# Euroopan unionin C 135/2010

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2010.135.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 135 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 53. vuosikerta26. toukokuu 2010 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2010.135.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 135

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

53. vuosikerta26. toukokuu 2010

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 135/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5816 – Oaktree/Aleris) (
  1
  ) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2010/C 135/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5816 – Oaktree/Aleris) (
  1
  )

1

1

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2010/C 135/02 | Neuvoston päätelmät, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, koulutuksen sosiaalisesta ulottuvuudesta | 2 |
| 2010/C 135/03 | Neuvoston päätelmät, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, elinikäistä oppimista tukevista taidoista ja aloitteesta Uudet taidot uusia työpaikkoja varten | 8 |
| 2010/C 135/04 | Neuvoston päätelmät, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, korkea-asteen koulutuksen kansainvälistymisestä | 12 |
| 2010/C 135/05 | Neuvoston päätelmät, annettu 10 päivänä toukokuuta 2010, kulttuurin vaikutuksesta alueelliseen ja paikalliseen kehitykseen | 15 |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 135/06 | Euron kurssi | 19 |
| 2010/C 135/07 | Euron kurssi | 20 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2010/C 135/02

Neuvoston päätelmät, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, koulutuksen sosiaalisesta ulottuvuudesta

2

2010/C 135/03

Neuvoston päätelmät, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, elinikäistä oppimista tukevista taidoista ja aloitteesta Uudet taidot uusia työpaikkoja varten

8

2010/C 135/04

Neuvoston päätelmät, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, korkea-asteen koulutuksen kansainvälistymisestä

12

2010/C 135/05

Neuvoston päätelmät, annettu 10 päivänä toukokuuta 2010, kulttuurin vaikutuksesta alueelliseen ja paikalliseen kehitykseen

15

Euroopan komissio

2010/C 135/06

Euron kurssi

19

2010/C 135/07

Euron kurssi

20

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 135/08 | Liikenneturvallisuutta ja sisävesiliikenteen sisämarkkinoita koskeva ehdotuspyyntö MOVE/SUB/01-2010 | 21 |
| | YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 135/09 | Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymisestä | 22 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 135/10 | Ilmoitus Nayif Bin-Muhammad al-Qahtanille ja Qasim Yahaya Mahdi al-Rimille, jotka on lisätty tiettyihin Osama bin Ladenia, al-Qaida-verkostoa ja Talebania lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 2, 3 ja 7 artiklassa tarkoitettuun luetteloon komission asetuksella (EU) N:o 450/2010 | 23 |
| 2010/C 135/11 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 25 |
| 2010/C 135/12 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 29 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan komissio

2010/C 135/08

Liikenneturvallisuutta ja sisävesiliikenteen sisämarkkinoita koskeva ehdotuspyyntö MOVE/SUB/01-2010

21

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2010/C 135/09

Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymisestä

22

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2010/C 135/10

Ilmoitus Nayif Bin-Muhammad al-Qahtanille ja Qasim Yahaya Mahdi al-Rimille, jotka on lisätty tiettyihin Osama bin Ladenia, al-Qaida-verkostoa ja Talebania lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 2, 3 ja 7 artiklassa tarkoitettuun luetteloon komission asetuksella (EU) N:o 450/2010

23

2010/C 135/11

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

25

2010/C 135/12

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 26.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 135/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.5816 – Oaktree/Aleris)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 135/01

Komissio päätti 18 päivänä toukokuuta 2010 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla:

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32010M5816. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32010M5816. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 26.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 135/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 135/2

---

Neuvoston päätelmät, annettu 11 päivänä toukokuuta 2010, koulutuksen sosiaalisesta ulottuvuudesta

2010/C 135/02

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

OTTAA HUOMIOON:

| 1. | Tehokkuudesta ja tasapuolisuudesta koulutuksessa 14 päivänä marraskuuta 2006 annetut neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät (1), joissa jäsenvaltioita kehotettiin varmistamaan sellaiset tasapuoliset koulutusjärjestelmät, joissa mahdollisuudet, koulutukseen pääsy, saatu kohtelu ja tulokset eivät riipu yksilön sosioekonomisesta taustasta tai muista koulutuksellista eriarvoisuutta aiheuttavista seikoista. |
| --- | --- |

1.

Tehokkuudesta ja tasapuolisuudesta koulutuksessa 14 päivänä marraskuuta 2006 annetut neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät (1), joissa jäsenvaltioita kehotettiin varmistamaan sellaiset tasapuoliset koulutusjärjestelmät, joissa mahdollisuudet, koulutukseen pääsy, saatu kohtelu ja tulokset eivät riipu yksilön sosioekonomisesta taustasta tai muista koulutuksellista eriarvoisuutta aiheuttavista seikoista.

| 2. | Elinikäisen oppimisen avaintaidoista 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen (2), jossa korostetaan avaintaitojen opettamisen merkitystä kaikille kansalaisille ja asianmukaisia toimia sellaisten henkilöiden hyväksi, jotka heikkojen oppimislähtökohtiensa vuoksi tarvitsevat erityistukea käyttääkseen koko oppimispotentiaalinsa. |
| --- | --- |

2.

Elinikäisen oppimisen avaintaidoista 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen (2), jossa korostetaan avaintaitojen opettamisen merkitystä kaikille kansalaisille ja asianmukaisia toimia sellaisten henkilöiden hyväksi, jotka heikkojen oppimislähtökohtiensa vuoksi tarvitsevat erityistukea käyttääkseen koko oppimispotentiaalinsa.

| 3. | Uusista taidoista uusia työpaikkoja varten 15 päivänä marraskuuta 2007 annetun neuvoston päätöslauselman (3), jossa painotettiin taidollisten tarpeiden ennakointia ja yleisen taitotason nostamista asettaen etusijalle heikon ammattitaidon omaavat ja muut taloudellisen ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevat henkilöt. |
| --- | --- |

3.

Uusista taidoista uusia työpaikkoja varten 15 päivänä marraskuuta 2007 annetun neuvoston päätöslauselman (3), jossa painotettiin taidollisten tarpeiden ennakointia ja yleisen taitotason nostamista asettaen etusijalle heikon ammattitaidon omaavat ja muut taloudellisen ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevat henkilöt.

| 4. | Yliopistojen nykyaikaistamisesta Euroopan kilpailukyvyn edistämiseksi globaalissa osaamistaloudessa 23 päivänä marraskuuta 2007 annetun neuvoston päätöslauselman (4), jossa vahvistettiin uudelleen elinikäisten oppimismahdollisuuksien lisäämisen, korkea-asteen koulutusmahdollisuuksien ulottamisen epätyypillisiin ja aikuisopiskelijoihin sekä yliopistojen elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien kehittämisen merkitys. |
| --- | --- |

4.

Yliopistojen nykyaikaistamisesta Euroopan kilpailukyvyn edistämiseksi globaalissa osaamistaloudessa 23 päivänä marraskuuta 2007 annetun neuvoston päätöslauselman (4), jossa vahvistettiin uudelleen elinikäisten oppimismahdollisuuksien lisäämisen, korkea-asteen koulutusmahdollisuuksien ulottamisen epätyypillisiin ja aikuisopiskelijoihin sekä yliopistojen elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien kehittämisen merkitys.

| 5. | Aikuiskoulutuksesta 22 päivänä toukokuuta 2008 annetut neuvoston päätelmät (5), joissa korostettiin matalan osaamistason työntekijöiden – joiden määrä on vielä varsin suuri – osaamistason parantamista ja aikuiskoulutuksen merkitystä sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle ja talouskehitykselle. |
| --- | --- |

5.

Aikuiskoulutuksesta 22 päivänä toukokuuta 2008 annetut neuvoston päätelmät (5), joissa korostettiin matalan osaamistason työntekijöiden – joiden määrä on vielä varsin suuri – osaamistason parantamista ja aikuiskoulutuksen merkitystä sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle ja talouskehitykselle.

| 6. | Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodesta (2010) 22 päivänä lokakuuta 2008 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1098/2008/EY (6), jossa todetaan, että työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin mukautettujen perustaitojen ja – pätevyyden puute on merkittävä este yhteiskunnan toimintaan osallistumiselle. |
| --- | --- |

6.

Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodesta (2010) 22 päivänä lokakuuta 2008 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1098/2008/EY (6), jossa todetaan, että työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin mukautettujen perustaitojen ja – pätevyyden puute on merkittävä este yhteiskunnan toimintaan osallistumiselle.

| 7. | Ammatillista koulutusta koskevan tehostetun eurooppalaisen yhteistyön tulevista painopisteistä 21 päivänä marraskuuta 2008 annetut neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät (7), joissa painotettiin, että ammatillisella koulutuksella edistetään paitsi kilpailukykyä, yritysten suorituskykyä ja innovointia globalisoituneessa taloudessa, myös oikeudenmukaisuutta, yhteenkuuluvuutta, henkilökohtaista kehittymistä ja aktiivista kansalaisuutta ja että ammatillisen koulutuksen houkuttelevuutta olisi edistettävä kaikkien kohderyhmien parissa. |
| --- | --- |

7.

Ammatillista koulutusta koskevan tehostetun eurooppalaisen yhteistyön tulevista painopisteistä 21 päivänä marraskuuta 2008 annetut neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät (7), joissa painotettiin, että ammatillisella koulutuksella edistetään paitsi kilpailukykyä, yritysten suorituskykyä ja innovointia globalisoituneessa taloudessa, myös oikeudenmukaisuutta, yhteenkuuluvuutta, henkilökohtaista kehittymistä ja aktiivista kansalaisuutta ja että ammatillisen koulutuksen houkuttelevuutta olisi edistettävä kaikkien kohderyhmien parissa.

| 8. | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 21 päivänä marraskuuta 2008 annetut päätelmät Nuorten valmistaminen 2000-lukuun: koulualan eurooppalainen yhteistyöohjelma (8); päätelmissä jäsenvaltioita kehotetaan varmistamaan laadukkaat koulutusmahdollisuudet ja -palvelut erityisesti niitä lapsia ja nuoria varten, jotka voivat olla muita heikommassa asemassa henkilökohtaisten, sosiaalisten, kulttuuristen ja/tai taloudellisten olosuhteiden vuoksi. |
| --- | --- |

8.

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 21 päivänä marraskuuta 2008 annetut päätelmät Nuorten valmistaminen 2000-lukuun: koulualan eurooppalainen yhteistyöohjelma (8); päätelmissä jäsenvaltioita kehotetaan varmistamaan laadukkaat koulutusmahdollisuudet ja -palvelut erityisesti niitä lapsia ja nuoria varten, jotka voivat olla muita heikommassa asemassa henkilökohtaisten, sosiaalisten, kulttuuristen ja/tai taloudellisten olosuhteiden vuoksi.

| 9. | Maahanmuuttajataustaisten lasten koulutuksesta 26 päivänä marraskuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät (9), joissa jäsenvaltioita kehotettiin toteuttamaan asianmukaiset toimenpiteet kullekin jäsenvaltiolle soveltuvalla vastuutasolla (paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla), sen varmistamiseksi, että kaikille lapsille tarjotaan oikeudenmukaiset ja yhtäläiset mahdollisuudet sekä tarpeellinen tuki, jotta lapset voivat kehittää kaikkia kykyjään taustastaan riippumatta. |
| --- | --- |

9.

Maahanmuuttajataustaisten lasten koulutuksesta 26 päivänä marraskuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät (9), joissa jäsenvaltioita kehotettiin toteuttamaan asianmukaiset toimenpiteet kullekin jäsenvaltiolle soveltuvalla vastuutasolla (paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla), sen varmistamiseksi, että kaikille lapsille tarjotaan oikeudenmukaiset ja yhtäläiset mahdollisuudet sekä tarpeellinen tuki, jotta lapset voivat kehittää kaikkia kykyjään taustastaan riippumatta.

| 10. | Nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuista puitteista (2010–2018) 27 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston päätöslauselman (10), jossa kehotettiin jäsenvaltioita varmistamaan nuorten yhtäläiset mahdollisuudet päästä korkeatasoiseen yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen kaikilla tasoilla sekä kehittämään muodollisen koulutuksen ja epävirallisen oppimisen välisiä yhteyksiä, |
| --- | --- |

10.

Nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuista puitteista (2010–2018) 27 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston päätöslauselman (10), jossa kehotettiin jäsenvaltioita varmistamaan nuorten yhtäläiset mahdollisuudet päästä korkeatasoiseen yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen kaikilla tasoilla sekä kehittämään muodollisen koulutuksen ja epävirallisen oppimisen välisiä yhteyksiä,

JA OTTAA ERITYISESTI HUOMIOON:

eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) 12 päivänä toukokuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät (11), joissa tasapuolisuuden, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja aktiivisen kansalaisuuden edistäminen määriteltiin yhdeksi neljästä strategisesta tavoitteesta ja jossa määriteltiin viisi keskimääräisen eurooppalaisen suoritustason viitearvoa (”EU:n vertailuarvot”), joissa niin ikään selkeästi pyritään tasapuolisuuteen.

SEKÄ OTTAA VIELÄ HUOMIOON:

Madridissa 11. ja 12. maaliskuuta 2010 järjestetyn konferenssin, jonka aiheena oli osallistava koulutus sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiskeinona.

TOTEAA SEURAAVAA:

Koulutusjärjestelmien kaikkialla EU:ssa on taattava sekä tasapuolisuus että huippuosaaminen. Koulutustason parantaminen ja avaintaitojen tarjoaminen kaikille vaikuttavat ratkaisevasti talouskasvun ja kilpailukyvyn parantamisen lisäksi myös köyhyyden vähentämiseen ja sosiaalisen osallisuuden lisäämiseen.

Koulutuksen kautta saavutettavan sosiaalisen osallisuuden tulisi varmistaa yhtäläiset mahdollisuudet saada korkealaatuista koulutusta sekä tasapuolinen kohtelu muun muassa mukauttamalla tarjontaa yksilöllisiin tarpeisiin. Samanaikaisesti sen tulisi varmistaa yhtäläiset mahdollisuudet parhaiden tulosten saavuttamiseksi pyrkimällä tarjoamaan kaikille mahdollisimman korkeatasoiset avaintaidot.

ON TIETOINEN SEURAAVASTA:

Koulutusjärjestelmillä edistetään merkittävästi sosiaalista yhteenkuuluvuutta, aktiivista kansalaisuutta ja henkilökohtaisten mahdollisuuksien toteuttamista eurooppalaisissa yhteiskunnissa. Niiden avulla on mahdollista edistää sosiaalista nousua ja katkaista köyhyyden, huono-osaisuuden ja syrjäytymisen kierre. Koulutusjärjestelmien roolia voitaisiin edelleen vahvistaa mukauttamalla niitä kansalaisten erilaisiin taustoihin ottamalla huomioon eri kulttuurien tuoman rikkauden, olemassa olevan tietämyksen ja valmiudet sekä oppimistarpeet.

Koulutus ei ole sosiaalisen syrjäytymisen ainoa syy eikä sen ainoa ratkaisu. Yksinomaan koulutustoimenpitein ei moniongelmaisuuden vaikutuksia todennäköisesti voida lieventää, ja tässä tarvitaankin monialaisia menettelytapoja, joilla tällaiset toimet voidaan nivoa yhteen laajemman sosiaali- ja talouspolitiikan kanssa.

Kansainvälisen kilpailukyvyn lisääminen edellyttää korkeaa ammattitaitoa yhdistettynä kykyyn luoda, innovoida ja työskennellä monikulttuurisessa ja -kielisessä ympäristössä. Väestökehitys huomioon ottaen on entistä tärkeämpää, että koulutusjärjestelmät nostavat yleistä koulutustasoa samalla varmistaen, että kaikki, niin nuoret kuin aikuisetkin – sosioekonomisesta taustasta tai henkilökohtaisesta tilanteesta riippumatta – voivat kehittää kaikkia mahdollisuuksiaan elinikäisen oppimisen avulla. Erityistä huomiota olisikin kiinnitettävä erityisiä koulutustarpeita omaavien henkilöiden, maahanmuuttajataustaisten henkilöiden ja romaniyhteisön tarpeisiin.

Talouskriisin yhteiskunnallisten vaikutusten jatkaessa esiintuloaan – köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuotena (2010) (12) – on käynyt selväksi, että taantuma on iskenyt kovimmin kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin, ja samalla se vaarantaa näihin ryhmiin kohdennetut finanssipoliittiset toimet.

TIEDOSTAA SEURAAVAA:

Jos Euroopan halutaan kilpailevan ja menestyvän osaamistaloutena, joka perustuu kestävään ja korkeaan työllisyystasoon sekä parempaan sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen – kuten Eurooppa 2020 -strategiassa kaavaillaan – koulutus on elinikäisen oppimisen näkökulmasta ratkaisevassa asemassa. Avaintaitojen tarjoaminen kaikille elinikäisen oppimisen periaatteen mukaisesti on keskeisessä asemassa silloin, kun parannetaan kansalaisten työllistyvyyttä, sosiaalista osallisuutta ja henkilökohtaista kehitystä.

Eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) nojalla hyväksyttyihin eurooppalaisiin vertailuarvoihin liittyen olisi kiireellisesti pienennettävä sellaisten henkilöiden määrää, joilla on puutteelliset perustaidot – erityisesti lukutaito (käytettävissä olevien tietojen mukaan keskimäärin joka neljäs koululainen ei osaa lukea eikä kirjoittaa riittävän hyvin) – ja lisäksi opintonsa keskeyttävien määrää olisi edelleen vähennettävä. Tämän ohella olisi lisättävä osallistumista varhaiskasvatukseen ja päivähoitoon, korkea-asteen koulutuksen suorittaneiden nuorten määrää sekä aikuisten osallistumista elinikäiseen oppimiseen. Tällaisia toimia tarvitaan erityisen kipeästi lähtökohdiltaan muita heikompien yksilöiden kohdalla, koska tilastollisesti he suoriutuvat merkittävästi huonommin kaikkiin vertailuarvoihin nähden. Strategisten puitteiden tavoitteet voidaan saavuttaa asianmukaisesti ainoastaan ottamalla huomioon sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien tarpeet.

KATSOO SEURAAVAA:

Erot jäsenvaltioiden saavuttamassa sosiaalisen osallisuuden tasossa osoittavat, että EU:ssa on edelleen huomattavasti eriarvoisuutta ja syrjäytymistä, jota on torjuttava sekä rakennemuutoksin että antamalla lisätukea sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa oleville oppijoille. Tasapuolisuus ja huippuosaaminen eivät sulje toisiaan pois vaan täydentävät toisiaan, ja niihin olisi pyrittävä sekä kansallisella että Euroopan tasolla. Vaikka tilanne on jokaisessa jäsenvaltiossa erilainen, eurooppalaisella yhteistyöllä voidaan helpommin löytää keinoja edistää sosiaalista osallisuutta ja tasapuolisuutta vaarantamatta kuitenkaan huippuosaamisen edellytyksiä.

Järjestelmät, jotka pitävät yllä korkeita laatuvaatimuksia kaikille ja lujittavat vastuuvelvollisuutta, edistävät yksilöllisiä, osallistavia lähestymistapoja, tukevat varhaista ongelmiin puuttumista ja ottavat huomioon erityisesti muita heikommassa asemassa olevat oppijat, voivat edistää huomattavasti sosiaalista osallisuutta.

Opiskelijoiden tukijärjestelmät, kuten avustukset, lainat ja muut kuin rahalliset lisäetuudet, voivat merkittävästi edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia etenkin korkeakoulutukseen. Ottaen huomioon koulutuksen rahoitukseen kohdistuvat kasvavat paineet, on keskeisen tärkeää parantaa julkisten investointien tehokkuutta. Erilaisten rahoitusjärjestelmien rakenteen ja vaikutuksen analysointi voi auttaa tekemään perusteltuja päätöksiä.

KATSOO LISÄKSI SEURAAVAA:

Varhaiskasvatuksen ja kouluopetuksen osalta:

| 1. | Osallistuminen korkealaatuiseen varhaiskasvatukseen ja päivähoitoon, josta huolehtii ammattitaitoinen henkilökunta ja jossa lasten ja henkilöstön määrän välinen suhde on sopiva, antaa kaikille lapsille myönteisiä tuloksia ja on erityisen hyödyllistä kaikkein heikoimmassa asemassa oleville. Riittävien kannustimien ja tuen tarjoaminen, tarjonnan mukauttaminen tarpeisiin ja saatavuuden lisääminen voi laajentaa lähtökohdiltaan heikompien (13) lasten osallistumista. |
| --- | --- |

1.

Osallistuminen korkealaatuiseen varhaiskasvatukseen ja päivähoitoon, josta huolehtii ammattitaitoinen henkilökunta ja jossa lasten ja henkilöstön määrän välinen suhde on sopiva, antaa kaikille lapsille myönteisiä tuloksia ja on erityisen hyödyllistä kaikkein heikoimmassa asemassa oleville. Riittävien kannustimien ja tuen tarjoaminen, tarjonnan mukauttaminen tarpeisiin ja saatavuuden lisääminen voi laajentaa lähtökohdiltaan heikompien (13) lasten osallistumista.

| 2. | Avaintaidot antavan korkealaatuisen koulutuksen tarjoaminen kaikille on yksi tehokkaimmista keinoista edistää sosiaalista osallisuutta. Lisätukea tarvitaan kouluille, joissa suurella osalla oppilaista on muita heikommat lähtökohdat. |
| --- | --- |

2.

Avaintaidot antavan korkealaatuisen koulutuksen tarjoaminen kaikille on yksi tehokkaimmista keinoista edistää sosiaalista osallisuutta. Lisätukea tarvitaan kouluille, joissa suurella osalla oppilaista on muita heikommat lähtökohdat.

| 3. | Koulun keskeyttämisen onnistunut ehkäiseminen edellyttää riskiryhmien (jollaiseen kuuluminen johtuu esim. henkilökohtaisesta tai sosioekonomisesta tilanteesta taikka oppimisvaikeuksista) tuntemisen kehittämistä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla, ja järjestelmiä, joiden avulla voidaan varhaisessa vaiheessa tunnistaa keskeyttämisvaarassa olevat henkilöt. Olisi toteutettava kokonaisvaltaisia poikkialaisia strategioita, jotka tarjoavat koulukohtaisia ja koko järjestelmää koskevia toimintapolitiikkoja, joissa käsitellään erilaisia koulun keskeyttämiseen johtavia tekijöitä. Keskeyttämisvaarassa oleville oppilaille tarjottavaan yksilölliseen tukeen voi kuulua yksilöllisen oppimisen tarjoamista, neuvontaa, mentori- ja tuutorijärjestelmiä, sosiaalista tukea ja oppimista tukevaa opetusohjelman ulkopuolista toimintaa. |
| --- | --- |

3.

Koulun keskeyttämisen onnistunut ehkäiseminen edellyttää riskiryhmien (jollaiseen kuuluminen johtuu esim. henkilökohtaisesta tai sosioekonomisesta tilanteesta taikka oppimisvaikeuksista) tuntemisen kehittämistä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla, ja järjestelmiä, joiden avulla voidaan varhaisessa vaiheessa tunnistaa keskeyttämisvaarassa olevat henkilöt. Olisi toteutettava kokonaisvaltaisia poikkialaisia strategioita, jotka tarjoavat koulukohtaisia ja koko järjestelmää koskevia toimintapolitiikkoja, joissa käsitellään erilaisia koulun keskeyttämiseen johtavia tekijöitä. Keskeyttämisvaarassa oleville oppilaille tarjottavaan yksilölliseen tukeen voi kuulua yksilöllisen oppimisen tarjoamista, neuvontaa, mentori- ja tuutorijärjestelmiä, sosiaalista tukea ja oppimista tukevaa opetusohjelman ulkopuolista toimintaa.

| 4. | Osallisuutta edistävät strategiat edellyttävät oppilaitokselta vahvaa johtajuutta, tulosten ja laadun järjestelmällistä seurantaa, innovatiivista ja korkealaatuista opetusta, jonka taustalla on opettajien asianmukainen koulutus, voimaannuttamista ja motivointia, yhteistyötä muiden ammattilaisten kanssa sekä riittävien resurssien tarjoamista. Kokonaisvaltaisemman tuen antaminen sitä tarvitseville oppijoille edellyttää yhteistyötä vanhempien ja yhteisön sidosryhmien kanssa esimerkiksi koulupäivän ulkopuolella järjestettävän, epävirallista ja arkioppimista edistävän toiminnan muodossa. |
| --- | --- |

4.

