# Den Europæiske Unions C 135/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2010.135.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 135 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 53. årgang26. maj 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2010.135.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 135

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

53. årgang26. maj 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 135/01 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5816 — Oaktree/Aleris) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2010/C 135/01

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5816 — Oaktree/Aleris) (
  1
  )

1

1

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2010/C 135/02 | Rådets konklusioner af 11. maj 2010 om den sociale dimension af uddannelse | 2 |
| 2010/C 135/03 | Rådets konklusioner af 11. maj 2010 om kompetencer til støtte for livslang læring og initiativet nye kvalifikationer til nye job | 8 |
| 2010/C 135/04 | Rådets konklusioner af 11. maj 2010 om internationalisering af højere uddannelse | 12 |
| 2010/C 135/05 | Rådets konklusioner af 10. maj 2010 om kulturens bidrag til den regionale og lokale udvikling | 15 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 135/06 | Euroens vekselkurs | 19 |
| 2010/C 135/07 | Euroens vekselkurs | 20 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2010/C 135/02

Rådets konklusioner af 11. maj 2010 om den sociale dimension af uddannelse

2

2010/C 135/03

Rådets konklusioner af 11. maj 2010 om kompetencer til støtte for livslang læring og initiativet nye kvalifikationer til nye job

8

2010/C 135/04

Rådets konklusioner af 11. maj 2010 om internationalisering af højere uddannelse

12

2010/C 135/05

Rådets konklusioner af 10. maj 2010 om kulturens bidrag til den regionale og lokale udvikling

15

Europa-Kommissionen

2010/C 135/06

Euroens vekselkurs

19

2010/C 135/07

Euroens vekselkurs

20

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 135/08 | Forslagsindkaldelse — MOVE/SUB/01-2010 om færdselssikkerhed og om det indre marked for transport ad indre vandveje | 21 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 135/09 | Meddelelse om udløb af visse antidumpingforanstaltninger | 22 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 135/10 | Meddelelse til Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani og Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi, som ved Kommissionens forordning (EU) nr. 450/2010 er tilføjet den liste, der er omhandlet i artikel 2, 3 og 7 i Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaida-organisationen og Taliban | 23 |
| 2010/C 135/11 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 25 |
| 2010/C 135/12 | Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer | 29 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

2010/C 135/08

Forslagsindkaldelse — MOVE/SUB/01-2010 om færdselssikkerhed og om det indre marked for transport ad indre vandveje

21

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

2010/C 135/09

Meddelelse om udløb af visse antidumpingforanstaltninger

22

ANDET

Europa-Kommissionen

2010/C 135/10

Meddelelse til Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani og Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi, som ved Kommissionens forordning (EU) nr. 450/2010 er tilføjet den liste, der er omhandlet i artikel 2, 3 og 7 i Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaida-organisationen og Taliban

23

2010/C 135/11

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

25

2010/C 135/12

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 26.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 135/1

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5816 — Oaktree/Aleris)

(EØS-relevant tekst)

2010/C 135/01

Den 18. maj 2010 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32010M5816. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32010M5816. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 26.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 135/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 135/2

---

Rådets konklusioner af 11. maj 2010 om den sociale dimension af uddannelse

2010/C 135/02

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM HENVISER TIL:

| 1. | konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 14. november 2006, om effektivitet og lige muligheder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse (1), hvori medlemsstaterne blev opfordret til at sikre uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer med lige muligheder, som sigter mod at skabe muligheder, adgang, behandling og resultater, der er uafhængige af den socioøkonomiske baggrund og andre faktorer, der kan føre til uddannelsesmæssige skævheder, |
| --- | --- |

1.

konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 14. november 2006, om effektivitet og lige muligheder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse (1), hvori medlemsstaterne blev opfordret til at sikre uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer med lige muligheder, som sigter mod at skabe muligheder, adgang, behandling og resultater, der er uafhængige af den socioøkonomiske baggrund og andre faktorer, der kan føre til uddannelsesmæssige skævheder,

| 2. | Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (2), der fremhæver betydningen af at udvikle mulighederne for at erhverve nøglekompetencer for alle og træffe hensigtsmæssige foranstaltninger for personer, som er uddannelsesmæssigt dårligt stillet og derfor har behov for særlig støtte til at realisere deres uddannelsespotentiale, |
| --- | --- |

2.

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (2), der fremhæver betydningen af at udvikle mulighederne for at erhverve nøglekompetencer for alle og træffe hensigtsmæssige foranstaltninger for personer, som er uddannelsesmæssigt dårligt stillet og derfor har behov for særlig støtte til at realisere deres uddannelsespotentiale,

| 3. | Rådets resolution af 15. november 2007 om nye kvalifikationer til nye job (3), som understregede nødvendigheden af at foregribe kvalifikationsbehov og forbedre det generelle kvalifikationsniveau med prioritering af uddannelse af lavtuddannede, som er meget udsat for økonomisk og social udstødelse, |
| --- | --- |

3.

Rådets resolution af 15. november 2007 om nye kvalifikationer til nye job (3), som understregede nødvendigheden af at foregribe kvalifikationsbehov og forbedre det generelle kvalifikationsniveau med prioritering af uddannelse af lavtuddannede, som er meget udsat for økonomisk og social udstødelse,

| 4. | Rådets resolution af 23. november 2007 om modernisering af universiteterne med henblik på Europas konkurrenceevne i en global vidensøkonomi (4), der bekræftede betydningen af at øge mulighederne for livslang læring, udvide adgangen til højere uddannelse for ikke-traditionelle og voksne studerende samt udvikle den dimension af universiteterne, der vedrører livslang uddannelse, |
| --- | --- |

4.

Rådets resolution af 23. november 2007 om modernisering af universiteterne med henblik på Europas konkurrenceevne i en global vidensøkonomi (4), der bekræftede betydningen af at øge mulighederne for livslang læring, udvide adgangen til højere uddannelse for ikke-traditionelle og voksne studerende samt udvikle den dimension af universiteterne, der vedrører livslang uddannelse,

| 5. | Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om voksenuddannelse (5), der understregede nødvendigheden af at øge kvalifikationsniveauet hos et fortsat betydeligt antal lavtuddannede arbejdstagere og fremhævede det bidrag, voksenuddannelse yder til at fremme social sammenhængskraft og økonomisk udvikling, |
| --- | --- |

5.

Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om voksenuddannelse (5), der understregede nødvendigheden af at øge kvalifikationsniveauet hos et fortsat betydeligt antal lavtuddannede arbejdstagere og fremhævede det bidrag, voksenuddannelse yder til at fremme social sammenhængskraft og økonomisk udvikling,

| 6. | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1098/2008/EF af 22. oktober 2008 om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010) (6), hvori det hedder, at manglende grundlæggende færdigheder og kvalifikationer, der er tilpasset arbejdsmarkedets behov, er en stor hindring for integration i samfundet, |
| --- | --- |

6.

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1098/2008/EF af 22. oktober 2008 om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010) (6), hvori det hedder, at manglende grundlæggende færdigheder og kvalifikationer, der er tilpasset arbejdsmarkedets behov, er en stor hindring for integration i samfundet,

| 7. | konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 21. november 2008, om de fremtidige prioriteter inden for et styrket europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse (EUD) (7), der understregede, at EUD ikke kun fremmer konkurrenceevnen, virksomhedernes præstationer og innovation som led i en globaliseret økonomi, men også ligestilling, samhørighed, personlig udvikling og aktivt medborgerskab, og at EUD's attraktivitet bør fremmes i alle målgrupper, |
| --- | --- |

7.

konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 21. november 2008, om de fremtidige prioriteter inden for et styrket europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse (EUD) (7), der understregede, at EUD ikke kun fremmer konkurrenceevnen, virksomhedernes præstationer og innovation som led i en globaliseret økonomi, men også ligestilling, samhørighed, personlig udvikling og aktivt medborgerskab, og at EUD's attraktivitet bør fremmes i alle målgrupper,

| 8. | konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 21. november 2008, om forberedelse af unge til det 21. århundrede: en dagsorden for det europæiske samarbejde på skoleområdet (8), hvori medlemsstaterne blev opfordret til at sikre adgang til uddannelse og tjenester af høj kvalitet, navnlig for børn og unge, som er dårligt stillede på grund af personlige, sociale, kulturelle og/eller økonomiske forhold, |
| --- | --- |

8.

konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 21. november 2008, om forberedelse af unge til det 21. århundrede: en dagsorden for det europæiske samarbejde på skoleområdet (8), hvori medlemsstaterne blev opfordret til at sikre adgang til uddannelse og tjenester af høj kvalitet, navnlig for børn og unge, som er dårligt stillede på grund af personlige, sociale, kulturelle og/eller økonomiske forhold,

| 9. | Rådets konklusioner af 26. november 2009 om uddannelse af børn med indvandrerbaggrund (9), hvori medlemsstaterne opfordres til at træffe passende foranstaltninger på det rette ansvarsniveau — lokalt, regionalt eller nationalt — med henblik på at sikre, at alle børn tilbydes fair og lige muligheder samt den nødvendige støtte til at udvikle deres fulde potentiale uanset baggrund, |
| --- | --- |

9.

Rådets konklusioner af 26. november 2009 om uddannelse af børn med indvandrerbaggrund (9), hvori medlemsstaterne opfordres til at træffe passende foranstaltninger på det rette ansvarsniveau — lokalt, regionalt eller nationalt — med henblik på at sikre, at alle børn tilbydes fair og lige muligheder samt den nødvendige støtte til at udvikle deres fulde potentiale uanset baggrund,

| 10. | Rådets resolution af 27. november 2009 om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018) (10), der opfordrede medlemsstaterne til at sikre lige adgang for unge til uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet på alle niveauer og fremme bedre forbindelser mellem formel uddannelse og ikke-formel læring, |
| --- | --- |

10.

Rådets resolution af 27. november 2009 om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018) (10), der opfordrede medlemsstaterne til at sikre lige adgang for unge til uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet på alle niveauer og fremme bedre forbindelser mellem formel uddannelse og ikke-formel læring,

OG SOM NAVNLIG HENVISER TIL:

Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«) (11), hvori det blev slået fast, at fremme af lige muligheder for alle, social samhørighed og aktivt medborgerskab er et af de fire strategiske mål, og hvor der blev fastlagt fem referenceværdier for europæiske gennemsnitsresultater (»europæiske benchmarks«), der også lægger stor vægt på at skabe lige muligheder for alle,

OG SOM PÅ BAGGRUND AF:

konferencen inkluderende uddannelse: en metode til fremme af social samhørighed, som fandt sted den 11.-12. marts 2010 i Madrid,

BEMÆRKER, AT:

uddannelsessystemer over hele EU er nødt til at sikre både lighed og topkvalitet. Det er afgørende ikke kun for økonomisk vækst og konkurrenceevne, men også for at reducere fattigdom og skabe social inddragelse, at det generelle uddannelsesniveau forbedres, og at alle sikres nøglekompetencer,

social inddragelse gennem uddannelse bør sikre lige muligheder for adgang til uddannelse af god kvalitet og en retfærdig behandling, bl.a. ved at udbuddet tilpasses individuelle behov. Social inddragelse bør også sikre lige muligheder for at opnå de bedste resultater, ved at det tilstræbes, at alle får tilbud om nøglekompetencer på højeste niveau,

SOM ER SIG BEVIDST, AT:

uddannelsessystemer yder et væsentligt bidrag til at fremme social sammenhængskraft, aktivt medborgerskab og personlig tilfredsstillelse i de europæiske samfund. De kan fremme opadrettet social mobilitet og bryde den cirkel, der består af fattigdom, socialt handicap og udstødelse. De kan spille en endnu vigtigere rolle, hvis de tilpasses borgernes forskelligartede baggrund i form af kulturel rigdom, eksisterende viden og færdigheder og læringsbehov,

uddannelse hverken er den eneste grund til eller den eneste løsning på social udstødelse. Det kan ikke forventes, at uddannelsesmæssige foranstaltninger alene kan afbøde virkningen af dårlige vilkår på flere områder, og der er derfor behov for tilgange, der går på tværs af sektorerne, og som kan knytte sådanne foranstaltninger til samfundspolitik og økonomisk politik i bredere forstand,

øget international konkurrence kræver høje erhvervsmæssige kvalifikationer kombineret med evnen til at være kreativ og fornyende og arbejde i flerkulturelle og flersprogede miljøer. Det gør det, sammen med den problematiske demografiske situation, endnu vigtigere for uddannelsessystemerne at opnå bedre resultater generelt og samtidig sikre, at alle, både unge og voksne — og uanset deres socioøkonomiske baggrund eller personlige forhold — får mulighed for at udvikle deres fulde potentiale gennem livslang læring. I den forbindelse bør man være særlig opmærksom på de behov, som personer med særlige uddannelsesbehov, personer med indvandrerbaggrund og personer fra romasamfundet har,

efterhånden som den økonomiske krises sociale følger viser deres fulde omfang — og i forbindelse med det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010) (12) — er det klart, at recessionen både har ramt de dårligst stillede hårdt og har bragt den finanspolitiske indsats over for disse grupper i fare,

ERKENDER, AT:

hvis Europa skal konkurrere og have fremgang som en videnbaseret økonomi på grundlag af et holdbart, højt beskæftigelsesniveau og øget social inddragelse, som der er lagt op til i den kommende Europa 2020-strategi, har uddannelse en afgørende rolle at spille i et livslangt læringsperspektiv. Sikring af nøglekompetencer for alle på grundlag af livslang læring vil spille en afgørende rolle for borgernes beskæftigelsesegnethed, sociale inddragelse og personlige udvikling,

det i forbindelse med de europæiske benchmarks, der blev vedtaget under ET-2020-strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet, er bydende nødvendigt at nedbringe det nuværende antal personer med ringe grundlæggende kvalifikationer — navnlig i læsning (ifølge aktuelle data er det gennemsnitligt én ud af fire skoleelever, der ikke kan læse og skrive tilfredsstillende) — og yderligere nedbringe antallet af unge, der forlader uddannelsessystemet før tiden, og det er desuden nødvendigt at øge deltagelsen i førskoleundervisning og børnepasningsordninger, øge antallet af unge med en videregående uddannelse samt øge voksnes deltagelse i livslang læring. Sådanne behov er særligt akutte, når det gælder personer med svag baggrund, der statistisk set har tendens til at klare sig betydeligt dårligere i forhold til hvert enkelt benchmark. Kun ved at opfylde behovene hos de personer, der risikerer social udstødelse, kan strategirammens mål nås på passende måde;

FINDER, AT:

spredningen i det omfang af social inddragelse, der er opnået i medlemsstaterne, tyder på, at der stadig er et stort behov for at mindske skævheder og udstødelse i EU, ved hjælp af både strukturændringer og yderligere støtte til lærende, der risikerer social udstødelse. Lighed og toppræstationer udelukker ikke hinanden, men supplerer hinanden og bør forfølges både på nationalt og europæisk plan. Selv om der gør sig forskellige forhold gældende i de forskellige medlemsstater, kan europæisk samarbejde være med til at indkredse metoder til at fremme social inddragelse og lige muligheder uden at sætte topkvaliteten over styr,

systemer, der holder fast i høje kvalitetsnormer for alle og styrker ansvarliggørelse, fremmer individualiserede og inklusive tilgange, støtter tidlig indgriben og navnlig tager sig af dårligt stillede lærende, kan være en stærk drivkraft for fremme af social inddragelse

studiestøtteordninger, såsom stipendier, lån og supplerende ikke-økonomiske ydelser, kan være en væsentlig faktor til fremme af lige adgang, navnlig inden for de videregående uddannelser. I betragtning af det øgede tryk på de finansielle ressourcer, der er til rådighed for uddannelse, er det afgørende, at offentlige investeringer effektiviseres; analyse af de forskellige finansieringssystemers udformning og virkning kan bidrage til et informeret valg;

FINDER DESUDEN FØLGENDE:

med hensyn til førskole- og skoleundervisning:

| 1. | deltagelse i førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet, med et tilstrækkeligt antal højtuddannede ansatte, skaber positive resultater for alle børn og indebærer de største fordele for de dårligst stillede. Passende stimulering og støtte, tilpasning af udbud til behov og øget tilgængelighed kan fremme deltagelse af børn med svag baggrund (13), |
| --- | --- |

1.

deltagelse i førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet, med et tilstrækkeligt antal højtuddannede ansatte, skaber positive resultater for alle børn og indebærer de største fordele for de dårligst stillede. Passende stimulering og støtte, tilpasning af udbud til behov og øget tilgængelighed kan fremme deltagelse af børn med svag baggrund (13),

| 2. | sikring af uddannelse af høj kvalitet, der giver nøglekompetencer til alle, er en af de mest effektive metoder til at fremme social inklusion. Det er nødvendigt med yderligere støtte til skoler med en stor andel af elever med svag baggrund, |
| --- | --- |

2.

sikring af uddannelse af høj kvalitet, der giver nøglekompetencer til alle, er en af de mest effektive metoder til at fremme social inklusion. Det er nødvendigt med yderligere støtte til skoler med en stor andel af elever med svag baggrund,

| 3. | hvis det skal lykkes at hindre, at de unge forlader skolen før tiden, kræver det større viden om grupper, der risikerer at falde fra (f.eks. på grund af personlige eller socioøkonomiske forhold eller indlæringsvanskeligheder) på lokalt, regionalt og nationalt plan, og systemer, der kan finde frem til dem, der er udsat for denne risiko. Der bør anvendes omfattende strategier på tværs af sektorerne med en vifte af systemiske politikker, der omfatter alle skoler, og som fokuserer på de forskellige faktorer, der fører til, at de unge forlader skolen før tiden. Individuel støtte til særligt udsatte elever kan omfatte tilbud om individualiseret læring, rådgivning, mentor- og tutorsystemer, velfærdsydelser og fritidsaktiviteter til støtte for indlæring, |
| --- | --- |

3.

hvis det skal lykkes at hindre, at de unge forlader skolen før tiden, kræver det større viden om grupper, der risikerer at falde fra (f.eks. på grund af personlige eller socioøkonomiske forhold eller indlæringsvanskeligheder) på lokalt, regionalt og nationalt plan, og systemer, der kan finde frem til dem, der er udsat for denne risiko. Der bør anvendes omfattende strategier på tværs af sektorerne med en vifte af systemiske politikker, der omfatter alle skoler, og som fokuserer på de forskellige faktorer, der fører til, at de unge forlader skolen før tiden. Individuel støtte til særligt udsatte elever kan omfatte tilbud om individualiseret læring, rådgivning, mentor- og tutorsystemer, velfærdsydelser og fritidsaktiviteter til støtte for indlæring,

| 4. | for så vidt angår de enkelte uddannelsesinstitutioner kræver strategier for inklusion et stærkt lederskab og systematisk overvågning af resultater og kvalitet, innovativ undervisning af høj kvalitet, der støttes af passende uddannelse af lærerne, empowerment og motivation, samarbejde med personer fra andre erhverv og sikring af tilstrækkelige ressourcer. Mere integreret støtte til lærende, der har behov for det, kræver samarbejde med forældrene og interessenter i lokalsamfundet, f.eks. på områder som ikke-formelle og uformelle læringsaktiviteter efter skoletid, |
| --- | --- |

4.

for så vidt angår de enkelte uddannelsesinstitutioner kræver strategier for inklusion et stærkt lederskab og systematisk overvågning af resultater og kvalitet, innovativ undervisning af høj kvalitet, der støttes af passende uddannelse af lærerne, empowerment og motivation, samarbejde med personer fra andre erhverv og sikring af tilstrækkelige ressourcer. Mere integreret støtte til lærende, der har behov for det, kræver samarbejde med forældrene og interessenter i lokalsamfundet, f.eks. på områder som ikke-formelle og uformelle læringsaktiviteter efter skoletid,

| 5. | hvis der bliver skabt den nødvendige baggrund for en vellykket inklusion af elever med særlige behov i uddannelsernes mainstreamforløb, vil det være en fordel for samtlige lærende. Ved at øge anvendelsen af en personaliseret tilgang, herunder individualiserede læringsplaner og anvendelse af evaluering til støtte for læringsprocessen, ved at bibringe lærere kvalifikationer til at klare og drage nytte af mangfoldighed, ved at fremme samarbejdsbaseret undervisning og læring og ved at skabe øget adgang og deltagelse kan kvaliteten øges for alle, |
| --- | --- |

5.

