# Uradni list C 76E/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.CE2010.076.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 76E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5325. marec 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.CE2010.076.slv

Uradni list

Evropske unije

C 76E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5325. marec 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2008—2009Seji: 18. februar in 19. februar 2009Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 202 E, 27.8.2009.SPREJETA BESEDILA |
| | Sreda, 18. februarja 2009 |
| 2010/C 076E/01 | Človekoljubna pomoč GaziResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. februarja 2009 o človekoljubni pomoči Gazi | 1 |
| | Četrtek, 19. februarja 2009 |
| 2010/C 076E/02 | Otroci na posebnem mestu v zunanjepolitičnih dejavnostih EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o otrocih na posebnem mestu v zunanjepolitičnih dejavnostih EU (2008/2203(INI)) | 3 |
| 2010/C 076E/03 | Izvajanje Direktive 2002/14/ES o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o izvajanju Direktive 2002/14/ES o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti (2008/2246(INI)) | 11 |
| 2010/C 076E/04 | Socialna ekonomijaResolucija Evropskega parlamenta dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (2008/2250(INI)) | 16 |
| 2010/C 076E/05 | Duševno zdravjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o duševnem zdravju (2008/2209(INI)) | 23 |
| 2010/C 076E/06 | Spremljanje nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost: prva ocenaResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o spremljanju nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost: prva ocena (2008/2214(INI)) | 30 |
| 2010/C 076E/07 | Aplikativne raziskave na področju skupne ribiške politikeResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o aplikativnih raziskavah na področju skupne ribiške politike (2008/2222(INI)) | 38 |
| 2010/C 076E/08 | Evropska poklicna izkaznica za ponudnike storitevResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o evropski poklicni izkaznici za ponudnike storitev (2008/2172(INI)) | 42 |
| 2010/C 076E/09 | Ukrepi skupnosti v zvezi s kitolovomResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o ukrepih Skupnosti v zvezi s kitolovom (2008/2101(INI)) | 46 |
| 2010/C 076E/10 | Sodelovanje Skupnosti v Evropskem avdiovizualnem observatorijuResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o sodelovanju Skupnosti v Evropskem avdiovizualnem observatoriju (2008/2179(INI)) | 49 |
| 2010/C 076E/11 | Domnevna uporaba evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIAResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA | 51 |
| 2010/C 076E/12 | Letno poročilo (za leto 2007) o osrednjih vidikih in temeljnih usmeritvah SZVPResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o osrednjih vidikih in temeljnih usmeritvah skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) v letu 2007, predloženem Evropskemu parlamentu ob uporabi točke 43 oddelka G Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 (2008/2241(INI)) | 54 |
| 2010/C 076E/13 | Evropska varnostna strategija ter evropska varnostna in obrambna politikaResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o evropski varnostni strategiji ter evropski varnostni in obrambni politiki (2008/2202(INI)) | 61 |
| 2010/C 076E/14 | Vloga Nata v varnostnem ustroju EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o vlogi Nata v varnostnem ustroju EU (2008/2197(INI)) | 69 |
| 2010/C 076E/15 | Barcelonski proces: Unija za SredozemljeResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o Barcelonskem procesu: Unija za Sredozemlje (2008/2231(INI)) | 76 |
| 2010/C 076E/16 | Revizija Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstvaResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o reviziji Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (2008/2236(INI)) | 83 |
| 2010/C 076E/17 | Boj proti alzheimerjevi bolezniIzjava Evropskega parlamenta o prednostnih nalogah v boju proti alzheimerjevi bolezni | 90 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2008—2009Seji: 18. februar in 19. februar 2009Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 202 E, 27.8.2009.SPREJETA BESEDILA

Sreda, 18. februarja 2009

2010/C 076E/01

Človekoljubna pomoč GaziResolucija Evropskega parlamenta z dne 18. februarja 2009 o človekoljubni pomoči Gazi

1

Četrtek, 19. februarja 2009

2010/C 076E/02

Otroci na posebnem mestu v zunanjepolitičnih dejavnostih EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o otrocih na posebnem mestu v zunanjepolitičnih dejavnostih EU (2008/2203(INI))

3

2010/C 076E/03

Izvajanje Direktive 2002/14/ES o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnostiResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o izvajanju Direktive 2002/14/ES o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti (2008/2246(INI))

11

2010/C 076E/04

Socialna ekonomijaResolucija Evropskega parlamenta dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (2008/2250(INI))

16

2010/C 076E/05

Duševno zdravjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o duševnem zdravju (2008/2209(INI))

23

2010/C 076E/06

Spremljanje nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost: prva ocenaResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o spremljanju nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost: prva ocena (2008/2214(INI))

30

2010/C 076E/07

Aplikativne raziskave na področju skupne ribiške politikeResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o aplikativnih raziskavah na področju skupne ribiške politike (2008/2222(INI))

38

2010/C 076E/08

Evropska poklicna izkaznica za ponudnike storitevResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o evropski poklicni izkaznici za ponudnike storitev (2008/2172(INI))

42

2010/C 076E/09

Ukrepi skupnosti v zvezi s kitolovomResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o ukrepih Skupnosti v zvezi s kitolovom (2008/2101(INI))

46

2010/C 076E/10

Sodelovanje Skupnosti v Evropskem avdiovizualnem observatorijuResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o sodelovanju Skupnosti v Evropskem avdiovizualnem observatoriju (2008/2179(INI))

49

2010/C 076E/11

Domnevna uporaba evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIAResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA

51

2010/C 076E/12

Letno poročilo (za leto 2007) o osrednjih vidikih in temeljnih usmeritvah SZVPResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o osrednjih vidikih in temeljnih usmeritvah skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) v letu 2007, predloženem Evropskemu parlamentu ob uporabi točke 43 oddelka G Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 (2008/2241(INI))

54

2010/C 076E/13

Evropska varnostna strategija ter evropska varnostna in obrambna politikaResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o evropski varnostni strategiji ter evropski varnostni in obrambni politiki (2008/2202(INI))

61

2010/C 076E/14

Vloga Nata v varnostnem ustroju EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o vlogi Nata v varnostnem ustroju EU (2008/2197(INI))

69

2010/C 076E/15

Barcelonski proces: Unija za SredozemljeResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o Barcelonskem procesu: Unija za Sredozemlje (2008/2231(INI))