Osallisuutta edistävät strategiat edellyttävät oppilaitokselta vahvaa johtajuutta, tulosten ja laadun järjestelmällistä seurantaa, innovatiivista ja korkealaatuista opetusta, jonka taustalla on opettajien asianmukainen koulutus, voimaannuttamista ja motivointia, yhteistyötä muiden ammattilaisten kanssa sekä riittävien resurssien tarjoamista. Kokonaisvaltaisemman tuen antaminen sitä tarvitseville oppijoille edellyttää yhteistyötä vanhempien ja yhteisön sidosryhmien kanssa esimerkiksi koulupäivän ulkopuolella järjestettävän, epävirallista ja arkioppimista edistävän toiminnan muodossa.

| 5. | Kaikille oppijoille on hyötyä siitä, että yleisessä opetusympäristössä luodaan olosuhteet, joita erityistarpeisten oppilaiden onnistunut integroituminen edellyttää. Yksilöllisten lähestymistapojen käytön lisääminen, mukaan lukien yksilölliset oppimissuunnitelmat ja oppimisprosessia tukevien arviointien hyödyntäminen, opettajien kouluttaminen hallitsemaan monimuotoisuutta ja hyötymään siitä, yhteistyönä tapahtuvan opetuksen ja oppimisen edistäminen sekä mahdollisuuksien ja osallistumisen lisääminen ovat tapoja, joilla voidaan parantaa laatua kaikkien hyödyksi. |
| --- | --- |

5.

Kaikille oppijoille on hyötyä siitä, että yleisessä opetusympäristössä luodaan olosuhteet, joita erityistarpeisten oppilaiden onnistunut integroituminen edellyttää. Yksilöllisten lähestymistapojen käytön lisääminen, mukaan lukien yksilölliset oppimissuunnitelmat ja oppimisprosessia tukevien arviointien hyödyntäminen, opettajien kouluttaminen hallitsemaan monimuotoisuutta ja hyötymään siitä, yhteistyönä tapahtuvan opetuksen ja oppimisen edistäminen sekä mahdollisuuksien ja osallistumisen lisääminen ovat tapoja, joilla voidaan parantaa laatua kaikkien hyödyksi.

Ammattikoulutuksen osalta:

| — | Monipuolinen ammattikoulutustarjonta, jossa korostetaan avaintaitoja, laaja-alaiset avaintaidot mukaan lukien, voi antaa henkilölle kaivattuja mahdollisuuksia parantaa kvalifikaatioitaan ja siten päästä työmarkkinoille. Muita heikommassa asemassa olevien ryhmien osalta ammattikoulutuksen merkitystä voidaan lisätä räätälöimällä tarjontaa yksilöllisten tarpeiden mukaisesti, tehostamalla ohjausta ja -neuvontaa, tunnustamalla aiemmin opitun erilaiset muodot ja edistämällä työssäoppimista koskevia vuorottelujärjestelmiä. Etenkin vähäisen ammattitaidon omaavien runsaampi osallistuminen ammatilliseen lisä- ja täydennyskoulutukseen on avain aktiiviseen osallistamiseen ja työttömyyden rajoittamiseen elinkeinoelämän muutosten yhteydessä. |
| --- | --- |

—

Monipuolinen ammattikoulutustarjonta, jossa korostetaan avaintaitoja, laaja-alaiset avaintaidot mukaan lukien, voi antaa henkilölle kaivattuja mahdollisuuksia parantaa kvalifikaatioitaan ja siten päästä työmarkkinoille. Muita heikommassa asemassa olevien ryhmien osalta ammattikoulutuksen merkitystä voidaan lisätä räätälöimällä tarjontaa yksilöllisten tarpeiden mukaisesti, tehostamalla ohjausta ja -neuvontaa, tunnustamalla aiemmin opitun erilaiset muodot ja edistämällä työssäoppimista koskevia vuorottelujärjestelmiä. Etenkin vähäisen ammattitaidon omaavien runsaampi osallistuminen ammatilliseen lisä- ja täydennyskoulutukseen on avain aktiiviseen osallistamiseen ja työttömyyden rajoittamiseen elinkeinoelämän muutosten yhteydessä.

Korkea-asteen koulutuksen osalta:

| 1. | Lähtökohdiltaan heikompien opiskelijoiden toivon herättäminen ja heidän korkeakoulutusmahdollisuuksiensa parantaminen edellyttää taloudellisten tukijärjestelmien sekä muiden kannustimien ja niiden rakenteen parantamista. Kohtuuhintaiset, helposti saatavat, riittävät ja siirrettävät opintolainat sekä tarveharkintaiset avustukset voivat menestyksellä lisätä osallistumista sellaisten opiskelijoiden keskuudessa, joilla ei ole varaa korkeakoulutukseen. |
| --- | --- |

1.

Lähtökohdiltaan heikompien opiskelijoiden toivon herättäminen ja heidän korkeakoulutusmahdollisuuksiensa parantaminen edellyttää taloudellisten tukijärjestelmien sekä muiden kannustimien ja niiden rakenteen parantamista. Kohtuuhintaiset, helposti saatavat, riittävät ja siirrettävät opintolainat sekä tarveharkintaiset avustukset voivat menestyksellä lisätä osallistumista sellaisten opiskelijoiden keskuudessa, joilla ei ole varaa korkeakoulutukseen.

| 2. | Joustavammat ja monipuolisemmat oppimisväylät, esimerkiksi aiemmin opitun, osa-aikakoulutuksen ja etäoppimisen tunnustaminen, voivat auttaa sovittamaan korkea-asteen opinnot työ- tai perhe-elämän sitoumuksiin ja kannustaa laajempaan osallistumiseen. Täytäntöönpanotoimenpiteet, joiden tarkoituksena on seurata ja lisätä korkea-asteen koulutuksessa pysymistä, antaa yksilöllistä tukea sekä tehostaa ohjausta, mentoritoimintaa ja osaamiskoulutusta, etenkin yliopisto-opintojen alkuvaiheessa, voivat parantaa muita heikommassa asemassa olevien oppijoiden valmistumisastetta. |
| --- | --- |

2.

Joustavammat ja monipuolisemmat oppimisväylät, esimerkiksi aiemmin opitun, osa-aikakoulutuksen ja etäoppimisen tunnustaminen, voivat auttaa sovittamaan korkea-asteen opinnot työ- tai perhe-elämän sitoumuksiin ja kannustaa laajempaan osallistumiseen. Täytäntöönpanotoimenpiteet, joiden tarkoituksena on seurata ja lisätä korkea-asteen koulutuksessa pysymistä, antaa yksilöllistä tukea sekä tehostaa ohjausta, mentoritoimintaa ja osaamiskoulutusta, etenkin yliopisto-opintojen alkuvaiheessa, voivat parantaa muita heikommassa asemassa olevien oppijoiden valmistumisastetta.

| 3. | Erityistoimia tarvitaan etenkin rahoituksen osalta, jotta voidaan ottaa täysin huomioon sellaisten muita heikommassa asemassa olevien opiskelijoiden tarpeet, jotka eivät useinkaan pysty hyödyntämään saatavilla olevia liikkuvuusohjelmia. |
| --- | --- |

3.

Erityistoimia tarvitaan etenkin rahoituksen osalta, jotta voidaan ottaa täysin huomioon sellaisten muita heikommassa asemassa olevien opiskelijoiden tarpeet, jotka eivät useinkaan pysty hyödyntämään saatavilla olevia liikkuvuusohjelmia.

| 4. | Eriarvoisuuden, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa voidaan tehostaa tunnustamalla, että korkea-asteen oppilaitoksilla on sosiaalinen vastuu tuoda tiedon tuottama hyöty takaisin yhteiskunnan käyttöön, saattaa tieto laajemman yhteisön palvelukseen sekä paikallisesti että maailmanlaajuisesti ja vastata sosiaalisiin tarpeisiin. |
| --- | --- |

4.

Eriarvoisuuden, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa voidaan tehostaa tunnustamalla, että korkea-asteen oppilaitoksilla on sosiaalinen vastuu tuoda tiedon tuottama hyöty takaisin yhteiskunnan käyttöön, saattaa tieto laajemman yhteisön palvelukseen sekä paikallisesti että maailmanlaajuisesti ja vastata sosiaalisiin tarpeisiin.

| 5. | Korkea-asteen oppilaitokset voivat myös osoittaa sosiaalista vastuuntuntoa antamalla resurssinsa aikuiskoulutuksen, epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen piiriin kuuluvien oppijoiden käyttöön, tehostamalla sosiaalista syrjäytymistä koskevaa tutkimusta, edistämällä innovointia ja päivittämällä koulutusresursseja ja -menetelmiä. |
| --- | --- |

5.

Korkea-asteen oppilaitokset voivat myös osoittaa sosiaalista vastuuntuntoa antamalla resurssinsa aikuiskoulutuksen, epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen piiriin kuuluvien oppijoiden käyttöön, tehostamalla sosiaalista syrjäytymistä koskevaa tutkimusta, edistämällä innovointia ja päivittämällä koulutusresursseja ja -menetelmiä.

Aikuiskoulutuksen osalta:

| 1. | Aikuiskoulutukseen pääsyn lisääminen voi luoda uusia mahdollisuuksia aktiiviseen osallisuuteen ja tiiviimpään sosiaaliseen osallistumiseen, erityisesti vähäisen ammattitaidon omaavien, työttömien, erityistarpeisten aikuisten, vanhusten ja maahanmuuttajien keskuudessa. Erityisesti viimeksi mainitun ryhmän keskuudessa vastaanottavan maan kielen tai kielten oppimisella on tärkeä merkitys yhteiskuntaan integroitumisen edistämisessä sekä perustaitojen ja työllistyvyyden parantamisessa. |
| --- | --- |

1.

Aikuiskoulutukseen pääsyn lisääminen voi luoda uusia mahdollisuuksia aktiiviseen osallisuuteen ja tiiviimpään sosiaaliseen osallistumiseen, erityisesti vähäisen ammattitaidon omaavien, työttömien, erityistarpeisten aikuisten, vanhusten ja maahanmuuttajien keskuudessa. Erityisesti viimeksi mainitun ryhmän keskuudessa vastaanottavan maan kielen tai kielten oppimisella on tärkeä merkitys yhteiskuntaan integroitumisen edistämisessä sekä perustaitojen ja työllistyvyyden parantamisessa.

| 2. | Aikuisoppiminen, jota tarjotaan monenlaisissa ympäristöissä, johon osallistuu monia sidosryhmiä (mukaan lukien julkinen ja yksityinen sektori, korkea-asteen oppilaitokset, paikallisyhteisöt ja kansalaisjärjestöt) ja jossa oppimisen päämääränä voivat olla joko henkilökohtaiset, kansalaistaidolliset, yhteiskunnalliset tai työelämän edellyttämät valmiudet, on keskeisessä asemassa pyrittäessä tavoittamaan muita heikommassa asemassa ja riskiryhmissä olevat. Yritykset voivat osoittaa yhteiskunnallista vastuutaan ennakoimalla paremmin rakenteellisia muutoksia ja tarjoamalla mahdollisuuksia uudelleenkoulutukseen ottaen erityisesti huomioon työelämään liittyvän oppimisen. |
| --- | --- |

2.

Aikuisoppiminen, jota tarjotaan monenlaisissa ympäristöissä, johon osallistuu monia sidosryhmiä (mukaan lukien julkinen ja yksityinen sektori, korkea-asteen oppilaitokset, paikallisyhteisöt ja kansalaisjärjestöt) ja jossa oppimisen päämääränä voivat olla joko henkilökohtaiset, kansalaistaidolliset, yhteiskunnalliset tai työelämän edellyttämät valmiudet, on keskeisessä asemassa pyrittäessä tavoittamaan muita heikommassa asemassa ja riskiryhmissä olevat. Yritykset voivat osoittaa yhteiskunnallista vastuutaan ennakoimalla paremmin rakenteellisia muutoksia ja tarjoamalla mahdollisuuksia uudelleenkoulutukseen ottaen erityisesti huomioon työelämään liittyvän oppimisen.

| 3. | Sukupolvien välisen oppimisen mahdollisuuksia voidaan tutkia keinona jakaa tietoa ja kokemuksia sekä parantaa nuoremman ja vanhemman sukupolven välistä viestintää ja solidaarisuutta, kaventaa kasvavaa digitaalista kuilua ja vähentää sosiaalista irrallisuutta. |
| --- | --- |

3.

Sukupolvien välisen oppimisen mahdollisuuksia voidaan tutkia keinona jakaa tietoa ja kokemuksia sekä parantaa nuoremman ja vanhemman sukupolven välistä viestintää ja solidaarisuutta, kaventaa kasvavaa digitaalista kuilua ja vähentää sosiaalista irrallisuutta.

Elinikäisen oppimisen osalta:

| — | Koulutusjärjestelmät, joissa on joustavia oppimisväyliä, joissa pidetään mahdollisuudet avoinna mahdollisimman kauan ja joissa vältetään ”umpikujia”, auttavat torjumaan eriarvoisuutta. Ne myös auttavat välttämään sosioekonomista tai kulttuurista syrjäytymistä ja matalista odotuksista johtuvaa etenemisen estymistä. Elinikäisen ohjauksen tarjoaminen ja hankitun osaamisen validointi, myös aiemmin opitun ja aiemman kokemuksen tunnustaminen, pääsymahdollisuuksien monipuolistaminen kaikentasoisessa koulutuksessa, korkeakoulutus ja aikuisoppiminen mukaan lukien, sekä suuremman huomion kiinnittäminen oppimisympäristöjen laatuun ja houkuttelevuuteen voivat helpottaa oppijoiden siirtymiä. Tarvitaan innovatiivisia tapoja tarjota ohjausta ja yhteistyötä muiden sosiaalitoimen palvelujen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotta voidaan tavoittaa koulutusjärjestelmien ulkopuolella olevat muita heikommassa asemassa olevat ryhmät. |
| --- | --- |

—

Koulutusjärjestelmät, joissa on joustavia oppimisväyliä, joissa pidetään mahdollisuudet avoinna mahdollisimman kauan ja joissa vältetään ”umpikujia”, auttavat torjumaan eriarvoisuutta. Ne myös auttavat välttämään sosioekonomista tai kulttuurista syrjäytymistä ja matalista odotuksista johtuvaa etenemisen estymistä. Elinikäisen ohjauksen tarjoaminen ja hankitun osaamisen validointi, myös aiemmin opitun ja aiemman kokemuksen tunnustaminen, pääsymahdollisuuksien monipuolistaminen kaikentasoisessa koulutuksessa, korkeakoulutus ja aikuisoppiminen mukaan lukien, sekä suuremman huomion kiinnittäminen oppimisympäristöjen laatuun ja houkuttelevuuteen voivat helpottaa oppijoiden siirtymiä. Tarvitaan innovatiivisia tapoja tarjota ohjausta ja yhteistyötä muiden sosiaalitoimen palvelujen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotta voidaan tavoittaa koulutusjärjestelmien ulkopuolella olevat muita heikommassa asemassa olevat ryhmät.

NÄIN OLLEN KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA:

Varhaiskasvatuksen ja kouluopetuksen osalta:

| 1. | Varmistamaan korkealaatuisen varhaiskasvatuksen ja päivähoidon laajemman saatavuuden, jotta kaikille ja erityisesti lähtökohdiltaan heikommille lapsille tai erityisopetusta tarvitseville lapsille voitaisiin tarjota turvallinen alku sekä lisätä heidän oppimismotivaatiotaan. |
| --- | --- |

1.

Varmistamaan korkealaatuisen varhaiskasvatuksen ja päivähoidon laajemman saatavuuden, jotta kaikille ja erityisesti lähtökohdiltaan heikommille lapsille tai erityisopetusta tarvitseville lapsille voitaisiin tarjota turvallinen alku sekä lisätä heidän oppimismotivaatiotaan.

| 2. | Parantamaan koulujen tarjoaman opetuksen laatua ja vähentämään koulujen välisiä ja niiden sisäisiä eroja, jotta voidaan torjua mahdollista sosioekonomista tai kulttuurista syrjäytymistä. |
| --- | --- |

2.

Parantamaan koulujen tarjoaman opetuksen laatua ja vähentämään koulujen välisiä ja niiden sisäisiä eroja, jotta voidaan torjua mahdollista sosioekonomista tai kulttuurista syrjäytymistä.

| 3. | Keskittymään olennaisiin perustaitoihin, joita ovat erityisesti luku- ja laskutaito sekä varsinkin maahanmuuttajataustaisten oppilaiden kohdalla kielitaito. |
| --- | --- |

3.

Keskittymään olennaisiin perustaitoihin, joita ovat erityisesti luku- ja laskutaito sekä varsinkin maahanmuuttajataustaisten oppilaiden kohdalla kielitaito.

| 4. | Rohkaisemaan koulujen välistä verkottumista kokemusten ja hyvien toimintatapojen jakamiseksi. |
| --- | --- |

4.

Rohkaisemaan koulujen välistä verkottumista kokemusten ja hyvien toimintatapojen jakamiseksi.

| 5. | Tehostamaan pyrkimyksiä ehkäistä koulunkäynnin keskeyttämistä kehittämällä sellaisia varhaisvaroitusjärjestelmiä, joilla tunnistetaan riskiryhmään kuuluvat oppilaat; edistämään koulukohtaisia osallisuusstrategioita, joissa keskitytään laatuun ja joita tuetaan asianmukaisella johtajuudella ja opettajankoulutuksella kiinnittäen huomiota elinikäisen oppimisen näkökulmaan. |
| --- | --- |

5.

Tehostamaan pyrkimyksiä ehkäistä koulunkäynnin keskeyttämistä kehittämällä sellaisia varhaisvaroitusjärjestelmiä, joilla tunnistetaan riskiryhmään kuuluvat oppilaat; edistämään koulukohtaisia osallisuusstrategioita, joissa keskitytään laatuun ja joita tuetaan asianmukaisella johtajuudella ja opettajankoulutuksella kiinnittäen huomiota elinikäisen oppimisen näkökulmaan.

| 6. | Kehittämään sekä yksilöllisempiä toimintatapoja että koko järjestelmään kohdistuvia toimia kaikkien oppilaiden tukemiseksi sekä antamaan lisäapua lähtökohdiltaan heikommille ja niille, joilla on erityistarpeita. |
| --- | --- |

6.

Kehittämään sekä yksilöllisempiä toimintatapoja että koko järjestelmään kohdistuvia toimia kaikkien oppilaiden tukemiseksi sekä antamaan lisäapua lähtökohdiltaan heikommille ja niille, joilla on erityistarpeita.

| 7. | Korostamaan kouluopetuksen merkitystä, jotta oppilaiden yrittämisen halu lisääntyisi ja jotta oppimiskyvyn kehittämisen ohella voitaisiin myös herättää oppimismotivaatio. |
| --- | --- |

7.

Korostamaan kouluopetuksen merkitystä, jotta oppilaiden yrittämisen halu lisääntyisi ja jotta oppimiskyvyn kehittämisen ohella voitaisiin myös herättää oppimismotivaatio.

| 8. | Lisäämään opettajan ammatin vetovoimaa, tarjoamaan soveltuvaa täydennyskoulutusta ja huolehtimaan koulujen vahvasta johtajuudesta. |
| --- | --- |

8.

Lisäämään opettajan ammatin vetovoimaa, tarjoamaan soveltuvaa täydennyskoulutusta ja huolehtimaan koulujen vahvasta johtajuudesta.

| 9. | Tekemään kouluista entistä vastuuvelvollisempia koko yhteiskunnalle, lujittamaan kumppanuuksia koulujen ja vanhempien, yritysten ja paikallisyhteisöjen välillä sekä integroimaan paremmin virallinen ja epävirallinen toiminta. |
| --- | --- |

9.

Tekemään kouluista entistä vastuuvelvollisempia koko yhteiskunnalle, lujittamaan kumppanuuksia koulujen ja vanhempien, yritysten ja paikallisyhteisöjen välillä sekä integroimaan paremmin virallinen ja epävirallinen toiminta.

| 10. | Edistämään onnistuneita osallistavan koulutuksen toimintamalleja kaikkia oppilaita varten, mukaan lukien erityistarpeiset oppilaat, tekemällä kouluista oppimisyhteisöjä, joissa edistetään osallisuuden tunnetta ja vastavuoroista tukemista ja joissa tunnustetaan kaikkien oppilaiden kyvyt. Seuraamaan tällaisten lähestymistapojen vaikutusta etenkin, jotta voitaisiin lisätä erityistarpeisten oppijoiden koulutukseen pääsyn ja valmistumisen astetta koulutusjärjestelmän kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

10.

Edistämään onnistuneita osallistavan koulutuksen toimintamalleja kaikkia oppilaita varten, mukaan lukien erityistarpeiset oppilaat, tekemällä kouluista oppimisyhteisöjä, joissa edistetään osallisuuden tunnetta ja vastavuoroista tukemista ja joissa tunnustetaan kaikkien oppilaiden kyvyt. Seuraamaan tällaisten lähestymistapojen vaikutusta etenkin, jotta voitaisiin lisätä erityistarpeisten oppijoiden koulutukseen pääsyn ja valmistumisen astetta koulutusjärjestelmän kaikilla tasoilla.

Ammatillisen koulutuksen osalta:

| 1. | Tehostamaan avaintaitojen hankkimista ammatillisen koulutuksen väylien ja ohjelmien avulla ja ottamaan paremmin huomioon muita heikommassa asemassa olevien oppijoiden tarpeet. |
| --- | --- |

1.

Tehostamaan avaintaitojen hankkimista ammatillisen koulutuksen väylien ja ohjelmien avulla ja ottamaan paremmin huomioon muita heikommassa asemassa olevien oppijoiden tarpeet.

| 2. | Kehittämään edelleen ammatillisen koulutuksen tarjontaa, mikä antaa oppijoille mahdollisuuden rakentaa omat yksilölliset oppimisväylänsä. |
| --- | --- |

2.

Kehittämään edelleen ammatillisen koulutuksen tarjontaa, mikä antaa oppijoille mahdollisuuden rakentaa omat yksilölliset oppimisväylänsä.

| 3. | Pyrkimään varmistamaan, että ammatillisen koulutuksen järjestelmät on asianmukaisesti integroitu yleisiin koulutusjärjestelmiin, mukaan lukien joustavat oppimisväylät, joiden avulla oppijat voivat siirtyä yhdeltä alalta toiselle sekä työelämään. |
| --- | --- |

3.

Pyrkimään varmistamaan, että ammatillisen koulutuksen järjestelmät on asianmukaisesti integroitu yleisiin koulutusjärjestelmiin, mukaan lukien joustavat oppimisväylät, joiden avulla oppijat voivat siirtyä yhdeltä alalta toiselle sekä työelämään.

| 4. | Tehostamaan ohjaus- ja neuvontatoimintaa sekä opettajien asianmukaista kouluttamista, jotta voitaisiin tukea opiskelijoiden uravalintoja ja koulutuksen sisällä tai koulutuksesta työelämään tapahtuvia siirtymiä. Tämä on erityisen tärkeää onnistuneen työmarkkinoille integroitumisen ja erityistarpeisten opiskelijoiden osallistamisen kannalta. |
| --- | --- |

4.

Tehostamaan ohjaus- ja neuvontatoimintaa sekä opettajien asianmukaista kouluttamista, jotta voitaisiin tukea opiskelijoiden uravalintoja ja koulutuksen sisällä tai koulutuksesta työelämään tapahtuvia siirtymiä. Tämä on erityisen tärkeää onnistuneen työmarkkinoille integroitumisen ja erityistarpeisten opiskelijoiden osallistamisen kannalta.

Korkea-asteen koulutuksen osalta:

| 1. | Edistämään sen laajempaa saatavuutta esimerkiksi opiskelijoiden rahoitustukijärjestelmiä tehostamalla sekä joustavien ja monipuolisten oppimisväylien avulla. |
| --- | --- |

1.

Edistämään sen laajempaa saatavuutta esimerkiksi opiskelijoiden rahoitustukijärjestelmiä tehostamalla sekä joustavien ja monipuolisten oppimisväylien avulla.

| 2. | Kehittämään politiikkoja, joiden tavoitteena on lisätä korkea-asteen koulutuksen loppuun suorittaneiden määrää muun muassa tehostamalla opiskelijoiden yksilöllistä tukea, ohjausta ja mentorointia. |
| --- | --- |

2.

Kehittämään politiikkoja, joiden tavoitteena on lisätä korkea-asteen koulutuksen loppuun suorittaneiden määrää muun muassa tehostamalla opiskelijoiden yksilöllistä tukea, ohjausta ja mentorointia.

| 3. | Jatkamaan oppijoiden liikkuvuuden esteiden poistamista, sen mahdollisuuksien lisäämistä ja laadun parantamista myös tarjoamalla riittäviä kannustimia lähtökohdiltaan heikompien opiskelijoiden liikkuvuudelle. |
| --- | --- |

3.

Jatkamaan oppijoiden liikkuvuuden esteiden poistamista, sen mahdollisuuksien lisäämistä ja laadun parantamista myös tarjoamalla riittäviä kannustimia lähtökohdiltaan heikompien opiskelijoiden liikkuvuudelle.

| 4. | Edistämään aikuisopiskelijoiden ja muiden epätyypillisten oppijoiden erityisohjelmia. |
| --- | --- |

4.

Edistämään aikuisopiskelijoiden ja muiden epätyypillisten oppijoiden erityisohjelmia.

