy kifizetendő összeg átszámításához alkalmazandó átváltási árfolyam a kérelem első alkalommal történő beküldésének napján érvényes valutaátváltási árfolyam. |
| --- | --- |

6.

A beszámítási és behajtási eljárások esetében a levonandó vagy kifizetendő összeg átszámításához alkalmazandó átváltási árfolyam a kérelem első alkalommal történő beküldésének napján érvényes valutaátváltási árfolyam.

| 7. | A 883/2004/EK rendelet 65. cikkének (6) és (7) bekezdése, valamint a 987/2009/EK rendelet 70. cikke alkalmazásában a lakóhely szerinti intézmény által ténylegesen kifizetett összeg és a 883/2004/EK rendelet 65. cikke (6) bekezdésének harmadik mondatában foglaltak értelmében fizethető legmagasabb összeg (azon ellátás összege, amelyre az érintett személy azon tagállam jogszabályai szerint lenne jogosult, amelyek hatálya alá utoljára tartozott, amennyiben e tagállam foglalkoztatási szolgálatánál lenne nyilvántartásba véve) összehasonlításakor; a valutaátváltási árfolyam meghatározásához azon naptári hónap első napját kell figyelembe venni, amelyben a megtéríthető időszak lezárult. |
| --- | --- |

7.

A 883/2004/EK rendelet 65. cikkének (6) és (7) bekezdése, valamint a 987/2009/EK rendelet 70. cikke alkalmazásában a lakóhely szerinti intézmény által ténylegesen kifizetett összeg és a 883/2004/EK rendelet 65. cikke (6) bekezdésének harmadik mondatában foglaltak értelmében fizethető legmagasabb összeg (azon ellátás összege, amelyre az érintett személy azon tagállam jogszabályai szerint lenne jogosult, amelyek hatálya alá utoljára tartozott, amennyiben e tagállam foglalkoztatási szolgálatánál lenne nyilvántartásba véve) összehasonlításakor; a valutaátváltási árfolyam meghatározásához azon naptári hónap első napját kell figyelembe venni, amelyben a megtéríthető időszak lezárult.

| 8. | E határozatot a 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet hatálybalépését követő első év elteltével felül kell vizsgálni. |
| --- | --- |

8.

E határozatot a 883/2004/EK rendelet és a 987/2009/EK rendelet hatálybalépését követő első év elteltével felül kell vizsgálni.

| 9. | Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. A határozat a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazandó. |
| --- | --- |

9.

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. A határozat a 987/2009/EK rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazandó.

az igazgatási bizottság elnöke

Lena MALMBERG

---

(1)  HL L 166., 2004.4.30., 1. o.

1

(2)  HL L 284., 2009.10.30., 1. o.

2

---