76

2010/C 076E/16

Revizija Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstvaResolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o reviziji Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (2008/2236(INI))

83

2010/C 076E/17

Boj proti alzheimerjevi bolezniIzjava Evropskega parlamenta o prednostnih nalogah v boju proti alzheimerjevi bolezni

90

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2008—2009Seji: 18. februar in 19. februar 2009Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 202 E, 27.8.2009.SPREJETA BESEDILA |
| | Četrtek, 19. februarja 2009 |
| 2010/C 076E/18 | Postopek pridružitvenih odborov in zahteva za ugotavljanje sklepčnosti (razlaga členov 47 in 149(4))Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o razlagi členov 47 in 149(4) Poslovnika Parlamenta o postopku pridruženih odborov in zahtevi za ugotavljanje sklepčnosti | 93 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2008—2009Seji: 18. februar in 19. februar 2009Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 202 E, 27.8.2009.SPREJETA BESEDILA

Četrtek, 19. februarja 2009

2010/C 076E/18

Postopek pridružitvenih odborov in zahteva za ugotavljanje sklepčnosti (razlaga členov 47 in 149(4))Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o razlagi členov 47 in 149(4) Poslovnika Parlamenta o postopku pridruženih odborov in zahtevi za ugotavljanje sklepčnosti

93

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2008—2009Seji: 18. februar in 19. februar 2009Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 202 E, 27.8.2009.SPREJETA BESEDILA |
| | Četrtek, 19. februarja 2009 |
| 2010/C 076E/19 | Pravni okvir Skupnosti za evropsko raziskovalno infrastrukturo (ERI) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o pravnem okviru Skupnosti za evropsko raziskovalno infrastrukturo (ERI) (KOM(2008)0467 – C6-0306/2008 – 2008/0148(CNS)) | 94 |
| 2010/C 076E/20 | Spremembe Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o predlogu Sklepa Sveta o odobritvi sprememb Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika, ki omogočajo uvedbo postopkov za reševanje sporov, razširitev področja uporabe Konvencije in revizijo njenih ciljev (KOM(2008)0512 – C6-0338/2008 – 2008/0166(CNS)) | 107 |
| 2010/C 076E/21 | Sankcije zoper delodajalce, ki zaposlujejo nezakonite priseljence iz tretjih držav ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sankcijah zoper delodajalce državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU (KOM(2007)0249 – C6-0143/2007 – 2007/0094(COD)) | 107 |
| P6_TC1-COD(2007)0094Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 19. februarja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav | 108 |
| PILOGA | 108 |
| 2010/C 076E/22 | Statistika rastlinskih pridelkov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki rastlinskih pridelkov (KOM(2008)0210 – C6-0179/2008 – 2008/0079(COD)) | 108 |
| P6_TC1-COD(2008)0079Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 19. februarja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki rastlinske pridelave ter razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 837/90 in (EGS) št. 959/93 | 109 |
| 2010/C 076E/23 | Aromatizirana vina, aromatizirane pijače na osnovi vina in aromatizirane mešane pijače iz vinskih proizvodov (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih pravilih za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov (prenovitev) (KOM(2007)0848 – C6-0006/2008 – 2007/0287(COD)) | 109 |
| P6_TC1-COD(2007)0287Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 19. februarja 2009 z namenom sprejetja z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih pravilih za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov (prenovitev) | 110 |
| 2010/C 076E/24 | Nižje stopnje davka na dodano vrednost *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o predlogu Direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES v zvezi z uporabo nižjih stopenj davka na dodano vrednost (KOM(2008)0428 – C6-0299/2008 – 2008/0143(CNS)) | 110 |
| 2010/C 076E/25 | Organizacija in delovanje Urada za uradne publikacije Evropske UnijeSklep Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o osnutku Sklepa Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije, Sodišča Evropskih skupnosti, Računskega sodišča, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij o organizaciji in delovanju Urada za uradne publikacije Evropske unije (2008/2164(ACI)) | 112 |
| PRILOGA | 114 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlamentZASEDANJE 2008—2009Seji: 18. februar in 19. februar 2009Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 202 E, 27.8.2009.SPREJETA BESEDILA

Četrtek, 19. februarja 2009

2010/C 076E/19

Pravni okvir Skupnosti za evropsko raziskovalno infrastrukturo (ERI) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o pravnem okviru Skupnosti za evropsko raziskovalno infrastrukturo (ERI) (KOM(2008)0467 – C6-0306/2008 – 2008/0148(CNS))

94

2010/C 076E/20

Spremembe Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o predlogu Sklepa Sveta o odobritvi sprememb Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika, ki omogočajo uvedbo postopkov za reševanje sporov, razširitev področja uporabe Konvencije in revizijo njenih ciljev (KOM(2008)0512 – C6-0338/2008 – 2008/0166(CNS))

107

2010/C 076E/21

Sankcije zoper delodajalce, ki zaposlujejo nezakonite priseljence iz tretjih držav ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sankcijah zoper delodajalce državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU (KOM(2007)0249 – C6-0143/2007 – 2007/0094(COD))

107

P6_TC1-COD(2007)0094Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 19. februarja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav

108

PILOGA

PILOGA

108

2010/C 076E/22

Statistika rastlinskih pridelkov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki rastlinskih pridelkov (KOM(2008)0210 – C6-0179/2008 – 2008/0079(COD))

108

P6_TC1-COD(2008)0079Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 19. februarja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki rastlinske pridelave ter razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 837/90 in (EGS) št. 959/93

109

2010/C 076E/23

Aromatizirana vina, aromatizirane pijače na osnovi vina in aromatizirane mešane pijače iz vinskih proizvodov (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih pravilih za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov (prenovitev) (KOM(2007)0848 – C6-0006/2008 – 2007/0287(COD))

109

P6_TC1-COD(2007)0287Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 19. februarja 2009 z namenom sprejetja z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih pravilih za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov (prenovitev)

110

2010/C 076E/24

Nižje stopnje davka na dodano vrednost *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o predlogu Direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES v zvezi z uporabo nižjih stopenj davka na dodano vrednost (KOM(2008)0428 – C6-0299/2008 – 2008/0143(CNS))