Aikuiskoulutuksen osalta:

| 1. | Tehostamaan politiikkoja, joiden kautta matalan osaamistason työntekijät, työttömät aikuiset ja tarvittaessa maahanmuuttajataustaiset kansalaiset voivat saada pätevyyden tai parantaa osaamistaan (”yksi askel ylöspäin”), ja laajentamaan uuden mahdollisuuden tarjoavan koulutuksen järjestämistä nuorille aikuisille. |
| --- | --- |

1.

Tehostamaan politiikkoja, joiden kautta matalan osaamistason työntekijät, työttömät aikuiset ja tarvittaessa maahanmuuttajataustaiset kansalaiset voivat saada pätevyyden tai parantaa osaamistaan (”yksi askel ylöspäin”), ja laajentamaan uuden mahdollisuuden tarjoavan koulutuksen järjestämistä nuorille aikuisille.

| 2. | Edistämään toimia, joilla varmistetaan, että kaikilla on mahdollisuus hankkia osaamisyhteiskunnassa elämisen ja oppimisen edellyttämät perus- ja avaintaidot, joita ovat erityisesti lukutaito sekä tieto- ja viestintätekniset taidot. |
| --- | --- |

2.

Edistämään toimia, joilla varmistetaan, että kaikilla on mahdollisuus hankkia osaamisyhteiskunnassa elämisen ja oppimisen edellyttämät perus- ja avaintaidot, joita ovat erityisesti lukutaito sekä tieto- ja viestintätekniset taidot.

Tämän lisäksi yleisesti vahvistamaan koulutusjärjestelmien sosiaalista ulottuvuutta:

| 1. | Lisäämällä koulutusväylien joustavuutta ja poistamalla esteitä osallistumiselta ja liikkuvuudelta koulutusjärjestelmien sisällä ja välillä. |
| --- | --- |

1.

Lisäämällä koulutusväylien joustavuutta ja poistamalla esteitä osallistumiselta ja liikkuvuudelta koulutusjärjestelmien sisällä ja välillä.

| 2. | Kehittämällä tiiviimpiä yhteyksiä toisaalta koulutuksen ja toisaalta työelämän ja koko yhteiskunnan välille työllistyvyyden ja aktiivisen kansalaisuuden lisäämiseksi. |
| --- | --- |

2.

Kehittämällä tiiviimpiä yhteyksiä toisaalta koulutuksen ja toisaalta työelämän ja koko yhteiskunnan välille työllistyvyyden ja aktiivisen kansalaisuuden lisäämiseksi.

| 3. | Perustamalla järjestelmiä aiemmin opitun validoimiseksi ja tunnustamiseksi, mukaan lukien epävirallinen oppiminen ja arkioppiminen, sekä lisäämällä elinikäisen ohjauksen käyttöä muita heikommassa asemassa olevien ja matalan osaamistason oppijoiden keskuudessa. |
| --- | --- |

3.

Perustamalla järjestelmiä aiemmin opitun validoimiseksi ja tunnustamiseksi, mukaan lukien epävirallinen oppiminen ja arkioppiminen, sekä lisäämällä elinikäisen ohjauksen käyttöä muita heikommassa asemassa olevien ja matalan osaamistason oppijoiden keskuudessa.

| 4. | Arvioimalla muita heikommassa asemassa oleville oppijoille suunnattujen rahoitustukitoimien vaikutusta ja vaikuttavuutta sekä koulutusjärjestelmien ja -rakenteiden vaikutuksia näihin ryhmiin. |
| --- | --- |

4.

Arvioimalla muita heikommassa asemassa oleville oppijoille suunnattujen rahoitustukitoimien vaikutusta ja vaikuttavuutta sekä koulutusjärjestelmien ja -rakenteiden vaikutuksia näihin ryhmiin.

| 5. | Harkitsemalla tietojen keräämistä tuloksista, opintonsa keskeyttäneiden määrästä ja oppijoiden sosioekonomisista taustoista, erityisesti ammatillisessa koulutuksessa, korkea-asteen koulutuksessa ja aikuiskoulutuksessa. |
| --- | --- |

5.

Harkitsemalla tietojen keräämistä tuloksista, opintonsa keskeyttäneiden määrästä ja oppijoiden sosioekonomisista taustoista, erityisesti ammatillisessa koulutuksessa, korkea-asteen koulutuksessa ja aikuiskoulutuksessa.

| 6. | Harkitsemalla kunkin jäsenvaltion tilanteeseen mukautettujen määrällisten tavoitteiden asettamista sosiaalisen osallisuuden saavuttamiselle koulutuksen avulla. |
| --- | --- |

6.

Harkitsemalla kunkin jäsenvaltion tilanteeseen mukautettujen määrällisten tavoitteiden asettamista sosiaalisen osallisuuden saavuttamiselle koulutuksen avulla.

| 7. | Harkitsemalla näitä tavoitteita koskevan yhdennetyn lähestymistavan kehittämistä koordinoiden muiden politiikkojen kanssa. |
| --- | --- |

7.

Harkitsemalla näitä tavoitteita koskevan yhdennetyn lähestymistavan kehittämistä koordinoiden muiden politiikkojen kanssa.

| 8. | Varaamalla lisää resursseja epäedullisessa asemassa olevia oppilaita ja kouluja varten ja tarvittaessa laajentamalla Euroopan sosiaalirahaston ja Euroopan aluekehitysrahaston käyttöä sosiaalisen syrjäytymisen vähentämiseksi koulutuksen avulla. |
| --- | --- |

8.

Varaamalla lisää resursseja epäedullisessa asemassa olevia oppilaita ja kouluja varten ja tarvittaessa laajentamalla Euroopan sosiaalirahaston ja Euroopan aluekehitysrahaston käyttöä sosiaalisen syrjäytymisen vähentämiseksi koulutuksen avulla.

NÄIN OLLEN KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA:

| 1. | Jatkamaan yhteistyötä strategisen prioriteetin eli tasapuolisuuden, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja aktiivisen kansalaisuuden edistämisen alalla käyttämällä aktiivisesti avointa koordinointimenetelmää eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) yhteydessä, panemalla täytäntöön Bolognan ja Kööpenhaminan prosessien sosiaalisen ulottuvuuden ja toteuttamalla neuvoston vuonna 2008 antamien aikuiskoulutusta koskevien päätelmien mukaisia toimia. |
| --- | --- |

1.

Jatkamaan yhteistyötä strategisen prioriteetin eli tasapuolisuuden, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja aktiivisen kansalaisuuden edistämisen alalla käyttämällä aktiivisesti avointa koordinointimenetelmää eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) yhteydessä, panemalla täytäntöön Bolognan ja Kööpenhaminan prosessien sosiaalisen ulottuvuuden ja toteuttamalla neuvoston vuonna 2008 antamien aikuiskoulutusta koskevien päätelmien mukaisia toimia.

| 2. | Pyrkimään hyödyntämään aktiivisesti elinikäisen oppimisen ohjelman ja tarvittaessa Euroopan sosiaalirahaston, Euroopan aluekehitysrahaston ja Progress-ohjelman kaikkia mahdollisuuksia tehostaakseen koulutuksen avulla saavutettavaa sosiaalista osallisuutta sekä painottamaan vahvasti tätä ulottuvuutta seuraavan sukupolven ohjelmia koskevissa ehdotuksissa. |
| --- | --- |

2.

Pyrkimään hyödyntämään aktiivisesti elinikäisen oppimisen ohjelman ja tarvittaessa Euroopan sosiaalirahaston, Euroopan aluekehitysrahaston ja Progress-ohjelman kaikkia mahdollisuuksia tehostaakseen koulutuksen avulla saavutettavaa sosiaalista osallisuutta sekä painottamaan vahvasti tätä ulottuvuutta seuraavan sukupolven ohjelmia koskevissa ehdotuksissa.

| 3. | Edistämään ja tukemaan lähtökohdiltaan heikompien tai erityistarpeisten oppijoiden laajamittaisempaa osallistumista erityisesti elinikäisen oppimisen ohjelman puitteissa perustettuihin kansainvälisiin liikkuvuusohjelmiin, kumppanuuksiin ja hankkeisiin. |
| --- | --- |

3.

Edistämään ja tukemaan lähtökohdiltaan heikompien tai erityistarpeisten oppijoiden laajamittaisempaa osallistumista erityisesti elinikäisen oppimisen ohjelman puitteissa perustettuihin kansainvälisiin liikkuvuusohjelmiin, kumppanuuksiin ja hankkeisiin.

| 4. | Tukemaan vertailevaa tutkimusta koulutuksen tasapuolisuuden lisäämiseen tähtäävien politiikkojen vaikuttavuudesta, laajentamaan tietopohjaa yhteistyössä muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa ja varmistamaan tutkimustulosten laajan levittämisen. |
| --- | --- |

4.

Tukemaan vertailevaa tutkimusta koulutuksen tasapuolisuuden lisäämiseen tähtäävien politiikkojen vaikuttavuudesta, laajentamaan tietopohjaa yhteistyössä muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa ja varmistamaan tutkimustulosten laajan levittämisen.

| 5. | Edistämään koulutuksen asemaa keskeisenä välineenä sosiaalisen osallisuuden ja sosiaalisen suojelun prosessien tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

5.

Edistämään koulutuksen asemaa keskeisenä välineenä sosiaalisen osallisuuden ja sosiaalisen suojelun prosessien tavoitteiden saavuttamisessa.

---

(1)  EUVL C 298, 8.12.2006, s. 3.

(2)  EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10.

(3)  EUVL C 290, 4.12.2007, s. 1.

(4)  Asiak. 16096/1/07 REV 1.

(5)  EUVL C 140, 6.6.2008, s. 10.

(6)  EUVL L 298, 7.11.2008, s. 20.

(7)  EUVL C 18, 24.1.2009, s. 6.

(8)  EUVL C 319, 13.12.2008, s. 20.

(9)  EUVL C 301, 11.12.2009, s. 5.

(10)  EUVL C 311, 19.12.2009, s. 1.

(11)  EUVL C 119, 28.5.2009, s. 2.

(12)  Katso alaviite 6.

(13)  Tässä tekstissä käsite ”heikommat lähtökohdat” (”disadvantaged background”) kattaa tilanteen mukaan myös erityisopetusta tarvitsevat oppijat.

---

| 26.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 135/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 135/8

---

Neuvoston päätelmät annettu 11 päivänä toukokuuta 2010 elinikäistä oppimista tukevista taidoista ja aloitteesta ”Uudet taidot uusia työpaikkoja varten”

2010/C 135/03

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

PALAUTTAA MIELEEN:

| 1. | Euroopan parlamentin ja neuvoston elinikäisen oppimisen avaintaidoista 18 päivänä joulukuuta 2006 antaman suosituksen (1), jonka tarkoituksena on varmistaa, että yleissivistävä ja ammatillinen peruskoulutus tarjoavat kaikille nuorille mahdollisuudet kehittää avaintaitonsa tasolle, joka antaa heille valmiudet jatko-opintoihin ja työelämään, ja että aikuiset voivat kehittää ja päivittää avaintaitojaan koko elämänsä ajan. |
| --- | --- |

1.

Euroopan parlamentin ja neuvoston elinikäisen oppimisen avaintaidoista 18 päivänä joulukuuta 2006 antaman suosituksen (1), jonka tarkoituksena on varmistaa, että yleissivistävä ja ammatillinen peruskoulutus tarjoavat kaikille nuorille mahdollisuudet kehittää avaintaitonsa tasolle, joka antaa heille valmiudet jatko-opintoihin ja työelämään, ja että aikuiset voivat kehittää ja päivittää avaintaitojaan koko elämänsä ajan.

| 2. | Neuvoston uusista taidoista uusia työpaikkoja varten 15 päivänä marraskuuta 2007 antaman päätöslauselman (2) ja neuvoston 9 päivänä maaliskuuta 2009 antamat päätelmät (3) aiheesta ”Uudet taidot uusia työpaikkoja varten – työmarkkina- ja ammattitaitotarpeiden ennakoiminen ja yhteensovittaminen”, joissa painotettiin osaamisyhteiskunnan uusien työpaikkojen edellyttämien valmiuksien antamista ja jossa todettiin, että osaamis-, valmius- ja pätevyysvaatimukset kasvavat merkittävästi kaikentyyppisillä ammattialoilla ja kaikilla ammattitasoilla ja että työnantajat vaativat yhä enemmän monialaisia avaintaitoja. |
| --- | --- |

2.

Neuvoston uusista taidoista uusia työpaikkoja varten 15 päivänä marraskuuta 2007 antaman päätöslauselman (2) ja neuvoston 9 päivänä maaliskuuta 2009 antamat päätelmät (3) aiheesta ”Uudet taidot uusia työpaikkoja varten – työmarkkina- ja ammattitaitotarpeiden ennakoiminen ja yhteensovittaminen”, joissa painotettiin osaamisyhteiskunnan uusien työpaikkojen edellyttämien valmiuksien antamista ja jossa todettiin, että osaamis-, valmius- ja pätevyysvaatimukset kasvavat merkittävästi kaikentyyppisillä ammattialoilla ja kaikilla ammattitasoilla ja että työnantajat vaativat yhä enemmän monialaisia avaintaitoja.

| 3. | Euroopan parlamentin ja neuvoston eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2008 antaman suosituksen (4), jossa kannustetaan siirtymään koulutuksen perinteisestä painotuksesta – opintojen kestosta ja oppilaitostyypistä – ”oppimistuloksiin” perustuvaan lähestymistapaan eli siihen, mitä oppija tietää, ymmärtää ja osaa. |
| --- | --- |

3.

Euroopan parlamentin ja neuvoston eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi 23 päivänä huhtikuuta 2008 antaman suosituksen (4), jossa kannustetaan siirtymään koulutuksen perinteisestä painotuksesta – opintojen kestosta ja oppilaitostyypistä – ”oppimistuloksiin” perustuvaan lähestymistapaan eli siihen, mitä oppija tietää, ymmärtää ja osaa.

| 4. | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien luovuuden ja innovoinnin edistämisestä koulutuksen avulla 22 päivänä toukokuuta 2008 antamat päätelmät (5), joissa tähdennettiin avaintaitoja koskevan viitekehyksen merkitystä luovuuden ja innovoinnin edistämisessä ja jotka johtivat Euroopan luovuuden ja innovoinnin manifestiin, jonka suurlähettiläät esittelivät Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden 2009 yhteydessä. |
| --- | --- |

4.

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien luovuuden ja innovoinnin edistämisestä koulutuksen avulla 22 päivänä toukokuuta 2008 antamat päätelmät (5), joissa tähdennettiin avaintaitoja koskevan viitekehyksen merkitystä luovuuden ja innovoinnin edistämisessä ja jotka johtivat Euroopan luovuuden ja innovoinnin manifestiin, jonka suurlähettiläät esittelivät Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden 2009 yhteydessä.

| 5. | Neuvoston aikuiskoulutuksesta 22 päivänä toukokuuta 2008 antamat päätelmät (6), joissa korostettiin aikuiskoulutuksen merkitystä elinikäisen oppimisen avaintekijänä. |
| --- | --- |

5.

Neuvoston aikuiskoulutuksesta 22 päivänä toukokuuta 2008 antamat päätelmät (6), joissa korostettiin aikuiskoulutuksen merkitystä elinikäisen oppimisen avaintekijänä.

| 6. | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien nuorten valmistamisesta 2000-lukuun 21 päivänä marraskuuta 2008 antamat päätelmät (7), joissa korostettiin, että taitojen kehittämistä koskeva johdonmukainen lähestymistapa, joka perustuu elinikäisen oppimisen avaintaitojen eurooppalaiseen viitekehykseen, edellyttää tehokkaampia toimia lukutaidon ja muiden perustaitojen parantamiseksi. |
| --- | --- |

6.

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien nuorten valmistamisesta 2000-lukuun 21 päivänä marraskuuta 2008 antamat päätelmät (7), joissa korostettiin, että taitojen kehittämistä koskeva johdonmukainen lähestymistapa, joka perustuu elinikäisen oppimisen avaintaitojen eurooppalaiseen viitekehykseen, edellyttää tehokkaampia toimia lukutaidon ja muiden perustaitojen parantamiseksi.

| 7. | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien ammatillista koulutusta koskevan tehostetun eurooppalaisen yhteistyön tulevista painopisteistä 21 päivänä marraskuuta 2008 antamat päätelmät (8), joissa painotettiin, että luovuuden ja innovoinnin kehittäminen on erityisen tärkeää ammatillisessa koulutuksessa ja että sitä varten olisi edistettävä aktiivisesti elinikäisen oppimisen avaintaitojen hankkimista. Päätelmissä kehotettiin myös parantamaan ammatillisen koulutuksen ja työmarkkinoiden yhteyksiä painottamalla työllisyyttä ja pätevyysvaatimuksia. |
| --- | --- |

7.

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien ammatillista koulutusta koskevan tehostetun eurooppalaisen yhteistyön tulevista painopisteistä 21 päivänä marraskuuta 2008 antamat päätelmät (8), joissa painotettiin, että luovuuden ja innovoinnin kehittäminen on erityisen tärkeää ammatillisessa koulutuksessa ja että sitä varten olisi edistettävä aktiivisesti elinikäisen oppimisen avaintaitojen hankkimista. Päätelmissä kehotettiin myös parantamaan ammatillisen koulutuksen ja työmarkkinoiden yhteyksiä painottamalla työllisyyttä ja pätevyysvaatimuksia.

| 8. | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien oppilaitosten ja työmarkkinaosapuolten, erityisesti työnantajien, välisten kumppanuuksien lisäämisestä elinikäisen oppimisen puitteissa 12 päivänä toukokuuta 2009 antamat päätelmät (9), joissa suositettiin, että oppilaitoksissa kaikilla koulutusasteilla kiinnitettäisiin riittävästi huomiota työelämässä hyödyllisten monialaisten avaintaitojen hankkimiseen. |
| --- | --- |

8.

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien oppilaitosten ja työmarkkinaosapuolten, erityisesti työnantajien, välisten kumppanuuksien lisäämisestä elinikäisen oppimisen puitteissa 12 päivänä toukokuuta 2009 antamat päätelmät (9), joissa suositettiin, että oppilaitoksissa kaikilla koulutusasteilla kiinnitettäisiin riittävästi huomiota työelämässä hyödyllisten monialaisten avaintaitojen hankkimiseen.

| 9. | Neuvoston opettajien ja koulunjohtajien ammattitaidon kehittämisestä 26 päivänä marraskuuta 2009 antamat päätelmät (10), joiden mukaan opettajan ammattiin kohdistuvat vaatimukset edellyttävät uusia lähestymistapoja ja opettajien on otettava enemmän vastuuta omien tietojensa ja taitojensa päivittämisestä ja kehittämisestä. |
| --- | --- |

9.

Neuvoston opettajien ja koulunjohtajien ammattitaidon kehittämisestä 26 päivänä marraskuuta 2009 antamat päätelmät (10), joiden mukaan opettajan ammattiin kohdistuvat vaatimukset edellyttävät uusia lähestymistapoja ja opettajien on otettava enemmän vastuuta omien tietojensa ja taitojensa päivittämisestä ja kehittämisestä.

| 10. | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien koulutuksen roolin kehittämisestä täysin toimivan osaamiskolmion osana 26 päivänä marraskuuta 2009 antamat päätelmät (11), joiden mukaan jäsenvaltioiden olisi kannustettava oppilaitoksia huolehtimaan siitä, että opetussuunnitelmat ja opetus- ja koemenetelmät koulutuksen kaikilla tasoilla sisältävät ja edistävät luovuutta, innovointia ja yrittäjyyttä. |
| --- | --- |

10.

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien koulutuksen roolin kehittämisestä täysin toimivan osaamiskolmion osana 26 päivänä marraskuuta 2009 antamat päätelmät (11), joiden mukaan jäsenvaltioiden olisi kannustettava oppilaitoksia huolehtimaan siitä, että opetussuunnitelmat ja opetus- ja koemenetelmät koulutuksen kaikilla tasoilla sisältävät ja edistävät luovuutta, innovointia ja yrittäjyyttä.

JA PALAUTTAA MIELEEN ERITYISESTI:

Eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) 12 päivänä toukokuuta 2009 annetut neuvoston päätelmät (12), jotka tarjoavat keinon vastata haasteisiin, jotka koskevat avaintaitoihin liittyvien tavoitteiden täydellistä toteutumista ja koulutuksen avoimuuden ja tarkoituksenmukaisuuden parantamista, myös määrittelemällä painopistealat työskentelyjaksolle 2009–2011, mahdollisesti kehittämällä työllistyvyyttä koskevan vertailuarvon ja mukauttamalla indikaattorien yhdenmukaisen luettelon kiinnittäen erityistä huomiota luovuuden, innovoinnin ja yrittäjyyden aloihin.

ON TIETOINEN SEURAAVISTA HAASTEISTA:

| 1. | Tämänhetkinen talouskriisi ja nopea sosiaalinen, teknologinen ja demografinen muutos osoittavat selvästi, että on ratkaisevan tärkeää varmistaa korkealaatuisella elinikäisellä koulutuksella ja lisääntyvällä liikkuvuudella, että kaikki, erityisesti nuoret, omaksuvat vankan yhdistelmän taitoja. |
| --- | --- |

1.

Tämänhetkinen talouskriisi ja nopea sosiaalinen, teknologinen ja demografinen muutos osoittavat selvästi, että on ratkaisevan tärkeää varmistaa korkealaatuisella elinikäisellä koulutuksella ja lisääntyvällä liikkuvuudella, että kaikki, erityisesti nuoret, omaksuvat vankan yhdistelmän taitoja.

| 2. | Pätevyyksien hankkimisella ja kehittämisellä on ratkaiseva merkitys työllisyysnäkymien parantamiselle, ja ne vaikuttavat henkilökohtaisten mahdollisuuksien toteutumiseen, sosiaaliseen osallisuuteen ja aktiiviseen kansalaisuuteen, sillä ne ovat merkki kyvystä toimia omaehtoisesti vaikeissa, muuttuvissa ja ennakoimattomissa yhteyksissä. Kuten avaintaitoja koskevassa suosituksessa esitetään, pätevä henkilö pystyy yhdistämään tiedot, taidot ja asenteet ja soveltamaan ja hyödyntämään uusissa tilanteissa aiemmin opittua (oli se sitten hankittu virallisesti, epävirallisesti tai arkioppimisena). |
| --- | --- |

2.

Pätevyyksien hankkimisella ja kehittämisellä on ratkaiseva merkitys työllisyysnäkymien parantamiselle, ja ne vaikuttavat henkilökohtaisten mahdollisuuksien toteutumiseen, sosiaaliseen osallisuuteen ja aktiiviseen kansalaisuuteen, sillä ne ovat merkki kyvystä toimia omaehtoisesti vaikeissa, muuttuvissa ja ennakoimattomissa yhteyksissä. Kuten avaintaitoja koskevassa suosituksessa esitetään, pätevä henkilö pystyy yhdistämään tiedot, taidot ja asenteet ja soveltamaan ja hyödyntämään uusissa tilanteissa aiemmin opittua (oli se sitten hankittu virallisesti, epävirallisesti tai arkioppimisena).

| 3. | Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpanon edistymistä koskevassa neuvoston ja komission yhteisessä raportissa vuodelta 2010 todetaan seuraavaa:






  — | Monissa maissa uudistetaan opetussuunnitelmia nimenomaan avaintaitoja koskevan viitekehyksen perusteella, erityisesti koulualalla. Innovatiivisia opetus- ja oppimistapoja on kuitenkin kehitettävä ja toteutettava laajemmalla pohjalla, jotta varmistetaan kaikkien kansalaisten mahdollisuus korkealaatuiseen elinikäiseen oppimiseen. |
| --- | --- | --- |

3.

Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpanon edistymistä koskevassa neuvoston ja komission yhteisessä raportissa vuodelta 2010 todetaan seuraavaa:

—

Monissa maissa uudistetaan opetussuunnitelmia nimenomaan avaintaitoja koskevan viitekehyksen perusteella, erityisesti koulualalla. Innovatiivisia opetus- ja oppimistapoja on kuitenkin kehitettävä ja toteutettava laajemmalla pohjalla, jotta varmistetaan kaikkien kansalaisten mahdollisuus korkealaatuiseen elinikäiseen oppimiseen.

| — | On vahvistettava erityisesti niitä taitoja, joita vaaditaan jatko-opinnoissa ja työmarkkinoilla ja jotka usein liittyvät läheisesti toisiinsa. Tämä tarkoittaa, että avaintaitoihin perustuvaa lähestymistapaa on kehitettävä edelleen koulualan ulkopuolella aikuiskoulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa Kööpenhaminan prosessin yhteydessä ja että korkea-asteen koulutuksen tulosten on vastattava paremmin työmarkkinoiden tarpeita. Lisäksi on kehitettävä tapoja, joilla työnsaannin ja jatko-opiskelun kannalta olennaisia monialaisia avaintaitoja – jotka määritelmän mukaan käsittävät oppimistaidot, sosiaaliset ja kansalaistaidot, aloitekyvyn ja yrittäjyyden sekä tietoisuuden kulttuurista ja kulttuurin ilmaisumuodot – voidaan arvioida ja antaa niistä merkintä (13). |
| --- | --- |

—

On vahvistettava erityisesti niitä taitoja, joita vaaditaan jatko-opinnoissa ja työmarkkinoilla ja jotka usein liittyvät läheisesti toisiinsa. Tämä tarkoittaa, että avaintaitoihin perustuvaa lähestymistapaa on kehitettävä edelleen koulualan ulkopuolella aikuiskoulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa Kööpenhaminan prosessin yhteydessä ja että korkea-asteen koulutuksen tulosten on vastattava paremmin työmarkkinoiden tarpeita. Lisäksi on kehitettävä tapoja, joilla työnsaannin ja jatko-opiskelun kannalta olennaisia monialaisia avaintaitoja – jotka määritelmän mukaan käsittävät oppimistaidot, sosiaaliset ja kansalaistaidot, aloitekyvyn ja yrittäjyyden sekä tietoisuuden kulttuurista ja kulttuurin ilmaisumuodot – voidaan arvioida ja antaa niistä merkintä (13).

| — | On kehitettävä koulutusmaailman ja työelämän toisiinsa yhdistävä yhteinen ”kieli”, jotta kansalaisten ja työnantajien on helpompi ymmärtää avaintaitojen ja oppimistulosten merkitys työtehtävien ja ammattien kannalta. Tämä helpottaisi entisestään kansalaisten ammatillista ja maantieteellistä liikkuvuutta. |
| --- | --- |

—

On kehitettävä koulutusmaailman ja työelämän toisiinsa yhdistävä yhteinen ”kieli”, jotta kansalaisten ja työnantajien on helpompi ymmärtää avaintaitojen ja oppimistulosten merkitys työtehtävien ja ammattien kannalta. Tämä helpottaisi entisestään kansalaisten ammatillista ja maantieteellistä liikkuvuutta.

| — | Jotta voitaisiin parantaa kansalaisten taitoja ja antaa heille näin paremmat valmiudet tulevaisuutta varten, koulutusjärjestelmistä on myös tehtävä avoimempia ja muun maailman kannalta tarkoituksenmukaisempia. |
| --- | --- |

—

Jotta voitaisiin parantaa kansalaisten taitoja ja antaa heille näin paremmat valmiudet tulevaisuutta varten, koulutusjärjestelmistä on myös tehtävä avoimempia ja muun maailman kannalta tarkoituksenmukaisempia.

KOROSTAA SEURAAVAA:

| — | Nämä edellä mainitut haasteet edellyttävät toimia niin Euroopan kuin kansallisella tasolla ET 2020 -puitteiden ensimmäiselle työskentelyjaksolle (2009–2011) suunnitelluilla painopistealoilla. Avaintaitoihin perustuva lähestymistapa on pantava koulualalla täysin täytäntöön, jotta tuettaisiin avaintaitojen hankkimista ja laadukkaita oppimistuloksia erityisesti niiden henkilöiden osalta, jotka ovat alisuoriutumisen ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa. Opetus- ja arviointimenetelmien on kehityttävä ja kaikkien opettajien, kouluttajien ja koulunjohtajien ammatillista perus- ja täydennyskoulutusta on tuettava taitoihin perustuvan lähestymistavan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

Nämä edellä mainitut haasteet edellyttävät toimia niin Euroopan kuin kansallisella tasolla ET 2020 -puitteiden ensimmäiselle työskentelyjaksolle (2009–2011) suunnitelluilla painopistealoilla. Avaintaitoihin perustuva lähestymistapa on pantava koulualalla täysin täytäntöön, jotta tuettaisiin avaintaitojen hankkimista ja laadukkaita oppimistuloksia erityisesti niiden henkilöiden osalta, jotka ovat alisuoriutumisen ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa. Opetus- ja arviointimenetelmien on kehityttävä ja kaikkien opettajien, kouluttajien ja koulunjohtajien ammatillista perus- ja täydennyskoulutusta on tuettava taitoihin perustuvan lähestymistavan mukaisesti.

| — | Nyt olisi kuitenkin myös selkeytettävä ja mahdollisesti kehitettävä niiden eri eurooppalaisten aloitteiden välisiä yhteyksiä, joiden tavoitteena on kansalaisten pätevyyksien vahvistaminen ja oppimistulosten painottaminen, sekä varmistettava johdonmukainen lähestymistapa tällä alalla. Tämä olisi toteutettava avaintaitoja koskevan suosituksen ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen täytäntöönpanossa tapahtuneen edistyksen pohjalta, ja nämä olisi yhdistettävä taitojen hankkimiseen ja oppimistuloksiin kaikissa asianmukaisissa yhteyksissä ja kaikilla tasoilla. Lisäksi olisi järjestelmällisesti pyrittävä parantamaan ja vahvistamaan taitojen hankkimista niin koulutuksessa kuin työelämässäkin. |
| --- | --- |

—

Nyt olisi kuitenkin myös selkeytettävä ja mahdollisesti kehitettävä niiden eri eurooppalaisten aloitteiden välisiä yhteyksiä, joiden tavoitteena on kansalaisten pätevyyksien vahvistaminen ja oppimistulosten painottaminen, sekä varmistettava johdonmukainen lähestymistapa tällä alalla. Tämä olisi toteutettava avaintaitoja koskevan suosituksen ja eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen täytäntöönpanossa tapahtuneen edistyksen pohjalta, ja nämä olisi yhdistettävä taitojen hankkimiseen ja oppimistuloksiin kaikissa asianmukaisissa yhteyksissä ja kaikilla tasoilla. Lisäksi olisi järjestelmällisesti pyrittävä parantamaan ja vahvistamaan taitojen hankkimista niin koulutuksessa kuin työelämässäkin.

KOROSTAA NÄIN OLLEN SEURAAVILLA ALOILLA TOTEUTETTAVIEN TOIMIEN MERKITYSTÄ:

| — | On osoitettava, että avaintaidot ovat olennaisia kaikilla koulutusasteilla ja kaikissa elämän vaiheissa. On tuettava avaintaitoihin liittyvien tavoitteiden toteuttamista vuoden 2006 suosituksessa mainituilla aloilla, mutta myös kiinnitettävä huomiota suosituksen hyödyntämiseen mahdollisimman tehokkaasti elinikäisen oppimisen tukemiseksi oppivelvollisuuden päätyttyä. |
| --- | --- |

—

On osoitettava, että avaintaidot ovat olennaisia kaikilla koulutusasteilla ja kaikissa elämän vaiheissa. On tuettava avaintaitoihin liittyvien tavoitteiden toteuttamista vuoden 2006 suosituksessa mainituilla aloilla, mutta myös kiinnitettävä huomiota suosituksen hyödyntämiseen mahdollisimman tehokkaasti elinikäisen oppimisen tukemiseksi oppivelvollisuuden päätyttyä.

| — | Olisi pyrittävä tekemään enemmän avaintaitojen koko kirjon hankkimisen, ajantasaistamisen ja edelleen kehittämisen tukemiseksi ammatillisen koulutuksen ja aikuiskoulutuksen alalla. |
| --- | --- |

—

Olisi pyrittävä tekemään enemmän avaintaitojen koko kirjon hankkimisen, ajantasaistamisen ja edelleen kehittämisen tukemiseksi ammatillisen koulutuksen ja aikuiskoulutuksen alalla.

| — | Opiskelijoiden tukemiseksi työmarkkinoiden sekä jatko-opintojen ja tutkimustyön edellyttämien pätevyyksien hankkimisessa korkeakoulutuksessa olisi myös ensisijaisesti pyrittävä avaintaitojen ajantasaistamiseen, hankkimiseen ja edelleen kehittämiseen. On erityisen tärkeää, että korkea-asteen oppilaitokset antavat opiskelijoille mahdollisuudet kehittää tarpeen mukaan kykyä kommunikoida vierailla kielillä ja tarjoavat vankan yhdistelmän monialaisia avaintaitoja, koska ne ovat perusedellytys muiden taitojen hankkimiselle, eri työympäristöihin sopeutumiselle ja aktiivisena kansalaisena toimimiselle. |
| --- | --- |

—

Opiskelijoiden tukemiseksi työmarkkinoiden sekä jatko-opintojen ja tutkimustyön edellyttämien pätevyyksien hankkimisessa korkeakoulutuksessa olisi myös ensisijaisesti pyrittävä avaintaitojen ajantasaistamiseen, hankkimiseen ja edelleen kehittämiseen. On erityisen tärkeää, että korkea-asteen oppilaitokset antavat opiskelijoille mahdollisuudet kehittää tarpeen mukaan kykyä kommunikoida vierailla kielillä ja tarjoavat vankan yhdistelmän monialaisia avaintaitoja, koska ne ovat perusedellytys muiden taitojen hankkimiselle, eri työympäristöihin sopeutumiselle ja aktiivisena kansalaisena toimimiselle.

| — | Opinto-ohjelmien suunnittelun, opetuksen, arvioinnin ja oppimisympäristöjen tulisi perustua johdonmukaisesti oppimistuloksiin eli tietoihin, taitoihin ja pätevyyksiin, jotka opiskelijoiden on hankittava. Monialaisiin avaintaitoihin, jotka edellyttävät oppiaineiden rajat ylittäviä ja innovatiivisia menetelmiä, olisi kiinnitettävä erityistä huomiota. Jotta taitoihin perustuvaan lähestymistapaan siirtyminen onnistuisi, olisi toteutettava toimia myös sen varmistamiseksi, että opettajilla, kouluttajilla ja koulunjohtajilla on edellytykset hoitaa tällaisen lähestymistavan edellyttämät uudet tehtävänsä. Tätä prosessia voidaan tukea lisäämällä koulutuslaitosten ja muun maailman, erityisesti työelämän, välisiä kumppanuuksia. |
| --- | --- |

—

Opinto-ohjelmien suunnittelun, opetuksen, arvioinnin ja oppimisympäristöjen tulisi perustua johdonmukaisesti oppimistuloksiin eli tietoihin, taitoihin ja pätevyyksiin, jotka opiskelijoiden on hankittava. Monialaisiin avaintaitoihin, jotka edellyttävät oppiaineiden rajat ylittäviä ja innovatiivisia menetelmiä, olisi kiinnitettävä erityistä huomiota. Jotta taitoihin perustuvaan lähestymistapaan siirtyminen onnistuisi, olisi toteutettava toimia myös sen varmistamiseksi, että opettajilla, kouluttajilla ja koulunjohtajilla on edellytykset hoitaa tällaisen lähestymistavan edellyttämät uudet tehtävänsä. Tätä prosessia voidaan tukea lisäämällä koulutuslaitosten ja muun maailman, erityisesti työelämän, välisiä kumppanuuksia.

| — | Tarvitaan myös lisätoimia kansalaisten virallisessa ja epävirallisessa oppimisympäristössä sekä arkioppimisympäristössä elämänsä aikana saavuttamien pätevyyksien riittäväksi arvioimiseksi, kirjaamiseksi ja osoittamiseksi, jotta edistetään heidän työllistymistään ja lisäoppimismahdollisuuksiaan sekä aktiivista osallistumistaan yhteiskuntaan. Joustavilla koulutusväylillä voidaan parantaa kansalaisten työllistymismahdollisuuksia sekä helpottaa heidän kehittyvien taitojensa ja tulevien oppimistarpeidensa tunnistamista. Taitojen tunnistamis- ja kirjaamisvälineiden tehokkuutta voitaisiin lisätä, jos kaikki koulutuksen ja työmarkkinoiden toimijat voisivat omaksua yhtenäisen terminologian ja luokittelua koskevan lähestymistavan. |
| --- | --- |

—

Tarvitaan myös lisätoimia kansalaisten virallisessa ja epävirallisessa oppimisympäristössä sekä arkioppimisympäristössä elämänsä aikana saavuttamien pätevyyksien riittäväksi arvioimiseksi, kirjaamiseksi ja osoittamiseksi, jotta edistetään heidän työllistymistään ja lisäoppimismahdollisuuksiaan sekä aktiivista osallistumistaan yhteiskuntaan. Joustavilla koulutusväylillä voidaan parantaa kansalaisten työllistymismahdollisuuksia sekä helpottaa heidän kehittyvien taitojensa ja tulevien oppimistarpeidensa tunnistamista. Taitojen tunnistamis- ja kirjaamisvälineiden tehokkuutta voitaisiin lisätä, jos kaikki koulutuksen ja työmarkkinoiden toimijat voisivat omaksua yhtenäisen terminologian ja luokittelua koskevan lähestymistavan.

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA:

| — | tukemaan tiedonvaihtoa edellä mainittuja aloja koskevista parhaista käytännöistä ja kansallisista aloitteista. ET 2020 -puitteiden ensimmäiselle työskentelyjaksolle (2009–2011) suunniteltujen toiminta-alojen mukaisesti ja hyödyntäen mahdollisimman tehokkaasti Cedefopin asiantuntemusta ja jatkuvaa tukea olisi opinto-ohjelmissa, arvioinnissa ja tutkinnoissa kiinnitettävä tässä yhteydessä entistä enemmän huomiota monialaisiin avaintaitoihin, edistettävä luovuutta ja innovointia kehittämällä erityisiä opetus- ja oppimismenetelmiä ja myös kehitettävä koulutuksen tarjoajien, yritysmaailman ja kansalaisyhteiskunnan välisiä kumppanuuksia. |
| --- | --- |

—

tukemaan tiedonvaihtoa edellä mainittuja aloja koskevista parhaista käytännöistä ja kansallisista aloitteista. ET 2020 -puitteiden ensimmäiselle työskentelyjaksolle (2009–2011) suunniteltujen toiminta-alojen mukaisesti ja hyödyntäen mahdollisimman tehokkaasti Cedefopin asiantuntemusta ja jatkuvaa tukea olisi opinto-ohjelmissa, arvioinnissa ja tutkinnoissa kiinnitettävä tässä yhteydessä entistä enemmän huomiota monialaisiin avaintaitoihin, edistettävä luovuutta ja innovointia kehittämällä erityisiä opetus- ja oppimismenetelmiä ja myös kehitettävä koulutuksen tarjoajien, yritysmaailman ja kansalaisyhteiskunnan välisiä kumppanuuksia.

| — | tukemaan ammatillista perus- ja täydennyskoulutusta, jotta huolehditaan myös siitä, että kaikki niin yleissivistävässä koulutuksessa kuin ammatillisessa koulutuksessa toimivat opettajat, kouluttajat ja koulunjohtajat saavat edellytykset hoitaa taitoihin perustuvan lähestymistavan edellyttämät uudet tehtävänsä. |
| --- | --- |

—

tukemaan ammatillista perus- ja täydennyskoulutusta, jotta huolehditaan myös siitä, että kaikki niin yleissivistävässä koulutuksessa kuin ammatillisessa koulutuksessa toimivat opettajat, kouluttajat ja koulunjohtajat saavat edellytykset hoitaa taitoihin perustuvan lähestymistavan edellyttämät uudet tehtävänsä.

| — | toteuttamaan toimia sen selvittämiseksi, kuinka avaintaitoja voidaan jatkuvasti kehittää ja mukauttaa yksilöiden kohtaamien haasteiden mukaisesti koko heidän opiskelu- ja työelämänsä ajan, muun muassa tarkastelemalla ja kehittämällä avaintaitojen arviointia koulutuksen eri tasoilla. Erityisesti olisi pohdittava, olisiko luotava yhteys jäsenvaltioiden täytäntöönpanemaan eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen (EQF) sisältyvien oppimistuloksiin perustuvien viitetasojen ja avaintaitoja koskevan viitekehyksen välille. |
| --- | --- |

—

toteuttamaan toimia sen selvittämiseksi, kuinka avaintaitoja voidaan jatkuvasti kehittää ja mukauttaa yksilöiden kohtaamien haasteiden mukaisesti koko heidän opiskelu- ja työelämänsä ajan, muun muassa tarkastelemalla ja kehittämällä avaintaitojen arviointia koulutuksen eri tasoilla. Erityisesti olisi pohdittava, olisiko luotava yhteys jäsenvaltioiden täytäntöönpanemaan eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen (EQF) sisältyvien oppimistuloksiin perustuvien viitetasojen ja avaintaitoja koskevan viitekehyksen välille.

| — | pyrkimään yhteistyössä työmarkkinajärjestöjen, julkisten työvoimapalvelujen ja muiden sidosryhmien kanssa kehittämään yhteinen kieli – tai yhtenäinen terminologia – joka kattaa eurooppalaisen taito-, osaamis- ja ammattiluokittelun (ESCO). Tämän yhteisen kielen tavoitteena olisi pyrkiä parantamaan oppimisprosessissa hankittujen pätevyyksien sekä ammattien ja työmarkkinoiden tarpeiden niveltymistä toisiinsa ja luomaan näin siltoja koulutusalan ja työelämän välille. Yhteinen kieli voisi sekä tukea eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen täytäntöönpanoa että ottaa sen perustakseen helpottamalla koulutustarjonnan, yksilöllisten oppimistulosten ja -kokemusten sekä niihin liittyvien työllistymismahdollisuuksien kuvailua ja luokittelua. Yleisenä tarkoituksena on auttaa kansalaisia, julkisia työvoimapalveluja, ammatinvalinnanohjaajia, ohjaajia ja työnantajia ymmärtämään kansallisten tutkintojen oppimistulosten merkitys työtehtävien ja ammattien kannalta ja hyödyntämään yhteistä kieltä, jotta pätevyysvaatimukset ja työmarkkinoiden tarpeet kohtaisivat paremmin. |
| --- | --- |

—

pyrkimään yhteistyössä työmarkkinajärjestöjen, julkisten työvoimapalvelujen ja muiden sidosryhmien kanssa kehittämään yhteinen kieli – tai yhtenäinen terminologia – joka kattaa eurooppalaisen taito-, osaamis- ja ammattiluokittelun (ESCO). Tämän yhteisen kielen tavoitteena olisi pyrkiä parantamaan oppimisprosessissa hankittujen pätevyyksien sekä ammattien ja työmarkkinoiden tarpeiden niveltymistä toisiinsa ja luomaan näin siltoja koulutusalan ja työelämän välille. Yhteinen kieli voisi sekä tukea eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen täytäntöönpanoa että ottaa sen perustakseen helpottamalla koulutustarjonnan, yksilöllisten oppimistulosten ja -kokemusten sekä niihin liittyvien työllistymismahdollisuuksien kuvailua ja luokittelua. Yleisenä tarkoituksena on auttaa kansalaisia, julkisia työvoimapalveluja, ammatinvalinnanohjaajia, ohjaajia ja työnantajia ymmärtämään kansallisten tutkintojen oppimistulosten merkitys työtehtävien ja ammattien kannalta ja hyödyntämään yhteistä kieltä, jotta pätevyysvaatimukset ja työmarkkinoiden tarpeet kohtaisivat paremmin.

| — | kehittämään ja edistämään yhdessä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamista, jotta kaikille kansalaisille annettaisiin edellytykset osallistua jatko-opintoihin ja työmarkkinoille. |
| --- | --- |

—

kehittämään ja edistämään yhdessä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamista, jotta kaikille kansalaisille annettaisiin edellytykset osallistua jatko-opintoihin ja työmarkkinoille.

| — | kehittämään Europass-puitteita eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen täytäntöönpanon mukaisesti, jotta voitaisiin tehokkaammin kirjata ja tuoda esiin kansalaisten elämänsä aikana eri oppimisympäristöissä omaksumat tiedot, pätevyydet ja taidot, myös harkitsemalla henkilökohtaisia taitoja koskevan passin kehittämistä jo olemassa olevien Europassin osatekijöiden pohjalta. |
| --- | --- |

—

kehittämään Europass-puitteita eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen täytäntöönpanon mukaisesti, jotta voitaisiin tehokkaammin kirjata ja tuoda esiin kansalaisten elämänsä aikana eri oppimisympäristöissä omaksumat tiedot, pätevyydet ja taidot, myös harkitsemalla henkilökohtaisia taitoja koskevan passin kehittämistä jo olemassa olevien Europassin osatekijöiden pohjalta.

| — | jatkamaan työtä uusien työnteko- ja opiskelutarkoituksissa tarvittavien tietojen, taitojen ja pätevyyksien tunnistamiseksi ottaen huomioon uraohjausjärjestelmien merkitys, jotta voidaan tukea kansalaisia heidän pyrkimyksissään löytää ja luoda uusia ja parempia työpaikkoja sekä mitata ja analysoida taitojen tarjonnan ja kysynnän mahdollista kohtaamattomuutta. |
| --- | --- |

—

jatkamaan työtä uusien työnteko- ja opiskelutarkoituksissa tarvittavien tietojen, taitojen ja pätevyyksien tunnistamiseksi ottaen huomioon uraohjausjärjestelmien merkitys, jotta voidaan tukea kansalaisia heidän pyrkimyksissään löytää ja luoda uusia ja parempia työpaikkoja sekä mitata ja analysoida taitojen tarjonnan ja kysynnän mahdollista kohtaamattomuutta.

PYYTÄÄ KOMISSIOTA:

raportoimaan neuvostolle vuoden 2011 loppuun mennessä, miten näissä päätelmissä esitettyä toimintasuunnitelmaa voitaisiin kehittää edelleen, sekä työskentelemään yhdessä jäsenvaltioiden ja asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa suunnitelman täytäntöönpanossa eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista 12 päivänä toukokuuta 2009 annetuissa neuvoston päätelmissä esitettyjen päätavoitteiden mukaisesti sekä Eurooppa 2020 -strategian puitteissa.

---

(1)  EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10.

(2)  EUVL C 290, 4.12.2007, s. 1.

(3)  Asiak. 6479/09.

(4)  EUVL C 111, 6.5.2008, s. 1.

(5)  EUVL C 141, 7.6.2008, s. 17.

(6)  EUVL C 140, 6.6.2008, s. 10.

(7)  EUVL C 319, 13.12.2008, s. 20.

(8)  EUVL C 18, 24.1.2009, s. 6.

(9)  Asiak. 9876/09.

(10)  EUVL C 302, 12.12.2009, s. 6.

(11)  EUVL C 302, 12.12.2009, s. 3.

(12)  EUVL C 119, 28.5.2009, s. 2.

(13)  EUVL L 394, 30.12.2006, s.10 ja EUVL C 119, 28.5.2009, s.4.

---

| 26.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 135/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 135/12

---

Neuvoston päätelmät annettu 11 päivänä toukokuuta 2010 korkea-asteen koulutuksen kansainvälistymisestä (1)

2010/C 135/04

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

OTTAA HUOMIOON SEURAAVAA:

| 1. | Bolognan julistuksella käynnistettiin 19 päivänä kesäkuuta 1999 Euroopan unionin aktiivisesti tukema hallitustenvälinen prosessi, jonka tavoitteena on luoda eurooppalainen korkeakoulutusalue vuoteen 2010 mennessä. Leuvenissa ja Louvain-la-Neuvessä 28. ja 29 päivänä huhtikuuta 2009 kokoontuneet 46 osallistujamaan korkeakoulutuksesta vastaavat ministerit vaativat korkea-asteen oppilaitoksia kansainvälistämään toimintaansa entisestään. |
| --- | --- |

1.

Bolognan julistuksella käynnistettiin 19 päivänä kesäkuuta 1999 Euroopan unionin aktiivisesti tukema hallitustenvälinen prosessi, jonka tavoitteena on luoda eurooppalainen korkeakoulutusalue vuoteen 2010 mennessä. Leuvenissa ja Louvain-la-Neuvessä 28. ja 29 päivänä huhtikuuta 2009 kokoontuneet 46 osallistujamaan korkeakoulutuksesta vastaavat ministerit vaativat korkea-asteen oppilaitoksia kansainvälistämään toimintaansa entisestään.

| 2. | Neuvoston 23 päivänä marraskuuta 2007 antamassa päätöslauselmassa yliopistojen nykyaikaistamisesta Euroopan kilpailukyvyn edistämiseksi globaalissa osaamistaloudessa (2) kehotettiin jäsenvaltioita edistämään korkea-asteen oppilaitosten kansainvälistymistä kannustamalla laadunvarmistukseen yliopistoja koskevien riippumattomien arviointien ja vertaisarviointien avulla, tehostamalla liikkuvuutta, edistämällä yhteis- ja kaksoistutkintoja sekä helpottamalla pätevyyksien ja opiskelujaksojen tunnustamista. |
| --- | --- |

2.