hvis der bliver skabt den nødvendige baggrund for en vellykket inklusion af elever med særlige behov i uddannelsernes mainstreamforløb, vil det være en fordel for samtlige lærende. Ved at øge anvendelsen af en personaliseret tilgang, herunder individualiserede læringsplaner og anvendelse af evaluering til støtte for læringsprocessen, ved at bibringe lærere kvalifikationer til at klare og drage nytte af mangfoldighed, ved at fremme samarbejdsbaseret undervisning og læring og ved at skabe øget adgang og deltagelse kan kvaliteten øges for alle,

med hensyn til erhvervsuddannelse (EUD):

| — | et forskelligartet tilbud om erhvervsuddannelse med større vægt på nøglekompetencer, herunder tværfaglige, kan give den enkelte de nødvendige muligheder for at forbedre sine kvalifikationer og dermed komme ind på arbejdsmarkedet. For dårligt stillede gruppers vedkommende kan EUD gøres mere relevant, ved at udbuddet tilpasses den enkeltes behov, ved øget vejledning og rådgivning, ved at anerkende forskellige former for realkompetence og ved at fremme alternative læringsordninger på arbejdspladsen. Større deltagelse, navnlig fra lavtuddannedes side, i fortsat erhvervsuddannelse er nøglen til en tilgang med aktiv inklusion og til at begrænse arbejdsløshed i tilfælde af industriel forandring, |
| --- | --- |

—

et forskelligartet tilbud om erhvervsuddannelse med større vægt på nøglekompetencer, herunder tværfaglige, kan give den enkelte de nødvendige muligheder for at forbedre sine kvalifikationer og dermed komme ind på arbejdsmarkedet. For dårligt stillede gruppers vedkommende kan EUD gøres mere relevant, ved at udbuddet tilpasses den enkeltes behov, ved øget vejledning og rådgivning, ved at anerkende forskellige former for realkompetence og ved at fremme alternative læringsordninger på arbejdspladsen. Større deltagelse, navnlig fra lavtuddannedes side, i fortsat erhvervsuddannelse er nøglen til en tilgang med aktiv inklusion og til at begrænse arbejdsløshed i tilfælde af industriel forandring,

med hensyn til højere uddannelse:

| 1. | en indsats for at hæve ambitionsniveauet og øge adgangen til videregående uddannelse for studerende med svag baggrund kræver en styrkelse af de finansielle støtteordninger og andre incitamenter og en bedre udformning af dem. Hvis der findes overkommelige, tilgængelige, fyldestgørende og overførbare studielån og indkomstafhængige stipendier, vil flere af dem, der ellers ikke har råd til en videregående uddannelse, kunne deltage, |
| --- | --- |

1.

en indsats for at hæve ambitionsniveauet og øge adgangen til videregående uddannelse for studerende med svag baggrund kræver en styrkelse af de finansielle støtteordninger og andre incitamenter og en bedre udformning af dem. Hvis der findes overkommelige, tilgængelige, fyldestgørende og overførbare studielån og indkomstafhængige stipendier, vil flere af dem, der ellers ikke har råd til en videregående uddannelse, kunne deltage,

| 2. | mere fleksible og diversificerede studieforløb — f.eks. anerkendelse af realkompetencer, deltidsuddannelse og fjernundervisning — kan være med til at forene videregående uddannelse med arbejds- eller familiemæssige forpligtelser og fremme en bredere deltagelse. Gennemførelse af foranstaltninger, der tager sigte på at overvåge og øge fastholdelsesraten inden for videregående uddannelse, at yde individualiseret støtte og at styrke vejledning, mentorordninger og undervisning i kompetencer — navnlig i de tidlige faser af en universitetsuddannelse — kan øge antallet af dårligt stillede studerende, der tager eksamen, |
| --- | --- |

2.

mere fleksible og diversificerede studieforløb — f.eks. anerkendelse af realkompetencer, deltidsuddannelse og fjernundervisning — kan være med til at forene videregående uddannelse med arbejds- eller familiemæssige forpligtelser og fremme en bredere deltagelse. Gennemførelse af foranstaltninger, der tager sigte på at overvåge og øge fastholdelsesraten inden for videregående uddannelse, at yde individualiseret støtte og at styrke vejledning, mentorordninger og undervisning i kompetencer — navnlig i de tidlige faser af en universitetsuddannelse — kan øge antallet af dårligt stillede studerende, der tager eksamen,

| 3. | der er behov for en særlig indsats, navnlig vedrørende finansiering, for at sikre, at der i fuldt omfang tages hensyn til dårligt stillede studerende, der ofte ikke er i stand til at drage nytte af de mobilitetsordninger, der findes, |
| --- | --- |

3.

der er behov for en særlig indsats, navnlig vedrørende finansiering, for at sikre, at der i fuldt omfang tages hensyn til dårligt stillede studerende, der ofte ikke er i stand til at drage nytte af de mobilitetsordninger, der findes,

| 4. | bekæmpelsen af ulighed, fattigdom og social udstødelse kan styrkes ved at anerkende, at institutioner for videregående uddannelse har et socialt ansvar for at føre resultaterne af viden tilbage til samfundet, stille viden til rådighed for samfundet — både på lokalt og globalt plan — og imødekomme sociale behov, |
| --- | --- |

4.

bekæmpelsen af ulighed, fattigdom og social udstødelse kan styrkes ved at anerkende, at institutioner for videregående uddannelse har et socialt ansvar for at føre resultaterne af viden tilbage til samfundet, stille viden til rådighed for samfundet — både på lokalt og globalt plan — og imødekomme sociale behov,

| 5. | højere uddannelsesinstitutioner kan også udvise socialt ansvar ved at stille deres ressourcer til rådighed for voksne og uformelle og ikke-formelle lærende, styrke forskningen i social udstødelse, fremme innovation og ajourføre uddannelsesmæssige ressourcer og metoder, |
| --- | --- |

5.

højere uddannelsesinstitutioner kan også udvise socialt ansvar ved at stille deres ressourcer til rådighed for voksne og uformelle og ikke-formelle lærende, styrke forskningen i social udstødelse, fremme innovation og ajourføre uddannelsesmæssige ressourcer og metoder,

med hensyn til voksenuddannelse:

| 1. | udvidet adgang til voksenuddannelse kan skabe nye muligheder for aktiv inddragelse og øget deltagelse i samfundet, navnlig for lavtuddannede, arbejdsløse, voksne med særlige behov, ældre og indvandrere. Navnlig for sidstnævnte er det vigtigt at lære værtslandets sprog med henblik på at fremme social integration samt forbedre de grundlæggende færdigheder og beskæftigelsesegnetheden, |
| --- | --- |

1.

udvidet adgang til voksenuddannelse kan skabe nye muligheder for aktiv inddragelse og øget deltagelse i samfundet, navnlig for lavtuddannede, arbejdsløse, voksne med særlige behov, ældre og indvandrere. Navnlig for sidstnævnte er det vigtigt at lære værtslandets sprog med henblik på at fremme social integration samt forbedre de grundlæggende færdigheder og beskæftigelsesegnetheden,

| 2. | læring for voksne, der tilbydes i forskellige miljøer og involverer mange forskellige interessenter (bl.a. den offentlige og den private sektor, institutioner for videregående uddannelse, lokalsamfund og ngo′er), og som dækker læring af personlige, samfundsmæssige, sociale og beskæftigelsesrelaterede årsager, er afgørende for at nå ud til dårligt stillede og særligt udsatte grupper. Navnlig med hensyn til beskæftigelsesrelateret læring kan virksomhederne tage et socialt medansvar ved at blive bedre til at foregribe strukturændringer og skabe muligheder for efteruddannelse, |
| --- | --- |

2.

læring for voksne, der tilbydes i forskellige miljøer og involverer mange forskellige interessenter (bl.a. den offentlige og den private sektor, institutioner for videregående uddannelse, lokalsamfund og ngo′er), og som dækker læring af personlige, samfundsmæssige, sociale og beskæftigelsesrelaterede årsager, er afgørende for at nå ud til dårligt stillede og særligt udsatte grupper. Navnlig med hensyn til beskæftigelsesrelateret læring kan virksomhederne tage et socialt medansvar ved at blive bedre til at foregribe strukturændringer og skabe muligheder for efteruddannelse,

| 3. | potentialet for læring på tværs af generationerne kan undersøges som et middel til at dele viden og ekspertise og til at tilskynde til kommunikation og solidaritet mellem yngre og ældre generationer, slå bro over den voksende digitale kløft og reducere social isolation, |
| --- | --- |

3.

potentialet for læring på tværs af generationerne kan undersøges som et middel til at dele viden og ekspertise og til at tilskynde til kommunikation og solidaritet mellem yngre og ældre generationer, slå bro over den voksende digitale kløft og reducere social isolation,

i forbindelse med livslang læring:

| — | uddannelsessystemer med fleksible studieforløb, der holder mulighederne åbne så længe som muligt og undgår »blindgyder«, er med til at udligne en dårlig startposition. De bidrager også til at undgå socioøkonomisk eller kulturel marginalisering og lave forventninger, der holder den lærende tilbage. Livslang vejledning og validering af erhvervede kvalifikationer, herunder anerkendelse af realkompetencer og erfaring, diversificering af optagelsesmønstrene for alle uddannelsesniveauer, også videregående uddannelse og voksenuddannelse, og mere opmærksomhed på læringsmiljøernes kvalitet og tiltrækningskraft kan lette overgangen for lærende. Innovative metoder til vejledning og samarbejde med andre sociale tjenester og civilsamfundet er nødvendige for at nå ud til dårligt stillede grupper uden for uddannelsessystemerne; |
| --- | --- |

—

uddannelsessystemer med fleksible studieforløb, der holder mulighederne åbne så længe som muligt og undgår »blindgyder«, er med til at udligne en dårlig startposition. De bidrager også til at undgå socioøkonomisk eller kulturel marginalisering og lave forventninger, der holder den lærende tilbage. Livslang vejledning og validering af erhvervede kvalifikationer, herunder anerkendelse af realkompetencer og erfaring, diversificering af optagelsesmønstrene for alle uddannelsesniveauer, også videregående uddannelse og voksenuddannelse, og mere opmærksomhed på læringsmiljøernes kvalitet og tiltrækningskraft kan lette overgangen for lærende. Innovative metoder til vejledning og samarbejde med andre sociale tjenester og civilsamfundet er nødvendige for at nå ud til dårligt stillede grupper uden for uddannelsessystemerne;

OPFORDRER DERFOR MEDLEMSSTATERNE TIL:

med hensyn til førskole- og skoleundervisning at:

| 1. | sikre øget adgang til førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet for at give alle børn — navnlig børn med svag baggrund eller med særlige uddannelsesbehov — en sikker start og øge deres motivation til at lære, |
| --- | --- |

1.

sikre øget adgang til førskoleundervisning og børnepasningsordninger af høj kvalitet for at give alle børn — navnlig børn med svag baggrund eller med særlige uddannelsesbehov — en sikker start og øge deres motivation til at lære,

| 2. | forbedre kvaliteten af undervisningen i skolerne og mindske forskelle mellem dem og inden for den enkelte skole med henblik på dermed at imødegå eventuel socioøkonomisk eller kulturel marginalisering, |
| --- | --- |

2.

forbedre kvaliteten af undervisningen i skolerne og mindske forskelle mellem dem og inden for den enkelte skole med henblik på dermed at imødegå eventuel socioøkonomisk eller kulturel marginalisering,

| 3. | fokusere på tilegnelse af centrale grundlæggende færdigheder, navnlig læse- og skrivefærdighed, talforståelse og — navnlig når det drejer sig om elever med indvandrerbaggrund — sprogkundskaber, |
| --- | --- |

3.

fokusere på tilegnelse af centrale grundlæggende færdigheder, navnlig læse- og skrivefærdighed, talforståelse og — navnlig når det drejer sig om elever med indvandrerbaggrund — sprogkundskaber,

| 4. | fremme netværkssamarbejde mellem skolerne med henblik på at dele erfaringer og eksempler på god praksis, |
| --- | --- |

4.

fremme netværkssamarbejde mellem skolerne med henblik på at dele erfaringer og eksempler på god praksis,

| 5. | intensivere indsatsen for at hindre, at skoleelever forlader skolen før tiden, og med henblik herpå udvikle systemer for tidlig varsling, der kan indkredse særligt udsatte elever; fremme strategier for inklusion for alle skoler, der fokuserer på kvalitet og støttes af fyldestgørende lederskab og tilstrækkelig læreruddannelse i et livslangt læringsperspektiv, |
| --- | --- |

5.

intensivere indsatsen for at hindre, at skoleelever forlader skolen før tiden, og med henblik herpå udvikle systemer for tidlig varsling, der kan indkredse særligt udsatte elever; fremme strategier for inklusion for alle skoler, der fokuserer på kvalitet og støttes af fyldestgørende lederskab og tilstrækkelig læreruddannelse i et livslangt læringsperspektiv,

| 6. | udvikle mere personaliserede tilgange og systemiske løsninger med henblik på at støtte samtlige elever og yde ekstra hjælp til elever med svag baggrund og dem, der har særlige behov, |
| --- | --- |

6.

udvikle mere personaliserede tilgange og systemiske løsninger med henblik på at støtte samtlige elever og yde ekstra hjælp til elever med svag baggrund og dem, der har særlige behov,

| 7. | gøre skoleundervisning mere relevant med henblik på at hæve elevernes ambitionsniveau og stimulere ikke kun indlæringsevnen, men også motivationen til at lære, |
| --- | --- |

7.

gøre skoleundervisning mere relevant med henblik på at hæve elevernes ambitionsniveau og stimulere ikke kun indlæringsevnen, men også motivationen til at lære,

| 8. | gøre lærerhvervet mere attraktivt, give adgang til relevant efter- og videreuddannelse og sikre stærkt lederskab på skolerne, |
| --- | --- |

8.

gøre lærerhvervet mere attraktivt, give adgang til relevant efter- og videreuddannelse og sikre stærkt lederskab på skolerne,

| 9. | gøre skolerne mere ansvarlige over for samfundet i almindelighed, styrke partnerskaber mellem skoler og forældre, erhvervslivet og lokalsamfundet og yderligere integrere formelle og ikke-formelle aktiviteter, |
| --- | --- |

9.

gøre skolerne mere ansvarlige over for samfundet i almindelighed, styrke partnerskaber mellem skoler og forældre, erhvervslivet og lokalsamfundet og yderligere integrere formelle og ikke-formelle aktiviteter,

| 10. | fremme vellykkede inklusive tilgange til uddannelse for alle elever, herunder elever med særlige behov, ved at gøre skoler til læringssamfund, hvor der værnes om følelsen af inklusion og gensidig støtte, og hvor alle elevers talenter anerkendes, samt overvåge virkningen af sådanne tilgange, navnlig med henblik på at øge antallet af lærende med særlige behov, der får adgang og tager eksamen, på alle niveauer af uddannelsessystemet, |
| --- | --- |

10.

fremme vellykkede inklusive tilgange til uddannelse for alle elever, herunder elever med særlige behov, ved at gøre skoler til læringssamfund, hvor der værnes om følelsen af inklusion og gensidig støtte, og hvor alle elevers talenter anerkendes, samt overvåge virkningen af sådanne tilgange, navnlig med henblik på at øge antallet af lærende med særlige behov, der får adgang og tager eksamen, på alle niveauer af uddannelsessystemet,

med hensyn til erhvervsuddannelse at:

| 1. | styrke tilegnelsen af nøglekompetencer gennem erhvervsuddannelsesforløb og -programmer og opfylde dårligt stillede lærendes behov bedre, |
| --- | --- |

1.

styrke tilegnelsen af nøglekompetencer gennem erhvervsuddannelsesforløb og -programmer og opfylde dårligt stillede lærendes behov bedre,

| 2. | videreudvikle EUD-forløb, der giver de lærende mulighed for at tilrettelægge deres egne individualiserede forløb, |
| --- | --- |

2.

videreudvikle EUD-forløb, der giver de lærende mulighed for at tilrettelægge deres egne individualiserede forløb,

| 3. | gøre en indsats for at sikre, at EUD-systemerne er godt integreret i de samlede uddannelsesforløb, bl.a. med fleksible forløb, der giver de lærende mulighed for at flytte fra en sektor til en anden og til at søge beskæftigelse, |
| --- | --- |

3.

gøre en indsats for at sikre, at EUD-systemerne er godt integreret i de samlede uddannelsesforløb, bl.a. med fleksible forløb, der giver de lærende mulighed for at flytte fra en sektor til en anden og til at søge beskæftigelse,

| 4. | styrke vejledning, rådgivning og relevant læreruddannelse for at støtte de studerendes karrierevalg og overgange inden for en uddannelse eller fra uddannelse til job. Dette er navnlig af betydning for en vellykket integration på arbejdsmarkedet samt med henblik på inddragelse af studerende med særlige behov, |
| --- | --- |

4.

styrke vejledning, rådgivning og relevant læreruddannelse for at støtte de studerendes karrierevalg og overgange inden for en uddannelse eller fra uddannelse til job. Dette er navnlig af betydning for en vellykket integration på arbejdsmarkedet samt med henblik på inddragelse af studerende med særlige behov,

med hensyn til videregående uddannelse at:

| 1. | fremme et bredere studenteroptag, for eksempel ved at styrke de finansielle støtteordninger for studerende og ved hjælp af fleksible og diversificerede studieforløb, |
| --- | --- |

1.

fremme et bredere studenteroptag, for eksempel ved at styrke de finansielle støtteordninger for studerende og ved hjælp af fleksible og diversificerede studieforløb,

| 2. | udvikle politikker, der tager sigte på at øge procenttallet af studerende, der fuldfører en højere uddannelse, bl.a. ved at styrke individualiseret støtte, vejledning og mentorordninger for studerende, |
| --- | --- |

2.

udvikle politikker, der tager sigte på at øge procenttallet af studerende, der fuldfører en højere uddannelse, bl.a. ved at styrke individualiseret støtte, vejledning og mentorordninger for studerende,

| 3. | fortsat at nedbryde hindringer og udvide mulighederne for samt forbedre kvaliteten af læringsmobilitet, herunder ved hjælp af passende incitamenter til mobilitet rettet mod studerende med svag baggrund, |
| --- | --- |

3.

fortsat at nedbryde hindringer og udvide mulighederne for samt forbedre kvaliteten af læringsmobilitet, herunder ved hjælp af passende incitamenter til mobilitet rettet mod studerende med svag baggrund,

| 4. | fremme specifikke programmer for voksne studerende og andre ikke-traditionelle studerende, |
| --- | --- |

4.

fremme specifikke programmer for voksne studerende og andre ikke-traditionelle studerende,

med hensyn til voksenuddannelse at:

| 1. | styrke politikker, der skal give de lavtuddannede, arbejdsløse voksne og i givet fald borgere med indvandrerbaggrund mulighed for at erhverve en kvalifikation eller udvide deres kvalifikationer (»et trin op«), og udvide tilbuddet om en ny chance til unge voksne, |
| --- | --- |

1.

styrke politikker, der skal give de lavtuddannede, arbejdsløse voksne og i givet fald borgere med indvandrerbaggrund mulighed for at erhverve en kvalifikation eller udvide deres kvalifikationer (»et trin op«), og udvide tilbuddet om en ny chance til unge voksne,

| 2. | fremme foranstaltninger til at sikre, at alle har adgang til de grundlæggende kvalifikationer og nøglekompetencer, der er nødvendige for at leve og lære i vidensamfundet, navnlig læsefærdighed og ikt-færdigheder, |
| --- | --- |

2.

fremme foranstaltninger til at sikre, at alle har adgang til de grundlæggende kvalifikationer og nøglekompetencer, der er nødvendige for at leve og lære i vidensamfundet, navnlig læsefærdighed og ikt-færdigheder,

og generelt at styrke uddannelsessystemernes sociale dimension ved at:

| 1. | gøre uddannelsesforløbene mere fleksible og permeable og fjerne hindringerne for deltagelse og mobilitet i og mellem uddannelsessystemerne, |
| --- | --- |

1.

gøre uddannelsesforløbene mere fleksible og permeable og fjerne hindringerne for deltagelse og mobilitet i og mellem uddannelsessystemerne,

| 2. | udvikle tættere forbindelser mellem uddannelse på den ene side og arbejde og samfund på den anden for derigennem at styrke beskæftigelsesegnetheden og aktivt medborgerskab, |
| --- | --- |

2.