110

2010/C 076E/25

Organizacija in delovanje Urada za uradne publikacije Evropske UnijeSklep Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o osnutku Sklepa Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije, Sodišča Evropskih skupnosti, Računskega sodišča, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij o organizaciji in delovanju Urada za uradne publikacije Evropske unije (2008/2164(ACI))

112

PRILOGA

PRILOGA

114

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2008—2009 Seji: 18. februar in 19. februar 2009 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 202 E, 27.8.2009. SPREJETA BESEDILA

Sreda, 18. februarja 2009

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/1

---

Sreda, 18. februarja 2009Človekoljubna pomoč Gazi

P6_TA(2009)0057

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. februarja 2009 o človekoljubni pomoči Gazi

2010/C 76 E/01

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Gazi, zlasti resolucij z dne 16. novembra 2006 o razmerah v Gazi (1), z dne 11. oktobra 2007 o humanitarnih razmerah v Gazi (2), z dne 21. februarja 2008 o razmerah v Gazi (3) in z dne 15. januarja 2009 o razmerah v Gazi (4),

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 242 z dne 22. novembra 1967 (S/RES/242), 338 z dne 22. oktobra 1973 (S/RES/338) in 1860 z dne 8. januarja 2009 (S/RES/1860),

ob upoštevanju Četrte ženevske konvencije z dne 12. avgusta 1949 o zaščiti civilnih oseb v času vojne,

ob upoštevanju načrta za hitro odzivanje Agencije Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA), namenjenega ponovni vzpostavitvi ključnih storitev za begunce v Gazi (za obdobje med januarjem in septembrom 2009),

ob upoštevanju člena 103(2) svojega Poslovnika,

| A. | ker je konflikt v Gazi dodatno poslabšal humanitarno krizo na tem območju, ki je tako dosegla nečloveške razsežnosti in ker je 88 % prebivalstva Gaze odvisnega od pomoči v hrani, |
| --- | --- |

A.

ker je konflikt v Gazi dodatno poslabšal humanitarno krizo na tem območju, ki je tako dosegla nečloveške razsežnosti in ker je 88 % prebivalstva Gaze odvisnega od pomoči v hrani,

| B. | ker sta mejna prehoda za vstop v Gazo in izstop iz nje že 18 mesecev zaprta in ker omejitev pretoka ljudi in blaga preprečuje dostavo človekoljubne pomoči prebivalstvu in ker količina blaga, ki jo je dovoljeno vnesti v Gazo, ne zadošča niti za zadovoljitev osnovnih humanitarnih potreb, |
| --- | --- |

B.

ker sta mejna prehoda za vstop v Gazo in izstop iz nje že 18 mesecev zaprta in ker omejitev pretoka ljudi in blaga preprečuje dostavo človekoljubne pomoči prebivalstvu in ker količina blaga, ki jo je dovoljeno vnesti v Gazo, ne zadošča niti za zadovoljitev osnovnih humanitarnih potreb,

| C. | ker so ključni sektorji javnih storitev v Gazi močno ohromljeni zaradi pomanjkanja osnovnih materialov, potrebnih za delovanje, in ker pomanjkanje zdravil in goriva v bolnišnicah še nadalje ogroža palestinska življenja, |
| --- | --- |

C.

ker so ključni sektorji javnih storitev v Gazi močno ohromljeni zaradi pomanjkanja osnovnih materialov, potrebnih za delovanje, in ker pomanjkanje zdravil in goriva v bolnišnicah še nadalje ogroža palestinska življenja,

| D. | ker imata UNRWA in svetovni program za hrano ključno vlogo pri oskrbovanju prebivalstva v Gazi s popolno podporo mednarodne skupnosti, ker je del človekoljubne pomoči v hrani, namenjen izboljšanju življenjskih pogojev na tem območju, propadel zaradi ovir v dostavni verigi in ker je 3. in 5. februarja 2009 Hamas zaplenil na stotine paketov s hrano in na tisoče odej, namenjenih civilistom v Gazi, to blago pa je bilo vrnjeno po prekinitvi vseh vnosov pomoči UNRWA v Gazo, |
| --- | --- |

D.

ker imata UNRWA in svetovni program za hrano ključno vlogo pri oskrbovanju prebivalstva v Gazi s popolno podporo mednarodne skupnosti, ker je del človekoljubne pomoči v hrani, namenjen izboljšanju življenjskih pogojev na tem območju, propadel zaradi ovir v dostavni verigi in ker je 3. in 5. februarja 2009 Hamas zaplenil na stotine paketov s hrano in na tisoče odej, namenjenih civilistom v Gazi, to blago pa je bilo vrnjeno po prekinitvi vseh vnosov pomoči UNRWA v Gazo,

| E. | ker je imela obsežna finančna pomoč Evropske unije Palestincem velik pomen pri poskusu preprečevanja humanitarne katastrofe v Gazi in ker Unija, kljub vsem težavam, nadaljuje s pošiljanjem humanitarne pomoči, |
| --- | --- |

E.

ker je imela obsežna finančna pomoč Evropske unije Palestincem velik pomen pri poskusu preprečevanja humanitarne katastrofe v Gazi in ker Unija, kljub vsem težavam, nadaljuje s pošiljanjem humanitarne pomoči,

| F. | ker se bo 2. marca 2009 v Šarm el Šejku odvijala mednarodna konferenca v podporo palestinskemu gospodarstvu za ponovno izgradnjo Gaze, |
| --- | --- |

F.

ker se bo 2. marca 2009 v Šarm el Šejku odvijala mednarodna konferenca v podporo palestinskemu gospodarstvu za ponovno izgradnjo Gaze,

| 1. | je seznanjen s trpljenjem palestinskega prebivalstva v Gazi in poziva k povečanju takojšnje neovirane humanitarne pomoči tem osebam,kar je moralna dolžnost in jo je treba dostaviti brezpogojno in brez omejitev; poziva izraelske oblasti, naj omogočijo stalen in ustrezen pretok humanitarne pomoči, vključno z vsem blagom, ki je potrebno zato, da UNRWA in druge agencije Združenih narodov ter mednarodne agencije izpolnjujejo svoje dolžnosti, in ki zadosti potrebam prebivalstva; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s trpljenjem palestinskega prebivalstva v Gazi in poziva k povečanju takojšnje neovirane humanitarne pomoči tem osebam,kar je moralna dolžnost in jo je treba dostaviti brezpogojno in brez omejitev; poziva izraelske oblasti, naj omogočijo stalen in ustrezen pretok humanitarne pomoči, vključno z vsem blagom, ki je potrebno zato, da UNRWA in druge agencije Združenih narodov ter mednarodne agencije izpolnjujejo svoje dolžnosti, in ki zadosti potrebam prebivalstva;

| 2. | spet poziva h koncu blokade Gaze, v skladu s Sporazumom o gibanju in dostopu z dne 15. novembra 2005, k takojšnjemu in trajnemu ponovnemu odprtju prehodov za ljudi in blago ter k preprečitvi tihotapljenja in nezakonitega preprodajanja orožja in streliva; |
| --- | --- |