Neuvoston 23 päivänä marraskuuta 2007 antamassa päätöslauselmassa yliopistojen nykyaikaistamisesta Euroopan kilpailukyvyn edistämiseksi globaalissa osaamistaloudessa (2) kehotettiin jäsenvaltioita edistämään korkea-asteen oppilaitosten kansainvälistymistä kannustamalla laadunvarmistukseen yliopistoja koskevien riippumattomien arviointien ja vertaisarviointien avulla, tehostamalla liikkuvuutta, edistämällä yhteis- ja kaksoistutkintoja sekä helpottamalla pätevyyksien ja opiskelujaksojen tunnustamista.

| 3. | Euroopan unionilla on pitkät perinteet kolmansien maiden kanssa tehtävästä yhteistyöstä, joka perustuu sellaisiin politiikkoihin ja välineisiin, joissa korkea-asteen koulutuksella on yhä keskeisempi asema. Eri puolilla maailmaa olevien kumppanien kanssa tehtyihin yhteistyösopimuksiin kuuluu usein tuki korkea-asteen koulutuksen infrastruktuurille ja yhteistyöohjelmille sekä puitteet tämän alan poliittiselle vuoropuhelulle. Korkea-asteen koulutusta koskevalla yhteistyöllä on myös huomattava sija monenvälisissä yhteistyökehyksissä, esimerkiksi Välimeren unionissa, pohjoisessa ulottuvuudessa ja itäisessä kumppanuudessa. |
| --- | --- |

3.

Euroopan unionilla on pitkät perinteet kolmansien maiden kanssa tehtävästä yhteistyöstä, joka perustuu sellaisiin politiikkoihin ja välineisiin, joissa korkea-asteen koulutuksella on yhä keskeisempi asema. Eri puolilla maailmaa olevien kumppanien kanssa tehtyihin yhteistyösopimuksiin kuuluu usein tuki korkea-asteen koulutuksen infrastruktuurille ja yhteistyöohjelmille sekä puitteet tämän alan poliittiselle vuoropuhelulle. Korkea-asteen koulutusta koskevalla yhteistyöllä on myös huomattava sija monenvälisissä yhteistyökehyksissä, esimerkiksi Välimeren unionissa, pohjoisessa ulottuvuudessa ja itäisessä kumppanuudessa.

| 4. | Euroopan parlamentin ja neuvoston 16 päivänä joulukuuta 2008 tehdyllä päätöksellä N:o 1298/2008/EY perustettiin Erasmus Mundus -toimintaohjelma 2009–2013 korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen ymmärtämyksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (3). |
| --- | --- |

4.

Euroopan parlamentin ja neuvoston 16 päivänä joulukuuta 2008 tehdyllä päätöksellä N:o 1298/2008/EY perustettiin Erasmus Mundus -toimintaohjelma 2009–2013 korkea-asteen koulutuksen laadun parantamiseksi ja kulttuurien välisen ymmärtämyksen edistämiseksi kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön avulla (3).

| 5. | Tempus IV -ohjelmalla (2007–2013) tuetaan korkea-asteen koulutuksen ajantasaistamista Itä-Euroopan, Keski-Aasian, Länsi-Balkanin ja Välimeren alueen kumppanimaiden kanssa etupäässä yliopistojen välisillä yhteistyöhankkeilla ja -kumppanuuksilla. Muut ohjelmat, esimerkiksi yhteistyöohjelmat teollisuusmaiden kanssa, tai Edulink-, Nyerere- ja Alfa-ohjelmat, käsittävät akateemista yhteistyötä koskevia toimia maailman muiden alueiden kanssa. |
| --- | --- |

5.

Tempus IV -ohjelmalla (2007–2013) tuetaan korkea-asteen koulutuksen ajantasaistamista Itä-Euroopan, Keski-Aasian, Länsi-Balkanin ja Välimeren alueen kumppanimaiden kanssa etupäässä yliopistojen välisillä yhteistyöhankkeilla ja -kumppanuuksilla. Muut ohjelmat, esimerkiksi yhteistyöohjelmat teollisuusmaiden kanssa, tai Edulink-, Nyerere- ja Alfa-ohjelmat, käsittävät akateemista yhteistyötä koskevia toimia maailman muiden alueiden kanssa.

| 6. | Seitsemänteen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmaan kuuluvilla Marie Curie -toimilla edistetään huippuosaamista ja liikkuvuutta eurooppalaisessa tutkimuksessa ja tuetaan laajalti dynaamisten, maailman huippuluokkaa olevien tutkijavoimavarojen kehittämistä eurooppalaisessa tutkimusjärjestelmässä tutkimustoimintaan olennaisesti liittyvä kansainvälinen ulottuvuus huomioon ottaen. |
| --- | --- |

6.

Seitsemänteen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmaan kuuluvilla Marie Curie -toimilla edistetään huippuosaamista ja liikkuvuutta eurooppalaisessa tutkimuksessa ja tuetaan laajalti dynaamisten, maailman huippuluokkaa olevien tutkijavoimavarojen kehittämistä eurooppalaisessa tutkimusjärjestelmässä tutkimustoimintaan olennaisesti liittyvä kansainvälinen ulottuvuus huomioon ottaen.

PANEE MERKILLE, ETTÄ:

| 1. | Korkea-asteen koulutuksesta tulee entistä kansainvälisempää, kun yhä useammat korkea-asteen oppilaitokset ottavat opiskelijoita kolmansista maista, harjoittavat opiskelija- ja henkilökuntavaihtoa sekä hankkeiden ja osaamisen vaihtoa ja osallistuvat kansainväliseen akateemiseen ja tutkimusyhteistyöhön. |
| --- | --- |

1.

Korkea-asteen koulutuksesta tulee entistä kansainvälisempää, kun yhä useammat korkea-asteen oppilaitokset ottavat opiskelijoita kolmansista maista, harjoittavat opiskelija- ja henkilökuntavaihtoa sekä hankkeiden ja osaamisen vaihtoa ja osallistuvat kansainväliseen akateemiseen ja tutkimusyhteistyöhön.

| 2. | Euroopan korkea-asteen oppilaitosten laatu ja niiden tarjoamien opintojen ainutlaatuinen valikoima ja perusteellisuus tekevät näistä oppilaitoksista hyvin houkuttelevia kansainvälisen yliopistomaailman kannalta sekä opiskelupaikkoina että yhteisten koulutus- ja tutkimushankkeiden kumppaneina. |
| --- | --- |

2.

Euroopan korkea-asteen oppilaitosten laatu ja niiden tarjoamien opintojen ainutlaatuinen valikoima ja perusteellisuus tekevät näistä oppilaitoksista hyvin houkuttelevia kansainvälisen yliopistomaailman kannalta sekä opiskelupaikkoina että yhteisten koulutus- ja tutkimushankkeiden kumppaneina.

| 3. | Lisäksi Euroopan onnistuminen sellaisten välineiden luomisessa kuin yhteinen viitekehys, joka yhdistää kansalliset tutkintojärjestelmät ja puitteet yhteisen eurooppalaisen viitekehyksen (4) ympärille, ja onnistuminen yhteisymmärryksen luomisessa sellaisilla aloilla kuten laadunvarmistus (5), synnyttää kasvavaa mielenkiintoa globaalien kumppaneiden keskuudessa. |
| --- | --- |

3.

Lisäksi Euroopan onnistuminen sellaisten välineiden luomisessa kuin yhteinen viitekehys, joka yhdistää kansalliset tutkintojärjestelmät ja puitteet yhteisen eurooppalaisen viitekehyksen (4) ympärille, ja onnistuminen yhteisymmärryksen luomisessa sellaisilla aloilla kuten laadunvarmistus (5), synnyttää kasvavaa mielenkiintoa globaalien kumppaneiden keskuudessa.

| 4. | Kansainväliset yhteistyöohjelmat ja poliittiset vuoropuhelut kolmansien maiden kanssa korkeakoulutuksen alalla mahdollistavat osaamisen vapaamman liikkuvuuden, ja edistävät lisäksi eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen laadun ja kansainvälisen aseman parantamista, tutkimuksen ja innovoinnin kannustamista, liikkuvuuden ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun tehostamista sekä kansainvälistä kehitystä EU:n ulkoisen politiikan tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

Kansainväliset yhteistyöohjelmat ja poliittiset vuoropuhelut kolmansien maiden kanssa korkeakoulutuksen alalla mahdollistavat osaamisen vapaamman liikkuvuuden, ja edistävät lisäksi eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen laadun ja kansainvälisen aseman parantamista, tutkimuksen ja innovoinnin kannustamista, liikkuvuuden ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun tehostamista sekä kansainvälistä kehitystä EU:n ulkoisen politiikan tavoitteiden mukaisesti.

PALAUTTAA MIELEEN SEURAAVAA:

Neuvosto pitää erittäin tärkeänä opiskelijoiden, opetushenkilöstön sekä tutkijoiden oppimiseen liittyvän liikkuvuuden edistämistä korkea-asteen koulutuksessa. Kyseinen liikkuvuus tarjoaa keinon rikastaa henkistä pääomaa, parantaa työllistettävyyttä tietojen hankkimisen ja vaihdon avulla, kehittää kielitaitoa ja kulttuurienvälisiä taitoja sekä edistää henkilöiden välisiä yhteyksiä. Lisäksi tiedon liikkuvuuden lisääminen tällä tavoin voi lisätä luovuuteen ja innovointiin liittyviä valmiuksia.

ON KUITENKIN TIETOINEN SIITÄ, ETTÄ:

Maailmanlaajuinen kilpailu liikkuvan kansainvälisen opiskelijaväestön yhä suurempien osuuksien varmistamiseksi on entistä haasteellisempaa, kun kumppanit muualla maailmassa toteuttavat myös aktiivisesti strategioita edistääkseen korkea-asteen oppilaitostensa avaamista muulle maailmalle ja parhaiden kykyjen houkuttelemiseksi.

ON YHTÄ MIELTÄ SIITÄ, ETTÄ:

| 1. | Korkea-asteen koulutuksen kansainvälinen yhteistyö on tärkeä ja palkitseva ala, jota on tuettava sekä kansallisella että EU:n tasolla. Tämän yhteistyön avulla parannetaan opetuksen, oppimisen ja tutkimuksen laatua ja innovointia sekä edistetään tietämyksen tuottamista. Korkea-asteen koulutus on keskeisessä asemassa yksilöiden ja yhteiskuntien kehityksessä, sillä se edistää sosiaalista, kulttuuri- ja taloudellista kehitystä sekä tukee aktiivista kansalaisuutta ja eettisiä arvoja. Korkeakoulutusta koskevan yhteistyön olisi siksi oltava erottamaton osa EU:n ulkoista yhteistyöpolitiikkaa ja se olisi mukautettava kyseisten kumppanimaiden erityistarpeisiin, kiinnostuksen kohteisiin ja kehitystasoon sekä otettava samalla erityisesti huomioon toissijaisuusperiaate. |
| --- | --- |

1.

Korkea-asteen koulutuksen kansainvälinen yhteistyö on tärkeä ja palkitseva ala, jota on tuettava sekä kansallisella että EU:n tasolla. Tämän yhteistyön avulla parannetaan opetuksen, oppimisen ja tutkimuksen laatua ja innovointia sekä edistetään tietämyksen tuottamista. Korkea-asteen koulutus on keskeisessä asemassa yksilöiden ja yhteiskuntien kehityksessä, sillä se edistää sosiaalista, kulttuuri- ja taloudellista kehitystä sekä tukee aktiivista kansalaisuutta ja eettisiä arvoja. Korkeakoulutusta koskevan yhteistyön olisi siksi oltava erottamaton osa EU:n ulkoista yhteistyöpolitiikkaa ja se olisi mukautettava kyseisten kumppanimaiden erityistarpeisiin, kiinnostuksen kohteisiin ja kehitystasoon sekä otettava samalla erityisesti huomioon toissijaisuusperiaate.

| 2. | On tuettava EU:n aloitteita ja ohjelmia, joilla edistetään eurooppalaisen ulottuvuuden omaavaa korkea-asteen koulutuksen yhteistyötä ja joilla tuetaan korkea-asteen oppilaitoksia yhteisissä akateemisissa hankkeissa toimimisessa, eurooppalaisten verkostojen vahvistamisessa ja näin ollen kansallisten järjestelmien välisten esteiden vähentämisessä. Euroopan korkea-asteen oppilaitosten tukeminen toimimaan yhteistyössä maailman muiden vastaavien laitosten kanssa on tärkeää laadun ja huippuosaamisen edistämiseksi. Tällainen yhteistyö on osaltaan auttanut muun muassa luomaan innovatiivisia opintokokonaisuuksia ja mahdollistanut valtioiden välisten yhteis- ja kaksoistutkintojen sekä useiden tutkintojen yhdistelmien luomisen. EU:n akateemiset yhteistyöohjelmat olisi järjestettävä siten, että ne kehittävät hyvin näkyviä ja tehokkaita toimintamuotoja ja välittävät kautta maailman selkeitä, johdonmukaisia ja vakuuttavia viestejä. |
| --- | --- |

2.

On tuettava EU:n aloitteita ja ohjelmia, joilla edistetään eurooppalaisen ulottuvuuden omaavaa korkea-asteen koulutuksen yhteistyötä ja joilla tuetaan korkea-asteen oppilaitoksia yhteisissä akateemisissa hankkeissa toimimisessa, eurooppalaisten verkostojen vahvistamisessa ja näin ollen kansallisten järjestelmien välisten esteiden vähentämisessä. Euroopan korkea-asteen oppilaitosten tukeminen toimimaan yhteistyössä maailman muiden vastaavien laitosten kanssa on tärkeää laadun ja huippuosaamisen edistämiseksi. Tällainen yhteistyö on osaltaan auttanut muun muassa luomaan innovatiivisia opintokokonaisuuksia ja mahdollistanut valtioiden välisten yhteis- ja kaksoistutkintojen sekä useiden tutkintojen yhdistelmien luomisen. EU:n akateemiset yhteistyöohjelmat olisi järjestettävä siten, että ne kehittävät hyvin näkyviä ja tehokkaita toimintamuotoja ja välittävät kautta maailman selkeitä, johdonmukaisia ja vakuuttavia viestejä.

| 3. | Edistyminen tutkintorakenteen saattamisessa yhteensopivammaksi ja vertailukelpoisemmaksi Euroopan laajuisen Bolognan prosessin avulla sekä EU:n onnistuminen tutkintojen tunnustamiseen ja laadunvarmistukseen sovellettavien yhteisten lähestymistapojen ja välineiden omaksumisessa ovat lisänneet korkeakoulutuksen houkuttelevuutta unionissa. On yhteisen edun mukaista edistää tätä kehitystä maailmanlaajuisesti ja vastata kolmansien maiden osoittamaan kasvavaan mielenkiintoon. Bologna-foorumia, joka helpottaa eurooppalaisen korkeakoulutusalueen ja muiden maailmanosien välistä poliittista vuoropuhelua, on pidettävä myönteisenä välineenä yhteistä etua koskevista konkreettista kysymyksistä käytävälle ajatustenvaihdolle. |
| --- | --- |

3.

Edistyminen tutkintorakenteen saattamisessa yhteensopivammaksi ja vertailukelpoisemmaksi Euroopan laajuisen Bolognan prosessin avulla sekä EU:n onnistuminen tutkintojen tunnustamiseen ja laadunvarmistukseen sovellettavien yhteisten lähestymistapojen ja välineiden omaksumisessa ovat lisänneet korkeakoulutuksen houkuttelevuutta unionissa. On yhteisen edun mukaista edistää tätä kehitystä maailmanlaajuisesti ja vastata kolmansien maiden osoittamaan kasvavaan mielenkiintoon. Bologna-foorumia, joka helpottaa eurooppalaisen korkeakoulutusalueen ja muiden maailmanosien välistä poliittista vuoropuhelua, on pidettävä myönteisenä välineenä yhteistä etua koskevista konkreettista kysymyksistä käytävälle ajatustenvaihdolle.

| 4. | Aloitteet, jotka tekevät eurooppalaisesta korkea-asteen koulutuksesta ymmärrettävämmän ja avoimemman kansainvälisille sidosryhmille, voivat auttaa myös tekemään Euroopasta houkuttelevamman opiskelupaikan. Käynnissä olevaa tutkimusta korkea-asteen oppilaitosten tehtävien ja suoritusten kartoittamiseksi ja Euroopan avoimuusvälineen toteutettavuuden arvioimiseksi pitäisi jatkaa, jotta parannettaisiin ymmärrettävyyttä ja tuotaisiin paremmin esille Euroopan korkea-asteen koulutuksen erityisvahvuudet. |
| --- | --- |

4.

Aloitteet, jotka tekevät eurooppalaisesta korkea-asteen koulutuksesta ymmärrettävämmän ja avoimemman kansainvälisille sidosryhmille, voivat auttaa myös tekemään Euroopasta houkuttelevamman opiskelupaikan. Käynnissä olevaa tutkimusta korkea-asteen oppilaitosten tehtävien ja suoritusten kartoittamiseksi ja Euroopan avoimuusvälineen toteutettavuuden arvioimiseksi pitäisi jatkaa, jotta parannettaisiin ymmärrettävyyttä ja tuotaisiin paremmin esille Euroopan korkea-asteen koulutuksen erityisvahvuudet.

| 5. | Yhä useammat kolmannet maat ovat kiinnostuneita yhteisistä politiikoista ja välineistä, joita EU on kehittänyt jäsenvaltioiden tueksi näiden uudenaikaistaessa erilaisia koulutusjärjestelmiään. Muun muassa opintojen mitoitusjärjestelmä (ECTS-järjestelmä) ja eurooppalainen tutkintojen viitekehys (EQF) ovat saaneet osakseen erityistä huomiota. Kansainvälisten akateemisten yhteistyöohjelmien lisäksi olisikin kehitettävä edelleen korkea-asteen koulutusta koskevaa poliittista vuoropuhelua muutamien asiasta kiinnostuneiden globaalien kumppanien kanssa tarkoituksena kokemusten ja hyvien käytäntöjen jakaminen, paikallisten valmiuksien kehittäminen ja myönteisen palautteen hyödyntäminen EU:n politiikkojen parantamiseksi. |
| --- | --- |

5.

Yhä useammat kolmannet maat ovat kiinnostuneita yhteisistä politiikoista ja välineistä, joita EU on kehittänyt jäsenvaltioiden tueksi näiden uudenaikaistaessa erilaisia koulutusjärjestelmiään. Muun muassa opintojen mitoitusjärjestelmä (ECTS-järjestelmä) ja eurooppalainen tutkintojen viitekehys (EQF) ovat saaneet osakseen erityistä huomiota. Kansainvälisten akateemisten yhteistyöohjelmien lisäksi olisikin kehitettävä edelleen korkea-asteen koulutusta koskevaa poliittista vuoropuhelua muutamien asiasta kiinnostuneiden globaalien kumppanien kanssa tarkoituksena kokemusten ja hyvien käytäntöjen jakaminen, paikallisten valmiuksien kehittäminen ja myönteisen palautteen hyödyntäminen EU:n politiikkojen parantamiseksi.

| 6. | Kansainvälisen akateemisen yhteistyön olisi edelleen oltava merkittävä keino, jolla EU tukee kumppaniensa uudenaikaistamistoimia, sillä tarjoamalla EU:n ja kolmansien maiden korkea-asteen oppilaitosten välisiä jäsenneltyjä kumppanuussuhteita EU voi edistää paikallisten valmiuksien kehittämistä sekä korkea-asteen oppilaitoksissa että niiden ulkopuolella, saada koulutetun yliopistohenkilökunnan pysymään virassa sekä tehostaa kansainvälistä akateemista vaihtoa ja liikkuvuutta. |
| --- | --- |

6.

Kansainvälisen akateemisen yhteistyön olisi edelleen oltava merkittävä keino, jolla EU tukee kumppaniensa uudenaikaistamistoimia, sillä tarjoamalla EU:n ja kolmansien maiden korkea-asteen oppilaitosten välisiä jäsenneltyjä kumppanuussuhteita EU voi edistää paikallisten valmiuksien kehittämistä sekä korkea-asteen oppilaitoksissa että niiden ulkopuolella, saada koulutetun yliopistohenkilökunnan pysymään virassa sekä tehostaa kansainvälistä akateemista vaihtoa ja liikkuvuutta.

KEHOTTAA NÄIN OLLEN JÄSENVALTIOITA:

toteuttamaan korkea-asteen oppilaitosten kanssa koordinoiden ja niiden autonomian ja kansalliset käytänteet samalla tunnustaen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on:

| 1. | Todellisen kansainvälisen kulttuurin edistäminen näissä oppilaitoksissa, esimerkiksi






  a) | edistämällä korkea-asteen oppilaitosten, tutkimusalan ja liike-elämän välistä yhteistyötä, verkostoitumista ja vuorovaikutusta kansainvälisellä tasolla osana etenemistä kohti täysin toimivaa osaamiskolmiota, |
| --- | --- | --- |

1.

Todellisen kansainvälisen kulttuurin edistäminen näissä oppilaitoksissa, esimerkiksi

a)

edistämällä korkea-asteen oppilaitosten, tutkimusalan ja liike-elämän välistä yhteistyötä, verkostoitumista ja vuorovaikutusta kansainvälisellä tasolla osana etenemistä kohti täysin toimivaa osaamiskolmiota,

| b) | edistämällä ja tukemalla kansainvälisten opiskelijoiden, opettajien ja tutkijoiden sekä muun henkilöstön liikkuvuutta, |
| --- | --- |

b)

edistämällä ja tukemalla kansainvälisten opiskelijoiden, opettajien ja tutkijoiden sekä muun henkilöstön liikkuvuutta,

| c) | tarjoamalla opiskelijoille, opettajille, tutkijoille ja muille korkeakoulutuksen sidosryhmille sellaista koulutusta ja pätevyyksiä, joita tarvitaan työskentelyyn avoimessa kansainvälisessä ympäristössä, |
| --- | --- |

c)

tarjoamalla opiskelijoille, opettajille, tutkijoille ja muille korkeakoulutuksen sidosryhmille sellaista koulutusta ja pätevyyksiä, joita tarvitaan työskentelyyn avoimessa kansainvälisessä ympäristössä,

| d) | palkkaamalla kansainvälisesti kokenutta henkilökuntaa, joka voi kannustaa syntyperäisiä opiskelijoita ja opetushenkilöstöä suuntautumaan kansainvälisemmin, |
| --- | --- |

d)

palkkaamalla kansainvälisesti kokenutta henkilökuntaa, joka voi kannustaa syntyperäisiä opiskelijoita ja opetushenkilöstöä suuntautumaan kansainvälisemmin,

| e) | varmistamalla korkeatasoisten opetusohjelmien tarjonta ja sellaisten opetusmenetelmien soveltaminen, joissa kansainvälinen ulottuvuus otetaan huomioon, |
| --- | --- |

e)

varmistamalla korkeatasoisten opetusohjelmien tarjonta ja sellaisten opetusmenetelmien soveltaminen, joissa kansainvälinen ulottuvuus otetaan huomioon,

| f) | luomalla institutionaalinen toimintaympäristö, joka kannustaa opiskelijoita, opetushenkilöstöä ja tutkijoita osallistumaan kansainvälisiin ohjelmiin, yhteis- ja kaksoistutkintoihin ja useiden tutkintojen yhdistelmiin sekä tutkimushankkeisiin, |
| --- | --- |

f)

luomalla institutionaalinen toimintaympäristö, joka kannustaa opiskelijoita, opetushenkilöstöä ja tutkijoita osallistumaan kansainvälisiin ohjelmiin, yhteis- ja kaksoistutkintoihin ja useiden tutkintojen yhdistelmiin sekä tutkimushankkeisiin,

| g) | kannustamalla korkea-asteen oppilaitoksia kehittämään kansainvälistymisstrategioita ja/tai sisällyttämään tämä ulottuvuus kehityssuunnitelmiinsa. |
| --- | --- |

g)

kannustamalla korkea-asteen oppilaitoksia kehittämään kansainvälistymisstrategioita ja/tai sisällyttämään tämä ulottuvuus kehityssuunnitelmiinsa.

| 2. | Korkea-asteen oppilaitosten kansainvälisen vetovoiman lisääminen esimerkiksi seuraavasti:






  a) | edistämällä eurooppalaisten kampusten akateemista huippuosaamista ja parantamalla niiden kansainvälistä näkyvyyttä mielenkiintoisina paikkoina opiskella ja tehdä tutkimusta, |
| --- | --- | --- |

2.