udvikle tættere forbindelser mellem uddannelse på den ene side og arbejde og samfund på den anden for derigennem at styrke beskæftigelsesegnetheden og aktivt medborgerskab,

| 3. | indføre systemer for validering og anerkendelse af realkompetencer, herunder uformel og ikke-formel læring, og øge anvendelsen af livslang vejledning til dårligt stillede og lavtuddannede lærende, |
| --- | --- |

3.

indføre systemer for validering og anerkendelse af realkompetencer, herunder uformel og ikke-formel læring, og øge anvendelsen af livslang vejledning til dårligt stillede og lavtuddannede lærende,

| 4. | evaluere virkningen og effektiviteten af finansielle støtteforanstaltninger for dårligt stillede tillige med de konsekvenser, uddannelsessystemernes udformning og struktur har for de dårligt stillede, |
| --- | --- |

4.

evaluere virkningen og effektiviteten af finansielle støtteforanstaltninger for dårligt stillede tillige med de konsekvenser, uddannelsessystemernes udformning og struktur har for de dårligt stillede,

| 5. | overveje at indsamle data om resultater, frafaldsrater og de lærendes socioøkonomiske baggrund, navnlig inden for erhvervsuddannelse, videregående uddannelse og voksenuddannelse, |
| --- | --- |

5.

overveje at indsamle data om resultater, frafaldsrater og de lærendes socioøkonomiske baggrund, navnlig inden for erhvervsuddannelse, videregående uddannelse og voksenuddannelse,

| 6. | overveje at fastlægge kvantificerede mål for social inddragelse gennem uddannelse i overensstemmelse med situationen i de enkelte medlemsstater, |
| --- | --- |

6.

overveje at fastlægge kvantificerede mål for social inddragelse gennem uddannelse i overensstemmelse med situationen i de enkelte medlemsstater,

| 7. | overveje at udvikle en integreret tilgang til disse mål, der er koordineret med andre politikker, |
| --- | --- |

7.

overveje at udvikle en integreret tilgang til disse mål, der er koordineret med andre politikker,

| 8. | overføre tilstrækkelige ressourcer til dårligt stillede elever og skoler og, hvor det er relevant, udvide anvendelsen af Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling for ved hjælp af uddannelse at mindske social udstødelse; |
| --- | --- |

8.

overføre tilstrækkelige ressourcer til dårligt stillede elever og skoler og, hvor det er relevant, udvide anvendelsen af Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling for ved hjælp af uddannelse at mindske social udstødelse;

OPFORDRER DERFOR MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL AT:

| 1. | videreføre samarbejdet om den strategiske prioritet, der går ud på at fremme lige muligheder, social samhørighed og aktivt medborgerskab ved at gøre aktiv brug af den åbne koordinationsmetode i forbindelse med strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«) og ved at gennemføre den sociale dimension af Bologna- og Københavnprocesserne samt vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med Rådets konklusioner fra 2008 om voksenuddannelse, |
| --- | --- |

1.

videreføre samarbejdet om den strategiske prioritet, der går ud på at fremme lige muligheder, social samhørighed og aktivt medborgerskab ved at gøre aktiv brug af den åbne koordinationsmetode i forbindelse med strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«) og ved at gennemføre den sociale dimension af Bologna- og Københavnprocesserne samt vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med Rådets konklusioner fra 2008 om voksenuddannelse,

| 2. | bestræbe sig på at gøre aktiv brug af samtlige komponenter i programmet for livslang læring og, hvor det er relevant, af Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Progressprogrammet for at styrke social inklusion gennem uddannelse og opretholde en stærk fokusering på denne dimension i forslagene til næste generation af programmer, |
| --- | --- |

2.

bestræbe sig på at gøre aktiv brug af samtlige komponenter i programmet for livslang læring og, hvor det er relevant, af Den Europæiske Socialfond, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Progressprogrammet for at styrke social inklusion gennem uddannelse og opretholde en stærk fokusering på denne dimension i forslagene til næste generation af programmer,

| 3. | fremme og støtte øget deltagelse i mobilitetsordninger, partnerskaber og projekter på tværs af landegrænser for lærende med svag baggrund og lærende med særlige behov, navnlig hvis de er oprettet under programmet for livslang læring, |
| --- | --- |

3.

fremme og støtte øget deltagelse i mobilitetsordninger, partnerskaber og projekter på tværs af landegrænser for lærende med svag baggrund og lærende med særlige behov, navnlig hvis de er oprettet under programmet for livslang læring,

| 4. | støtte sammenlignende forskning vedrørende politikkers effektivitet, når det gælder større lighed i uddannelserne, udvide videngrundlaget i samarbejdet med andre internationale organisationer og sikre en bred formidling af forskningsresultaterne, |
| --- | --- |

4.

støtte sammenlignende forskning vedrørende politikkers effektivitet, når det gælder større lighed i uddannelserne, udvide videngrundlaget i samarbejdet med andre internationale organisationer og sikre en bred formidling af forskningsresultaterne,

| 5. | fremme uddannelsens rolle som nøgleinstrument til at realisere målene for social inklusion og social beskyttelse. |
| --- | --- |

5.

fremme uddannelsens rolle som nøgleinstrument til at realisere målene for social inklusion og social beskyttelse.

---

(1)  EUT C 298 af 8.12.2006, s. 3.

(2)  EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10.

(3)  EUT C 290 af 4.12.2007, s. 1.

(4)  Dok. 16096/1/07 REV 1.

(5)  EUT C 140 af 6.6.2008, s. 10.

(6)  EUT L 298 af 7.11.2008, s. 20.

(7)  EUT C 18 af 24.1.2009, s. 6.

(8)  EUT C 319 af 13.12.2008, s. 20.

(9)  EUT C 301 af 11.12.2009, s. 5.

(10)  EUT C 311 af 19.12.2009, s. 1.

(11)  EUT C 119 af 28.5.2009, s. 2.

(12)  Se fodnote 6.

(13)  I denne tekst dækker udtrykket »svag baggrund« også, hvor det er relevant, lærende med særlige uddannelsesbehov.

---

| 26.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 135/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 135/8

---

Rådets konklusioner af 11. maj 2010 om kompetencer til støtte for livslang læring og initiativet »nye kvalifikationer til nye job«

2010/C 135/03

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM MINDER OM FØLGENDE

| 1. | Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (1), som skal sikre, at grundlæggende almen uddannelse og erhvervsuddannelse giver alle unge mulighed for at udvikle nøglekompetencerne i et sådant omfang, at de er rustet til yderligere uddannelse og arbejdslivet, og som sikrer, at voksne kan udvikle og opdatere deres nøglekompetencer gennem hele livet. |
| --- | --- |

1.

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (1), som skal sikre, at grundlæggende almen uddannelse og erhvervsuddannelse giver alle unge mulighed for at udvikle nøglekompetencerne i et sådant omfang, at de er rustet til yderligere uddannelse og arbejdslivet, og som sikrer, at voksne kan udvikle og opdatere deres nøglekompetencer gennem hele livet.

| 2. | Rådets resolution af 15. november 2007 om de nye kvalifikationer til nye job (2) og Rådets konklusioner af 9. marts 2009 om nye kvalifikationer til nye job — om at foregribe og matche kvalifikationsbehovet på arbejdsmarkedet (3), der sætter fokus på at gøre folk bedre rustet til nye job i vidensamfundet, og som erkender, at kravene til kvalifikationer og kompetence vil vokse betydeligt i alle former for beskæftigelse og på alle niveauer, og at arbejdsgiverne i stigende grad efterspørger tværfaglige nøglekompetencer. |
| --- | --- |

2.

Rådets resolution af 15. november 2007 om de nye kvalifikationer til nye job (2) og Rådets konklusioner af 9. marts 2009 om nye kvalifikationer til nye job — om at foregribe og matche kvalifikationsbehovet på arbejdsmarkedet (3), der sætter fokus på at gøre folk bedre rustet til nye job i vidensamfundet, og som erkender, at kravene til kvalifikationer og kompetence vil vokse betydeligt i alle former for beskæftigelse og på alle niveauer, og at arbejdsgiverne i stigende grad efterspørger tværfaglige nøglekompetencer.

| 3. | Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) for livslang læring (4), der tilskynder til, at man i stedet for som hidtil at lægge vægt på »læringsinput« — såsom læringens varighed eller institutionstype — anvender en fremgangsmåde baseret på »læringsresultater« — dvs., hvad en studerende ved, forstår og er i stand til at udføre. |
| --- | --- |

3.

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 23. april 2008 om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) for livslang læring (4), der tilskynder til, at man i stedet for som hidtil at lægge vægt på »læringsinput« — såsom læringens varighed eller institutionstype — anvender en fremgangsmåde baseret på »læringsresultater« — dvs., hvad en studerende ved, forstår og er i stand til at udføre.

| 4. | Konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 22. maj 2008, om fremme af kreativitet og innovation gennem uddannelse og erhvervsuddannelse (5), der understreger betydningen af rammen for nøglekompetencer med henblik på at udvikle kreativitet og innovation, og som har ført til Manifestet om kreativitet og innovation i Europa, som ambassadørerne har fremlagt med henblik på det europæiske år for kreativitet og innovation (2009). |
| --- | --- |

4.

Konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 22. maj 2008, om fremme af kreativitet og innovation gennem uddannelse og erhvervsuddannelse (5), der understreger betydningen af rammen for nøglekompetencer med henblik på at udvikle kreativitet og innovation, og som har ført til Manifestet om kreativitet og innovation i Europa, som ambassadørerne har fremlagt med henblik på det europæiske år for kreativitet og innovation (2009).

| 5. | Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om voksenuddannelse (6), der fremhæver betydningen af voksenuddannelse som en nøglekomponent for livslang læring. |
| --- | --- |

5.

Rådets konklusioner af 22. maj 2008 om voksenuddannelse (6), der fremhæver betydningen af voksenuddannelse som en nøglekomponent for livslang læring.

| 6. | Konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 21. november 2008, om forberedelse af unge til det 21. århundrede (7), hvori det fremhæves, at det med henblik på en samlet tilgang til kompetenceudvikling på grundlag af »Nøglekompetencer for livslang læring — en europæisk referenceramme« er nødvendigt med en større indsats for at forbedre læsefærdigheden og andre grundlæggende færdigheder. |
| --- | --- |

6.

Konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 21. november 2008, om forberedelse af unge til det 21. århundrede (7), hvori det fremhæves, at det med henblik på en samlet tilgang til kompetenceudvikling på grundlag af »Nøglekompetencer for livslang læring — en europæisk referenceramme« er nødvendigt med en større indsats for at forbedre læsefærdigheden og andre grundlæggende færdigheder.

| 7. | Konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 21. november 2008, om de fremtidige prioriteter inden for et styrket europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse (EUD) (8), hvori det understreges, at fremme af kreativitet og innovation er af særlig vigtighed for EUD, og at for at opnå dette bør man aktivt fremme erhvervelsen af nøglekompetencer med hensyn til livslang læring. Konklusionerne tager også sigte på at styrke forbindelserne mellem EUD og arbejdsmarkedet ved at fokusere på job og kvalifikationer. |
| --- | --- |

7.

Konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 21. november 2008, om de fremtidige prioriteter inden for et styrket europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse (EUD) (8), hvori det understreges, at fremme af kreativitet og innovation er af særlig vigtighed for EUD, og at for at opnå dette bør man aktivt fremme erhvervelsen af nøglekompetencer med hensyn til livslang læring. Konklusionerne tager også sigte på at styrke forbindelserne mellem EUD og arbejdsmarkedet ved at fokusere på job og kvalifikationer.

| 8. | Konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 12. maj 2009, om styrkelse af partnerskaber mellem uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner og arbejdsmarkedets parter, særlig arbejdsgivere, i forbindelse med livslang læring (9), hvori det anbefales, at alle niveauer i uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner er tilstrækkeligt opmærksomme på erhvervelsen af tværfaglige nøglekompetencer, som er til gavn i arbejdslivet. |
| --- | --- |

8.

Konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 12. maj 2009, om styrkelse af partnerskaber mellem uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner og arbejdsmarkedets parter, særlig arbejdsgivere, i forbindelse med livslang læring (9), hvori det anbefales, at alle niveauer i uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner er tilstrækkeligt opmærksomme på erhvervelsen af tværfaglige nøglekompetencer, som er til gavn i arbejdslivet.

| 9. | Rådets konklusioner af 26. november 2009 om læreres og skolelederes faglige udvikling (10), hvori det anerkendes, at kravene til lærere nødvendiggør nye tilgange, og at lærerne er nødt til at påtage sig et større ansvar for at opdatere og udvikle deres egne kundskaber og færdigheder. |
| --- | --- |

9.

Rådets konklusioner af 26. november 2009 om læreres og skolelederes faglige udvikling (10), hvori det anerkendes, at kravene til lærere nødvendiggør nye tilgange, og at lærerne er nødt til at påtage sig et større ansvar for at opdatere og udvikle deres egne kundskaber og færdigheder.

| 10. | Konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 26. november 2009 om udvikling af uddannelsessystemernes rolle i en fuldt fungerende videntrekant (11), hvori uddannelsesinstitutionerne opfordres til at sikre, at læseplaner og undervisnings- og eksaminationsmetoder på alle uddannelsesniveauer inddrager og skaber kreativitet, innovation og iværksætterkultur. |
| --- | --- |

10.

Konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 26. november 2009 om udvikling af uddannelsessystemernes rolle i en fuldt fungerende videntrekant (11), hvori uddannelsesinstitutionerne opfordres til at sikre, at læseplaner og undervisnings- og eksaminationsmetoder på alle uddannelsesniveauer inddrager og skaber kreativitet, innovation og iværksætterkultur.

OG SOM ISÆR MINDER OM

Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«) (12), som foreskriver en fremgangsmåde til at tackle udfordringerne i forbindelse med en fuldstændig gennemførelse af nøglekompetencer og til at forbedre uddannelsernes åbenhed og relevans, bl.a. via fastlæggelse af prioriterede arbejdsområder i arbejdscyklussen 2009-2011, en eventuel udarbejdelse af et benchmark for beskæftigelsesegnethed og tilpasning af det sammenhængende sæt indikatorer med særlig opmærksomhed på områderne kreativitet, innovation og iværksætterkultur.

SOM ER BEVIDST OM FØLGENDE UDFORDRINGER

| 1. | Den nuværende økonomiske krise kombineret med de hurtige sociale, teknologiske og demografiske forandringer understreger, hvor ovenud vigtigt det er at sikre, at alle mennesker, navnlig de unge — i kraft af livslang uddannelse af høj kvalitet samt øget mobilitet — erhverver et stærkt sæt kompetencer. |
| --- | --- |

1.

Den nuværende økonomiske krise kombineret med de hurtige sociale, teknologiske og demografiske forandringer understreger, hvor ovenud vigtigt det er at sikre, at alle mennesker, navnlig de unge — i kraft af livslang uddannelse af høj kvalitet samt øget mobilitet — erhverver et stærkt sæt kompetencer.

| 2. | At erhverve kompetencer og udvikle dem yderligere er altafgørende for at forbedre ens beskæftigelsesudsigter og bidrager til personlig tilfredsstillelse, social samhørighed og aktivt medborgerskab, da man derved viser, at man er i stand til at handle og selv stå for tilrettelæggelsen i komplekse, foranderlige og uforudsigelige sammenhænge. Som det fremgår af henstillingen om nøglekompetencer er en kompetent person i stand til at kombinere viden, kvalifikationer og holdninger og til at anvende og udnytte tidligere læring (hvad enten det drejer sig om formel, ikke-formel eller uformel læring) i nye situationer. |
| --- | --- |

2.

At erhverve kompetencer og udvikle dem yderligere er altafgørende for at forbedre ens beskæftigelsesudsigter og bidrager til personlig tilfredsstillelse, social samhørighed og aktivt medborgerskab, da man derved viser, at man er i stand til at handle og selv stå for tilrettelæggelsen i komplekse, foranderlige og uforudsigelige sammenhænge. Som det fremgår af henstillingen om nøglekompetencer er en kompetent person i stand til at kombinere viden, kvalifikationer og holdninger og til at anvende og udnytte tidligere læring (hvad enten det drejer sig om formel, ikke-formel eller uformel læring) i nye situationer.

| 3. | I Rådets og Kommissionens fælles situationsrapport 2010 om gennemførelsen af arbejdsprogrammet for »uddannelse og erhvervsuddannelse 2010« erkendes følgende:






  — | Mange lande er i gang med at reformere læseplanerne eksplicit på grundlag af rammen for nøglekompetencer, især inden for skolesektoren, men det er nødvendigt at udvikle og gennemføre innovative fremgangsmåder for undervisning og læring på et mere bredt grundlag for at sikre, at alle borgere har adgang til mulighed for livslang læring af en høj kvalitet. |
| --- | --- | --- |

3.

I Rådets og Kommissionens fælles situationsrapport 2010 om gennemførelsen af arbejdsprogrammet for »uddannelse og erhvervsuddannelse 2010« erkendes følgende:

—

Mange lande er i gang med at reformere læseplanerne eksplicit på grundlag af rammen for nøglekompetencer, især inden for skolesektoren, men det er nødvendigt at udvikle og gennemføre innovative fremgangsmåder for undervisning og læring på et mere bredt grundlag for at sikre, at alle borgere har adgang til mulighed for livslang læring af en høj kvalitet.

| — | Det er især nødvendigt at styrke de kompetencer, der kræves for at deltage i efteruddannelse og for at komme ind på arbejdsmarkedet, og ofte er der en tæt indbyrdes sammenhæng. Dette betyder, at strategien med nøglekompetencer skal videreudvikles ud over skolesektoren, inden for voksenuddannelse og erhvervsuddannelse (EUD) i tilknytning til Københavnprocessen, og at det skal sikres, at resultaterne i de videregående uddannelser er mere relevante i forhold til behovene på arbejdsmarkedet. Det betyder også, at der skal udvikles metoder til evaluering og registrering af tværfaglige nøglekompetencer, der defineres som bl.a. læringskompetence, sociale kompetencer og medborgerkompetencer, initiativ og iværksætterånd, samt kulturel bevidsthed og udtryksevne (13) — som er relevante for adgang til arbejde og efteruddannelse. |
| --- | --- |

—

Det er især nødvendigt at styrke de kompetencer, der kræves for at deltage i efteruddannelse og for at komme ind på arbejdsmarkedet, og ofte er der en tæt indbyrdes sammenhæng. Dette betyder, at strategien med nøglekompetencer skal videreudvikles ud over skolesektoren, inden for voksenuddannelse og erhvervsuddannelse (EUD) i tilknytning til Københavnprocessen, og at det skal sikres, at resultaterne i de videregående uddannelser er mere relevante i forhold til behovene på arbejdsmarkedet. Det betyder også, at der skal udvikles metoder til evaluering og registrering af tværfaglige nøglekompetencer, der defineres som bl.a. læringskompetence, sociale kompetencer og medborgerkompetencer, initiativ og iværksætterånd, samt kulturel bevidsthed og udtryksevne (13) — som er relevante for adgang til arbejde og efteruddannelse.

| — | Der skal udvikles et »fælles sprog«, som bringer undervisningsverdenen og arbejdsverdenen sammen, for at gøre det lettere for borgere og arbejdsgivere at se, hvordan kompetencer og læringsresultater er relevante for arbejdsopgaver og erhverv. Dette ville yderligere lette borgernes arbejdsmæssige og geografiske mobilitet. |
| --- | --- |

—

Der skal udvikles et »fælles sprog«, som bringer undervisningsverdenen og arbejdsverdenen sammen, for at gøre det lettere for borgere og arbejdsgivere at se, hvordan kompetencer og læringsresultater er relevante for arbejdsopgaver og erhverv. Dette ville yderligere lette borgernes arbejdsmæssige og geografiske mobilitet.

| — | For at styrke borgernes kompetencer og således give dem bedre muligheder i fremtiden er det også nødvendigt, at uddannelsessystemerne gøres mere åbne og bliver mere relevante for verden udenfor. |
| --- | --- |

—

For at styrke borgernes kompetencer og således give dem bedre muligheder i fremtiden er det også nødvendigt, at uddannelsessystemerne gøres mere åbne og bliver mere relevante for verden udenfor.