2.

spet poziva h koncu blokade Gaze, v skladu s Sporazumom o gibanju in dostopu z dne 15. novembra 2005, k takojšnjemu in trajnemu ponovnemu odprtju prehodov za ljudi in blago ter k preprečitvi tihotapljenja in nezakonitega preprodajanja orožja in streliva;

| 3. | poziva k podrobni oceni škode v Gazi in k poglobljeni oceni potreb prebivalstva v Gazi, kar je lahko temelj za načrte o ponovni izgradnji; |
| --- | --- |

3.

poziva k podrobni oceni škode v Gazi in k poglobljeni oceni potreb prebivalstva v Gazi, kar je lahko temelj za načrte o ponovni izgradnji;

| 4. | poziva k finančni, gospodarski in družbeni rehabilitaciji Gaze, ki je ključen dejavnik varnosti v tej regiji; opozarja, da bi v skladu z obveznostmi mednarodne skupnosti in Unije pomoč morala vključevati plačila v gotovini za izplačilo plač, pokojnin in dodatkov za najšibkejše ljudi in družine ter poziva izraelske oblasti, naj ne ovirajo bančnega nakazila denarja; |
| --- | --- |

4.

poziva k finančni, gospodarski in družbeni rehabilitaciji Gaze, ki je ključen dejavnik varnosti v tej regiji; opozarja, da bi v skladu z obveznostmi mednarodne skupnosti in Unije pomoč morala vključevati plačila v gotovini za izplačilo plač, pokojnin in dodatkov za najšibkejše ljudi in družine ter poziva izraelske oblasti, naj ne ovirajo bančnega nakazila denarja;

| 5. | meni, ob upoštevanju mednarodne konference v podporo palestinskemu gospodarstvu za ponovno izgradnjo Gaze, ki se bo 2. marca 2009 odvijala v Šarm el Šejku, da je za vsako trajno politiko obnove in razvoja v Gazi potrebna trajna prekinitev ognja, ki jo bo podpiralo nadaljevanje resnih mirovnih pogajanj med Izraelci in Palestinci, skupaj s palestinskim postopkom narodne sprave; |
| --- | --- |

5.

meni, ob upoštevanju mednarodne konference v podporo palestinskemu gospodarstvu za ponovno izgradnjo Gaze, ki se bo 2. marca 2009 odvijala v Šarm el Šejku, da je za vsako trajno politiko obnove in razvoja v Gazi potrebna trajna prekinitev ognja, ki jo bo podpiralo nadaljevanje resnih mirovnih pogajanj med Izraelci in Palestinci, skupaj s palestinskim postopkom narodne sprave;

| 6. | ponovno poudarja, da finančne pomoči Unije Palestincem ne bi smelo ogrožati neprestano uničevanje, ki zmanjšuje podporo za projekte obnove med evropsko javnostjo; |
| --- | --- |

6.

ponovno poudarja, da finančne pomoči Unije Palestincem ne bi smelo ogrožati neprestano uničevanje, ki zmanjšuje podporo za projekte obnove med evropsko javnostjo;

| 7. | poziva Komisijo, naj pripravi izčrpen pregled in oceno srednjeročnih in dolgoročnih obetov za načrte obnove na območju Gaze, ki jih financira Unija v okviru programov PEGASE (palestinsko-evropski mehanizem za upravljanje socialno-gospodarske pomoči) in ECHO (Urada Evropske komisije za človekoljubno pomoč), ter o njihovih proračunskih posledicah; poziva druge donatorje, naj se na zgoraj omenjeni konferenci zavežejo in izpolnijo obljube, ki so jih dali na donatorski konferenci v Parizu 17. decembra 2007; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj pripravi izčrpen pregled in oceno srednjeročnih in dolgoročnih obetov za načrte obnove na območju Gaze, ki jih financira Unija v okviru programov PEGASE (palestinsko-evropski mehanizem za upravljanje socialno-gospodarske pomoči) in ECHO (Urada Evropske komisije za človekoljubno pomoč), ter o njihovih proračunskih posledicah; poziva druge donatorje, naj se na zgoraj omenjeni konferenci zavežejo in izpolnijo obljube, ki so jih dali na donatorski konferenci v Parizu 17. decembra 2007;

| 8. | ponovno poudarja, da je razdelek 4 proračuna EU stalno nezadostno financiran ter da obljuba o dodatni pomoči Gazi ne bi smela biti dana v škodo drugih politik; poleg tega poudarja, da bi se dodatna sredstva lahko zagotovila le z uporabo vseh sredstev, ki jih predvideva Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (5); |
| --- | --- |

8.

ponovno poudarja, da je razdelek 4 proračuna EU stalno nezadostno financiran ter da obljuba o dodatni pomoči Gazi ne bi smela biti dana v škodo drugih politik; poleg tega poudarja, da bi se dodatna sredstva lahko zagotovila le z uporabo vseh sredstev, ki jih predvideva Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (5);

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, odposlancu četverice na Bližnjem vzhodu, predsedniku palestinskih oblasti, palestinskemu zakonodajnemu svetu, izraelski vladi in knesetu. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, odposlancu četverice na Bližnjem vzhodu, predsedniku palestinskih oblasti, palestinskemu zakonodajnemu svetu, izraelski vladi in knesetu.

---

(1)  UL C 314 E, 21.12.2006, str. 324.

(2)  UL C 227 E, 4.9.2008, str. 138.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0064.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0025.