Korkea-asteen oppilaitosten kansainvälisen vetovoiman lisääminen esimerkiksi seuraavasti:

a)

edistämällä eurooppalaisten kampusten akateemista huippuosaamista ja parantamalla niiden kansainvälistä näkyvyyttä mielenkiintoisina paikkoina opiskella ja tehdä tutkimusta,

| b) | parantamalla niiden palvelujen laatua, joilla tuetaan kansainvälisten opiskelijoiden, opetushenkilöstön ja tutkijoiden sekä muun henkilöstön vastaanottoa, oleskelua ja paluuta, |
| --- | --- |

b)

parantamalla niiden palvelujen laatua, joilla tuetaan kansainvälisten opiskelijoiden, opetushenkilöstön ja tutkijoiden sekä muun henkilöstön vastaanottoa, oleskelua ja paluuta,

| c) | osallistumalla kansainvälisiin yhteistyöverkostoihin, hankkeisiin ja yhteisiin koulutus- ja tutkimusohjelmiin, |
| --- | --- |

c)

osallistumalla kansainvälisiin yhteistyöverkostoihin, hankkeisiin ja yhteisiin koulutus- ja tutkimusohjelmiin,

| d) | edistämällä korkeatasoisten yhteis- ja kaksoistutkintojen sekä useiden tutkintojen yhdistelmien kehittämistä sekä opinnäytetöiden yhteistä seurantaa, |
| --- | --- |

d)

edistämällä korkeatasoisten yhteis- ja kaksoistutkintojen sekä useiden tutkintojen yhdistelmien kehittämistä sekä opinnäytetöiden yhteistä seurantaa,

| e) | helpottamalla ulkomailla suoritettujen tutkintojen ja opiskelujaksojen tunnustamista ottamalla asianmukaisesti huomioon laadunvarmistusmenetelmät. |
| --- | --- |

e)

helpottamalla ulkomailla suoritettujen tutkintojen ja opiskelujaksojen tunnustamista ottamalla asianmukaisesti huomioon laadunvarmistusmenetelmät.

| 3. | Korkea-asteen oppilaitosten sosiaalista vastuuta koskevan globaalin ulottuvuuden ja tietoisuuden edistäminen esimerkiksi seuraavasti:






  a) | edistämällä uusia ja innovatiivisia valtioiden välisen yhteistyön muotoja korkeakoulutusyhteisön piirissä, |
| --- | --- | --- |

3.

Korkea-asteen oppilaitosten sosiaalista vastuuta koskevan globaalin ulottuvuuden ja tietoisuuden edistäminen esimerkiksi seuraavasti:

a)

edistämällä uusia ja innovatiivisia valtioiden välisen yhteistyön muotoja korkeakoulutusyhteisön piirissä,

| b) | edistämällä ja parantamalla tasa-arvoa korkea-asteen koulutukseen ja kansainvälisiin liikkuvuusohjelmiin pääsyssä asianmukaisten kannustimien ja tuen avulla, |
| --- | --- |

b)

edistämällä ja parantamalla tasa-arvoa korkea-asteen koulutukseen ja kansainvälisiin liikkuvuusohjelmiin pääsyssä asianmukaisten kannustimien ja tuen avulla,

| c) | antamalla osaaminen yhteiskunnan käyttöön sekä paikallisella, kansallisella että globaalilla tasolla ja auttamalla tällä tavoin vastaamaan yhteiskunnan tarpeisiin ja tärkeisiin sosiaalisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

c)

antamalla osaaminen yhteiskunnan käyttöön sekä paikallisella, kansallisella että globaalilla tasolla ja auttamalla tällä tavoin vastaamaan yhteiskunnan tarpeisiin ja tärkeisiin sosiaalisiin haasteisiin.

PYYTÄÄ NÄIN OLLEN KOMISSIOTA:

| 1. | Kehittämään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sekä korkea-asteen oppilaitosten autonomiaa täysin kunnioittaen EU:n kansainvälisen korkeakoulutuksen strategian, jonka tavoitteena on parantaa nykyisten kansainvälisten yhteistyöaloitteiden yhtenäisyyttä ja täydentävyyttä sekä EU:n tasolla että kansallisesti ja jolla edistetään edelleen eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin houkuttelevuutta EU:n ulkoisessa toiminnassa sekä EU:n yhteistyöohjelmissa ja -politiikoissa tällä alalla. |
| --- | --- |

1.

Kehittämään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sekä korkea-asteen oppilaitosten autonomiaa täysin kunnioittaen EU:n kansainvälisen korkeakoulutuksen strategian, jonka tavoitteena on parantaa nykyisten kansainvälisten yhteistyöaloitteiden yhtenäisyyttä ja täydentävyyttä sekä EU:n tasolla että kansallisesti ja jolla edistetään edelleen eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin houkuttelevuutta EU:n ulkoisessa toiminnassa sekä EU:n yhteistyöohjelmissa ja -politiikoissa tällä alalla.

| 2. | Varmistamaan, että opiskelijoiden ja tutkijoiden liikkuvuus EU:n ja muun maailman välillä tulee osaksi tätä strategiaa. |
| --- | --- |

2.

Varmistamaan, että opiskelijoiden ja tutkijoiden liikkuvuus EU:n ja muun maailman välillä tulee osaksi tätä strategiaa.

| 3. | Tukemaan edelleen korkeakoulutuksen kansainvälisiä kumppanuussuhteita, kansainvälistä akateemista yhteistyötä ja valmiuksien kehittämistoimia sekä helpottamaan korkeakoulutusta koskevaa poliittista vuoropuhelua asiaankuuluvien kolmansien maiden kanssa. |
| --- | --- |

3.

Tukemaan edelleen korkeakoulutuksen kansainvälisiä kumppanuussuhteita, kansainvälistä akateemista yhteistyötä ja valmiuksien kehittämistoimia sekä helpottamaan korkeakoulutusta koskevaa poliittista vuoropuhelua asiaankuuluvien kolmansien maiden kanssa.

| 4. | Edistämään kokemusten ja hyvien käytänteiden vaihtoa tällä alalla. |
| --- | --- |

4.

Edistämään kokemusten ja hyvien käytänteiden vaihtoa tällä alalla.

---

(1)  Tässä tekstissä termillä, ’kansainvälistyminen’, tarkoitetaan EU:n korkea-asteen oppilaitosten ja kolmansien maiden korkea-asteen oppilaitosten välisten kansainvälistä yhteistyötä koskevien toimien kehittämistä.

(2)  16096/1/07 REV 1.

(3)  EUVL L 340, 19.12.2008, s. 83.

(4)  Eurooppalainen tutkintojen viitekehys (EUVL C 111, 6.5.2008, s. 1).

(5)  Esimerkiksi eurooppalainen arviointitoimijoiden rekisteri ja eurooppalaiset laadunvarmistusstandardit ja -ohjeet Euroopan korkea-asteen koulutuksen alalla, jotka molemmat on perustettu Bolognan prosessin yhteydessä.

---

| 26.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 135/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 135/15

---

Neuvoston päätelmät annettu 10 päivänä toukokuuta 2010 kulttuurin vaikutuksesta alueelliseen ja paikalliseen kehitykseen

2010/C 135/05

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

PALAUTTAA MIELEEN:

näiden päätelmien liitteessä esitetyn alan toimintapoliittisen perustan;

Euroopan unioniin kohdistuvat taloudelliset ja sosiaaliset haasteet ja tarpeen laatia eurooppalainen strategia näihin haasteisiin vastaamiseksi;

kulttuurin itseisarvon ja sen merkityksen kilpailukykyisen, innovatiivisen ja osallistavan markkinatalouden keskeisenä edistäjänä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta lisäävänä välineenä;

Euroopan alueiden ja kaupunkien erityisen kulttuurisen rikkauden ja moninaisuuden, mikä johtuu siitä, että ne ovat lähellä kansalaisten ja paikallisten sidosryhmien tarpeita ja toimivat taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden alustoina;

kulttuurin sekä kulttuuri- ja luovan toimialan vaikutuksen paikalliseen ja alueelliseen kehitykseen, koska ne tekevät Euroopan alueista houkuttelevampia ja kehittävät kestävää matkailua, luovat uusia työllistymismahdollisuuksia sekä innovatiivisia tuotteita ja palveluja ja auttavat kehittämään uusia taitoja ja osaamista.

KATSOO, ETTÄ:

| — | kulttuurin, luovuuden ja innovoinnin välinen yhteys myötävaikuttaa selvästi sosiaaliseen ja taloudelliseen edistykseen. Sen vuoksi on oleellista vahvistaa kulttuurin, erityisesti kulttuuri- ja luovan toimialan osuutta älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevassa Eurooppa 2020 -strategiassa. |
| --- | --- |

—

kulttuurin, luovuuden ja innovoinnin välinen yhteys myötävaikuttaa selvästi sosiaaliseen ja taloudelliseen edistykseen. Sen vuoksi on oleellista vahvistaa kulttuurin, erityisesti kulttuuri- ja luovan toimialan osuutta älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevassa Eurooppa 2020 -strategiassa.

JOTTA TEHOSTETTAISIIN KULTTUURIN VAIKUTUSTA PAIKALLISEEN JA ALUEELLISEEN KEHITYKSEEN, KATSOO, ETTÄ ON:

| — | valtavirtaistettava kulttuuri strategiseksi ja läpikäyväksi osaksi Euroopan alueiden ja kaupunkien sosiaalista ja taloudellista kehittämistä koskevia EU:n ja kansallisia politiikkoja; |
| --- | --- |

—

valtavirtaistettava kulttuuri strategiseksi ja läpikäyväksi osaksi Euroopan alueiden ja kaupunkien sosiaalista ja taloudellista kehittämistä koskevia EU:n ja kansallisia politiikkoja;

| — | rohkaistava paikallis- ja aluetason strategisia investointeja kulttuuriin ja kulttuuri- ja luovaan toimialaan, erityisesti pk-yrityksiin, luovien ja dynaamisten yhteiskuntien edistämiseksi; |
| --- | --- |

—

rohkaistava paikallis- ja aluetason strategisia investointeja kulttuuriin ja kulttuuri- ja luovaan toimialaan, erityisesti pk-yrityksiin, luovien ja dynaamisten yhteiskuntien edistämiseksi;

| — | tuettava kulttuurin vaikutusta kestävään matkailuun, joka on keskeinen tekijä paikallisen ja alueellisen houkuttelevuuden sekä talouskehityksen kannalta ja auttaa tuomaan esiin kulttuuriperinnön merkitystä Euroopassa; |
| --- | --- |

—

tuettava kulttuurin vaikutusta kestävään matkailuun, joka on keskeinen tekijä paikallisen ja alueellisen houkuttelevuuden sekä talouskehityksen kannalta ja auttaa tuomaan esiin kulttuuriperinnön merkitystä Euroopassa;

| — | lisättävä päätöksentekijöiden keskuudessa tietoisuutta nykyiseen nopeasti muuttuvaan tilanteeseen mukautetuista paikallisista ja alueellisista politiikoista, joilla kehitetään kulttuuriin ja luovuuteen perustuvaa uutta osaamista uusien taitojen kehittämiseksi, inhimillisen pääoman parantamiseksi ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi; |
| --- | --- |

—

lisättävä päätöksentekijöiden keskuudessa tietoisuutta nykyiseen nopeasti muuttuvaan tilanteeseen mukautetuista paikallisista ja alueellisista politiikoista, joilla kehitetään kulttuuriin ja luovuuteen perustuvaa uutta osaamista uusien taitojen kehittämiseksi, inhimillisen pääoman parantamiseksi ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi;

| — | vahvistettava rajatylittäviä, kansainvälisiä ja alueiden välisiä kulttuurialan aloitteita, joilla tuodaan yhteen Euroopan kansat ja alueet ja lujitetaan taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

—

vahvistettava rajatylittäviä, kansainvälisiä ja alueiden välisiä kulttuurialan aloitteita, joilla tuodaan yhteen Euroopan kansat ja alueet ja lujitetaan taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta.

VAHVISTAA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN ASIANMUKAISESTI HUOMIOON OTTAEN SEURAAVAT PAINOPISTEALUEET:

1.   Valtavirtaistetaan kulttuuri paikallista ja alueellista kehitystä koskeviin politiikkoihin

Jäsenvaltioita ja komissiota pyydetään:

| a) | vahvistamaan kulttuurin roolia paikallisissa ja alueellisissa yhdennetyissä kehityspolitiikoissa muun muassa infrastruktuurin, kaupunkien elvyttämisen, maaseudun monipuolistamisen, palvelujen, yrittäjyyden, matkailun, tutkimuksen ja innovoinnin, henkisen pääoman kartuttamisen ja sosiaalisen osallisuuden alalla sekä alueiden välisessä yhteistyössä; |
| --- | --- |

a)

vahvistamaan kulttuurin roolia paikallisissa ja alueellisissa yhdennetyissä kehityspolitiikoissa muun muassa infrastruktuurin, kaupunkien elvyttämisen, maaseudun monipuolistamisen, palvelujen, yrittäjyyden, matkailun, tutkimuksen ja innovoinnin, henkisen pääoman kartuttamisen ja sosiaalisen osallisuuden alalla sekä alueiden välisessä yhteistyössä;

| b) | vahvistamaan kulttuurialan ja muiden alojen välistä vertikaalista ja horisontaalista synergiaa sekä julkisten ja yksityisten sidosryhmien kumppanuuksia; |
| --- | --- |

b)

vahvistamaan kulttuurialan ja muiden alojen välistä vertikaalista ja horisontaalista synergiaa sekä julkisten ja yksityisten sidosryhmien kumppanuuksia;

| c) | tukemaan näyttöön perustuvaa lähestymistapaa kulttuuri-investointeihin paikallisella ja alueellisella tasolla hyödyntäen arviointi- ja vaikutustenarviointivälineitä; |
| --- | --- |

c)

tukemaan näyttöön perustuvaa lähestymistapaa kulttuuri-investointeihin paikallisella ja alueellisella tasolla hyödyntäen arviointi- ja vaikutustenarviointivälineitä;

| d) | edistämään yhteistyötä ja hyvien toimintatapojen vaihtoa jäsenvaltioiden, Euroopan alueiden, kaupunkien ja sidosryhmien välillä; |
| --- | --- |

d)

edistämään yhteistyötä ja hyvien toimintatapojen vaihtoa jäsenvaltioiden, Euroopan alueiden, kaupunkien ja sidosryhmien välillä;

| e) | edistämään tiedottamista ja tietoisuutta kulttuurin vaikutuksesta paikalliseen ja alueelliseen kehitykseen; |
| --- | --- |

e)

edistämään tiedottamista ja tietoisuutta kulttuurin vaikutuksesta paikalliseen ja alueelliseen kehitykseen;

| f) | helpottamaan sääntelypuitteiden ja sellaisten koheesiopolitiikan välineiden täytäntöönpanomenettelyjen ymmärtämistä, joihin sekä julkisen että yksityisen sektorin kulttuurialan sidosryhmät, myös kansalaisyhteiskunta, otetaan nimenomaisesti mukaan ja joilla autetaan lisäämään paikallis- ja aluekehityspolitiikoista vastaavien tietoisuutta kulttuuriulottuvuudesta. |
| --- | --- |

f)

helpottamaan sääntelypuitteiden ja sellaisten koheesiopolitiikan välineiden täytäntöönpanomenettelyjen ymmärtämistä, joihin sekä julkisen että yksityisen sektorin kulttuurialan sidosryhmät, myös kansalaisyhteiskunta, otetaan nimenomaisesti mukaan ja joilla autetaan lisäämään paikallis- ja aluekehityspolitiikoista vastaavien tietoisuutta kulttuuriulottuvuudesta.

Jäsenvaltioita pyydetään:

| a) | ottamaan kulttuurialan sidosryhmät mukaan yhdennettyyn alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan, joka koskee paikallista ja alueellista kehitystä koskevia ohjelmia, tarpeen mukaan myös EU:n koheesiopolitiikan yhteydessä; |
| --- | --- |

a)

ottamaan kulttuurialan sidosryhmät mukaan yhdennettyyn alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan, joka koskee paikallista ja alueellista kehitystä koskevia ohjelmia, tarpeen mukaan myös EU:n koheesiopolitiikan yhteydessä;

| b) | ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan kulttuuria koskevan Euroopan toimintasuunnitelman toteuttamiseen, jotta kulttuuripolitiikka vastaisi Euroopan alueiden ja kaupunkien odotuksia ja tarpeita; |
| --- | --- |

b)

ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan kulttuuria koskevan Euroopan toimintasuunnitelman toteuttamiseen, jotta kulttuuripolitiikka vastaisi Euroopan alueiden ja kaupunkien odotuksia ja tarpeita;

| c) | edistämään yhdennettyjä paikallisen kehityksen strategioita, joilla pyritään kompensoimaan maantieteellisiä eroja kulttuuripalvelujen saatavuudessa kansalaisten keskuudessa. |
| --- | --- |

c)

edistämään yhdennettyjä paikallisen kehityksen strategioita, joilla pyritään kompensoimaan maantieteellisiä eroja kulttuuripalvelujen saatavuudessa kansalaisten keskuudessa.

Komissiota pyydetään:

| a) | keräämään ja levittämään parhaita toimintatapoja EU:n tasolla ja kehittämään EU:n tason tiedonvaihtovälineitä. |
| --- | --- |

a)

keräämään ja levittämään parhaita toimintatapoja EU:n tasolla ja kehittämään EU:n tason tiedonvaihtovälineitä.

2.   Edistetään kulttuuri- ja luovan toimialan, erityisesti pk-yritysten, kehittämiselle suotuisaa ympäristöä paikallisella ja alueellisella tasolla

Jäsenvaltioita ja komissiota pyydetään:

| a) | hyödyntämään paremmin koheesiopolitiikan välineitä ja muita asiaankuuluvia rahoitusohjelmia kulttuuri- ja luovalle toimialalle annettavan tuen optimoimiseksi, myös helpottamalla tiedonsaantia rahoitusmahdollisuuksista ja tarjoamalla neuvontapalveluja; |
| --- | --- |

a)

hyödyntämään paremmin koheesiopolitiikan välineitä ja muita asiaankuuluvia rahoitusohjelmia kulttuuri- ja luovalle toimialalle annettavan tuen optimoimiseksi, myös helpottamalla tiedonsaantia rahoitusmahdollisuuksista ja tarjoamalla neuvontapalveluja;

| b) | edistämään kulttuuri- ja luovan toimialan yrityshautomoiden perustamista paikallisesti ja alueellisesti vahvistaen sitä kautta yrittäjyyttä; |
| --- | --- |

b)

edistämään kulttuuri- ja luovan toimialan yrityshautomoiden perustamista paikallisesti ja alueellisesti vahvistaen sitä kautta yrittäjyyttä;

| c) | tutkimaan keinoja edistää uusia liiketoimintamalleja ja vahvistaa luovia klustereita ja yritystutkimuskeskuksia käyttämällä hyväksi tieto- ja viestintätekniikan soveltamisen ja käytön tarjoamat mahdollisuudet; |
| --- | --- |

c)

tutkimaan keinoja edistää uusia liiketoimintamalleja ja vahvistaa luovia klustereita ja yritystutkimuskeskuksia käyttämällä hyväksi tieto- ja viestintätekniikan soveltamisen ja käytön tarjoamat mahdollisuudet;

| d) | tukemaan ja tehostamaan kulttuuri- ja luovien alojen pk-yritysten mahdollisuuksia käyttää digitaalisia ja fyysisiä jakelukanavia toteuttamalla politiikkaa, jolla edistetään teosten laajinta mahdollista jakelua ja varmistetaan asianmukainen korvaus luomisketjuun osallistuville toimijoille. |
| --- | --- |

d)

tukemaan ja tehostamaan kulttuuri- ja luovien alojen pk-yritysten mahdollisuuksia käyttää digitaalisia ja fyysisiä jakelukanavia toteuttamalla politiikkaa, jolla edistetään teosten laajinta mahdollista jakelua ja varmistetaan asianmukainen korvaus luomisketjuun osallistuville toimijoille.

Jäsenvaltioita pyydetään:

| a) | edistämään kulttuuri- ja luovien alojen pk-yrityksille suotuisaa sääntelyä ja tutkimaan innovatiivisia tapoja taata sekä julkisen että yksityisen rahoituksen saatavuus; |
| --- | --- |

a)

edistämään kulttuuri- ja luovien alojen pk-yrityksille suotuisaa sääntelyä ja tutkimaan innovatiivisia tapoja taata sekä julkisen että yksityisen rahoituksen saatavuus;

| b) | tehostamaan kulttuuri- ja luovan toimialan ja rahoitusta myöntävien tahojen välistä viestintää edistämällä liikkeenjohtoa, tutkimusta ja innovointia, rahoitusta ja tiedotusta koskevaa koulutusta yrityksille, työnantajille ja kulttuurialalla työskenteleville. |
| --- | --- |

b)

tehostamaan kulttuuri- ja luovan toimialan ja rahoitusta myöntävien tahojen välistä viestintää edistämällä liikkeenjohtoa, tutkimusta ja innovointia, rahoitusta ja tiedotusta koskevaa koulutusta yrityksille, työnantajille ja kulttuurialalla työskenteleville.

Komissiota pyydetään:

| a) | kiinnittämään kulttuuri- ja luovaan toimialaan enemmän huomiota keskeisissä poliittisissa aloitteissa, asiaankuuluvissa strategioissa ja Euroopan unionin ohjelmissa. |
| --- | --- |

a)

kiinnittämään kulttuuri- ja luovaan toimialaan enemmän huomiota keskeisissä poliittisissa aloitteissa, asiaankuuluvissa strategioissa ja Euroopan unionin ohjelmissa.

3.   Syvennetään kulttuurin vaikutusta kestävään matkailuun

Jäsenvaltioita ja komissiota pyydetään:

| a) | edistämään kulttuurimatkailun kehittämistä tärkeänä osana kestävää matkailua ja kiinnittämään asianmukaista huomiota ympäristön, kulttuuriperinnön, maiseman ja elämänlaadun suojeluun. |
| --- | --- |

a)

edistämään kulttuurimatkailun kehittämistä tärkeänä osana kestävää matkailua ja kiinnittämään asianmukaista huomiota ympäristön, kulttuuriperinnön, maiseman ja elämänlaadun suojeluun.

Jäsenvaltioita pyydetään:

| a) | edistämään alueelle ominaisten resurssien elvyttämistä kiinnittäen erityistä huomiota sekä aineelliseen että aineettomaan kulttuuriperintöön, kulttuuri-ilmaisuihin ja niihin liittyviin toimiin; |
| --- | --- |

a)

edistämään alueelle ominaisten resurssien elvyttämistä kiinnittäen erityistä huomiota sekä aineelliseen että aineettomaan kulttuuriperintöön, kulttuuri-ilmaisuihin ja niihin liittyviin toimiin;

| b) | edistämään kulttuuritoimintaa, jossa otetaan huomioon alueen ominaispiirteet ja kunnioitetaan niitä ja jossa vaalitaan alueen julkisuuskuvaa ja johon paikallisväestö voi vaikuttaa ja osallistua; |
| --- | --- |

b)

edistämään kulttuuritoimintaa, jossa otetaan huomioon alueen ominaispiirteet ja kunnioitetaan niitä ja jossa vaalitaan alueen julkisuuskuvaa ja johon paikallisväestö voi vaikuttaa ja osallistua;

| c) | lisäämään edelleen ympäristökasvatuksen puitteissa tietoisuutta tarpeesta suojella kulttuuri- ja luonnonperintöä, jotta matkailijoita ja matkailupalvelujen tarjoajia rohkaistaisiin asennoitumaan vastuullisesti. |
| --- | --- |

c)

lisäämään edelleen ympäristökasvatuksen puitteissa tietoisuutta tarpeesta suojella kulttuuri- ja luonnonperintöä, jotta matkailijoita ja matkailupalvelujen tarjoajia rohkaistaisiin asennoitumaan vastuullisesti.

4.   Edistetään luovuutta koulutuksessa, jotta voidaan kehittää uusia taitoja, joilla parannetaan henkistä pääomaa ja edistetään sosiaalista yhteenkuuluvuutta

Jäsenvaltioita ja komissiota pyydetään:

| a) | edistämään luovuutta ja innovointia koulutusalalla ja elinkeinoelämässä hyödyntämällä koulutuslaitosten, tutkimuskeskusten, kulttuurialan toimijoiden ja yritysten välisiä verkostoja; |
| --- | --- |

a)

edistämään luovuutta ja innovointia koulutusalalla ja elinkeinoelämässä hyödyntämällä koulutuslaitosten, tutkimuskeskusten, kulttuurialan toimijoiden ja yritysten välisiä verkostoja;

| b) | vahvistamaan kulttuuri- ja koulutusalojen ja elinkeinoelämän välisiä yhteyksiä paikallisesti ja alueellisesti, jotta helpotettaisiin nuorten ja muita epäedullisemmassa asemassa olevien ryhmien integroitumista työmarkkinoille ja varustettaisiin heidät kehittyvässä sosioekonomisessa ympäristössä tarvittavilla viestintä- ja yrittäjyystaidoilla. |
| --- | --- |

b)

vahvistamaan kulttuuri- ja koulutusalojen ja elinkeinoelämän välisiä yhteyksiä paikallisesti ja alueellisesti, jotta helpotettaisiin nuorten ja muita epäedullisemmassa asemassa olevien ryhmien integroitumista työmarkkinoille ja varustettaisiin heidät kehittyvässä sosioekonomisessa ympäristössä tarvittavilla viestintä- ja yrittäjyystaidoilla.