SOM UNDERSTREGER FØLGENDE

| — | Ovennævnte udfordringer kræver tiltag på både europæisk og nationalt plan som led i de prioriterede arbejdsområder, der specifikt er planlagt i den første arbejdscyklus for ET 2020 (2009-2011). Fremgangsmåden med nøglekompetencer skal gennemføres fuldt ud inden for skolesektoren, især for at støtte erhvervelsen af nøglekompetencer og læringsresultater af kvalitet blandt dem, der har risiko for utilstrækkelig uddannelse og social udstødelse. Der skal ske en udvikling af undervisnings- og evalueringsmetoderne, og der skal ydes støtte til faglig grund- og videreuddannelse af alle lærere, undervisere og skoleledere i overensstemmelse med den kompetencebaserede fremgangsmåde. |
| --- | --- |

—

Ovennævnte udfordringer kræver tiltag på både europæisk og nationalt plan som led i de prioriterede arbejdsområder, der specifikt er planlagt i den første arbejdscyklus for ET 2020 (2009-2011). Fremgangsmåden med nøglekompetencer skal gennemføres fuldt ud inden for skolesektoren, især for at støtte erhvervelsen af nøglekompetencer og læringsresultater af kvalitet blandt dem, der har risiko for utilstrækkelig uddannelse og social udstødelse. Der skal ske en udvikling af undervisnings- og evalueringsmetoderne, og der skal ydes støtte til faglig grund- og videreuddannelse af alle lærere, undervisere og skoleledere i overensstemmelse med den kompetencebaserede fremgangsmåde.

| — | Der er dog nu også behov for at præcisere og overveje en udvikling af forbindelsen mellem de forskellige eksisterende europæiske initiativer, der skal styrke borgernes kompetencer og sætte mere fokus på læringsresultater, samt for at sikre en konsekvent fremgangsmåde på dette område. Denne fremgangsmåde bør bygge på de fremskridt, der er gjort med hensyn til at gennemføre både henstillingen om nøglekompetencer og den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF), og den bør sammenkoble disse med erhvervelse af kompetencer og læringsresultater inden for alle relevante rammer og på alle niveauer. Den bør desuden tage sigte på en systematisk forbedring og styrkelse af erhvervelsen af kompetencer både inden for uddannelse og på arbejdspladsen. |
| --- | --- |

—

Der er dog nu også behov for at præcisere og overveje en udvikling af forbindelsen mellem de forskellige eksisterende europæiske initiativer, der skal styrke borgernes kompetencer og sætte mere fokus på læringsresultater, samt for at sikre en konsekvent fremgangsmåde på dette område. Denne fremgangsmåde bør bygge på de fremskridt, der er gjort med hensyn til at gennemføre både henstillingen om nøglekompetencer og den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF), og den bør sammenkoble disse med erhvervelse af kompetencer og læringsresultater inden for alle relevante rammer og på alle niveauer. Den bør desuden tage sigte på en systematisk forbedring og styrkelse af erhvervelsen af kompetencer både inden for uddannelse og på arbejdspladsen.

UNDERSTREGER DERFOR BETYDNINGEN AF EN INDSATS PÅ FØLGENDE OMRÅDER

| — | Der skal gøres en indsats for at vise, hvordan nøglekompetencer er relevante på alle uddannelsesniveauer og i alle livsfaser og -situationer. Foruden støtte til gennemførelse af nøglekompetencer på alle de områder, der er identificeret i henstillingen fra 2006, bør der også lægges vægt på at udnytte henstillingen bedst muligt til at støtte livslang læring efter afslutning af den obligatoriske skolegang. |
| --- | --- |

—

Der skal gøres en indsats for at vise, hvordan nøglekompetencer er relevante på alle uddannelsesniveauer og i alle livsfaser og -situationer. Foruden støtte til gennemførelse af nøglekompetencer på alle de områder, der er identificeret i henstillingen fra 2006, bør der også lægges vægt på at udnytte henstillingen bedst muligt til at støtte livslang læring efter afslutning af den obligatoriske skolegang.

| — | Der skal gøres mere for at støtte erhvervelse, opdatering og videreudvikling af alle nøglekompetencerne inden for erhvervsuddannelse og voksenuddannelse. |
| --- | --- |

—

Der skal gøres mere for at støtte erhvervelse, opdatering og videreudvikling af alle nøglekompetencerne inden for erhvervsuddannelse og voksenuddannelse.

| — | Med henblik på at udstyre de studerende med de kvalifikationer og kompetencer, der kræves på arbejdsmarkedet, og dermed øge beskæftigelsesegnetheden bør opdatering, erhvervelse og videreudvikling af nøglekompetencer også være en prioritet inden for videregående uddannelse. Det er især vigtigt, at de højere uddannelsesinstitutioner giver passende muligheder for, at de studerende udvikler en evne til at kommunikere på fremmedsprog såvel som et stærkt sæt tværfaglige nøglekompetencer, da disse er en forudsætning for at kunne tilegne sig andre kvalifikationer, tilpasse sig til forskellige arbejdsmiljøer og blive aktive borgere. |
| --- | --- |

—

Med henblik på at udstyre de studerende med de kvalifikationer og kompetencer, der kræves på arbejdsmarkedet, og dermed øge beskæftigelsesegnetheden bør opdatering, erhvervelse og videreudvikling af nøglekompetencer også være en prioritet inden for videregående uddannelse. Det er især vigtigt, at de højere uddannelsesinstitutioner giver passende muligheder for, at de studerende udvikler en evne til at kommunikere på fremmedsprog såvel som et stærkt sæt tværfaglige nøglekompetencer, da disse er en forudsætning for at kunne tilegne sig andre kvalifikationer, tilpasse sig til forskellige arbejdsmiljøer og blive aktive borgere.

| — | Udformning af læseplaner, undervisning, evaluering og læringsmiljøer bør konsekvent baseres på læringsresultater — dvs. den viden og de kvalifikationer og kompetencer, som de studerende skal erhverve. Der bør lægges særlig vægt på de tværfaglige nøglekompetencer, der kræver tværfaglige og innovative metoder. For at gennemføre overgangen til en kompetencebaseret fremgangsmåde bør der også gøres en indsats for at sikre, at lærere, undervisere og skoleledere er i stand til at påtage sig de nye roller, som en sådan fremgangsmåde indebærer. Denne proces kan understøttes gennem styrkede partnerskaber mellem uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner og verden udenfor, især arbejdsverdenen. |
| --- | --- |

—

Udformning af læseplaner, undervisning, evaluering og læringsmiljøer bør konsekvent baseres på læringsresultater — dvs. den viden og de kvalifikationer og kompetencer, som de studerende skal erhverve. Der bør lægges særlig vægt på de tværfaglige nøglekompetencer, der kræver tværfaglige og innovative metoder. For at gennemføre overgangen til en kompetencebaseret fremgangsmåde bør der også gøres en indsats for at sikre, at lærere, undervisere og skoleledere er i stand til at påtage sig de nye roller, som en sådan fremgangsmåde indebærer. Denne proces kan understøttes gennem styrkede partnerskaber mellem uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner og verden udenfor, især arbejdsverdenen.

| — | Der skal også gøres mere for at sikre en passende evaluering, registrering og dokumentation af kompetencer, som borgerne gennem hele livet har tilegnet sig i formelle, ikke-formelle og uformelle læringsmiljøer med henblik på beskæftigelse og adgang til videreuddannelse samt aktiv deltagelse i samfundet. Fleksible uddannelsesforløb kan forbedre borgernes beskæftigelsesmuligheder samt lette identificeringen af deres ændrede kompetencer og fremtidige læringsbehov. Redskaberne til identificering og registrering af kompetencer kan forbedres, hvis alle interessenter både inden for uddannelse og på arbejdsmarkedet kan tilslutte sig en standardiseret terminologi og klassificeringsmetode. |
| --- | --- |

—

Der skal også gøres mere for at sikre en passende evaluering, registrering og dokumentation af kompetencer, som borgerne gennem hele livet har tilegnet sig i formelle, ikke-formelle og uformelle læringsmiljøer med henblik på beskæftigelse og adgang til videreuddannelse samt aktiv deltagelse i samfundet. Fleksible uddannelsesforløb kan forbedre borgernes beskæftigelsesmuligheder samt lette identificeringen af deres ændrede kompetencer og fremtidige læringsbehov. Redskaberne til identificering og registrering af kompetencer kan forbedres, hvis alle interessenter både inden for uddannelse og på arbejdsmarkedet kan tilslutte sig en standardiseret terminologi og klassificeringsmetode.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL

| — | at støtte udvekslingen af bedste praksis og nationale initiativer på ovennævnte områder. I overensstemmelse med de arbejdsområder, der er planlagt for den første arbejdscyklus af ET 2020 (2009-2011), og med bedst mulig udnyttelse af CEDEFOP's ekspertise og fortsatte støtte bør dette omfatte større hensyntagen til tværfaglige nøglekompetencer i forbindelse med læseplaner, evaluering og kvalifikationer, at kreativitet og innovation fremmes ved udarbejdelse af specifikke undervisnings- og læringsmetoder, og udvikling af partnerskaber mellem uddannelsesudbydere, erhvervslivet og civilsamfundet |
| --- | --- |

—

at støtte udvekslingen af bedste praksis og nationale initiativer på ovennævnte områder. I overensstemmelse med de arbejdsområder, der er planlagt for den første arbejdscyklus af ET 2020 (2009-2011), og med bedst mulig udnyttelse af CEDEFOP's ekspertise og fortsatte støtte bør dette omfatte større hensyntagen til tværfaglige nøglekompetencer i forbindelse med læseplaner, evaluering og kvalifikationer, at kreativitet og innovation fremmes ved udarbejdelse af specifikke undervisnings- og læringsmetoder, og udvikling af partnerskaber mellem uddannelsesudbydere, erhvervslivet og civilsamfundet

| — | at støtte alle læreres, underviseres og skolelederes grunduddannelse og løbende faglige udvikling inden for både almen uddannelse og erhvervsuddannelse bl.a. for at sætte dem i stand til at påtage sig de nye roller, som den kompetencebaserede fremgangsmåde indebærer |
| --- | --- |

—

at støtte alle læreres, underviseres og skolelederes grunduddannelse og løbende faglige udvikling inden for både almen uddannelse og erhvervsuddannelse bl.a. for at sætte dem i stand til at påtage sig de nye roller, som den kompetencebaserede fremgangsmåde indebærer

| — | at begynde at klarlægge, hvordan nøglekompetencer til stadighed kan udvikles og tilpasses til de udfordringer, som den enkelte står over for i hele sit lærings- og arbejdsliv, ved bl.a. at se på og udvikle evalueringen af nøglekompetencer på forskellige uddannelsesniveauer. Det bør navnlig overvejes, om der bør etableres en forbindelse mellem de referenceniveauer, der bygger på læringsresultater, og som fremmes af medlemsstaternes gennemførelse af EQF, og rammen for nøglekompetencer |
| --- | --- |

—

at begynde at klarlægge, hvordan nøglekompetencer til stadighed kan udvikles og tilpasses til de udfordringer, som den enkelte står over for i hele sit lærings- og arbejdsliv, ved bl.a. at se på og udvikle evalueringen af nøglekompetencer på forskellige uddannelsesniveauer. Det bør navnlig overvejes, om der bør etableres en forbindelse mellem de referenceniveauer, der bygger på læringsresultater, og som fremmes af medlemsstaternes gennemførelse af EQF, og rammen for nøglekompetencer

| — | i samarbejde med arbejdsmarkedets parter, de offentlige arbejdsformidlinger og andre interessenter at arbejde med at udvikle et fælles sprog — eller en standardiseret terminologi — der omfatter europæiske kvalifikationer, kompetencer og erhverv (ESCO). Dette fælles sprog skal sigte på at forbedre sammenhængen mellem de kompetencer, der erhverves ved læringsprocesserne, og behovene i de forskellige erhverv og på arbejdsmarkedet og dermed bringe uddannelsesverdenen og arbejdsverdenen sammen. Det kunne både støtte og bygge på gennemførelsen af EQF ved at lette beskrivelse, kategorisering og klassificering af uddannelsesudbud, den enkeltes læringsresultater og -erfaringer samt beskæftigelsesmuligheder i forbindelse hermed. Generelt skulle det dermed blive lettere for borgerne, de offentlige arbejdsformidlinger, karrierevejlederne, vejlederne og arbejdsgiverne at se læringsresultaternes relevans i nationale kvalifikationer for arbejdsopgaver og erhverv og at anvende det fælles sprog til bedre at afstemme kvalifikationsbehovene efter arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

—

i samarbejde med arbejdsmarkedets parter, de offentlige arbejdsformidlinger og andre interessenter at arbejde med at udvikle et fælles sprog — eller en standardiseret terminologi — der omfatter europæiske kvalifikationer, kompetencer og erhverv (ESCO). Dette fælles sprog skal sigte på at forbedre sammenhængen mellem de kompetencer, der erhverves ved læringsprocesserne, og behovene i de forskellige erhverv og på arbejdsmarkedet og dermed bringe uddannelsesverdenen og arbejdsverdenen sammen. Det kunne både støtte og bygge på gennemførelsen af EQF ved at lette beskrivelse, kategorisering og klassificering af uddannelsesudbud, den enkeltes læringsresultater og -erfaringer samt beskæftigelsesmuligheder i forbindelse hermed. Generelt skulle det dermed blive lettere for borgerne, de offentlige arbejdsformidlinger, karrierevejlederne, vejlederne og arbejdsgiverne at se læringsresultaternes relevans i nationale kvalifikationer for arbejdsopgaver og erhverv og at anvende det fælles sprog til bedre at afstemme kvalifikationsbehovene efter arbejdsmarkedet

| — | i samarbejde med alle relevante interessenter yderligere at udvikle og fremme anerkendelsen af ikke-formel og uformel læring med henblik på at sætte borgerne i stand til at deltage i efteruddannelse og komme ind på arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

—

i samarbejde med alle relevante interessenter yderligere at udvikle og fremme anerkendelsen af ikke-formel og uformel læring med henblik på at sætte borgerne i stand til at deltage i efteruddannelse og komme ind på arbejdsmarkedet

| — | at videreudvikle Europassrammen i overensstemmelse med gennemførelsen af EQF for mere effektivt at registrere og fremhæve den viden og de kvalifikationer og kompetencer, som borgerne erhverver gennem hele livet i forskellige læringssammenhænge, herunder ved at overveje udviklingen af et personligt kvalifikationspas baseret på eksisterende Europasselementer |
| --- | --- |

—

at videreudvikle Europassrammen i overensstemmelse med gennemførelsen af EQF for mere effektivt at registrere og fremhæve den viden og de kvalifikationer og kompetencer, som borgerne erhverver gennem hele livet i forskellige læringssammenhænge, herunder ved at overveje udviklingen af et personligt kvalifikationspas baseret på eksisterende Europasselementer

| — | under hensyntagen til den store betydning af karrierevejledningsordningerne at fortsætte arbejdet med at identificere ny viden og nye kvalifikationer og kompetencer, som er nødvendige med henblik på arbejde og læring, for at støtte borgerne i deres bestræbelser på at finde og skabe nye og bedre job og for at måle og analysere en eventuel manglende overensstemmelse mellem efterspurgte og udbudte kvalifikationer. |
| --- | --- |

—

under hensyntagen til den store betydning af karrierevejledningsordningerne at fortsætte arbejdet med at identificere ny viden og nye kvalifikationer og kompetencer, som er nødvendige med henblik på arbejde og læring, for at støtte borgerne i deres bestræbelser på at finde og skabe nye og bedre job og for at måle og analysere en eventuel manglende overensstemmelse mellem efterspurgte og udbudte kvalifikationer.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL

inden udgangen af 2011 at aflægge rapport til Rådet om, hvordan den dagsorden, der opstilles i disse konklusioner, kan blive ført videre, og til at samarbejde med medlemsstaterne og relevante interessenter om dens gennemførelse i overensstemmelse med prioriteterne i Rådets konklusioner af 12. maj 2009 om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet samt i forbindelse med Europa 2020-strategien.

---

(1)  EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10.

(2)  EUT C 290 af 4.12.2007, s. 1.

(3)  Dok. 6479/09.

(4)  EUT C 111 af 6.5.2008, s. 1.

(5)  EUT C 141 af 7.6.2008, s. 17.

(6)  EUT C 140 af 6.6.2008, s. 10.

(7)  EUT C 319 af 13.12.2008, s. 20.

(8)  EUT C 18 af 24.1.2009, s. 6.

(9)  Dok. 9876/09.

(10)  EUT C 302 af 12.12.2009, s. 6.

(11)  EUT C 302 af 12.12.2009, s. 3.

(12)  EUT C 119 af 28.5.2009, s. 2.

(13)  EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10, og EUT C 119 af 28.5.2009, s. 4.

---

| 26.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 135/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 135/12

---

Rådets konklusioner af 11. maj 2010 om internationalisering (1) af højere uddannelse

2010/C 135/04

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:

| 1. | Med Bolognaerklæringen af 19. juni 1999 blev der iværksat en mellemstatslig proces med henblik på at skabe et europæisk område for videregående uddannelse inden 2010, hvilket støttes aktivt af Den Europæiske Union, og ministrene for videregående uddannelse fra de 46 deltagende lande, der mødtes i Leuven og Louvain-la-Neuve den 28.–29. april 2009, opfordrede de højere uddannelsesinstitutioner til yderligere at internationalisere deres aktiviteter. |
| --- | --- |

1.

Med Bolognaerklæringen af 19. juni 1999 blev der iværksat en mellemstatslig proces med henblik på at skabe et europæisk område for videregående uddannelse inden 2010, hvilket støttes aktivt af Den Europæiske Union, og ministrene for videregående uddannelse fra de 46 deltagende lande, der mødtes i Leuven og Louvain-la-Neuve den 28.–29. april 2009, opfordrede de højere uddannelsesinstitutioner til yderligere at internationalisere deres aktiviteter.

| 2. | Rådets resolution af 23. november 2007 om modernisering af universiteterne med henblik på Europas konkurrenceevne i en global vidensøkonomi (2) opfordrede medlemsstaterne til at fremme internationaliseringen af de højere uddannelsesinstitutioner ved at tilskynde til kvalitetssikring ved hjælp af uafhængig evaluering og peerevaluering af universiteter, fremme mobilitet, fremme anvendelsen af fælles- og dobbeltgrader og fremme anerkendelsen af kvalifikationer og studieperioder. |
| --- | --- |

2.

Rådets resolution af 23. november 2007 om modernisering af universiteterne med henblik på Europas konkurrenceevne i en global vidensøkonomi (2) opfordrede medlemsstaterne til at fremme internationaliseringen af de højere uddannelsesinstitutioner ved at tilskynde til kvalitetssikring ved hjælp af uafhængig evaluering og peerevaluering af universiteter, fremme mobilitet, fremme anvendelsen af fælles- og dobbeltgrader og fremme anerkendelsen af kvalifikationer og studieperioder.

| 3. | Den Europæiske Union har en lang tradition for samarbejde med tredjelande på grundlag af en række politikker og instrumenter, hvor højere uddannelse spiller en stadig større rolle. Samarbejdsaftaler med partnere verden over omfatter ofte støtte til infrastruktur og samarbejdsprogrammer inden for højere uddannelse samt rammer for politiske dialoger på dette område. Samarbejde inden for højere uddannelse har også en fremtrædende plads inden for de multilaterale samarbejdsrammer som f.eks. Middelhavsunionen, den nordlige dimension og det østlige partnerskab. |
| --- | --- |

3.

Den Europæiske Union har en lang tradition for samarbejde med tredjelande på grundlag af en række politikker og instrumenter, hvor højere uddannelse spiller en stadig større rolle. Samarbejdsaftaler med partnere verden over omfatter ofte støtte til infrastruktur og samarbejdsprogrammer inden for højere uddannelse samt rammer for politiske dialoger på dette område. Samarbejde inden for højere uddannelse har også en fremtrædende plads inden for de multilaterale samarbejdsrammer som f.eks. Middelhavsunionen, den nordlige dimension og det østlige partnerskab.

| 4. | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1298/2008/EF af 16. december 2008 oprettede handlingsprogrammet Erasmus Mundus 2009-2013, der skal højne kvaliteten af de videregående uddannelser og fremme den mellemfolkelige forståelse gennem samarbejde med tredjelande (3). |
| --- | --- |

4.