(5)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

Četrtek, 19. februarja 2009

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/3

---

Četrtek, 19. februarja 2009Otroci na posebnem mestu v zunanjepolitičnih dejavnostih EU

P6_TA(2009)0060

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o otrocih na posebnem mestu v zunanjepolitičnih dejavnostih EU (2008/2203(INI))

2010/C 76 E/02

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2008 z naslovom „Otroci na posebnem mestu v zunanjepolitičnih dejavnostih EU“ (KOM(2008)0055),

ob upoštevanju delovnega dokumenta osebja Komisije z dne 5. februarja 2008 z naslovom „Otroci v izrednih in kriznih razmerah“ (SEK(2008)0135),

ob upoštevanju delovnega dokumenta osebja Komisije z dne 5. februarja 2008 z naslovom „Akcijski načrt Komisije o otrokovih pravicah v zunanjepolitičnih dejavnostih“ (SEK(2008)0136),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. aprila 2008 z naslovom „EU kot globalni partner za razvoj - Pospeševanje napredka na poti k uresničitvi razvojnih ciljev novega tisočletja“ (KOM(2008)0177),

ob upoštevanju sklepov Sveta o uveljavljanju in varstvu otrokovih pravic v zunanjepolitičnih dejavnostih Evropske unije - razvoj in humanitarna razsežnost, z dne 26. maja 2008,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 19. in 20. junija 2008,

ob upoštevanju smernic EU za uveljavljanje in varstvo otrokovih pravic, ki jih je Svet sprejel decembra 2007,

ob upoštevanju smernic EU o otrocih v oboroženih spopadih, ki jih je Svet sprejel decembra 2003 in posodobil junija 2008,

ob upoštevanju kontrolnega seznama za vključevanje varstva otrok, prizadetih v oboroženih spopadih, v operacije evropske varnostne in obrambne politike, ki ga je Svet sprejel maja 2006,

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah, ki jo je Generalna skupščina sprejela 20. novembra 1989, in njenega izbirnega protokola,

ob upoštevanju programa ukrepanj EU glede razvojnih ciljev novega tisočletja, ki ga je Svet sprejel 18. junija 2008,

ob upoštevanju resolucije Združenih narodov 1612 (2005) o otrocih v oboroženih spopadih, ki jo je Varnostni svet Združenih narodov sprejel na svojem 5235. zasedanju 26. julija 2005,

ob upoštevanju konvencij št. 138 Mednarodne organizacije dela o najmanjši starosti, ki je bila sprejeta v Ženevi 26. junija 1973, in št. 182 o prepovedi in takojšnjih ukrepih za odpravo najhujših oblik otroškega dela, ki je bila sprejeta v Ženevi 17. junija 1999,

ob upoštevanju deklaracije tisočletja Združenih narodov, ki jo je generalna skupščina sprejela 8. septembra 2000,

ob upoštevanju izida dokumenta posebnega zasedanja Združenih narodov o otrocih z naslovom Svet po meri otrok, ki je bilo na sedežu Združenih narodov maja 2002,

ob upoštevanju študije generalnega sekretarja Združenih narodov o nasilju nad otroki, ki je bila predstavljena v Generalni skupščini Združenih narodov 11. oktobra 2006,

ob upoštevanju poročila „Otroci in razvojni cilji novega tisočletja“, ki ga je pripravil Sklad Združenih narodov za otroke (Unicef) za Združene narode decembra 2007,

ob upoštevanju poročila „Položaj otrok na svetu 2008“, ki ga je Unicef izdal decembra 2007,

ob upoštevanju poročila o razvojnih ciljih novega tisočletja za leto 2008, ki ga je oddelek Združenih narodov za gospodarske in socialne zadeve objavil avgusta 2008,

ob upoštevanju pariških zavez za varstvo otrok pred nezakonitim novačenjem in izkoriščanjem v oboroženih spopadih ali skupinah ter pariških načel in smernic o otrocih, ki sodelujejo v oboroženih silah ali skupinah, ki so jih sprejeli ministri in predstavniki držav, zbrani v Parizu 5. in 6. februarja 2007,

ob upoštevanju afriške listine o pravicah in varstvu otrok, ki jo je Organizacija afriške enotnosti sprejela leta 1990 in je začela veljati 29. novembra 1999,

ob upoštevanju sporazuma iz Cotonouja (1) kakor je bil spremenjen (2), zlasti člena 9 o bistvenih elementih v zvezi s človekovimi pravicami, demokratičnimi načeli in pravno državo ter temeljnih elementih v zvezi z dobrim upravljanjem ter člena 26 o vprašanjih mladine,

ob upoštevanju resolucije Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o pravicah otrok in otrok vojakov (3), sprejete v Adis Abebi 19. februarja 2004,

ob upoštevanju resolucije Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o socialnih posledicah dela otrok in strategijah za boj proti njemu, ki je bila sprejeta v Port Moresbyju 28. novembra 2008,

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, podpisane v Lizboni 13. decembra 2007, ter konsolidirane različice Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 3 Pogodbe o Evropski uniji, ki navaja, da se Evropska unija „bori proti socialni izključenosti in diskriminaciji ter spodbuja socialno pravičnost in varstvo, enakost žensk in moških, solidarnost med generacijami in varstvo pravic otrok“, ter da Evropska unija v svojih odnosih s širšim svetom „prispeva k miru, varnosti, trajnostnemu razvoju Zemlje, solidarnosti in medsebojnemu spoštovanju med narodi, prosti in pravični trgovini, odpravi revščine in varstvu človekovih pravic, predvsem pravic otrok“,

ob upoštevanju skupne izjave Sveta, predstavnikov vlad držav članic, ki se sestajajo v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Komisije, o razvojni politiki Evropske unije, „Evropsko soglasje“ (4), zlasti pa zahteve, da je treba pravice otrok vključevati v vsa področja izvajanja razvojne politike Skupnosti,

ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki se sestajajo v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije, o evropskem soglasju o človekoljubni pomoči (5), zlasti pa zahteve, da se posebna pozornost posveti otrokom in obravnavi njihovih posebnih potreb,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 24 o otrokovih pravicah,

ob upoštevanju akcijskega programa, vzpostavljenega s Sklepom št. 293/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. januarja 2000 o sprejetju akcijskega programa Skupnosti (program Daphne) (2000–2003) o preventivnih ukrepih za boj proti nasilju nad otroki, mladostniki in ženskami (6),

ob upoštevanju politične izjave, ki je bila sprejeta na evropskem forumu o otrokovih pravicah v Berlinu 4. junija 2007 in v kateri se ponovno poudarja želja po sistematičnem upoštevanju otrokovih pravic v notranji in zunanji politiki Evropske unije,

ob upoštevanju „okvira za varstvo, oskrbo in podporo sirot in ranljivih otrok, ki živijo v svetu z virusom HIV in aidsom“, ki ga je forum globalnih partnerjev objavil julija 2004,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2003 o trgovini z otroki in otroki vojaki (7),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2005 o izkoriščanju otrok v državah v razvoju s posebnim poudarkom na delu otrok (8),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2008 z naslovom „Strategiji EU o otrokovih pravicah naproti“ (9),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0039/2009),

| A. | ker je uveljavljanje pravic otrok bistveno za njihove življenjske možnosti, kakor tudi napredek pri izkoreninjenju revščine, |
| --- | --- |

A.

ker je uveljavljanje pravic otrok bistveno za njihove življenjske možnosti, kakor tudi napredek pri izkoreninjenju revščine,

| B. | ker vloge glede na spol, ki jih družba določi otrokom, odločilno vplivajo na njihovo prihodnost: njihov dostop do hrane in izobrazbe, udeležbo na trgu delovne sile, status v odnosih ter njihovo telesno in duševno zdravje, |
| --- | --- |

B.

ker vloge glede na spol, ki jih družba določi otrokom, odločilno vplivajo na njihovo prihodnost: njihov dostop do hrane in izobrazbe, udeležbo na trgu delovne sile, status v odnosih ter njihovo telesno in duševno zdravje,

| C. | ker cilji, zastavljeni v Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah, še vedno v veliki meri niso izpolnjeni, |
| --- | --- |

C.

ker cilji, zastavljeni v Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah, še vedno v veliki meri niso izpolnjeni,

| D. | ker od več kot 2,2 milijarde otrok na svetu 1,9 milijarde (86 %) živi v državah v razvoju in tam živi tudi več kot 98 % vseh otrok, ki živijo v skrajni revščini, |
| --- | --- |

D.

ker od več kot 2,2 milijarde otrok na svetu 1,9 milijarde (86 %) živi v državah v razvoju in tam živi tudi več kot 98 % vseh otrok, ki živijo v skrajni revščini,

| E. | ker vsak dan na svetu umre več kot 26 000 otrok, mlajših od pet let, predvsem zaradi vzrokov, ki jih je mogoče preprečiti, in ker po sedanjih trendih razvojni cilj tisočletja o zmanjšanju umrljivosti otrok za dve tretjini ne bo dosežen do leta 2045, |
| --- | --- |

E.

ker vsak dan na svetu umre več kot 26 000 otrok, mlajših od pet let, predvsem zaradi vzrokov, ki jih je mogoče preprečiti, in ker po sedanjih trendih razvojni cilj tisočletja o zmanjšanju umrljivosti otrok za dve tretjini ne bo dosežen do leta 2045,

| F. | ker je bila točka 9 akcijskega programa, sprejetega na četrti svetovni konferenci o ženskah v Pekingu od 4. do 15. septembra 1995, kot temeljno načelo izpostavljena tudi na vseh mednarodnih konferencah o pravicah otrok v preteklem desetletju, |
| --- | --- |

F.

ker je bila točka 9 akcijskega programa, sprejetega na četrti svetovni konferenci o ženskah v Pekingu od 4. do 15. septembra 1995, kot temeljno načelo izpostavljena tudi na vseh mednarodnih konferencah o pravicah otrok v preteklem desetletju,

| G. | ker bo zaščita pravic otrok postala poseben cilj zunanje politike Unije, če bodo vse države članice ratificirale Lizbonsko pogodbo, |
| --- | --- |

G.

ker bo zaščita pravic otrok postala poseben cilj zunanje politike Unije, če bodo vse države članice ratificirale Lizbonsko pogodbo,

| H. | ker je Svet pooblastil Komisijo, da preuči vpliv pozitivnih spobud na prodajo proizvodov, ki so bili izdelani brez otroškega dela, ter preuči možnosti dodatnih ukrepov za proizvode, ki so bili izdelani z uporabo najhujših oblik otroškega dela, |
| --- | --- |

H.

ker je Svet pooblastil Komisijo, da preuči vpliv pozitivnih spobud na prodajo proizvodov, ki so bili izdelani brez otroškega dela, ter preuči možnosti dodatnih ukrepov za proizvode, ki so bili izdelani z uporabo najhujših oblik otroškega dela,

| I. | ker se o pravici otrok do izobrazbe ni mogoče pogajati ter ker sta izobrazba in poklicno usposabljanje pomembna za strategijo postopnega odpravljanja dela otrok, |
| --- | --- |

I.

ker se o pravici otrok do izobrazbe ni mogoče pogajati ter ker sta izobrazba in poklicno usposabljanje pomembna za strategijo postopnega odpravljanja dela otrok,

| J. | ker je izkoriščanje otrok v komercialne namene huda kršitev njihovega človeškega dostojanstva in je v nasprotju z načeli socialne pravice, |
| --- | --- |

J.

ker je izkoriščanje otrok v komercialne namene huda kršitev njihovega človeškega dostojanstva in je v nasprotju z načeli socialne pravice,

| K. | ker morajo tisti, ki kupujejo blago iz držav v razvoju, ugotoviti, katero blago je v celoti ali deloma plod dela otrok, in ga zavrniti, saj tako neposredno in učinkovito izvajajo gospodarski pritisk, |
| --- | --- |

K.

ker morajo tisti, ki kupujejo blago iz držav v razvoju, ugotoviti, katero blago je v celoti ali deloma plod dela otrok, in ga zavrniti, saj tako neposredno in učinkovito izvajajo gospodarski pritisk,

| 1. | pozdravlja prej navedeno sporočilo Komisije o otroci na posebnem mestu v zunanjepolitičnih dejavnostih Evropske unije ter dodatne delovne dokumente osebja ter spremljevalne sklepe Sveta kot pomembne korake k strategiji Evropske unije o otrokovih pravicah; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja prej navedeno sporočilo Komisije o otroci na posebnem mestu v zunanjepolitičnih dejavnostih Evropske unije ter dodatne delovne dokumente osebja ter spremljevalne sklepe Sveta kot pomembne korake k strategiji Evropske unije o otrokovih pravicah;

| 2. | prizna, da institucije Unije pripisujejo vedno večji pomen pravicam otrok, vendar poudarja, da je treba še veliko opraviti, da bi se politične zaveze udejanjile, in da noben načrt ne bo uresničen, dokler ne bodo na voljo ustrezna finančna sredstva; |
| --- | --- |