Jäsenvaltioita pyydetään:

| a) | yhdessä asiaankuuluvien paikallis- ja alueviranomaisten kanssa arvioimaan alueen potentiaaliset osaamistarpeet ja määrittämään tavat, joilla kulttuuri voi vaikuttaa politiikkoihin, joilla tähdätään paikallisen henkisen pääoman parantamiseen; |
| --- | --- |

a)

yhdessä asiaankuuluvien paikallis- ja alueviranomaisten kanssa arvioimaan alueen potentiaaliset osaamistarpeet ja määrittämään tavat, joilla kulttuuri voi vaikuttaa politiikkoihin, joilla tähdätään paikallisen henkisen pääoman parantamiseen;

| b) | edistämään kulttuuri- ja taidekasvatusta tärkeänä osana elinikäistä oppimista. |
| --- | --- |

b)

edistämään kulttuuri- ja taidekasvatusta tärkeänä osana elinikäistä oppimista.

Komissiota pyydetään:

| a) | kartoittamaan digitalisoitumisesta, väestörakenteen muutoksista ja talouden olosuhteiden kehittymisestä johtuvien uusien haasteiden käsittelyssä kulttuuri- ja luovalla toimialalla tarvittavat taidot ja tarpeet; |
| --- | --- |

a)

kartoittamaan digitalisoitumisesta, väestörakenteen muutoksista ja talouden olosuhteiden kehittymisestä johtuvien uusien haasteiden käsittelyssä kulttuuri- ja luovalla toimialalla tarvittavat taidot ja tarpeet;

| b) | ottamaan olemassa olevat välineet käyttöön liikkuvuuden tukemiseksi kulttuuri- ja luovan toimialan ammattilaisten koulutuksessa, nuoret yrittäjät mukaan luettuina, ja edistämään uusia oppimisen muotoja (esimerkiksi rajatylittävää vertaisryhmäoppimista koskevat aloitteet). |
| --- | --- |

b)

ottamaan olemassa olevat välineet käyttöön liikkuvuuden tukemiseksi kulttuuri- ja luovan toimialan ammattilaisten koulutuksessa, nuoret yrittäjät mukaan luettuina, ja edistämään uusia oppimisen muotoja (esimerkiksi rajatylittävää vertaisryhmäoppimista koskevat aloitteet).

5.   Tehostetaan rajatylittävää, kansainvälistä ja alueiden välistä kulttuuriyhteistyötä

Jäsenvaltioita ja komissiota pyydetään:

| a) | helpottamaan kulttuuriyhteistyötä ja kulttuurialan toimijoiden liikkuvuutta Euroopan eri alueiden välillä; |
| --- | --- |

a)

helpottamaan kulttuuriyhteistyötä ja kulttuurialan toimijoiden liikkuvuutta Euroopan eri alueiden välillä;

| b) | tukemaan sellaisten kulttuurialan rajatylittävien ja alueiden välisten hankkeiden ja toimien kehittämistä, joissa painotetaan tietyn alueen paikallisia ominaispiirteitä ja pyritään saamaan sen kansalaiset mukaan toimintaan. |
| --- | --- |

b)

tukemaan sellaisten kulttuurialan rajatylittävien ja alueiden välisten hankkeiden ja toimien kehittämistä, joissa painotetaan tietyn alueen paikallisia ominaispiirteitä ja pyritään saamaan sen kansalaiset mukaan toimintaan.

Jäsenvaltioita pyydetään:

| a) | edistämään koheesiopolitiikan välineiden käyttämistä rajatylittävän, kansainvälisen ja alueiden välisen yhteistyön kehittämiseen. |
| --- | --- |

a)

edistämään koheesiopolitiikan välineiden käyttämistä rajatylittävän, kansainvälisen ja alueiden välisen yhteistyön kehittämiseen.

Komissiota pyydetään:

| a) | tukemaan edelleen koheesiopolitiikan välineiden puitteissa kulttuurialoitteita, jotka edistävät hyvien toimintatapojen, vaihdon ja innovointilaboratorioiden kehittymistä; |
| --- | --- |

a)

tukemaan edelleen koheesiopolitiikan välineiden puitteissa kulttuurialoitteita, jotka edistävät hyvien toimintatapojen, vaihdon ja innovointilaboratorioiden kehittymistä;

| b) | levittämään laajalti sidosryhmien keskuudessa asiaankuuluvia tutkimuksia ja esimerkkejä hyvistä toimintatavoista. |
| --- | --- |

b)

levittämään laajalti sidosryhmien keskuudessa asiaankuuluvia tutkimuksia ja esimerkkejä hyvistä toimintatavoista.

PYYTÄÄ JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA:

ottamaan kukin toimivaltuuksiensa mukaisesti nämä painopisteet huomioon laatiessaan ja toteuttaessaan nykyisiä ja tulevia paikallisia ja alueellisia kehityspolitiikkoja sekä toteuttaessaan EU:n koheesiopolitiikkaa.

---

LIITE

Nämä päätelmät antaessaan neuvosto viittaa erityisesti seuraaviin tausta-asiakirjoihin:

| — | UNESCOn yleissopimus kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä (20. lokakuuta 2005). |
| --- | --- |

—

UNESCOn yleissopimus kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä (20. lokakuuta 2005).

| — | Neuvoston asetus (EY) N:o 1083/2006, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 kumoamisesta. |
| --- | --- |

—

Neuvoston asetus (EY) N:o 1083/2006, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2006, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1260/1999 kumoamisesta.

| — | Neuvoston päätelmät kulttuuri- ja luovien alojen mahdollisuuksista edistää Lissabonin tavoitteiden saavuttamista (24. toukokuuta 2007). |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät kulttuuri- ja luovien alojen mahdollisuuksista edistää Lissabonin tavoitteiden saavuttamista (24. toukokuuta 2007).

| — | Komission tiedonanto: Kestävää ja kilpailukykyistä eurooppalaista matkailua koskeva toimintaohjelma (19. lokakuuta 2007). |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto: Kestävää ja kilpailukykyistä eurooppalaista matkailua koskeva toimintaohjelma (19. lokakuuta 2007).

| — | Neuvoston päätöslauselma Euroopan unionin kulttuuria koskevasta toimintasuunnitelmasta (16. marraskuuta 2007). |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätöslauselma Euroopan unionin kulttuuria koskevasta toimintasuunnitelmasta (16. marraskuuta 2007).

| — | Eurooppa-neuvoston (13. ja 14. maaliskuuta 2008) puheenjohtajan päätelmät, joiden mukaan yksi tulevan kasvun avaintekijöistä on eurooppalaiseen kulttuuriin ja tieteelliseen huippuosaamiseen perustuvan Euroopan kansalaisten innovointi- ja luovuuspotentiaalin täysipainoinen kehittäminen (asiak. 7652/08). |
| --- | --- |

—

Eurooppa-neuvoston (13. ja 14. maaliskuuta 2008) puheenjohtajan päätelmät, joiden mukaan yksi tulevan kasvun avaintekijöistä on eurooppalaiseen kulttuuriin ja tieteelliseen huippuosaamiseen perustuvan Euroopan kansalaisten innovointi- ja luovuuspotentiaalin täysipainoinen kehittäminen (asiak. 7652/08).

| — | Neuvoston päätelmät monikulttuurisista taidoista (22. toukokuuta 2008). |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät monikulttuurisista taidoista (22. toukokuuta 2008).

| — | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta kaudelle 2008–2010. |
| --- | --- |

—

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta kaudelle 2008–2010.

| — | Neuvoston päätelmät kulttuurista luovuuden ja innovoinnin innoittajana (12. toukokuuta 2009). |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät kulttuurista luovuuden ja innovoinnin innoittajana (12. toukokuuta 2009).

| — | Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia (3. maaliskuuta 2010). |
| --- | --- |

—

Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia (3. maaliskuuta 2010).

| — | Vihreä kirja kulttuurin ja luovien elinkeinojen potentiaalin vapauttamisesta (27. huhtikuuta 2010). |
| --- | --- |

—

Vihreä kirja kulttuurin ja luovien elinkeinojen potentiaalin vapauttamisesta (27. huhtikuuta 2010).

Tutkimukset:

| — | EY:n perustamissopimuksen 151 artiklan 4 kohdan soveltaminen: Rakennerahastojen käyttö kulttuurialalla kaudella 1994–1999 (asiak. 6929/04). |
| --- | --- |

—

EY:n perustamissopimuksen 151 artiklan 4 kohdan soveltaminen: Rakennerahastojen käyttö kulttuurialalla kaudella 1994–1999 (asiak. 6929/04).

| — | The Economy of Culture in Europe. Julk.: KEA European Affairs (13. marraskuuta 2006). |
| --- | --- |

—

The Economy of Culture in Europe. Julk.: KEA European Affairs (13. marraskuuta 2006).

| — | The Impact of Culture on Creativity. Julk.: KEA European Affairs (kesäkuu 2009). |
| --- | --- |

—

The Impact of Culture on Creativity. Julk.: KEA European Affairs (kesäkuu 2009).

| — | The contribution of culture to local and regional economic development as part of European regional policy (huhtikuu 2010). |
| --- | --- |

—

The contribution of culture to local and regional economic development as part of European regional policy (huhtikuu 2010).

---

Euroopan komissio

| 26.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 135/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 135/19

---

Euron kurssi (1)

24. toukokuuta 2010

2010/C 135/06

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2360 |
| JPY | Japanin jeniä | 111,63 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4421 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,86080 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,7960 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,4339 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,0848 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,664 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 278,34 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7074 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1150 |
| RON | Romanian leuta | 4,1820 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,9488 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4928 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3095 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,6421 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8429 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,7408 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 500,79 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,7392 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,4400 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2715 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 446,75 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,1029 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 57,547 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 38,4500 |
| THB | Thaimaan bahtia | 40,112 |
| BRL | Brasilian realia | 2,3026 |
| MXN | Meksikon pesoa | 16,0745 |
| INR | Intian rupiaa | 58,0730 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2360

JPY

Japanin jeniä

111,63

DKK

Tanskan kruunua

7,4421

GBP

Englannin puntaa

0,86080

SEK

Ruotsin kruunua

9,7960

CHF

Sveitsin frangia

1,4339

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,0848

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,664

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

278,34

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7074

PLN

Puolan zlotya

4,1150

RON

Romanian leuta

4,1820

TRY

Turkin liiraa

1,9488

AUD

Australian dollaria

1,4928

CAD

Kanadan dollaria

1,3095

HKD

Hongkongin dollaria

9,6421

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8429

SGD

Singaporin dollaria

1,7408

KRW

Etelä-Korean wonia

1 500,79

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,7392

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,4400

HRK

Kroatian kunaa

7,2715

IDR

Indonesian rupiaa

11 446,75

MYR

Malesian ringgitiä

4,1029

PHP

Filippiinien pesoa

57,547

RUB

Venäjän ruplaa

38,4500

THB

Thaimaan bahtia

40,112

BRL

Brasilian realia

2,3026

MXN

Meksikon pesoa

16,0745

INR

Intian rupiaa

58,0730

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 26.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 135/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 135/20

---

Euron kurssi (1)

25. toukokuuta 2010

2010/C 135/07

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2223 |
| JPY | Japanin jeniä | 109,53 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4404 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,85205 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,8275 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,4244 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,1270 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,647 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 280,38 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7074 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1642 |
| RON | Romanian leuta | 4,1839 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,9464 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5047 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3204 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 9,5370 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8474 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,7345 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 529,06 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,7373 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,3495 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2733 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 428,04 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,1124 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 57,591 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 38,5050 |
| THB | Thaimaan bahtia | 39,750 |
| BRL | Brasilian realia | 2,3236 |
| MXN | Meksikon pesoa | 16,2297 |
| INR | Intian rupiaa | 58,3200 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2223

JPY

Japanin jeniä

109,53

DKK

Tanskan kruunua

7,4404

GBP

Englannin puntaa

0,85205

SEK

Ruotsin kruunua

9,8275

CHF

Sveitsin frangia

1,4244

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,1270

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,647

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

280,38

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7074

PLN

Puolan zlotya

4,1642

RON

Romanian leuta

4,1839

TRY

Turkin liiraa

1,9464

AUD

Australian dollaria

1,5047

CAD

Kanadan dollaria

1,3204

HKD

Hongkongin dollaria

9,5370

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8474

SGD

Singaporin dollaria

1,7345

KRW

Etelä-Korean wonia

1 529,06

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,7373

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,3495

HRK

Kroatian kunaa

7,2733

IDR

Indonesian rupiaa

11 428,04

MYR

Malesian ringgitiä

4,1124

PHP

Filippiinien pesoa

57,591

RUB

Venäjän ruplaa

38,5050

THB

Thaimaan bahtia

39,750

BRL

Brasilian realia

2,3236

MXN

Meksikon pesoa

16,2297

INR

Intian rupiaa

58,3200

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan komissio

| 26.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 135/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 135/21

---

Liikenneturvallisuutta ja sisävesiliikenteen sisämarkkinoita koskeva ehdotuspyyntö MOVE/SUB/01-2010

2010/C 135/08

Euroopan komissio aikoo myöntää tukea yhteensä noin 2 250 000 euroa liikennepolitiikan tavoitteiden edistämiseen. Poliittiset painopisteet on vahvistettu Euroopan komission hyväksymässä vuoden 2010 työohjelmassa.

Pääaihealueita ovat liikenneturvallisuus ja sisävesiliikenteen sisämarkkinat.

Ehdotuspyyntöä koskevat tiedot ovat saatavilla liikenteen ja liikkumisen pääosaston verkkosivustolla osoitteessa:

http://ec.europa.eu/transport/grants/index_en.htm

---

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 26.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 135/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 135/22

---

Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymisestä

2010/C 135/09

Komissio ilmoittaa, että jäljempänä mainitun polkumyynnin vastaisen toimenpiteen voimassaolo päättyy pian.

Tämä ilmoitus julkaistaan polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 (1) annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| Tuote | Alkuperä- tai viejämaa(t) | Toimenpiteet | Viite | Voimassaolon päättymispäivä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Magnesiumoksidi | Kiinan kansantasavalta | Polkumyyntitulli | Neuvoston asetus (EY) N:o 778/2005 (EUVL L 131, 25.5.2005, s. 1) | 26.5.2010 |

Tuote

Alkuperä- tai viejämaa(t)

Toimenpiteet

Viite

Voimassaolon päättymispäivä

Magnesiumoksidi

Kiinan kansantasavalta

Polkumyyntitulli

Neuvoston asetus (EY) N:o 778/2005 (EUVL L 131, 25.5.2005, s. 1)

26.5.2010

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 26.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 135/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 135/23

---

Ilmoitus Nayif Bin-Muhammad al-Qahtanille ja Qasim Yahaya Mahdi al-Rimille, jotka on lisätty tiettyihin Osama bin Ladenia, al-Qaida-verkostoa ja Talebania lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 2, 3 ja 7 artiklassa tarkoitettuun luetteloon komission asetuksella (EU) N:o 450/2010

2010/C 135/10

| 1. | Yhteisessä kannassa 2002/402/YUTP (1) unionia pyydetään jäädyttämään YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien 1267(1999) ja 1333(2000) mukaisesti laaditussa luettelossa, jota YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1267(1999) mukaisesti perustettu YK:n komitea säännöllisesti päivittää, mainittujen Osama bin Ladenin, al-Qaida-järjestön ja Talebanin jäsenten sekä muiden heitä lähellä olevien henkilöiden, ryhmien, yritysten ja yhteisöjen varat ja taloudelliset resurssit.
  YK:n komitean laatimassa luettelossa mainitaan:






  — | al-Qaida, Taleban ja Osama bin Laden; |
| --- | --- | --- |

1.

Yhteisessä kannassa 2002/402/YUTP (1) unionia pyydetään jäädyttämään YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien 1267(1999) ja 1333(2000) mukaisesti laaditussa luettelossa, jota YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1267(1999) mukaisesti perustettu YK:n komitea säännöllisesti päivittää, mainittujen Osama bin Ladenin, al-Qaida-järjestön ja Talebanin jäsenten sekä muiden heitä lähellä olevien henkilöiden, ryhmien, yritysten ja yhteisöjen varat ja taloudelliset resurssit.

YK:n komitean laatimassa luettelossa mainitaan:

—

al-Qaida, Taleban ja Osama bin Laden;

| — | al-Qaidaa, Talebania ja Osama bin Ladenia lähellä olevia luonnollisia ja oikeushenkilöitä, yhteisöjä, elimiä ja ryhmiä;
  sekä |
| --- | --- |

—

al-Qaidaa, Talebania ja Osama bin Ladenia lähellä olevia luonnollisia ja oikeushenkilöitä, yhteisöjä, elimiä ja ryhmiä;

sekä

| — | oikeushenkilöitä, yhteisöjä ja elimiä, jotka ovat näiden edellä mainittuja tahoja lähellä olevien henkilöiden, yhteisöjen, elinten tai ryhmien omistuksessa tai määräysvallassa tai jotka muutoin tukevat niitä. |
| --- | --- |

—

oikeushenkilöitä, yhteisöjä ja elimiä, jotka ovat näiden edellä mainittuja tahoja lähellä olevien henkilöiden, yhteisöjen, elinten tai ryhmien omistuksessa tai määräysvallassa tai jotka muutoin tukevat niitä.

Muun muassa seuraavat teot tai seuraava toiminta kertovat siitä, että yksittäinen henkilö, ryhmä, yritys tai yhteisö on ”lähellä” al-Qaidaa, Osama bin Ladenia tai Talebania:

| a) | osallistuminen al-Qaidan, Talebanin, Osama bin Ladenin tai minkä tahansa niiden solun, niiden liittolaisen, niistä irtautuneen tai niistä muodostetun ryhmän tekojen tai toiminnan rahoittamiseen, suunnitteluun, edistämiseen, valmisteluun tai suorittamiseen yhdessä niiden kanssa, niiden nimissä, niiden lukuun tai niitä tukien; |
| --- | --- |

a)

osallistuminen al-Qaidan, Talebanin, Osama bin Ladenin tai minkä tahansa niiden solun, niiden liittolaisen, niistä irtautuneen tai niistä muodostetun ryhmän tekojen tai toiminnan rahoittamiseen, suunnitteluun, edistämiseen, valmisteluun tai suorittamiseen yhdessä niiden kanssa, niiden nimissä, niiden lukuun tai niitä tukien;

| b) | aseiden ja niihin liittyvän materiaalin toimittaminen, myynti tai siirtäminen jollekin niistä; |
| --- | --- |

b)

aseiden ja niihin liittyvän materiaalin toimittaminen, myynti tai siirtäminen jollekin niistä;

| c) | värväystoiminta niiden puolesta;
  tai |
| --- | --- |

c)

värväystoiminta niiden puolesta;

tai

| d) | niiden tekojen tai toiminnan tukeminen muulla tavoin. |
| --- | --- |

d)

niiden tekojen tai toiminnan tukeminen muulla tavoin.

| 2. | YK:n komitea päätti 11 päivänä toukokuuta 2010 lisätä Nayif Bin-Muhammad al-Qahtanin ja Qasim Yahaya Mahdi al-Rimin kyseiseen luetteloon. He voivat koska tahansa jättää YK:n komitealle mahdollisesti asiakirjoin perustellun pyynnön harkita uudelleen päätöstä sisällyttää heidät edellä mainittuun YK:n luetteloon. Pyyntö on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:





  United Nations — Focal point for delisting |
| --- | --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room S-3055 E |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Lisätietoja: http://www.un.org/sc/committees/1267/delisting.shtml |

2.

YK:n komitea päätti 11 päivänä toukokuuta 2010 lisätä Nayif Bin-Muhammad al-Qahtanin ja Qasim Yahaya Mahdi al-Rimin kyseiseen luetteloon. He voivat koska tahansa jättää YK:n komitealle mahdollisesti asiakirjoin perustellun pyynnön harkita uudelleen päätöstä sisällyttää heidät edellä mainittuun YK:n luetteloon. Pyyntö on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

United Nations — Focal point for delisting

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room S-3055 E

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Lisätietoja: http://www.un.org/sc/committees/1267/delisting.shtml

| 3. | Komissio on 2 kohdassa mainitun YK:n päätöksen johdosta antanut asetuksen (EU) N:o 450/2010 (2), jolla muutetaan tiettyihin Osama bin Ladenia, al-Qaida-verkostoa ja Talebania lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 881/2002 (3) liitettä I. Muutoksella, joka tehdään asetuksen (EY) N:o 881/2002 7 artikan 1 kohdan a alakohdan ja 7 a artiklan 1 kohdan nojalla, lisätään Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani ja Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi kyseisen asetuksen liitteessä I olevaan luetteloon (”liite I”).
  Liitteessä I mainittuihin henkilöihin ja yhteisöihin sovelletaan seuraavia asetuksessa (EY) N:o 881/2002 tarkoitettuja toimenpiteitä:






  1) | kyseisten henkilöiden ja yhteisöjen omistuksessa tai hallussa olevien varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen sekä kielto luovuttaa suoraan tai välillisesti heille/niille tai heidän/niiden hyväksi varoja ja taloudellisia resursseja (2 ja 2a artikla (4);
  sekä |
| --- | --- | --- |

3.

Komissio on 2 kohdassa mainitun YK:n päätöksen johdosta antanut asetuksen (EU) N:o 450/2010 (2), jolla muutetaan tiettyihin Osama bin Ladenia, al-Qaida-verkostoa ja Talebania lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 881/2002 (3) liitettä I. Muutoksella, joka tehdään asetuksen (EY) N:o 881/2002 7 artikan 1 kohdan a alakohdan ja 7 a artiklan 1 kohdan nojalla, lisätään Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani ja Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi kyseisen asetuksen liitteessä I olevaan luetteloon (”liite I”).

Liitteessä I mainittuihin henkilöihin ja yhteisöihin sovelletaan seuraavia asetuksessa (EY) N:o 881/2002 tarkoitettuja toimenpiteitä:

1)

kyseisten henkilöiden ja yhteisöjen omistuksessa tai hallussa olevien varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen sekä kielto luovuttaa suoraan tai välillisesti heille/niille tai heidän/niiden hyväksi varoja ja taloudellisia resursseja (2 ja 2a artikla (4);

sekä

| 2) | kielto suoraan tai välillisesti antaa, myydä, toimittaa tai siirtää kyseisille henkilöille ja yhteisöille sotilaalliseen toimintaan liittyvää teknistä neuvontaa, apua tai koulutusta (3 artikla). |
| --- | --- |

2)

kielto suoraan tai välillisesti antaa, myydä, toimittaa tai siirtää kyseisille henkilöille ja yhteisöille sotilaalliseen toimintaan liittyvää teknistä neuvontaa, apua tai koulutusta (3 artikla).

| 4. | Asetuksen (EY) N:o 881/2002 7 a artiklassa (5) säädetään tarkastelumenettelystä, jonka mukaan luetteloon otetut voivat esittää huomautuksiaan luetteloon ottamisen syistä. Henkilöt ja yhteisöt, jotka on lisätty liitteeseen I asetuksella (EU) N:o 450/2010, voivat tiedustella komissiolta syitä tähän. Tiedustelu on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| ‘Restrictive measures’ |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Asetuksen (EY) N:o 881/2002 7 a artiklassa (5) säädetään tarkastelumenettelystä, jonka mukaan luetteloon otetut voivat esittää huomautuksiaan luetteloon ottamisen syistä. Henkilöt ja yhteisöt, jotka on lisätty liitteeseen I asetuksella (EU) N:o 450/2010, voivat tiedustella komissiolta syitä tähän. Tiedustelu on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

‘Restrictive measures’

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | Kyseisillä henkilöillä ja yhteisöillä on myös mahdollisuus riitauttaa asetus (EU) N:o 450/2010 Euroopan unionin yleisessä tuomioistuimessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklan neljännessä ja kuudennessa kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Kyseisillä henkilöillä ja yhteisöillä on myös mahdollisuus riitauttaa asetus (EU) N:o 450/2010 Euroopan unionin yleisessä tuomioistuimessa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 263 artiklan neljännessä ja kuudennessa kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti.

| 6. | Asianomaisten henkilöiden henkilötietoja käsitellään yksilöiden suojelusta yhteisöjen (nykyään unionin) toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun asetuksen (EY) N:o 45/2001 (6) säännösten mukaisesti. Mahdolliset tiedustelut, kuten lisätietopyynnöt tai asetuksessa (EY) N:o 45/2001 säädettyjä oikeuksia koskevat pyynnöt (esim. oikeus saada itseään koskevia tietoja ja oikaista niitä), on lähetettävä komissioon, edellä 4 kohdassa mainittuun osoitteeseen. |
| --- | --- |

6.

Asianomaisten henkilöiden henkilötietoja käsitellään yksilöiden suojelusta yhteisöjen (nykyään unionin) toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun asetuksen (EY) N:o 45/2001 (6) säännösten mukaisesti. Mahdolliset tiedustelut, kuten lisätietopyynnöt tai asetuksessa (EY) N:o 45/2001 säädettyjä oikeuksia koskevat pyynnöt (esim. oikeus saada itseään koskevia tietoja ja oikaista niitä), on lähetettävä komissioon, edellä 4 kohdassa mainittuun osoitteeseen.

| 7. | Liitteessä I mainituilla henkilöillä ja yhteisöillä on mahdollisuus tehdä asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä II luetelluille asianomais(t)en jäsenvaltio(ide)n toimivaltaisille viranomaisille hakemus jäädytettyjen varojen ja taloudellisten resurssien käyttämisestä asetuksen 2 a artiklassa tarkoitettuihin perustarpeisiin tai tiettyihin maksuihin. |
| --- | --- |

7.