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1298/2008/EF af 16. december 2008 oprettede handlingsprogrammet Erasmus Mundus 2009-2013, der skal højne kvaliteten af de videregående uddannelser og fremme den mellemfolkelige forståelse gennem samarbejde med tredjelande (3).

| 5. | Tempus IV-programmet (2007-2013) støtter moderniseringen af videreuddannelsen i partnerlandene i Østeuropa, Centralasien, det vestlige Balkan og i Middelhavsregionen, hovedsagelig gennem projekter og partnerskaber for universitetssamarbejde. Andre programmer, bl.a. samarbejdsprogrammerne med industrialiserede lande, eller Edulink, Nyerere og Alfa, omfatter akademiske samarbejdsaktiviteter med andre regioner i verden. |
| --- | --- |

5.

Tempus IV-programmet (2007-2013) støtter moderniseringen af videreuddannelsen i partnerlandene i Østeuropa, Centralasien, det vestlige Balkan og i Middelhavsregionen, hovedsagelig gennem projekter og partnerskaber for universitetssamarbejde. Andre programmer, bl.a. samarbejdsprogrammerne med industrialiserede lande, eller Edulink, Nyerere og Alfa, omfatter akademiske samarbejdsaktiviteter med andre regioner i verden.

| 6. | Marie Curie-aktiviteterne som led i syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling fremmer topkvalitet og mobilitet i europæisk forskning og sikrer bred støtte til udvikling af dynamiske menneskelige ressourcer i verdensklasse inden for det europæiske forskningssystem under hensyntagen til forskningens iboende internationale dimension, |
| --- | --- |

6.

Marie Curie-aktiviteterne som led i syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling fremmer topkvalitet og mobilitet i europæisk forskning og sikrer bred støtte til udvikling af dynamiske menneskelige ressourcer i verdensklasse inden for det europæiske forskningssystem under hensyntagen til forskningens iboende internationale dimension,

SOM NOTERER SIG, AT:

| 1. | højere uddannelse i stigende grad får en international dimension, i takt med at flere og flere højere uddannelsesinstitutioner optager studerende fra tredjelande, udveksler studerende, personale, projekter og viden samt tager del i internationalt akademisk og forskningsmæssigt samarbejde, |
| --- | --- |

1.

højere uddannelse i stigende grad får en international dimension, i takt med at flere og flere højere uddannelsesinstitutioner optager studerende fra tredjelande, udveksler studerende, personale, projekter og viden samt tager del i internationalt akademisk og forskningsmæssigt samarbejde,

| 2. | kvaliteten af Europas højere uddannelsesinstitutioner og udvalget og dybden af de studier, som de tilbyder, der er uden sidestykke, gør disse institutioner meget tiltrækkende for den internationale akademiske verden, både som studiesteder og som partnere i fælles uddannelses- og forskningsprojekter, |
| --- | --- |

2.

kvaliteten af Europas højere uddannelsesinstitutioner og udvalget og dybden af de studier, som de tilbyder, der er uden sidestykke, gør disse institutioner meget tiltrækkende for den internationale akademiske verden, både som studiesteder og som partnere i fælles uddannelses- og forskningsprojekter,

| 3. | Europas succes, dels med at etablere redskaber såsom den fælles referenceramme, der forbinder de nationale kvalifikationssystemer og -rammer omkring en fælles europæisk reference (4), dels med at udvikle en fælles forståelse på områder såsom kvalitetssikring (5), herudover frembringer stigende interesse blandt globale partnere, |
| --- | --- |

3.

Europas succes, dels med at etablere redskaber såsom den fælles referenceramme, der forbinder de nationale kvalifikationssystemer og -rammer omkring en fælles europæisk reference (4), dels med at udvikle en fælles forståelse på områder såsom kvalitetssikring (5), herudover frembringer stigende interesse blandt globale partnere,

| 4. | internationale samarbejdsprogrammer og dialoger med tredjelande om politik på området højere uddannelse ikke alene gør det muligt for viden at cirkulere friere, men også bidrager til at øge den europæiske højere uddannelses kvalitet og internationale omdømme, fremme forskning og innovation, anspore til mobilitet og interkulturel dialog samt fremme international udvikling i overensstemmelse med målene for EU's eksterne politik, |
| --- | --- |

4.

internationale samarbejdsprogrammer og dialoger med tredjelande om politik på området højere uddannelse ikke alene gør det muligt for viden at cirkulere friere, men også bidrager til at øge den europæiske højere uddannelses kvalitet og internationale omdømme, fremme forskning og innovation, anspore til mobilitet og interkulturel dialog samt fremme international udvikling i overensstemmelse med målene for EU's eksterne politik,

SOM MINDER OM, AT:

Rådet tillægger det stor betydning at fremme læringsmobilitet inden for højere uddannelse for de studerende, lærerpersonalet og forskerne. En sådan mobilitet er et middel til at berige den menneskelige kapital og styrke beskæftigelsesegnetheden gennem tilegnelse og udveksling af viden, udvikling af sproglige og interkulturelle kompetencer og fremme af personlige kontakter. Endvidere kan forøgelsen af strømmen af viden på denne måde forbedre kreativitets- og innovationsevnen,

SOM DOG ER KLAR OVER, AT:

den globale konkurrence om at sikre stadig større andele af gruppen af mobile internationale studerende i stigende grad udgør en udfordring, eftersom andre partnere i verden også aktivt forfølger strategier med henblik på at fremme åbningen af deres højere uddannelsesinstitutioner for den øvrige verden og tiltrække de bedste talenter,

ER ENIGT I, AT:

| 1. | internationalt samarbejde inden for højere uddannelse er et vigtigt og udbytterigt område, som fortjener støtte på både nationalt plan og EU-plan. Dette samarbejde bidrager til at forbedre kvaliteten og innovationen i undervisningen, læringen og forskningen, og det er befordrende for frembringelsen af viden. Højere uddannelse spiller en central rolle for udviklingen af enkeltpersoner og samfund, eftersom den øger den sociale, kulturelle og økonomiske udvikling og fremmer aktivt medborgerskab og etiske værdier. Idet der særligt tages hensyn til nærhedsprincippet, bør samarbejde inden for højere uddannelse derfor udgøre en integreret del af EU's politikker for eksternt samarbejde, og det bør tilpasses til de berørte partnerlandes særlige behov, interesser og udviklingsniveau, |
| --- | --- |

1.

internationalt samarbejde inden for højere uddannelse er et vigtigt og udbytterigt område, som fortjener støtte på både nationalt plan og EU-plan. Dette samarbejde bidrager til at forbedre kvaliteten og innovationen i undervisningen, læringen og forskningen, og det er befordrende for frembringelsen af viden. Højere uddannelse spiller en central rolle for udviklingen af enkeltpersoner og samfund, eftersom den øger den sociale, kulturelle og økonomiske udvikling og fremmer aktivt medborgerskab og etiske værdier. Idet der særligt tages hensyn til nærhedsprincippet, bør samarbejde inden for højere uddannelse derfor udgøre en integreret del af EU's politikker for eksternt samarbejde, og det bør tilpasses til de berørte partnerlandes særlige behov, interesser og udviklingsniveau,

| 2. | der er behov for støtte til EU-initiativer og -programmer, som fremmer samarbejde inden for højere uddannelse med en europæisk dimension, og som støtter højere uddannelsesinstitutioner i deres arbejde med fælles akademiske projekter, i at styrke europæiske netværk og dermed i at mindske barriererne mellem de nationale systemer. Støtte til europæiske højere uddannelsesinstitutioners samarbejde med deres ligestillede på verdensplan spiller en vigtig rolle med hensyn til at fremme kvalitet og ekspertise. Denne type samarbejde har for eksempel medvirket til, at der er oprettet innovative kurser og banet vej for indførelse af tværnationale fællesgrader, dobbeltgrader og multiple grader. EU's akademiske samarbejdsprogrammer bør tilrettelægges således, at de udvikler meget synlige og effektive gennemførelsesmekanismer og viderebringer klare, konsekvente og overbevisende budskaber over hele verden, |
| --- | --- |

2.

der er behov for støtte til EU-initiativer og -programmer, som fremmer samarbejde inden for højere uddannelse med en europæisk dimension, og som støtter højere uddannelsesinstitutioner i deres arbejde med fælles akademiske projekter, i at styrke europæiske netværk og dermed i at mindske barriererne mellem de nationale systemer. Støtte til europæiske højere uddannelsesinstitutioners samarbejde med deres ligestillede på verdensplan spiller en vigtig rolle med hensyn til at fremme kvalitet og ekspertise. Denne type samarbejde har for eksempel medvirket til, at der er oprettet innovative kurser og banet vej for indførelse af tværnationale fællesgrader, dobbeltgrader og multiple grader. EU's akademiske samarbejdsprogrammer bør tilrettelægges således, at de udvikler meget synlige og effektive gennemførelsesmekanismer og viderebringer klare, konsekvente og overbevisende budskaber over hele verden,

| 3. | det fremskridt, der er gjort med at indføre større kompatibilitet og sammenlignelighed inden for gradsstrukturen gennem den fælleseuropæiske Bolognaproces, såvel som EU's succes med at vedtage fælles tilgange til og redskaber vedrørende anerkendelse af kvalifikationer og kvalitetssikring har øget den højere uddannelses tiltrækningskraft i EU. Der findes en fælles interesse i at fremme disse udviklinger på verdensplan og i at reagere på den stigende interesse, som tredjelande udviser. Bolognapolitikforummet, der fremmer den politiske dialog mellem den højere uddannelse og andre dele af verden, bør hilses velkommen som et udvekslingsredskab for konkrete spørgsmål af fælles interesse, |
| --- | --- |

3.

det fremskridt, der er gjort med at indføre større kompatibilitet og sammenlignelighed inden for gradsstrukturen gennem den fælleseuropæiske Bolognaproces, såvel som EU's succes med at vedtage fælles tilgange til og redskaber vedrørende anerkendelse af kvalifikationer og kvalitetssikring har øget den højere uddannelses tiltrækningskraft i EU. Der findes en fælles interesse i at fremme disse udviklinger på verdensplan og i at reagere på den stigende interesse, som tredjelande udviser. Bolognapolitikforummet, der fremmer den politiske dialog mellem den højere uddannelse og andre dele af verden, bør hilses velkommen som et udvekslingsredskab for konkrete spørgsmål af fælles interesse,

| 4. | initiativer, som gør europæisk højere uddannelse lettere forståelig og mere gennemsigtig for internationale interessenter, kan også bidrage til at gøre Europa mere tiltrækkende som studiested. Den igangværende undersøgelse med henblik på at kortlægge mangfoldigheden af de højere uddannelsesinstitutioners opgaver og præstationer og vurdere mulighederne for et europæisk gennemsigtighedsinstrument bør fortsættes med henblik på at forbedre læsbarheden og øge synligheden af den europæiske højere uddannelses særlige styrker, |
| --- | --- |

4.

initiativer, som gør europæisk højere uddannelse lettere forståelig og mere gennemsigtig for internationale interessenter, kan også bidrage til at gøre Europa mere tiltrækkende som studiested. Den igangværende undersøgelse med henblik på at kortlægge mangfoldigheden af de højere uddannelsesinstitutioners opgaver og præstationer og vurdere mulighederne for et europæisk gennemsigtighedsinstrument bør fortsættes med henblik på at forbedre læsbarheden og øge synligheden af den europæiske højere uddannelses særlige styrker,

| 5. | et voksende antal tredjelande er interesserede i de fælles politikker og instrumenter, som EU udvikler til støtte for medlemsstaternes modernisering af deres forskellige uddannelsessystemer, hvor det europæiske meritoverførselssystem (ECTS), og den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) hører til dem, der har tiltrukket sig særlig opmærksomhed. Dette er grunden til, at den politiske dialog ud over at omfatte internationale akademiske samarbejdsprogrammer bør videreudvikles sammen med en række interesserede verdenspartnere med henblik på at udveksle erfaringer og god praksis, opbygge lokale kapaciteter og anvende positive tilbagemeldinger til at forbedre EU-politikkerne, |
| --- | --- |

5.

et voksende antal tredjelande er interesserede i de fælles politikker og instrumenter, som EU udvikler til støtte for medlemsstaternes modernisering af deres forskellige uddannelsessystemer, hvor det europæiske meritoverførselssystem (ECTS), og den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF) hører til dem, der har tiltrukket sig særlig opmærksomhed. Dette er grunden til, at den politiske dialog ud over at omfatte internationale akademiske samarbejdsprogrammer bør videreudvikles sammen med en række interesserede verdenspartnere med henblik på at udveksle erfaringer og god praksis, opbygge lokale kapaciteter og anvende positive tilbagemeldinger til at forbedre EU-politikkerne,

| 6. | internationalt akademisk samarbejde fortsat bør være en vigtig måde, hvorpå EU kan støtte sine partneres moderniseringsbestræbelser, for ved at tilbyde strukturerede partnerskaber mellem højere uddannelsesinstitutioner i EU og tredjelande kan EU bidrage til at opbygge lokale kapaciteter — både inden for og uden for højere uddannelsesinstitutioner — fastholde kvalificeret universitetspersonale og øge den internationale akademiske udveksling og mobilitet, |
| --- | --- |

6.

internationalt akademisk samarbejde fortsat bør være en vigtig måde, hvorpå EU kan støtte sine partneres moderniseringsbestræbelser, for ved at tilbyde strukturerede partnerskaber mellem højere uddannelsesinstitutioner i EU og tredjelande kan EU bidrage til at opbygge lokale kapaciteter — både inden for og uden for højere uddannelsesinstitutioner — fastholde kvalificeret universitetspersonale og øge den internationale akademiske udveksling og mobilitet,

HENSTILLER I OVERENSSTEMMELSE HERMED TIL MEDLEMSSTATERNE AT:

vedtage foranstaltninger i samordning med de højere uddannelsesinstitutioner, idet deres autonomi og nationale praksis anerkendes, med sigte på at:

| 1) | fremme en virkelig international kultur inden for disse institutioner, f.eks. ved:






  a) | at fremme samarbejde, networking og interaktion mellem højere uddannelsesinstitutioner, forskningsverdenen og erhvervslivet på internationalt plan som led i indsatsen for at skabe en fuldt fungerende videntrekant |
| --- | --- | --- |

1)

fremme en virkelig international kultur inden for disse institutioner, f.eks. ved:

a)

at fremme samarbejde, networking og interaktion mellem højere uddannelsesinstitutioner, forskningsverdenen og erhvervslivet på internationalt plan som led i indsatsen for at skabe en fuldt fungerende videntrekant

| b) | at fremme og støtte mobiliteten blandt internationale studerende, lærere, forskere og andre medarbejdere |
| --- | --- |

b)

at fremme og støtte mobiliteten blandt internationale studerende, lærere, forskere og andre medarbejdere

| c) | at give studerende, lærere, forskere og andre interessenter inden for højere uddannelse den uddannelse og de kompetencer, der er nødvendige for at arbejde i et åbent internationalt miljø |
| --- | --- |

c)

at give studerende, lærere, forskere og andre interessenter inden for højere uddannelse den uddannelse og de kompetencer, der er nødvendige for at arbejde i et åbent internationalt miljø

| d) | at ansætte personale med international erfaring, som kan tilskynde til en mere international tankegang blandt de nationale studerende og lærere |
| --- | --- |

d)

at ansætte personale med international erfaring, som kan tilskynde til en mere international tankegang blandt de nationale studerende og lærere

| e) | at sikre, at der tilbydes læseplaner af høj kvalitet og anvendes undervisningsmetoder, der tager hensyn til den internationale dimension |
| --- | --- |

e)

at sikre, at der tilbydes læseplaner af høj kvalitet og anvendes undervisningsmetoder, der tager hensyn til den internationale dimension

| f) | at skabe et institutionelt miljø, der tilskynder til, at de studerende, lærerpersonalet og forskerne deltager i internationale programmer, fællesgrader, dobbeltgrader og multiple grader samt forskningsprojekter |
| --- | --- |

f)

at skabe et institutionelt miljø, der tilskynder til, at de studerende, lærerpersonalet og forskerne deltager i internationale programmer, fællesgrader, dobbeltgrader og multiple grader samt forskningsprojekter

| g) | at tilskynde de højere uddannelsesinstitutioner til at udvikle internationaliseringsstrategier og/eller til at indarbejde denne dimension i deres udviklingsplaner. |
| --- | --- |

g)

at tilskynde de højere uddannelsesinstitutioner til at udvikle internationaliseringsstrategier og/eller til at indarbejde denne dimension i deres udviklingsplaner.

| 2) | øge de højere uddannelsesinstitutioners internationale tiltrækningskraft, f.eks. ved:






  a) | at fremme akademisk topkvalitet på de europæiske universitetsområder og forbedre deres internationale synlighed som interessante steder at studere og drive forskning |
| --- | --- | --- |

2)

øge de højere uddannelsesinstitutioners internationale tiltrækningskraft, f.eks. ved:

a)

at fremme akademisk topkvalitet på de europæiske universitetsområder og forbedre deres internationale synlighed som interessante steder at studere og drive forskning

| b) | at forbedre kvaliteten af tjenester til støtte for internationale studerende, lærere og forskere og andre medarbejdere ved modtagelsen, under opholdet og ved tilbagerejsen |
| --- | --- |

b)

at forbedre kvaliteten af tjenester til støtte for internationale studerende, lærere og forskere og andre medarbejdere ved modtagelsen, under opholdet og ved tilbagerejsen

| c) | at deltage i internationale samarbejdsnet, projekter og fælles uddannelses- og forskningsprogrammer |
| --- | --- |

c)

at deltage i internationale samarbejdsnet, projekter og fælles uddannelses- og forskningsprogrammer

| d) | at fremme udvikling af fællesgrader, dobbeltgrader og multiple grader af høj kvalitet samt fælles overvågning af afhandlinger |
| --- | --- |

d)

at fremme udvikling af fællesgrader, dobbeltgrader og multiple grader af høj kvalitet samt fælles overvågning af afhandlinger

| e) | at lette anerkendelsen af kvalifikationer og studieperioder i udlandet under passende hensyn til kvalitetssikringsmekanismerne, |
| --- | --- |

e)

at lette anerkendelsen af kvalifikationer og studieperioder i udlandet under passende hensyn til kvalitetssikringsmekanismerne,

| 3) | fremme de højere uddannelsesinstitutioners globale dimension og bevidsthed om deres sociale ansvar, f.eks. ved:






  a) | at fremme nye og innovative former for tværnationalt samarbejde inden for højere uddannelse |
| --- | --- | --- |

3)

fremme de højere uddannelsesinstitutioners globale dimension og bevidsthed om deres sociale ansvar, f.eks. ved:

a)

at fremme nye og innovative former for tværnationalt samarbejde inden for højere uddannelse

| b) | at fremme og forbedre ligestillingen i forbindelse med adgang til højere uddannelse og internationale mobilitetsordninger gennem tilrådighedsstillelse af passende incitamenter og støtte |
| --- | --- |

b)

at fremme og forbedre ligestillingen i forbindelse med adgang til højere uddannelse og internationale mobilitetsordninger gennem tilrådighedsstillelse af passende incitamenter og støtte

| c) | at sørge for, at viden vender tilbage til samfundet både på lokalt, nationalt og globalt plan, og dermed bidrage til at imødekomme samfundets behov og de betydelige sociale udfordringer, |
| --- | --- |

c)

at sørge for, at viden vender tilbage til samfundet både på lokalt, nationalt og globalt plan, og dermed bidrage til at imødekomme samfundets behov og de betydelige sociale udfordringer,

HENSTILLER I OVERENSSTEMMELSE HERMED TIL KOMMISSIONEN AT:

| 1. | udvikle en international strategi for højere uddannelse på EU-plan i samarbejde med medlemsstaterne og med fuld respekt for de højere uddannelsesinstitutioners autonomi, der tager sigte på at forbedre sammenhængen og komplementariteten mellem eksisterende internationale samarbejdsinitiativer både på EU-plan og nationalt, og som fortsat vil fremme den europæiske højere uddannelses, forsknings og innovations tiltrækningskraft for så vidt angår EU's eksterne aktiviteter, samt EU's samarbejdsprogrammer og -politikker på dette område, |
| --- | --- |

1.

udvikle en international strategi for højere uddannelse på EU-plan i samarbejde med medlemsstaterne og med fuld respekt for de højere uddannelsesinstitutioners autonomi, der tager sigte på at forbedre sammenhængen og komplementariteten mellem eksisterende internationale samarbejdsinitiativer både på EU-plan og nationalt, og som fortsat vil fremme den europæiske højere uddannelses, forsknings og innovations tiltrækningskraft for så vidt angår EU's eksterne aktiviteter, samt EU's samarbejdsprogrammer og -politikker på dette område,

| 2. | sikre, at lærings- og forskningsmobilitet mellem EU og resten af verden udgør en del af denne strategi, |
| --- | --- |

2.

sikre, at lærings- og forskningsmobilitet mellem EU og resten af verden udgør en del af denne strategi,

| 3. | fortsætte med at støtte internationale partnerskaber inden for højere uddannelse, internationalt akademisk samarbejde og kapacitetsopbyggende aktioner samt lette politisk dialog inden for højere uddannelse med interesserede tredjelande, |
| --- | --- |

3.

fortsætte med at støtte internationale partnerskaber inden for højere uddannelse, internationalt akademisk samarbejde og kapacitetsopbyggende aktioner samt lette politisk dialog inden for højere uddannelse med interesserede tredjelande,

| 4. | fremme udveksling af erfaring og god praksis på dette område. |
| --- | --- |

4.

fremme udveksling af erfaring og god praksis på dette område.