2.

prizna, da institucije Unije pripisujejo vedno večji pomen pravicam otrok, vendar poudarja, da je treba še veliko opraviti, da bi se politične zaveze udejanjile, in da noben načrt ne bo uresničen, dokler ne bodo na voljo ustrezna finančna sredstva;

| 3. | poudarja, kako pomembno je doseganje razvojnih ciljev novega tisočletja o varstvu pravic otrok, in poziva države članice k izpolnitvi svoje obljube, da bodo zagotovile ustrezno, predvidljivo financiranje prek proračunske pomoči s časovnim razporedom, ki bo namenjeno izpolnjevanju meril za leto 2010; |
| --- | --- |

3.

poudarja, kako pomembno je doseganje razvojnih ciljev novega tisočletja o varstvu pravic otrok, in poziva države članice k izpolnitvi svoje obljube, da bodo zagotovile ustrezno, predvidljivo financiranje prek proračunske pomoči s časovnim razporedom, ki bo namenjeno izpolnjevanju meril za leto 2010;

| 4. | poziva Unijo, naj si odločno prizadeva za odpravo vseh oblik diskriminacije proti dekletom (od spočetja dalje) in da nameni ustrezna sredstva za odpravo posledičnih neenakosti; |
| --- | --- |

4.

poziva Unijo, naj si odločno prizadeva za odpravo vseh oblik diskriminacije proti dekletom (od spočetja dalje) in da nameni ustrezna sredstva za odpravo posledičnih neenakosti;

| 5. | sprejema štiri vodilna načela akcijskega načrta Komisije o otrokovih pravicah v zunanjepolitičnih dejavnostih, ki obsegajo celosten in skladen pristop, osnovan na pravicah otrok; |
| --- | --- |

5.

sprejema štiri vodilna načela akcijskega načrta Komisije o otrokovih pravicah v zunanjepolitičnih dejavnostih, ki obsegajo celosten in skladen pristop, osnovan na pravicah otrok;

| 6. | priznava, da tak pristop temelji na pravilih in načelih, opredeljenih v Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah, in je usmerjen v njihovo uveljavljanje; |
| --- | --- |

6.

priznava, da tak pristop temelji na pravilih in načelih, opredeljenih v Konvenciji Združenih narodov o otrokovih pravicah, in je usmerjen v njihovo uveljavljanje;

| 7. | poziva Evropsko skupnost, naj pristopi k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in drugim konvencijam o izvajanju pravic otrok, posvojitvah, spolnem izkoriščanju, delu otrok, zaščiti otrok v oboroženih spopadih in zlorabah otrok; |
| --- | --- |

7.

poziva Evropsko skupnost, naj pristopi k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in drugim konvencijam o izvajanju pravic otrok, posvojitvah, spolnem izkoriščanju, delu otrok, zaščiti otrok v oboroženih spopadih in zlorabah otrok;

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo izvajanje Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah in njenih protokolov ter okrepijo podporo reformam pravnih sistemov v tretjih državah, ki so namenjeni zaščiti otrok; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo izvajanje Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah in njenih protokolov ter okrepijo podporo reformam pravnih sistemov v tretjih državah, ki so namenjeni zaščiti otrok;

| 9. | poudarja, da bi moral vsak ukrep v korist pravic otrok spoštovati primarno vlogo staršev in neposrednega družinskega okolja otroka ter primarnih skrbnikov in varuhov, zlasti pa izboljšanje položaja mater; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi moral vsak ukrep v korist pravic otrok spoštovati primarno vlogo staršev in neposrednega družinskega okolja otroka ter primarnih skrbnikov in varuhov, zlasti pa izboljšanje položaja mater;

| 10. | opozarja pa, da je morda v interesu otroka, ki ima težave v svoji družini, da se ga začasno loči od družine, če gre pri tem za zaščitni ukrep, zlasti v primeru psiho-socialnih ali psihiatričnih težav staršev, nasilja v družini, slabega ravnanja ali spolne zlorabe; |
| --- | --- |

10.

opozarja pa, da je morda v interesu otroka, ki ima težave v svoji družini, da se ga začasno loči od družine, če gre pri tem za zaščitni ukrep, zlasti v primeru psiho-socialnih ali psihiatričnih težav staršev, nasilja v družini, slabega ravnanja ali spolne zlorabe;

| 11. | poudarja, da je nujno posvetiti posebno pozornost najranljivejšim in socialno izključenim deklicam in dečkom, vključno z invalidnimi otroki, otroki migranti, otroki iz manjšin, ločenimi otroki ali otroki brez spremstva ter otroki brez starševske oskrbe; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je nujno posvetiti posebno pozornost najranljivejšim in socialno izključenim deklicam in dečkom, vključno z invalidnimi otroki, otroki migranti, otroki iz manjšin, ločenimi otroki ali otroki brez spremstva ter otroki brez starševske oskrbe;

| 12. | poudarja, da mora Evropska unija za udejanjanje pristopa na podlagi otrokovih pravic izčrpno preučiti pravice otrok, najbolje ob sprejetju ali reviziji državnih, regionalnih in tematskih strateških dokumentov, na podlagi katerih se lahko izberejo dejavnosti in programi, usmerjeni na vprašanja otrok; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj Parlamentu čim prej ali v obdobju vmesnih revizij razvojnih programov predloži pregled ukrepov in finančnih sredstev, namenjenih vprašanju otrok; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da mora Evropska unija za udejanjanje pristopa na podlagi otrokovih pravic izčrpno preučiti pravice otrok, najbolje ob sprejetju ali reviziji državnih, regionalnih in tematskih strateških dokumentov, na podlagi katerih se lahko izberejo dejavnosti in programi, usmerjeni na vprašanja otrok; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj Parlamentu čim prej ali v obdobju vmesnih revizij razvojnih programov predloži pregled ukrepov in finančnih sredstev, namenjenih vprašanju otrok;

| 13. | poudarja, da je treba pravice otrok sistematično vključevati v politični dialog Evropske unije in politične razprave s partnerskimi državami; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je treba pravice otrok sistematično vključevati v politični dialog Evropske unije in politične razprave s partnerskimi državami;

| 14. | poziva Komisijo, naj pripravi poročilo o tem, ali veljavni mednarodni sporazumi med Evropsko unijo in tretjimi državami že vsebujejo pravno zavezujočo določbo o varstvu otrokovih pravic, v nasprotnem primeru pa ali bi jo bilo mogoče vključiti; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj pripravi poročilo o tem, ali veljavni mednarodni sporazumi med Evropsko unijo in tretjimi državami že vsebujejo pravno zavezujočo določbo o varstvu otrokovih pravic, v nasprotnem primeru pa ali bi jo bilo mogoče vključiti;

| 15. | je prepričan, da mora dobiti sodelovanje otrok v partnerskih državah in na ravni Evropske unije zakonsko obliko in več sredstev; |
| --- | --- |