Liitteessä I mainituilla henkilöillä ja yhteisöillä on mahdollisuus tehdä asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä II luetelluille asianomais(t)en jäsenvaltio(ide)n toimivaltaisille viranomaisille hakemus jäädytettyjen varojen ja taloudellisten resurssien käyttämisestä asetuksen 2 a artiklassa tarkoitettuihin perustarpeisiin tai tiettyihin maksuihin.

---

(1)  EYVL L 139, 29.5.2002, s. 4. Yhteinen kanta sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna yhteisellä kannalla 2003/140/YUTP (EUVL L 53, 28.2.2003, s. 62).

(2)  EUVL L 217, 26.5.2010, s. 8.

(3)  EYVL L 139, 29.5.2002, s. 9.

(4)  2 a artikla on lisätty neuvoston asetuksella (EY) N:o 561/2003 (EUVL L 82, 29.3.2003, s. 1).

(5)  7a artikla on lisätty neuvoston asetuksella (EU) N:o 1286/2009 (EUVL L 346, 23.12.2009, s. 42).

(6)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

| 26.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 135/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 135/25

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2010/C 135/11

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTEENVETO

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”LIMONE DI SIRACUSA”

EY-N:o: IT-PGI-0005-0502-11.10.2005

SAN ( ) SMM ( X )

Tässä yhteenvedossa esitetään eritelmän pääkohdat tiedotustarkoituksissa.

1.   Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:

| Nimi: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Osoite: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Nimi:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Osoite:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

P.

+39 0646455104

F.

+39 0646655306

Sähköposti:

saco7@politicheagricole.gov.it

2.   Ryhmittymä:

| Nimi: | Consorzio del Limone di Siracusa |
| --- | --- |
| Osoite: | c/o SOAT 30 — viale Teracati 39 |
| 96100 Siracusa SR |
| ITALIA |

Nimi:

Consorzio del Limone di Siracusa

Osoite:

c/o SOAT 30 — viale Teracati 39

96100 Siracusa SR

ITALIA

P.

+39 093138234

F.

+39 093138234

Sähköposti:

—

Kokoonpano:

Tuottaja/jalostaja ( X ) muu ( )

3.   Tuotelaji:

| Luokka 1.6: | Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina |
| --- | --- |

Luokka 1.6:

Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

4.   Eritelmä:

(yhteenveto asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan mukaisista vaatimuksista)

4.1   Nimi:

”Limone di Siracusa”

4.2   Kuvaus:

Suojattu maantieteellinen merkintä ”Limone di Siracusa” on varattu lajiin Citrus limon (L) Burm kuuluvalle lajikkeelle ”Femminello” ja sen klooneille, joita viljellään 4.3 kohdassa määritellyllä Siracusan maakunnan alueella sijaitsevilla erikoistuneilla viljelmillä.

Korjuuajankohdan perusteella jaoteltaviin hedelmäluokkiin liittyvät ominaisuudet ovat seuraavat:

Primofiore: hedelmät, jotka korjataan 1.10.–14.4. ja joilla on seuraavat ominaisuudet:

Kuoren väri: vaaleanvihreästä sitruunankeltaiseen

Muoto: elliptinen

Koko: keskisuuresta suureen

Hedelmän paino: vähintään 100 g

Hedelmäliha: väri vaihtelee vaaleanvihreästä sitruunankeltaiseen

Mehu: väriltään sitruunankeltaista

Siivilöidyn mehun vähimmäispitoisuus: > 34 % painosta

Hedelmälihan brix-luku: > 7

Happopitoisuus: > 6 %.

”Bianchetto” tai ”Maiolino” (tai ”limone primaverile”): hedelmät, jotka korjataan 15.4.–30.6. ja joilla on seuraavat ominaisuudet:

Kuoren väri: kirkkaankeltainen

Muoto: elliptinen tai munanmuotoinen

Koko: suuri

Hedelmän paino: vähintään 100 g

Hedelmäliha: väriltään keltaista

Mehu: väriltään sitruunankeltaista

Siivilöidyn mehun vähimmäispitoisuus: > 30 % painosta

Hedelmälihan brix-luku: > 6,5

Happopitoisuus: > 5,5 %.

”Verdello” (tai ”limone d’estate”): hedelmät, jotka korjataan 1.7.–30.9. ja joilla on seuraavat ominaisuudet:

Kuoren väri: kirkkaanvihreä

Muoto: elliptinen-pallomainen

Koko: keskisuuresta suureen

Hedelmän paino: vähintään 100 g

Hedelmäliha: sitruunankeltainen

Mehu: väriltään sitruunankeltaista

Siivilöidyn mehun vähimmäispitoisuus: > 25 % painosta

Hedelmälihan brix-luku: > 6

Happopitoisuus: > 5,5 %.

Suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Limone di Siracusa” varustetut hedelmät on pidettävä kaupan tuoreena, ja niiden on kuuluttava luokkaan Extra tai Prima. Sallitut kokoluokat ovat 3, 4 ja 5.

4.3   Maantieteellinen alue:

SMM-merkinnän saaneen Limone di Siracusan maantieteellinen viljelyalue käsittää seuraavat kunnat: Augusta, Melilli, Siracusa, Avola, Noto, Rosolini, Floridia, Solarino, Sortino ja Priolo Gargallo.

Alue ulottuu alle 10 kilometrin etäisyydelle Joonianmerestä ja sijaitsee alle 210 metrin korkeudessa merenpinnasta. Pohjoisessa se rajoittuu Porcaria-joen eteläpuolisiin laaksoihin ja etelässä Tellaro-joen eteläpuolisiin laaksoihin.

4.4   Alkuperätodisteet:

Kaikkia tuotantoprosessin vaiheita on valvottava rekisteröimällä kaikkien tuotteiden osalta tulevat ja lähtevät määrät. Tällä tavoin sekä merkitsemällä valvontaviranomaisen asianmukaisesti ylläpitämiin luetteloihin viljelyyn käytettävät lohkot, viljelijä-tuottajat ja pakkaajat sekä ilmoittamalla valvontaelimelle tuotetut määrät varmistetaan tuotteen jäljitettävyys. Valvontaelin valvoo tuotantoeritelmän ja siihen liittyvän valvontasuunnitelman määräysten mukaisesti kaikkien rekistereihin merkittyjen fyysisten henkilöiden ja oikeushenkilöiden toimintaa.

4.5   Tuotantomenetelmä:

Istutustiheyden, viljelymenetelmien ja leikkaamisen avulla on voitava taata sitruunoiden täydellinen tasapainoisuus ja kehitys sekä se, että ne saavat riittävästi ilmaa ja aurinkoa. Istutustiheys voi olla enintään 400 sitruunapuuta hehtaarilla. Dynaamisissa istutuksissa sallittu istutustiheys on 850 puuta hehtaarilla.

Perusrungot ovat seuraavat: ”Arancio amaro”, ”Poncirus trifoliata”, ”Citrange Troyer”, ”Citrange Carrizo” ja ”Citrus macrophylla”, joilla on hyvä geneettinen stabiilius.

Hedelmät on kerättävä puista manuaalisesti.

Ne on irrotettava pienillä saksilla, jotka on tarkoitettu sitruunoiden kannan leikkaamiseen. Sitruunat kerätään suoraan puista perinteisin menetelmin siinä kehitysvaiheessa, jossa niiden aistinvaraiset ja esteettiset ominaisuudet ovat parhaat mahdolliset.

Sitruunoiden sallittu enimmäistuotanto on 29 tonnia hehtaarilta koko tuotantokaudella, kaikki kukinnat mukaan lukien.

4.6   Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

Limone di Siracusa -sitruunoiden tyypillisiä ominaisuuksia ovat mehukkuus ja koko, joka vaihtelee keskisuuresta suureen, sekä ympäri vuoden tapahtuva sadonkorjuu. Näihin ominaisuuksiin vaikuttavat alueen maaperä- ja ilmasto-olosuhteet sekä tuotantoalueella viljeltävien lajikkeiden erityispiirteet. Limone di Siracusa -sitruunaa viljellään rannikolla ja eräillä Siracusan maakuntaa halkovien jokilaaksojen alueilla. Siracusan rannikkotasangoilla mitattujen vuotuisten keskilämpötilojen perusteella voidaankin todeta, että alueen ilmasto on lokakuusta maaliskuuhun leuto ja huhtikuusta syyskuuhun kuiva. Koko alueen maaperä onkin erittäin hedelmällinen, suhteellisen syvä, ravinnepitoinen ja runsaasti orgaanisia aineksia sisältävä.

Vesi on sitruunanviljelyn kannalta ratkaisevan tärkeässä asemassa. ”Limone di Siracusan” tuotantoalueen vesivarat ovat peräisin Iblein vuoristotasangolla sijaitsevalta laajalta maanalaiselta valuma-alueelta, joka on koko Sisilian tärkein luonnonvesivarasto, sekä pintavesistä. Veden saatavuudella ja ilmankosteudella on ratkaisevan tärkeä rooli Limone di Siracusa -sitruunoiden laadun määräytymisessä. Riittävän vedensaannin ja kohtalaisen kostean ilman ansiosta hedelmistä tulee mehukkaampia, säännöllisemmän muotoisia ja ohutkuorisia, ja niitä voidaan kerätä vuoden ympäri.

Sisilialla on vahvat perinteet sitrushedelmien viljelyssä. Näitä sukupolvelta toiselle siirtyneitä viljelyperinteitä noudatetaan edelleenkin Siracusan alueella, jolle on kehittynyt todellista erityisasiantuntemusta ”Limone di Siracusan” viljelyssä.

4.7   Valvontaelin:

Valvontaelin täyttää standardissa EN 45011 vahvistetut edellytykset.

| Nimi: | Det Norske Veritas Italia |
| --- | --- |
| Osoite: | Viale A. De Gasperi 187 |
| 95127 Catania CT |
| ITALIA |

Nimi:

Det Norske Veritas Italia

Osoite:

Viale A. De Gasperi 187

95127 Catania CT

ITALIA

P.

+39 095370020

F.

+39 095372871

Sähköposti:

—

4.8   Merkinnät:

Pakattujen hedelmien osalta on tehtävä seuraavat merkinnät selvin ja näkyvin kirjaimin ainakin pakkauksen yhdelle sivulle joko suoraan pakkaukseen painettuna tai siihen pysyvästi kiinnitettyyn etikettiin: lajike, alkuperä, luokka, kokoluokka ja erä.

Kaikki irtotavarana myytävät sitruunat on merkittävä tarralla.

Pakkausmateriaalina voidaan käyttää pahvia, puuta tai muovia. Kierrätysmuovista valmistettujen pakkausten käyttö on sallittua. Sallittuja pakkauksia ovat verkkosäkit ja -pussit, joihin on kiinnitetty muovinen nauha. Jokaisessa pakkauksessa on oltava ”Limone di Siracusan” tunnus.

Tunnus on horisontaalinen soikio, jonka sisällä on mustavalkoinen kuva Siracusan kreikkalaisesta amfiteatterista, jonka oikealla puolella olevalla näyttämöllä on kaksi sitruunaa. Toinen sitruunoista on kokonainen ja lehdellinen, ja etualalla on sitruunanpuolikas, joka peittää toisen sitruunan osittain. Lehdellisessä sitruunassa on myös kanta, ja neliväripainatuksella painettu lehti on vihreä. Lehti kääntyy kohti merkin keskustaa ja peittää osittain sitruunan, johon se on kannastaan kiinnittynyt.

Soikion sisäpuolella ylhäällä on merkintä ”Limone di Siracusa”.

Merkintöihin on kiellettyä lisätä muita kuin mainittuja luonnehdintoja ja kuvauksia, kuten laatuun liittyviä adjektiiveja ”fine”, ”superiore”, ”selezionato”, ”scelto” tai vastaavia. Tuotetta ylistävien ilmaisujen käyttö ei myöskään ole sallittua.

Image

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 26.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 135/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 135/29

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2010/C 135/12

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”ARANCIA DI RIBERA”

EY-N:o: IT-PDO-0005-0669-07.01.2008

SMM ( ) SAN ( X )

1.   Nimi:

”Arancia di Ribera”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Italia

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1   Tuotelaji:

| Luokka 1.6: | Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina |
| --- | --- |

Luokka 1.6:

Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2   Kuvaus 1. kohdassa nimetystä tuotteesta:

Suojattu alkuperänimitys ”Arancia di Ribera” varataan seuraavista lajikkeista saaduille tuotteille: Brasiliano ja sen muunnokset: Brasiliano comune, Brasiliano risanato, Washington Navel, Washington navel comune, Washington Navel risanato, Washington Navel 3033; Navelina ja sen muunnokset: Navelina comune, Navelina risanata ja Navelina ISA 315. Myyntiin saatettaessa SAN-tuotteella ”Arancia di Ribera” on oltava seuraavat ominaisuudet: hedelmän halkaisija vähintään 70 mm; eurooppalaisen kokoluokituksen mukainen vähimmäiskokoluokka 6; muoto tyypillisesti pallomaisen soikea (munanmuotoinen, litistynyt tai soikea), jossa hedelmän sisäpuolella oleva napa; kuori on väriltään tasaisen oranssi, lopputalvesta punertuva; hedelmäliha on niinikään väriltään tasaisen oranssi, koostumukseltaan hienosyinen ja tiivis, siemenetön; mehu väriltään oranssi, mehutuotos vähintään 40 %; liukenemattomia aineita Brix-asteikolla 9–15; happamuus 0,75–1,50; liukenevien aineiden ja orgaanisten happojen suhde vähintään 8. Suojattu alkuperänimitys ”Arancia di Ribera” varataan luokkien ”Ekstra” ja ”I” appelsiineille.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

—

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

—

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

SAN-tuotteiden laadun ja eheyden varmistamiseksi kaikkien pakkaustoimintojen on tapahduttava 4 kohdassa määritetyllä tuotantoalueella, sillä pitkät kuljetukset ja niihin liittyvät käsittelyt lisäisivät taudinaiheuttajien esiintymisen ja tuotteen pilaantumisen vaaraa.

”Arancia di Riberalle” ei suoriteta minkäänlaista kemiallista käsittelyä ennen sadonkorjuuta eikä sen jälkeen eikä myöskään pakkausvaiheessa. Koska kuorta ei käsitellä säilöntäaineilla, tuote on erityisen herkkä kuljetuksen ja käsittelyjen vaikutuksille.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

Arancia di Ribera (SAN) saatetaan myyntiin seuraavanlaisissa pakkauksissa:

| — | puusta, muovista ja/tai pahvista valmistetut pakkaukset ja/tai korit, joiden paino on enintään 25 kg; |
| --- | --- |

—

puusta, muovista ja/tai pahvista valmistetut pakkaukset ja/tai korit, joiden paino on enintään 25 kg;

| — | verkkopussit, joiden paino on enintään 5 kg; |
| --- | --- |

—

verkkopussit, joiden paino on enintään 5 kg;

| — | kennopakkaukset, joiden paino on enintään 40 kg. |
| --- | --- |

—

kennopakkaukset, joiden paino on enintään 40 kg.

Pakkausten ja pussien on oltava sinetöityjä siten, että niiden sisältöä ei voi poistaa rikkomatta sinettiä.

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

Pakkauksien etiketeissä on oltava selvästi luettavin painokirjaimin seuraavassa mainitut merkinnät:

| — | Suojattu alkuperänimitys ”Arancia di Ribera” (D.O.P) ja siihen viittava logo muita pakkausmerkintöjen tietoja suuremmalla kirjainkoolla; |
| --- | --- |

—

Suojattu alkuperänimitys ”Arancia di Ribera” (D.O.P) ja siihen viittava logo muita pakkausmerkintöjen tietoja suuremmalla kirjainkoolla;

| — | appelsiinilajike: Brasiliano, Washington navel ja Navelina; |
| --- | --- |

—

appelsiinilajike: Brasiliano, Washington navel ja Navelina;

| — | tuottaja- ja pakkausyrityksen nimi, toiminimi ja osoite. |
| --- | --- |

—

tuottaja- ja pakkausyrityksen nimi, toiminimi ja osoite.

Kauppaluokka on ”Ekstra” tai ”I”.

Etiketissä ei saa olla mitään muita määritteitä, joita ei ole tässä mainittu. Tuotemerkkeihin viittaavat merkinnät ovat kuitenkin sallittuja, kunhan ne eivät ole luonteeltaan mainostavia tai omiaan johtamaan kuluttajaa harhaan; samoin on sallittua ilmoittaa sen tilan nimi, jolla tuote on viljelty, sekä muut totuudenmukaiset ja todennettavissa olevat, voimassa olevan lainsäädännön sallimat maininnat. Sadonkorjuuviikkoa koskeva merkintä on vapaaehtoinen.

”Arancia di Riberan” logo on seuraavanlainen:

Nimitys ”Arancia di Ribera D.O.P. Denominazione Di Origine Protetta” merkitään tekstaustyylillä, ”Arancia di Ribera” merkitään pienaakkosin kuitenkin siten, että alkukirjaimet ”di”-artikkelia lukuun ottamatta merkitään suuraakkosin, ”DOP” merkitään pisteen erottamin suuraakkosin ja ”Denominazione di Origine Protetta” kokonaan suuraakkosin. Maininnan Arancia di Ribera yläpuolella on tyylitellyn hedelmän ääriviivat, jotka kuvastavat Riberan appelsiinin ominaisuuksia: suurehko koko, oranssinvärinen kuori ja suuret lehdet. ”D.O.P”-merkinnän vasemmalla puolella on Sisilian saaren ääriviivat tyyliteltyinä. Pakkauksien etiketeissä on oltava selvästi luettavin painokirjaimin seuraavassa mainitut merkinnät.

Image

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Arancia di Riberan tuotantoalue käsittää Verdura-, Magazzolo-, Platani- ja Carboj-jokien törmät ja rinteet sekä Agrigenton maakunnan seuraavien kuntien alueet: Bivona, Burgio, Calamonaci, Caltabellotta, Cattolica Eraclea, Cianciana, Lucca Sicula, Menfi, Montallegro, Ribera, Sciacca, Siculiana ja Villafranca Sicula sekä Chiusa Sclafanin kunta Palermon maakunnassa.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen:

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys:

Arancia di Riberan viljelyalue on todellinen ”appelsiiniviljelykeidas”, joka sijaitsee täysin erillään alueen muusta sitrushedelmänviljelystä. Appelsiinitarhat kasvavat Verdura-, Magazzolo-, Platani- ja Carboj -jokien töyräillä ja rinteillä. Alueen maaperä muodostuu savi- ja silttimaasta ja soveltuu suuren mineraalipitoisuutensa ja sopivan koostumuksensa ansiosta erittäin hyvin maanviljelykseen.

Kesäkaudella sateet ovat harvinaisia, ja Arancia di Riberan viljelyalueeseen kuuluvien appelsiiniviljelmien keinokasteluun käytetään tuolloin Castellon, Arancion ja Prizzin altaisiin kanavoitua Magazzolo-, Carboj- ja Verdura-jokien vettä.

Näistä runsasvetisistä joista saadaan ensiluokkaista ja koostumukseltaan tasapainoista vettä, jonka johtavuus on alhainen ja jossa ei esiinny saasteita.

Meren läheisyyden ansiosta lämpötila ja kosteustasapaino ovat kautta vuoden appelsiinin ekofysiologisten vaatimusten kannalta ihanteellisia, ja luonnonolosuhteiden kuten hallan tai scirocco-tuulen aiheuttamia satovahinkoja esiintyy harvoin.

5.2   Tuotteen erityisyys:

”Arancia di Riberan” erityisyyttä osoittavat hedelmän heti havaittava mehukkuus sekä miellyttävä ja mehevä koostumus, joka johtuu siitä, että yksittäisiä lohkot erottavat kalvot ovat ohuita eivätkä purtaessa tunnu sitkeiltä.

”Arancia di Riberalle” on myös ominaista liukoisten kiinteiden aineiden ja happojen korkea suhde, miellyttävä kiinteä koostumus ja pitkään säilyvä maku, joiden ansiosta se soveltuu erityisen hyvin tuoreena nautittavaksi, korkea makeusaste sekä kitkerän maun puuttuminen. Muita ”Arancia di Riberan” erityisiä ja erottavia ominaisuuksia on sekä kuoren että mehun väri, joka on voimakkaan oranssi.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

”Arancia di Riberan” ominaisuudet perustuvat luonnonolosuhteiden (ilmaston, maaperän ja veden) ja paikallisten viljelijöiden vakiintuneen ammattitaidon yhteisvaikutukseen.

Maaperässä on runsaasti nopeasti assimiloituvia primaarimineraaleja, ja sen kationinvaihtokyky (> 20 meq/100 g) on korkea, mikä lisää appelsiinipuille käyttökelpoisen kaliumin pitoisuutta merkittävästi. Suuri kaliumpitoisuus, joka edistää sokerin kulkeutumista juurista, lehdistä ja varsista aina hedelmiin asti, yhdessä Välimeren alueelle ominaisten ilmasto-olosuhteiden kanssa ovat ”Arancia di Riberan” korkean sokeripitoisuuden ja makuominaisuuksien kannalta olennaisia tekijöitä.

Alueen tulvasedimenteistä muodostuva maaperä on koostumukseltaan tasapainoista ja sisältää runsaasti savea sekä hiekkaa ja pikkukiveä, joiden ansiosta maa on ilmavaa ja veden läpäisykyky on hyvä. Näiden tekijöiden aikaansaama biologinen prosessi yhdessä hyödyllisen pieneliökasvuston kehittymisen kanssa edistävät orgaanisten aineiden synteesiä ja helpottavat siten ravinteiden ja veden imeytymistä, ja tuloksena saadaan erittäin mehukas hedelmä. Runsasvetisten Magazzolo-, Carboj- ja Verdura-jokien korkealaatuinen vesi ja puhdas maaperä takaavat täydellisesti toimivan kastelun, jonka ansiosta tuotteen aistinvaraiset ominaisuudet pääsevät parhaimmilleen. Juuri nämä maaperän ja ilmaston ominaisuudet antavat tuotteelle sen voimakkaan värin ja suuren mehukkuuden, minkä vuoksi kyseinen lajike sopii myös mehun puristamiseen.

Tuote tunnettiin Arancia di Ribera -nimityksellä kansallisilla markkinoilla jo 1950-luvulla. Sen maineelle antoi lisävauhtia vuonna 1966 järjestetty Fiera Mercato -markkinatapahtuma, jota vuodesta 1985 alkaen on kutsuttu nimellä ”Sagra dell’Arancia di Ribera”. Historiallisista dokumenteistä käy ilmi, että Verdura-joen laaksossa viljeltiin erinomaisia appelsiineja jo 1800-luvun alusta, ja niissä kuvaillaan alueen hedelmällistä maaperää ja sen erityisen makeaa ja pehmeää vettä sekä tuotteita, joita vietiin Palermoon ja sieltä aina Amerikkaan asti.

Suurin merkitys on kuitenkin aina ollut itse viljelijällä, joka on osannut hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla lajikkeiden täydellistä sopeutumista ympäristöön ja ottaa käyttöön yksinkertaisia mutta tehokkaita menetelmiä, joiden avulla Arancia di Riberan viljelyä on voitu mukauttaa uusiin viljelyvaatimuksiin perinteitä ja paikallista tuotantoa kuitenkaan hävittämättä. Viljelijöiden kehittämistä innovaatioista mainittakoon erityisesti ne, joilla on ajan mittaan saavutettu säästöjä, kuten vettä säästävä matalapaineinen kastelujärjestelmä sekä pneumaattisten oksasaksien käyttäminen puiden leikkaamiseen. Riberan maanviljelyalue on vuosikymmenten ajan ollut edelläkävijä niin alueellisella kuin joiltakin osin myös kansallisella tasolla työntekijöiden taitotiedon, viljelijöiden pitkälle kehittämien viljelymenetelmien ja niiden tuloksena saadun, yhä edelleen maineikkaan laatutuotannon ansiosta.

Eritelmän julkaisutiedot:

Eritelmän täydellinen teksti on saatavissa:

| — | joko seuraavan linkin kautta: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  tai |
| --- | --- |

—

joko seuraavan linkin kautta: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

tai

| — | menemällä suoraan ministeriön www-sivuston etusivulle (http://www.politicheagricole.it) ja klikkaamalla ensin ”Prodotti di Qualità” (vasemmalla) ja sen jälkeen ”Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”. |
| --- | --- |

—

menemällä suoraan ministeriön www-sivuston etusivulle (http://www.politicheagricole.it) ja klikkaamalla ensin ”Prodotti di Qualità” (vasemmalla) ja sen jälkeen ”Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”.

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---