---

(1)  I denne tekst forstås ved udtrykket »internationalisering« udvikling af internationale samarbejdsaktiviteter mellem højere uddannelsesinstitutioner i henholdsvis EU og tredjelande.

(2)  16096/1/07 REV 1.

(3)  EUT L 340 af 19.12.2008, s. 83.

(4)  Den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EUT C 111 af 6.5.2008, s. 1).

(5)  F.eks. det europæiske kvalitetssikringsregister for videregående uddannelser og de europæiske standarder og retningslinjer for kvalitetssikring i europæisk videregående uddannelse, der blev oprettet inden for rammerne af Bolognaprocessen.

---

| 26.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 135/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 135/15

---

Rådets konklusioner af 10. maj 2010 om kulturens bidrag til den regionale og lokale udvikling

2010/C 135/05

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM MINDER OM

den relevante politiske baggrund, jf. bilaget til disse konklusioner

de udfordringer, både økonomiske og sociale, som Den Europæiske Union står over for, og behovet for en europæisk strategi til at tage disse udfordringer op

kulturens iboende værdi samt dens betydning som en drivkraft for en konkurrenceorienteret, innovativ og inklusiv markedsøkonomi og som et redskab for social samhørighed

den særlige kulturelle rigdom og diversitet, som regionerne og landsbyerne i Europa repræsenterer, fordi de er tæt ved borgernes og de lokale interessenters behov, og deres rolle som platforme for økonomisk, social og territorial samhørighed

det bidrag, som kulturen og de kulturelle og kreative industrier kan yde til den regionale og lokale udvikling ved at gøre de europæiske regioner mere attraktive og udvikle bæredygtig turisme, skabe nye beskæftigelsesmuligheder og innovative produkter og tjenester og hjælpe med at udvikle nye kvalifikationer og kompetencer,

ER ENIGT OM, AT

| — | der er en klar forbindelse mellem de bidrag, som kultur, kreativitet og innovation kan yde til socialt og økonomisk fremskridt. Det er derfor af afgørende betydning at konsolidere bidraget fra kulturen, især de kulturelle og kreative industrier, til Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, |
| --- | --- |

—

der er en klar forbindelse mellem de bidrag, som kultur, kreativitet og innovation kan yde til socialt og økonomisk fremskridt. Det er derfor af afgørende betydning at konsolidere bidraget fra kulturen, især de kulturelle og kreative industrier, til Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst,

FINDER, AT DET FOR AT STYRKE KULTURENS BIDRAG TIL DEN REGIONALE OG LOKALE UDVIKLING ER NØDVENDIGT AT

| — | integrere kulturen som et strategisk og tværgående element i de europæiske og nationale politikker for den sociale og økonomiske udvikling af de europæiske regioner og byer |
| --- | --- |

—

integrere kulturen som et strategisk og tværgående element i de europæiske og nationale politikker for den sociale og økonomiske udvikling af de europæiske regioner og byer

| — | tilskynde til strategiske investeringer i kulturen og de kulturelle og kreative industrier, især SMV'er, på lokalt og regionalt plan, for at fremme kreative og dynamiske samfund |
| --- | --- |

—

tilskynde til strategiske investeringer i kulturen og de kulturelle og kreative industrier, især SMV'er, på lokalt og regionalt plan, for at fremme kreative og dynamiske samfund

| — | fremme kulturens bidrag til en bæredygtig turisme som en nøglefaktor for lokal og regional tiltrækningskraft og økonomisk udvikling og som en drivkraft for understregningen af kulturarvens betydning i Europa |
| --- | --- |

—

fremme kulturens bidrag til en bæredygtig turisme som en nøglefaktor for lokal og regional tiltrækningskraft og økonomisk udvikling og som en drivkraft for understregningen af kulturarvens betydning i Europa

| — | højne bevidstheden blandt beslutningstagere om lokale og regionale politikker, der udvikler nye kompetencer gennem kultur og kreativitet tilpasset det nuværende hurtigt skiftende miljø, med henblik på at udvikle nye kvalifikationer, forbedre den menneskelige kapital og fremme social samhørighed |
| --- | --- |

—

højne bevidstheden blandt beslutningstagere om lokale og regionale politikker, der udvikler nye kompetencer gennem kultur og kreativitet tilpasset det nuværende hurtigt skiftende miljø, med henblik på at udvikle nye kvalifikationer, forbedre den menneskelige kapital og fremme social samhørighed

| — | styrke grænseoverskridende, tværnationale og interregionale kulturelle initiativer som et middel til at forbinde Europas forskellige folk og regioner og styrke økonomisk, social og territorial samhørighed, |
| --- | --- |

—

styrke grænseoverskridende, tværnationale og interregionale kulturelle initiativer som et middel til at forbinde Europas forskellige folk og regioner og styrke økonomisk, social og territorial samhørighed,

IDENTIFICERER FØLGENDE PRIORITEREDE OMRÅDER UNDER BEHØRIG IAGTTAGELSE AF SUBSIDIARITETSPRINCIPPET:

1.   Inddrage kulturen i lokale og regionale udviklingspolitikker

Medlemsstaterne og Kommissionen opfordres til at:

| a) | styrke kulturens rolle i integrerede lokale og regionale udviklingspolitikker — herunder infrastruktur, byfornyelse, diversificering i landdistrikterne, tjenester, iværksætterkultur, turisme, forskning og innovation, forbedring af den menneskelige kapital, social inklusion og interregionalt samarbejde |
| --- | --- |

a)

styrke kulturens rolle i integrerede lokale og regionale udviklingspolitikker — herunder infrastruktur, byfornyelse, diversificering i landdistrikterne, tjenester, iværksætterkultur, turisme, forskning og innovation, forbedring af den menneskelige kapital, social inklusion og interregionalt samarbejde

| b) | forstærke de vertikale og horisontale synergier mellem den kulturelle sektor og øvrige sektorer samt partnerskaber mellem offentlige og private interessenter |
| --- | --- |

b)

forstærke de vertikale og horisontale synergier mellem den kulturelle sektor og øvrige sektorer samt partnerskaber mellem offentlige og private interessenter

| c) | støtte en evidensbaseret tilgang til kulturelle investeringer på lokalt og regionalt plan med anvendelse af instrumenter til evaluering og konsekvensvurdering |
| --- | --- |

c)

støtte en evidensbaseret tilgang til kulturelle investeringer på lokalt og regionalt plan med anvendelse af instrumenter til evaluering og konsekvensvurdering

| d) | fremme mere omfattende samarbejde og udveksling af god praksis mellem medlemsstater, europæiske regioner, byer og interessenter |
| --- | --- |

d)

fremme mere omfattende samarbejde og udveksling af god praksis mellem medlemsstater, europæiske regioner, byer og interessenter

| e) | fremme oplysning og større bevidsthed om kulturens bidrag til den lokale og regionale udvikling |
| --- | --- |

e)

fremme oplysning og større bevidsthed om kulturens bidrag til den lokale og regionale udvikling

| f) | fremme en større forståelse af de reguleringsmæssige rammer og af gennemførelsesprocedurerne i forbindelse med samhørighedspolitikinstrumenterne, hvor især de kulturelle interessenter i både den offentlige og den private sektor, herunder civilsamfundet, er involveret, og som kan medvirke til oplysning om den kulturelle dimension for dem, der har ansvaret for lokale og regionale udviklingspolitikker. |
| --- | --- |

f)

fremme en større forståelse af de reguleringsmæssige rammer og af gennemførelsesprocedurerne i forbindelse med samhørighedspolitikinstrumenterne, hvor især de kulturelle interessenter i både den offentlige og den private sektor, herunder civilsamfundet, er involveret, og som kan medvirke til oplysning om den kulturelle dimension for dem, der har ansvaret for lokale og regionale udviklingspolitikker.

Medlemsstaterne opfordres til at:

| a) | inkludere kulturelle interessenter i en integreret bottom-up-tilgang til programmer for lokal og regional udvikling, også — når det er relevant — i forbindelse med den europæiske samhørighedspolitik |
| --- | --- |

a)

inkludere kulturelle interessenter i en integreret bottom-up-tilgang til programmer for lokal og regional udvikling, også — når det er relevant — i forbindelse med den europæiske samhørighedspolitik

| b) | tilknytte de lokale og regionale myndigheder i gennemførelsen af den europæiske kulturdagsorden, så kulturpolitikken lever op til de europæiske regioners og byers forventninger og behov |
| --- | --- |

b)

tilknytte de lokale og regionale myndigheder i gennemførelsen af den europæiske kulturdagsorden, så kulturpolitikken lever op til de europæiske regioners og byers forventninger og behov

| c) | tilskynde til integrerede lokale udviklingsstrategier, der tager sigte på at kompensere for geografiske forskelle mellem borgerne med hensyn til adgang til kultur. |
| --- | --- |

c)

tilskynde til integrerede lokale udviklingsstrategier, der tager sigte på at kompensere for geografiske forskelle mellem borgerne med hensyn til adgang til kultur.

Kommissionen opfordres til at:

| a) | indsamle og formidle bedste praksis på europæisk plan og udvikle instrumenter til udveksling af oplysninger på europæisk plan. |
| --- | --- |

a)

indsamle og formidle bedste praksis på europæisk plan og udvikle instrumenter til udveksling af oplysninger på europæisk plan.

2.   Stimulere et gunstigt miljø på lokalt og regionalt plan for en bedre udvikling af kulturelle og kreative industrier, især SMV'er

Medlemsstaterne og Kommissionen opfordres til at:

| a) | udnytte samhørighedspolitikkens instrumenter og andre relevante finansieringsprogrammer bedre for at optimere støtten til de kulturelle og kreative industrier, bl.a. ved at gøre det lettere at få adgang til oplysninger om finansieringsmuligheder og ved at yde konsulentservice |
| --- | --- |

a)

udnytte samhørighedspolitikkens instrumenter og andre relevante finansieringsprogrammer bedre for at optimere støtten til de kulturelle og kreative industrier, bl.a. ved at gøre det lettere at få adgang til oplysninger om finansieringsmuligheder og ved at yde konsulentservice

| b) | fremme skabelsen af kulturelle og kreative industriinkubatorer på lokalt og regionalt plan og dermed styrke iværksætterkulturen |
| --- | --- |

b)

fremme skabelsen af kulturelle og kreative industriinkubatorer på lokalt og regionalt plan og dermed styrke iværksætterkulturen

| c) | undersøge mulighederne for at fremme nye virksomhedsmodeller og konsolidere kreative klynger og virksomhedsforskningscentre ved at udnytte de muligheder, der ligger i at anvende ikt |
| --- | --- |

c)

undersøge mulighederne for at fremme nye virksomhedsmodeller og konsolidere kreative klynger og virksomhedsforskningscentre ved at udnytte de muligheder, der ligger i at anvende ikt

| d) | støtte og styrke kulturelle og kreative SMV'ers adgang til digitale og fysiske distributionskanaler ved hjælp af en politik, der tilskynder til den størst mulige udbredelse og cirkulation af værker, og sikre et rimeligt vederlag til de involverede aktører i skabelseskæden. |
| --- | --- |

d)

støtte og styrke kulturelle og kreative SMV'ers adgang til digitale og fysiske distributionskanaler ved hjælp af en politik, der tilskynder til den størst mulige udbredelse og cirkulation af værker, og sikre et rimeligt vederlag til de involverede aktører i skabelseskæden.

Medlemsstaterne opfordres til at:

| a) | tilskynde til gunstige reguleringsmæssige rammer for kulturelle og kreative SMV'er og udforske innovative måder, der giver mulighed for adgang til finansiering, både offentlig og privat |
| --- | --- |

a)

tilskynde til gunstige reguleringsmæssige rammer for kulturelle og kreative SMV'er og udforske innovative måder, der giver mulighed for adgang til finansiering, både offentlig og privat

| b) | fremme bedre kommunikation mellem de kulturelle og kreative industrier og de finansielle tjenester ved at tilskynde til uddannelse i virksomhedsledelse, forskning og innovation, finansiering og oplysning for virksomheder, arbejdsgivere og folk, der arbejder i kultursektoren. |
| --- | --- |

b)

fremme bedre kommunikation mellem de kulturelle og kreative industrier og de finansielle tjenester ved at tilskynde til uddannelse i virksomhedsledelse, forskning og innovation, finansiering og oplysning for virksomheder, arbejdsgivere og folk, der arbejder i kultursektoren.

Kommissionen opfordres til at:

| a) | lægge større vægt på de kulturelle og kreative industrier i forbindelse med centrale politikinitiativer, relevante strategier og EU-programmer. |
| --- | --- |

a)

lægge større vægt på de kulturelle og kreative industrier i forbindelse med centrale politikinitiativer, relevante strategier og EU-programmer.

3.   Styrke kulturens bidrag til bæredygtig turisme

Medlemsstaterne og Kommissionen opfordres til at:

| a) | stimulere udvikling af kulturturisme som et centralt element i bæredygtig turisme og lægge behørig vægt på beskyttelsen af miljøet, kulturarven, landskabet og livskvaliteten. |
| --- | --- |

a)

stimulere udvikling af kulturturisme som et centralt element i bæredygtig turisme og lægge behørig vægt på beskyttelsen af miljøet, kulturarven, landskabet og livskvaliteten.

Medlemsstaterne opfordres til at:

| a) | fremme revitalisering af de ressourcer, der er kendetegnende for en region, med særlig opmærksomhed på (materiel og immateriel) kulturarv, kulturelle udtryksformer og beslægtede aktiviteter |
| --- | --- |

a)

fremme revitalisering af de ressourcer, der er kendetegnende for en region, med særlig opmærksomhed på (materiel og immateriel) kulturarv, kulturelle udtryksformer og beslægtede aktiviteter

| b) | fremme kulturelle aktiviteter, som tager hensyn til og respekterer regionens specifikke forhold og fremmer dens image, og samtidig muliggør den lokale befolknings inddragelse og deltagelse |
| --- | --- |

b)

fremme kulturelle aktiviteter, som tager hensyn til og respekterer regionens specifikke forhold og fremmer dens image, og samtidig muliggør den lokale befolknings inddragelse og deltagelse

| c) | inden for rammerne af miljøuddannelse at skabe større bevidsthed om nødvendigheden af at beskytte kulturarv og naturarv med henblik på at tilskynde til ansvarlige holdninger hos turister og leverandører af tjenester inden for turisme. |
| --- | --- |

c)

inden for rammerne af miljøuddannelse at skabe større bevidsthed om nødvendigheden af at beskytte kulturarv og naturarv med henblik på at tilskynde til ansvarlige holdninger hos turister og leverandører af tjenester inden for turisme.

4.   Fremme kreativitet inden for uddannelse med henblik på at udvikle nye færdigheder, forbedre den menneskelige kapital og fremme social samhørighed

Medlemsstaterne og Kommissionen opfordres til at:

| a) | fremme kreativitet og innovation i uddannelsessektoren og erhvervslivet ved hjælp af netværk mellem uddannelsesinstitutioner, forskningscentre, kulturelle aktører og virksomheder |
| --- | --- |

a)

fremme kreativitet og innovation i uddannelsessektoren og erhvervslivet ved hjælp af netværk mellem uddannelsesinstitutioner, forskningscentre, kulturelle aktører og virksomheder

| b) | intensivere båndene mellem kultursektoren, uddannelsessektoren og erhvervslivet på lokalt og regionalt plan for at lette integrationen af unge og mennesker med færre muligheder på arbejdsmarkedet og udstyre dem med de evner til at kommunikere og iværksætte, der er påkrævet i et socioøkonomisk miljø under stadig forandring. |
| --- | --- |

b)

intensivere båndene mellem kultursektoren, uddannelsessektoren og erhvervslivet på lokalt og regionalt plan for at lette integrationen af unge og mennesker med færre muligheder på arbejdsmarkedet og udstyre dem med de evner til at kommunikere og iværksætte, der er påkrævet i et socioøkonomisk miljø under stadig forandring.

Medlemsstaterne opfordres til:

| a) | sammen med de relevante lokale og regionale myndigheder at vurdere, hvilke færdigheder en region vil kunne få behov for, og finde frem til, hvordan kulturen kan yde et bidrag til de politikker, der tager sigte på at forbedre den lokale menneskelige kapital |
| --- | --- |

a)

sammen med de relevante lokale og regionale myndigheder at vurdere, hvilke færdigheder en region vil kunne få behov for, og finde frem til, hvordan kulturen kan yde et bidrag til de politikker, der tager sigte på at forbedre den lokale menneskelige kapital

| b) | at fremme uddannelse inden for kulturelle fag og humaniora som et vigtigt element i livslang læring. |
| --- | --- |

b)

at fremme uddannelse inden for kulturelle fag og humaniora som et vigtigt element i livslang læring.

Kommissionen opfordres til at:

| a) | udarbejde en oversigt over de kvalifikationer og behov, den kulturelle og den kreative sektor har behov for i forbindelse med de nye udfordringer som følge af det digitale skift, de demografiske forandringer og de økonomiske omstændigheder, som hele tiden ændrer sig |
| --- | --- |

a)

udarbejde en oversigt over de kvalifikationer og behov, den kulturelle og den kreative sektor har behov for i forbindelse med de nye udfordringer som følge af det digitale skift, de demografiske forandringer og de økonomiske omstændigheder, som hele tiden ændrer sig

| b) | mobilisere eksisterende instrumenter for at støtte læringsmobilitet for professionelle udøvere inden for den kulturelle og den kreative sektor, herunder for unge iværksættere, og tilskynde til nye former for læring som f.eks. grænseoverskridende peer-to-peer-læringsinitiativer. |
| --- | --- |

b)

mobilisere eksisterende instrumenter for at støtte læringsmobilitet for professionelle udøvere inden for den kulturelle og den kreative sektor, herunder for unge iværksættere, og tilskynde til nye former for læring som f.eks. grænseoverskridende peer-to-peer-læringsinitiativer.

5.   Styrke grænseoverskridende, tværnationalt og interregionalt kulturelt samarbejde

Medlemsstaterne og Kommissionen opfordres til at:

| a) | lette kulturelt samarbejde og kulturelle aktørers mobilitet mellem forskellige regioner i Europa |
| --- | --- |

a)

lette kulturelt samarbejde og kulturelle aktørers mobilitet mellem forskellige regioner i Europa

| b) | støtte udviklingen af grænseoverskridende og interregionale kulturelle projekter og aktiviteter, som fremhæver et områdes særlige lokale kendetegn og søger at involvere borgerne. |
| --- | --- |

b)

støtte udviklingen af grænseoverskridende og interregionale kulturelle projekter og aktiviteter, som fremhæver et områdes særlige lokale kendetegn og søger at involvere borgerne.

Medlemsstaterne opfordres til at:

| a) | fremme anvendelsen af samhørighedspolitikkens instrumenter for at styrke det grænseoverskridende, tværnationale og interregionale samarbejde. |
| --- | --- |

a)

fremme anvendelsen af samhørighedspolitikkens instrumenter for at styrke det grænseoverskridende, tværnationale og interregionale samarbejde.

Kommissionen opfordres til at:

| a) | fortsætte med at støtte kulturelle initiativer inden for rammerne af samhørighedspolitikkens instrumenter, der kan fungere som en katalysator for god praksis, udveksling og innovationslaboratorier |
| --- | --- |

a)

fortsætte med at støtte kulturelle initiativer inden for rammerne af samhørighedspolitikkens instrumenter, der kan fungere som en katalysator for god praksis, udveksling og innovationslaboratorier

| b) | formidle relevante undersøgelser af og eksempler på god praksis bredt blandt interessenter. |
| --- | --- |

b)

formidle relevante undersøgelser af og eksempler på god praksis bredt blandt interessenter.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL

at tage disse prioriteter i betragtning, når de udformer og gennemfører nuværende og fremtidige lokale og regionale udviklingspolitikker, og når de gennemfører den europæiske samhørighedspolitik i overensstemmelse med deres respektive beføjelser.

---

BILAG

I forbindelse med vedtagelsen af disse konklusioner minder Rådet navnlig om følgende:

| — | UNESCO-konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed (20. oktober 2005) |
| --- | --- |

—

UNESCO-konventionen om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed (20. oktober 2005)

| — | Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999 |
| --- | --- |

—

Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond og ophævelse af forordning (EF) nr. 1260/1999

| — | Rådets konklusioner om bidrag fra den kulturelle og den kreative sektor til at virkeliggøre Lissabonmålene (24. maj 2007) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om bidrag fra den kulturelle og den kreative sektor til at virkeliggøre Lissabonmålene (24. maj 2007)

| — | Kommissionens meddelelse: Agenda for en bæredygtig og konkurrencedygtig europæisk turisme (19. oktober 2007) |
| --- | --- |

—

Kommissionens meddelelse: Agenda for en bæredygtig og konkurrencedygtig europæisk turisme (19. oktober 2007)

| — | Rådets resolution om en europæisk kulturdagsorden (16. november 2007) |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om en europæisk kulturdagsorden (16. november 2007)

| — | Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 13.-14. marts 2008, hvori det erkendte, at det er en nøglefaktor for fremtidig vækst, at de europæiske borgeres innovations- og kreativitetspotentiale udvikles fuldt ud på grundlag af europæisk kultur og videnskabelig topkvalitet (7652/08) |
| --- | --- |

—

Formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 13.-14. marts 2008, hvori det erkendte, at det er en nøglefaktor for fremtidig vækst, at de europæiske borgeres innovations- og kreativitetspotentiale udvikles fuldt ud på grundlag af europæisk kultur og videnskabelig topkvalitet (7652/08)

| — | Rådets konklusioner om interkulturelle kompetencer (22. maj 2008) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om interkulturelle kompetencer (22. maj 2008)

| — | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om arbejdsplanen på kulturområdet 2008-2010 |
| --- | --- |

—

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om arbejdsplanen på kulturområdet 2008-2010

| — | Rådets konklusioner om kulturen som katalysator for kreativitet og innovation (12. maj 2009) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om kulturen som katalysator for kreativitet og innovation (12. maj 2009)

| — | Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (3. marts 2010) |
| --- | --- |

—

Europa 2020 — En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (3. marts 2010)

| — | Grønbog om frigørelse af kulturindustriens og de kreative industriers potentiale (27. april 2010) |
| --- | --- |

—

Grønbog om frigørelse af kulturindustriens og de kreative industriers potentiale (27. april 2010)

Undersøgelser:

| — | Anvendelse af EF-traktatens artikel 151, stk. 4: Anvendelse af strukturfondene på det kulturelle område i 1994-1999 (6929/04) |
| --- | --- |

—

Anvendelse af EF-traktatens artikel 151, stk. 4: Anvendelse af strukturfondene på det kulturelle område i 1994-1999 (6929/04)

| — | Kulturøkonomien i Europa. Udgivet af: KEA European Affairs (13. november 2006) |
| --- | --- |

—

Kulturøkonomien i Europa. Udgivet af: KEA European Affairs (13. november 2006)

| — | Kulturens indvirkning på kreativitet. Udgivet af: KEA European Affairs (juni 2009) |
| --- | --- |

—

Kulturens indvirkning på kreativitet. Udgivet af: KEA European Affairs (juni 2009)

| — | Kulturens bidrag til den lokale og regionale økonomiske udvikling som led i den europæiske regionalpolitik (april 2010). |
| --- | --- |

—

Kulturens bidrag til den lokale og regionale økonomiske udvikling som led i den europæiske regionalpolitik (april 2010).

---

Europa-Kommissionen

| 26.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 135/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 135/19

---

Euroens vekselkurs (1)

24. maj 2010

2010/C 135/06

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2360 |
| JPY | japanske yen | 111,63 |
| DKK | danske kroner | 7,4421 |
| GBP | pund sterling | 0,86080 |
| SEK | svenske kroner | 9,7960 |
| CHF | schweiziske franc | 1,4339 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,0848 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,664 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 278,34 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7074 |
| PLN | polske zloty | 4,1150 |
| RON | rumænske leu | 4,1820 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,9488 |
| AUD | australske dollar | 1,4928 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3095 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,6421 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8429 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,7408 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 500,79 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,7392 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,4400 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2715 |
| IDR | indonesiske rupiah | 11 446,75 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,1029 |
| PHP | filippinske pesos | 57,547 |
| RUB | russiske rubler | 38,4500 |
| THB | thailandske bath | 40,112 |
| BRL | brasilianske real | 2,3026 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,0745 |
| INR | indiske rupee | 58,0730 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2360

JPY

japanske yen

111,63

DKK

danske kroner

7,4421

GBP

pund sterling

0,86080

SEK

svenske kroner

9,7960

CHF

schweiziske franc

1,4339

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,0848

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,664

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

278,34

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7074

PLN

polske zloty

4,1150

RON

rumænske leu

4,1820

TRY

tyrkiske lira

1,9488

AUD

australske dollar

1,4928

CAD

canadiske dollar

1,3095

HKD

hongkongske dollar

9,6421

NZD

newzealandske dollar

1,8429

SGD

singaporeanske dollar

1,7408

KRW

sydkoreanske won

1 500,79

ZAR

sydafrikanske rand

9,7392

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,4400

HRK

kroatiske kuna

7,2715

IDR

indonesiske rupiah

11 446,75

MYR

malaysiske ringgit

4,1029

PHP

filippinske pesos

57,547

RUB

russiske rubler

38,4500

THB

thailandske bath

40,112

BRL

brasilianske real

2,3026

MXN

mexicanske pesos

16,0745

INR

indiske rupee

58,0730

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 26.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 135/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 135/20

---

Euroens vekselkurs (1)

25. maj 2010

2010/C 135/07

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2223 |
| JPY | japanske yen | 109,53 |
| DKK | danske kroner | 7,4404 |
| GBP | pund sterling | 0,85205 |
| SEK | svenske kroner | 9,8275 |
| CHF | schweiziske franc | 1,4244 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,1270 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,647 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 280,38 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7074 |
| PLN | polske zloty | 4,1642 |
| RON | rumænske leu | 4,1839 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,9464 |
| AUD | australske dollar | 1,5047 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3204 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,5370 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8474 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,7345 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 529,06 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,7373 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,3495 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2733 |
| IDR | indonesiske rupiah | 11 428,04 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,1124 |
| PHP | filippinske pesos | 57,591 |
| RUB | russiske rubler | 38,5050 |
| THB | thailandske bath | 39,750 |
| BRL | brasilianske real | 2,3236 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,2297 |
| INR | indiske rupee | 58,3200 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2223

JPY

japanske yen

109,53

DKK

danske kroner

7,4404

GBP

pund sterling

0,85205

SEK

svenske kroner

9,8275

CHF

schweiziske franc

1,4244

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,1270

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,647

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

280,38

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7074

PLN

polske zloty

4,1642

RON

rumænske leu

4,1839

TRY

tyrkiske lira

1,9464

AUD

australske dollar

1,5047

CAD

canadiske dollar

1,3204

HKD

hongkongske dollar

9,5370

NZD

newzealandske dollar

1,8474

SGD

singaporeanske dollar

1,7345

KRW

sydkoreanske won

1 529,06

ZAR

sydafrikanske rand

9,7373

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,3495

HRK

kroatiske kuna

7,2733

IDR

indonesiske rupiah

11 428,04

MYR

malaysiske ringgit

4,1124

PHP

filippinske pesos

57,591

RUB

russiske rubler

38,5050

THB

thailandske bath

39,750

BRL

brasilianske real

2,3236

MXN

mexicanske pesos

16,2297

INR

indiske rupee

58,3200

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

| 26.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 135/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 135/21

---

Forslagsindkaldelse — MOVE/SUB/01-2010 om færdselssikkerhed og om det indre marked for transport ad indre vandveje

2010/C 135/08

Europa-Kommissionen påtænker at yde støtte til fremme af de transportpolitiske mål for samlet 2 250 000 EUR (vejledende beløb). De vigtigste politiske mål er fastlagt i Europa-Kommissionens arbejdsprogram for 2010.

Hovedemnerne er færdselssikkerhed og det indre marked for transport ad indre vandveje.

Oplysninger om denne forslagsindkaldelse kan findes på Generaldirektoratet for Mobilitet og Transports websted på følgende adresse:

http://ec.europa.eu/transport/grants/index_en.htm

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

| 26.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 135/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 135/22

---

Meddelelse om udløb af visse antidumpingforanstaltninger

2010/C 135/09

Kommissionen skal meddele, at nedennævnte antidumpingforanstaltning udløber om kort tid.

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 (1) om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab.

| Vare | Oprindelses- eller eksportland(e) | Foranstaltninger | Reference | Udløbsdato |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Magnesiumoxid | Folkerepublikken Kina | Antidumpingtold | Rådets forordning (EF) nr. 778/2005 (EUT L 131 af 25.5.2005, s. 1) | 26.5.2010 |

Vare

Oprindelses- eller eksportland(e)

Foranstaltninger

Reference

Udløbsdato

Magnesiumoxid

Folkerepublikken Kina

Antidumpingtold

Rådets forordning (EF) nr. 778/2005 (EUT L 131 af 25.5.2005, s. 1)

26.5.2010

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 26.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 135/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 135/23

---

Meddelelse til Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani og Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi, som ved Kommissionens forordning (EU) nr. 450/2010 er tilføjet den liste, der er omhandlet i artikel 2, 3 og 7 i Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaida-organisationen og Taliban

2010/C 135/10

| 1. | Fælles holdning 2002/402/FUSP (1) opfordrer Unionen til at indefryse midler og andre økonomiske ressourcer, der tilhører Usama bin Laden, medlemmer af Al-Qaida-organisationen og Taliban samt andre personer, grupper, virksomheder og enheder, der er knyttet til dem, og som er opført på den liste, der er opstillet i medfør af resolution UNSCR 1267(1999) og 1333(2000), og som ajourføres regelmæssigt af FN’s sanktionskomité nedsat i medfør af resolution UNSCR 1267(1999).
  Den liste, som FN’s sanktionskomité har opstillet, omfatter:






  — | Al-Qaida, Taliban og Usama bin Laden |
| --- | --- | --- |

1.

Fælles holdning 2002/402/FUSP (1) opfordrer Unionen til at indefryse midler og andre økonomiske ressourcer, der tilhører Usama bin Laden, medlemmer af Al-Qaida-organisationen og Taliban samt andre personer, grupper, virksomheder og enheder, der er knyttet til dem, og som er opført på den liste, der er opstillet i medfør af resolution UNSCR 1267(1999) og 1333(2000), og som ajourføres regelmæssigt af FN’s sanktionskomité nedsat i medfør af resolution UNSCR 1267(1999).

Den liste, som FN’s sanktionskomité har opstillet, omfatter:

—

Al-Qaida, Taliban og Usama bin Laden

| — | fysiske og juridiske personer, enheder, organer og grupper med tilknytning til Al-Qaida, Taliban og Usama bin Laden,
  og |
| --- | --- |

—

fysiske og juridiske personer, enheder, organer og grupper med tilknytning til Al-Qaida, Taliban og Usama bin Laden,

og

| — | juridiske personer, enheder og organer, som ejes eller kontrolleres af eller på anden måde støtter enhver af disse tilknyttede personer, enheder, organer og grupper. |
| --- | --- |

—

juridiske personer, enheder og organer, som ejes eller kontrolleres af eller på anden måde støtter enhver af disse tilknyttede personer, enheder, organer og grupper.

Handlinger eller aktiviteter, der viser, at en person, gruppe, virksomhed eller enhed »har tilknytning« til Al-Qaida, Usama bin Laden eller Taliban, omfatter:

| a) | deltagelse i finansiering, planlægning, fremme, forberedelse eller udførelse af handlinger eller aktiviteter udført af, sammen med, på vegne af eller til støtte for Al-Qaida, Taliban eller Usama bin Laden eller enhver celle, affilieret gruppe, fraktion eller afledt gruppe heraf eller i en af disses navn |
| --- | --- |

a)

deltagelse i finansiering, planlægning, fremme, forberedelse eller udførelse af handlinger eller aktiviteter udført af, sammen med, på vegne af eller til støtte for Al-Qaida, Taliban eller Usama bin Laden eller enhver celle, affilieret gruppe, fraktion eller afledt gruppe heraf eller i en af disses navn

| b) | levering, salg eller overførsel af våben og dertil hørende materiel til alle disse |
| --- | --- |

b)

levering, salg eller overførsel af våben og dertil hørende materiel til alle disse

| c) | rekruttering for alle disse
  eller |
| --- | --- |

c)

rekruttering for alle disse

eller

| d) | anden form for støtte til enhver af disses handlinger eller aktiviteter. |
| --- | --- |

d)

anden form for støtte til enhver af disses handlinger eller aktiviteter.

| 2. | FN's sanktionskomité har den 11. maj 2010 besluttet tillige at opføre Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani og Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi på den pågældende liste. De kan til enhver tid med den fornødne dokumentation rette en anmodning til FN’s sanktionskomité om, at beslutningen om at optage dem på ovennævnte FN-liste tages op til fornyet overvejelse. Anmodningen stiles til følgende adresse:





  United Nations — Focal point for delisting |
| --- | --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room S-3055 E |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Yderligere oplysninger kan fås på http://www.un.org/sc/committees/1267/delisting.shtml |

2.

FN's sanktionskomité har den 11. maj 2010 besluttet tillige at opføre Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani og Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi på den pågældende liste. De kan til enhver tid med den fornødne dokumentation rette en anmodning til FN’s sanktionskomité om, at beslutningen om at optage dem på ovennævnte FN-liste tages op til fornyet overvejelse. Anmodningen stiles til følgende adresse:

United Nations — Focal point for delisting

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room S-3055 E

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Yderligere oplysninger kan fås på http://www.un.org/sc/committees/1267/delisting.shtml

| 3. | På grundlag af den FN-beslutning, der er nævnt under punkt 2, vedtog Kommissionen forordning (EU) nr. 450/2010 (2) om ændring af bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaida-organisationen og Taliban (3). Ved ændringen, som foretages i henhold til artikel 7, stk. 1, litra a), og artikel 7a, stk. 1, i forordning (EF) nr. 881/2002, tilføjes Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani og Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi til listen i bilag I til den pågældende forordning (»Bilag I«).
  Følgende foranstaltninger under forordning (EF) nr. 881/2002 finder anvendelse på de personer og enheder, som indsættes i bilag I:






  1) | indefrysning af alle midler og økonomiske ressourcer, der tilhører eller ejes eller besiddes af de pågældende personer og enheder, og forbud (gældende for alle) mod direkte eller indirekte at stille midler og økonomiske ressourcer til rådighed for nogen som helst af de pågældende personer og enheder eller frigive sådanne til fordel for dem (artikel 2 og 2a) (4),
  og |
| --- | --- | --- |

3.

På grundlag af den FN-beslutning, der er nævnt under punkt 2, vedtog Kommissionen forordning (EU) nr. 450/2010 (2) om ændring af bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til Usama bin Laden, Al-Qaida-organisationen og Taliban (3). Ved ændringen, som foretages i henhold til artikel 7, stk. 1, litra a), og artikel 7a, stk. 1, i forordning (EF) nr. 881/2002, tilføjes Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani og Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi til listen i bilag I til den pågældende forordning (»Bilag I«).

Følgende foranstaltninger under forordning (EF) nr. 881/2002 finder anvendelse på de personer og enheder, som indsættes i bilag I:

1)

indefrysning af alle midler og økonomiske ressourcer, der tilhører eller ejes eller besiddes af de pågældende personer og enheder, og forbud (gældende for alle) mod direkte eller indirekte at stille midler og økonomiske ressourcer til rådighed for nogen som helst af de pågældende personer og enheder eller frigive sådanne til fordel for dem (artikel 2 og 2a) (4),

og

| 2) | forbud mod direkte eller indirekte at yde, sælge, levere eller overføre teknisk rådgivning, teknisk bistand eller oplæring i militær virksomhed gældende for alle de pågældende personer og enheder (artikel 3). |
| --- | --- |

2)

forbud mod direkte eller indirekte at yde, sælge, levere eller overføre teknisk rådgivning, teknisk bistand eller oplæring i militær virksomhed gældende for alle de pågældende personer og enheder (artikel 3).

| 4. | Hvis de pågældende parter, der er blevet optaget på listen, fremsætter bemærkninger hertil, skal der foretages en revurdering, jf. artikel 7a i forordning (EF) nr. 881/2002 (5). De personer og enheder, der indsættes i bilag I ved forordning (EF) nr. 450/2010, kan anmode Kommissionen om at få oplyst begrundelsen for deres opførelse på listen. En sådan anmodning stiles til:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| ”Restriktive foranstaltninger” |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Hvis de pågældende parter, der er blevet optaget på listen, fremsætter bemærkninger hertil, skal der foretages en revurdering, jf. artikel 7a i forordning (EF) nr. 881/2002 (5). De personer og enheder, der indsættes i bilag I ved forordning (EF) nr. 450/2010, kan anmode Kommissionen om at få oplyst begrundelsen for deres opførelse på listen. En sådan anmodning stiles til:

Europa-Kommissionen

”Restriktive foranstaltninger”

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | De pågældende personer og enheder gøres tillige opmærksomme på, at de kan anlægge sag til prøvelse af forordning (EF) nr. 450/2010 ved Retten under Den Europæiske Unions Domstol på de betingelser, der er fastsat i artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. |
| --- | --- |

5.

De pågældende personer og enheder gøres tillige opmærksomme på, at de kan anlægge sag til prøvelse af forordning (EF) nr. 450/2010 ved Retten under Den Europæiske Unions Domstol på de betingelser, der er fastsat i artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

| 6. | De pågældende personers personoplysninger vil blive behandlet i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne (nu EU-institutionerne og EU-organerne) og om fri udveksling af sådanne oplysninger (6). Enhver anmodning, f.eks. om yderligere oplysninger eller med henblik på udøvelse af rettighederne i henhold til forordning (EF) nr. 45/2001 (eksempelvis aktindsigt eller berigtigelse af personoplysninger), stiles ligeledes til Kommissionen på den samme adresse som nævnt under punkt 4. |
| --- | --- |

6.

De pågældende personers personoplysninger vil blive behandlet i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne (nu EU-institutionerne og EU-organerne) og om fri udveksling af sådanne oplysninger (6). Enhver anmodning, f.eks. om yderligere oplysninger eller med henblik på udøvelse af rettighederne i henhold til forordning (EF) nr. 45/2001 (eksempelvis aktindsigt eller berigtigelse af personoplysninger), stiles ligeledes til Kommissionen på den samme adresse som nævnt under punkt 4.

| 7. | For en god ordens skyld gøres de personer og enheder, der er anført i bilag I, opmærksomme på, at de har mulighed for at indgive en ansøgning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, der er opført i bilag II til forordning (EF) nr. 881/2002, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne midler og økonomiske ressourcer i forbindelse med basale behov eller specifikke betalinger, jf. artikel 2a i forordningen. |
| --- | --- |

7.

For en god ordens skyld gøres de personer og enheder, der er anført i bilag I, opmærksomme på, at de har mulighed for at indgive en ansøgning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, der er opført i bilag II til forordning (EF) nr. 881/2002, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne midler og økonomiske ressourcer i forbindelse med basale behov eller specifikke betalinger, jf. artikel 2a i forordningen.

---

(1)  EFT L 139 af 29.5.2002, s. 4. Senest ændret ved fælles holdning 2003/140/FUSP (EUT L 53 af 28.2.2003, s. 62).

(2)  EUT L 217 af 26.5.2010, s. 8.

(3)  EFT L 139 af 29.5.2002, s. 9.

(4)  Artikel 2a blev indsat ved Rådets forordning (EF) nr. 561/2003 (EUT L 82 af 29.3.2003, s. 1).

(5)  Artikel 7a blev indsat ved Rådets forordning (EF) nr. 1286/2009 (EUT L 346 af 23.12.2009, s. 42).

(6)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

---

| 26.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 135/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 135/25

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2010/C 135/11

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen.

RESUMÉ

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»LIMONE DI SIRACUSA«

EF-Nr.: IT-PGI-0005-0502-11.10.2005

BOB ( ) BGB ( X )

Dette resumé indeholder hovedelementerne af varespecifikationen til information.

1.   Medlemsstatens ansvarelige myndighed:

| Navn: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Adresse: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Navn:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Adresse:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Tlf.

+39 0646455104

Fax

+39 0646655306

E-mail:

saco7@politicheagricole.gov.it

2.   Sammenslutning:

| Navn: | Consorzio del Limone di Siracusa |
| --- | --- |
| Adresse: | c/o SOAT 30 — viale Teracati 39 |
| 96100 Siracusa SR |
| ITALIA |

Navn:

Consorzio del Limone di Siracusa

Adresse:

c/o SOAT 30 — viale Teracati 39

96100 Siracusa SR

ITALIA

Tlf.

+39 093138234

Fax

+39 093138234

E-mail:

—

Sammensætning:

Producent/forarbejdningsvirksomhed ( X ) Andre ( )

3.   Produktets art:

| Kategori 1.6: | Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet. |
| --- | --- |

Kategori 1.6:

Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet.

4.   Varespecifikation:

(resumé af kravene i henhold til artikel 4, stk. 2, i forordning (EF) nr. 510/2006)

4.1.   Navn:

»Limone di Siracusa«

4.2.   Beskrivelse:

Den beskyttede geografiske betegnelse (BGB) »Limone di Siracusa« er forbeholdt kultivaren »Femminello di Siracusa« og kloner heraf, henhørende til plantearten Citrus limon (L) Burm. De dyrkes i specialiserede anlæg i det i punkt 4.3 definerede område i Siracusa-provinsen.

De karakteristiske egenskaber ved frugttyperne er, afhængigt af plukningstidpunkt, følgende:

Primofiore: citroner, der plukkes fra den 1. oktober til slutningen af april, og som har følgende egenskaber:

Skalfarve: lys grøn til citrongul

Form: oval

Størrelse: middelstor til stor

Vægt: 100 g eller derover

Frugtkød: lys grøn eller citrongul

Saft: citrongul

Mindsteindhold af saft: > 34 % af vægten

Frugtkødets brix-værdi: > 7

Syreindhold: > 6 %.

»Bianchetto« eller »Maiolino« (forårscitron): citroner, der plukkes fra den 15. april til den 30. juni, og som har følgende egenskaber:

Skalfarve: lysegul

Form: oval eller æggeformet

Størrelse: stor

Vægt: 100 g eller derover

Frugtkød: gul

Saft: citrongul

Mindsteindhold af saft: > 30 % af vægten

Frugtkødets brix-værdi: > 6,5

Syreindhold: > 5,5 %.

»Verdello« (sommercitron): citroner, der plukkes fra den 1. juli til den 30. september, og som har følgende egenskaber:

Skalfarve: lys grøn

Form: oval-kugleformet

Størrelse: mellemstor til stor

Vægt: 100 g eller derover

Frugtkød: citrongul

Saft: citrongul

Mindsteindhold af saft: > 25 % af vægten

Frugtkødets brix-værdi: > 6

Syreindhold: > 5,5 %.

Frugter, der bærer den beskyttede geografiske betegnelse »Limone di Siracusa«, skal markedsføres i frisk tilstand i kategorierne »Extra« og »Prima«. De tilladte størrelser er: 3, 4, 5.

4.3.   Geografisk område:

Dyrkningsområdet for »Limone di Siracusa« BGB omfatter kommunerne Augusta, Melilli, Siracusa, Avola, Noto, Rosolini, Floridia, Solarino, Sortino og Priolo Gargallo.

Dette område strækker sig ikke længere end 10 km fra Det Ioniske Hav og er intet sted højere end 210 m over havets overflade. Det afgrænses mod nord af Porcaria-flodens sydvendte dale og mod syd af Tellaro-flodens sydvendte dale.

4.4.   Bevis for oprindelse:

Hver enkelt fase i produktionsprocessen overvåges, idet input og output for hver fase dokumenteres. Herved sikres produktets sporbarhed samt ved, at de dyrkede marker og producenter og pakkevirksomheder opføres i særlige registre, der føres af kontrolinstansen, og ved, at de producerede mængder indberettes rettidigt til kontrolinstansen. Alle fysiske og juridiske personer, der er opført i de pågældende registre, underkastes kontrol fra kontrolinstansens side i overensstemmelse med bestemmelserne i varespecifikationen og den pågældende kontrolplan.

4.5.   Fremstillingsmetode:

Ud over normal luftning og eksponering for solen skal planteafstanden, dyrkningsformerne og beskæringsmetoderne sikre planten en fuldstændig og ligevægtig udvikling. Plantetætheden må ikke overstige 400 planter pr. hektar. Anvendes dyrkningsformer med stor plantetæthed, må denne ikke overstige 850 planter pr. hektar.

Podestammerne er følgende: »Arancio amaro«, »Poncirus trifoliata«, »Citrange Troyer«, »Citrange Carrizo« og »Citrus macrophylla«, alle med høj genetisk stabilitet.

Plukningen skal foregå manuelt.

Herved skal frugtstilken klippes over med plukkesaks. Frugten plukkes direkte fra planten efter de traditionelle metoder på et tidspunkt, hvor frugten har nået en modningsgrad, der sikrer den de rette organoleptiske og æstetiske egenskaber.

Den maksimale produktion af citroner er fastsat til 29 t/ha for hele produktionsperioden omfattende frugter fra alle blomstringsperioderne.

4.6.   Tilknytning:

»Limone di Siracusa« er karakteriseret ved højt saftindhold, mellemstor størrelse og en plukningsperiode, der stækker sig over hele året. Disse egenskaber skyldes områdets jordbunds- og klimaforhold og kultivarerne i produktionsområdet. »Limone di Siracusa« dyrkes langs kystlinjen og i visse begrænsede områder i de floddale, som gennemskærer Siracusa-provinsen. Af de gennemsnitstemperaturer, der er målt på kystsletten i Siracusa, fremgår det således, at klimaet er mildt fra oktober til marts og tørt fra april til september. I dette område er jorden således uhyre frugtbar, af afvekslende dybde og med et højt indhold af næringssalte og organiske stoffer.

Vand er afgørende for citrondyrkning. I produktionsområdet for »Limone di Siracusa« sikres vandforsyningerne af det store underjordiske vandreservoir under Monti Iblei-plateauet (det vigtigste naturlige vandreservoir i hele Sicilien) og af vandløbene. Adgangen til vand spiller sammen med luftfugtigheden en afgørende rolle for »Limone di Siracusa« s høje kvalitet. Den stadige adgang til vand og den middelstore luftfugtighed giver saftigere, regelmæssigt formede og tyndskallede frugter, som kan høstes året rundt.

Sicilien står for en historisk tradition for dyrkning af citrusfrugter, og respekten for de gamle dyrkningstraditioner, som er gået i arv fra generation til generation, er fortsat levende i Siracusa, hvor der er skabt en veritabel skole for specialister i dyrkningen af »Limone di Siracusa«.

4.7.   Kontrolinstans:

Kontrolinstansen opfylder kravene i standarden EN 45011.

| Navn: | Det Norske Veritas Italia |
| --- | --- |
| Adresse: | Viale A. De Gasperi 187 |
| 95127 Catania CT |
| ITALIA |

Navn:

Det Norske Veritas Italia

Adresse:

Viale A. De Gasperi 187

95127 Catania CT

ITALIA

Tlf.

+39 095370020

Fax

+39 095372871

E-mail:

—

4.8.   Mærkning:

For emballerede frugter skal på mindst én af pakningens sider følgende oplysninger anføres med læselig og synlig skrift, enten trykt direkte på pakningen eller på en etiket, der indgår i eller er fastgjort til pakningen: sort, oprindelse, kategori, størrelse og parti.

Ved salg i løs vægt skal 100 % af citronerne være forsynet med klistermærke.

Til emballage anvendes pap, træ og plast. Det er tilladt at anvende lejede, genanvendelige plastemballager. Som emballage må anvendes net og poser med hertil fastgjort plastbånd. Alle emballager og pakninger skal være forsynet med logoet »Limone di Siracusa«.

Logoet består af en vandret oval med det græske amfiteater i Siracusa afbildet i sort og hvidt. På tilskuerpladserne til højre i billedet ligger to citroner. Den bageste af citronerne er hel og forsynet med et blad. Den er delvis skjult af den forreste, som vises i overskåren stand. Citronen med blad er forsynet med stilk, og bladet er grønt i fire forskellige nuancer. Bladet er vendt mod logoets midte og dækker delvis den citron, det sidder på.

Inden i ovalen står foroven »Limone di Siracusa«.

Det er forbudt at tilføje andre egenskaber eller adjektiver end de udtrykkeligt fastsatte, som f. eks. »fine« (fin), »superiore« (førsteklasses), »selezionato« (udsøgt), »scelto« (udvalgt) og lignende. Det er ikke tilladt at anvende anprisende udtryk.

Image

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---

| 26.5.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 135/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 135/29

---

Offentliggørelse af en ansøgning i henhold til artikel 6, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og fødevarer

2010/C 135/12

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 510/2006 (1). Eventuelle indsigelser skal være Kommissionen i hænde senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen

ENHEDSDOKUMENT

RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 510/2006

»ARANCIA DI RIBERA«

EF-Nr.: IT-PDO-0005-0669-07.01.2008

BGB ( ) BOB ( X )

1.   Betegnelse:

»Arancia di Ribera«

2.   Medlemsstat eller tredjeland:

Italien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren:

3.1.   Produkttype:

| Kategori 1.6: | Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet |
| --- | --- |

Kategori 1.6:

Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen »Arancia di Ribera«

Den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Arancia di Ribera« forbeholdes appelsiner, der stammer fra følgende sorter: Brasiliano og kloner heraf: Brasiliano Comune og Brasiliano Risanato; Washington Navel, Washington Navel Comune, Washington Navel Risanato, Washington Navel 3033, Navelina og kloner heraf: Navelina Comune, Navelina Risanata og Navelina ISA 315. Når appelsiner med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Arancia di Ribera« bringes i handelen, skal de udvise følgende egenskaber: Frugten (hesperidium) har et mindste gennemsnit på 70 mm; mindstestørrelse 6 efter EU-klassificeringen; typisk kugle- til elipseformet (æggeformet, fladtrykt eller ellipseformet) med indre navle; skrællens farve: regelmæssig orangefarvet, der ved vinterens slutning går i retning af rødlig; regelmæssigt orangefarvet frugtkød med fin og fast struktur uden kerner; orangefarvet saft; saftudbytte mindst 40 %; indhold af opløselige faste stoffer 9-15o Brix; syreindhold 0,75-1,50; forholdet mellem opløselige faste stoffer og titrerbare organiske syrer mindst 8. Den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Arancia di Ribera« benyttes kun til appelsiner i handelsklassen »Ekstra« og »I«.

3.3.   Råvarer (kun for forarbejdede produkter):

—

3.4.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse):

—

3.5.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område:

For at bevare kvaliteten og integriteten af produkter med den beskyttede oprindelsesbetegnelse skal alle trin i pakningen finde sted inden for det produktionsområde, der er afgrænset i punkt 4, da lang transporttid og efterfølgende håndtering kan medføre sygdomsangreb og forurening af produktet.

»Arancia di Ribera« undergår hverken før eller efter afplukningen eller under pakningen kemisk behandling. Da frugterne ikke er overfladebehandlet, er de derfor mere udsatte, når det gælder transport og håndtering.

3.6.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning, emballering osv.:

Produktet med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Arancia di Ribera« bringes i handelen i følgende pakninger:

| — | beholdere og/eller bakker af træ, plast eller karton på op til 25 kg |
| --- | --- |

—

beholdere og/eller bakker af træ, plast eller karton på op til 25 kg

| — | netsække på højst 5 kg |
| --- | --- |

—

netsække på højst 5 kg

| — | bølgepapkasser på højst 40 kg. |
| --- | --- |

—

bølgepapkasser på højst 40 kg.

Indpakninger, netsække og kasser skal forsegles således, at indholdet ikke kan tages ud, uden at seglet brydes.

3.7.   Særlige mærkningsregler:

Etiketten på pakningen skal være forsynet med følgende angivelser i klare og læselige trykte bogstaver:

| — | betegnelsen »Arancia di Ribera« D.O.P. og logoet med bogstaver, der er større end alle andre angivelser på etiketten |
| --- | --- |

—

betegnelsen »Arancia di Ribera« D.O.P. og logoet med bogstaver, der er større end alle andre angivelser på etiketten

| — | appelsinsorten: Brasiliano, Washington Navel og Navelina |
| --- | --- |

—

appelsinsorten: Brasiliano, Washington Navel og Navelina

| — | produktions- og/eller pakkevirksomhedens navn, firmabetegnelse og adresse. |
| --- | --- |

—

produktions- og/eller pakkevirksomhedens navn, firmabetegnelse og adresse.

Handelsklassen er »Ekstra« eller »I«.

Der må ikke anføres andre oplysninger end de udtrykkeligt foreskrevne. Det er dog tilladt at benytte henvisninger til private mærker, når blot de ikke indeholder anprisninger eller kan vildlede forbrugerne, ligesom det er tilladt at angive navnet på den bedrift, produktet stammer fra, samt andre sandfærdige og dokumenterbare henvisninger, der er tilladt i henhold til gældende lovgivning. Det er valgfrit, om man vil angive, hvilken uge appelsinerne er plukket.

Logoet for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Arancia di Ribera« er udformet således:

Benævnelsen »Arancia di Ribera D.O.P. Denominazione Di Origine Protetta« er skrevet med skrifttypen Textile, »Arancia di Ribera« med småt og, med undtagelse af ordet »di«, med store begyndelsesbogstaver, »BOB« med store bogstaver med punktum mellem bogstaverne og »Denominazione di Origine Protetta« med store bogstaver. Ovenover benævnelsen »Arancia di Ribera« er en silhuet af en frugt med det typiske omrids og den typiske farve: Storformet, orange skal og brede blade. Til venstre for benævnelsen »D.O.P.« ses en stiliseret geografisk afbildning af Sicilien. Mærkningen på pakningen skal være forsynet med følgende angivelser i klare og læselige trykte bogstaver:

Image

4.   Præcis afgrænsning af det geografiske område:

Produktionsområdet for »Arancia di Ribera« strækker sig langs floderne Verdura, Magazzolo, Platani og Carboj, og omfatter kommunerne Bivona, Burgio, Calamonaci, Caltabellotta, Cattolica Eraclea, Cianciana, Lucca Sicula, Menfi, Montallegro, Ribera, Sciacca, Siculiana og Villafranca Sicula i provinsen Agrigento og kommunen Chiusa Sclafani i provinsen Palermo.

5.   Tilknytning til det geografiske område:

5.1.   Det geografiske områdes egenart:

Det område, hvor »Arancia di Ribera« dyrkes, er en sand »appelsinoase«, der er fuldstændig afsondret fra regionens øvrige dyrkningsområder med citrusdyrkning. Appelsinlundene ligger på begge sider af floderne Verdura, Magazzolo, Platani og Carboj. Jorderne, der tilhører vertisol- og inceptisoljordtyperne, har på grund af deres høje indhold af mineraler og deres struktur et stort landbrugspotentiale.

For at modvirke den manglende nedbør i sommerperioden bliver de appelsinlunde, der er beliggende i »Arancia di Riberas« område, kunstvandet gennem et kanalsystem, der anvender det vand, der er samlet bag digerne Castello, Arancio og di Prizzi, og som stammer fra floderne Magazzolo, Carboj og Verdura.

Nævnte floder leverer rigelige vandmængder, der ud over at være af fremragende kvalitet har en afbalanceret sammensætning med lav ledningsevne og er fri for skadelige stoffer.

Det nærliggende hav sørger hele året rundt for områdets temperatur- og nedbørsforhold, det stemmer godt overens med appelsintræets naturlige og fysiologiske behov, og der forekommer kun sjældent skader som følge af naturlige vejrforhold som frost eller storme, der påfører afgrøderne omfattende skader.

5.2.   Produktets særlige kendetegn:

»Arancia di Riberas« særlige kendetegn består i dens udprægede saftighed og ringe bidefasthed af sidevæggene, som omslutter de enkelte rum og saftfyldte hårdannelser. Gennem disse indtryk bliver appelsinen næsten altid betragtet som en behagelig smagsoplevelse.

Derudover er »Arancia di Ribera« kendetegnet ved et højt forhold mellem opløselige faste stoffer og syrer, sprødhed og vedvarende smagsindtryk, der gør den særlig velegnet til frisk konsum, og udpræget sødhed uden bitre noter. Andre typiske kendetegn ved »Arancia di Ribera« er skallens og saftens mørke orange farve.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets særlige egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB):

»Arancia di Riberas« særlige egenskaber beror på det historiske samspil mellem de naturgivne faktorer som klima, jordbund og vand og jordbrugernes faglige dygtighed.

Jorderne er rige på hurtigt optagelige primære mineraler og besidder en høj kationbytningsevne (> 20 meq/100 g), en egenskab, der betyder, at indholdet af optageligt og tilgængeligt kalium for planten øges. Det høje kaliumindhold, som er gunstigt for vandringen af sukker fra rødder, blade og grene til frugterne, bidrager sammen med de for Middelhavsområdet typiske klimatiske forhold til at forhøje sukkerindholdet og forstærke kvaliteten af smagsindtrykket af »Arancia di Ribera«.

I disse områder har jorderne, der består af flodaflejringer, en afbalanceret struktur i kraft af et højt lerindhold, der er iblandet sand og småsten. Derved sikres uhindret luft- og vandcirkulation, som muliggør biologiske processer med udvikling af en gavnlig mikroflora, der er gunstig for organiske stoffers syntese og herved letter næringsstof- og vandoptagelsen og gør frugten saftig. De rigelige vandmængder af høj kvalitet fra floderne Magazzolo, Carboj og Verdura såvel som jorder uden skadelige stoffer giver fremragende vanding, der er ideel til at fremhæve produktets organoleptiske egenskaber. Det er netop disse klima- og jordbundsforhold, der giver produktet den mørke orange farve og frem for alt et højt saftindhold, der gør den velegnet som presseappelsin.

Siden 1950 har produktet været kendt på det italienske marked under betegnelsen »Arancia di Ribera«. Navnet blev yderligere slået fast gennem afholdelsen af Fiera Mercato i 1966, som blev til »Sagra dell′Arancia di Ribera« i 1985. Af beskrivelser i historiske dokumenter fra dalen langs Verdura-floden fremgår, at der allerede i begyndelsen af 1800-tallet var en fremragende appelsinproduktion, og at det var et område rigt på ferskvand og frugter, der blev transporteret til Palermo og eksporteret helt til Amerika.

De vigtigste personer i appelsinproduktionen har altid være jordbrugeren, der har forstået at drage mest mulig nytte af appelsinsorternes perfekte tilpasning til området, og som har indført enkle, men effektive tekniske nyskabelser. Det har gjort, at man har kunnet tilpasse dyrkningen af »Arancia di Ribera« til det moderne produktionstempo og krav uden at give afkald på traditionerne og den lokale kultur. Nogle af de tekniske nyskabelser har i årenes løb medført omkostningsbesparelser. Det gælder blandt andet kunstvanding gennem et ledningssystem under lavt tryk, der har gjort det muligt at spare på vandet. Et andet eksempel er brug af trykluftsbeskærersaks ved beskæringen. Jordbruget i Ribera-området har i mange årtier været et forbillede i regionen og undertiden også i resten af Italien på grund af medarbejdernes faglige dygtighed, de højtudviklede dyrkningsteknikker, som jordbrugerne har indført, og kvaliteten af produkterne, der til stadighed får stor anerkendelse.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen:

Den konsoliderede udgave af varespecifikationen kan ses på webstedet:

| — | http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  eller |
| --- | --- |

—

http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

eller

| — | direkte på ministeriets websted (http://www.politicheagricole.it) ved at klikke på »Prodotti di Qualità« (i skærmens venstre side) og derefter på »Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]«. |
| --- | --- |

—

direkte på ministeriets websted (http://www.politicheagricole.it) ved at klikke på »Prodotti di Qualità« (i skærmens venstre side) og derefter på »Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]«.

---

(1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 12.

---