15.

je prepričan, da mora dobiti sodelovanje otrok v partnerskih državah in na ravni Evropske unije zakonsko obliko in več sredstev;

| 16. | podpira razvoj obstoječih mladinskih in otroških mrež kot trajnostnih izhodišč za sodelovanje otrok in posvetovanje z njimi ter poziva Komisijo, naj sistematično poziva te mreže, da prispevajo k razpravam o državnih strateških dokumentih, ter spodbuja njihovo sodelovanje pri razvoju nacionalnih instrumentov za načrtovanje; |
| --- | --- |

16.

podpira razvoj obstoječih mladinskih in otroških mrež kot trajnostnih izhodišč za sodelovanje otrok in posvetovanje z njimi ter poziva Komisijo, naj sistematično poziva te mreže, da prispevajo k razpravam o državnih strateških dokumentih, ter spodbuja njihovo sodelovanje pri razvoju nacionalnih instrumentov za načrtovanje;

| 17. | poziva Komisijo, naj pomaga partnerskim državam sprejeti otrokom prijazen proračun, zlasti kadar proračunsko pomoč zagotovi Evropska unija, in oblikovati enotne vsestranske nacionalne akcijske načrte za otroke z jasnimi merili, merljivimi cilji, časovnim razporedom ter mehanizmi za pregled pravic otrok in poročanje o njih; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj pomaga partnerskim državam sprejeti otrokom prijazen proračun, zlasti kadar proračunsko pomoč zagotovi Evropska unija, in oblikovati enotne vsestranske nacionalne akcijske načrte za otroke z jasnimi merili, merljivimi cilji, časovnim razporedom ter mehanizmi za pregled pravic otrok in poročanje o njih;

| 18. | vztraja, da bi morala splošna proračunska pomoč Evropske unije vključevati sredstva za vzpostavljanje zmogljivosti ustreznih ministrstev (kot so ministrstvo za socialne zadeve, zdravstvo, izobraževanje in pravosodje), s katerimi bi zagotovili ustrezne politike in orodja za financiranje ter izvajanje storitev za otroke; |
| --- | --- |

18.

vztraja, da bi morala splošna proračunska pomoč Evropske unije vključevati sredstva za vzpostavljanje zmogljivosti ustreznih ministrstev (kot so ministrstvo za socialne zadeve, zdravstvo, izobraževanje in pravosodje), s katerimi bi zagotovili ustrezne politike in orodja za financiranje ter izvajanje storitev za otroke;

| 19. | poudarja, da mora Evropska unija pri svojih zunanjih dejavnostih odločno spodbujati vlade tretjih držav, da ravnajo v skladu z mednarodnimi standardi o otrokovih pravicah, zlasti glede zagotavljanja osnovnih socialnih storitev za otroke, kot sta brezplačno razdeljevanje hrane v šolah in vrtcih ter dostop do zdravstvene oskrbe; hkrati poudarja, da zagotavljanje enakopravnega dostopa otrok do izobraževanja v primerih oboroženih spopadov in pokonfliktnih razmer pomeni pomembno naložbo v preprečevanje konfliktov; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da mora Evropska unija pri svojih zunanjih dejavnostih odločno spodbujati vlade tretjih držav, da ravnajo v skladu z mednarodnimi standardi o otrokovih pravicah, zlasti glede zagotavljanja osnovnih socialnih storitev za otroke, kot sta brezplačno razdeljevanje hrane v šolah in vrtcih ter dostop do zdravstvene oskrbe; hkrati poudarja, da zagotavljanje enakopravnega dostopa otrok do izobraževanja v primerih oboroženih spopadov in pokonfliktnih razmer pomeni pomembno naložbo v preprečevanje konfliktov;

| 20. | ugotavlja, da so kljub nedavnemu pozitivnemu razvoju dogodkov na ravni Evropske unije institucionalni in kadrovski viri za pravice otrok še vedno neustrezni; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da so kljub nedavnemu pozitivnemu razvoju dogodkov na ravni Evropske unije institucionalni in kadrovski viri za pravice otrok še vedno neustrezni;

| 21. | priporoča, da bi bilo treba za opaznost pravic otrok in vodstvo na tem področju imenovati posebnega predstavnika Evropske unije; |
| --- | --- |

21.

priporoča, da bi bilo treba za opaznost pravic otrok in vodstvo na tem področju imenovati posebnega predstavnika Evropske unije;

| 22. | meni, da bi morala biti v vsaki delegaciji Komisije pristojna oseba za vprašanja otrok, ter poziva Komisijo in države članice, naj vsemu osebju na sedežih misij/delegacij zagotovijo ustrezno usposobljenost in smernice o tem, kako vključevati pravice otrok v zunanjepolitične dejavnosti ter zagotavljati varno in učinkovito sodelovanje otrok; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi morala biti v vsaki delegaciji Komisije pristojna oseba za vprašanja otrok, ter poziva Komisijo in države članice, naj vsemu osebju na sedežih misij/delegacij zagotovijo ustrezno usposobljenost in smernice o tem, kako vključevati pravice otrok v zunanjepolitične dejavnosti ter zagotavljati varno in učinkovito sodelovanje otrok;

| 23. | poziva, da mora imeti varstvo otrokovih pravic v skladu s Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah osrednje mesto v večletnem okviru Agencije Evropske unije za temeljne pravice; meni, da bi ta morala vzpostaviti omrežje mednarodnih organizacij, varuhov otrokovih pravic in nevladnih organizacij, da bi lahko gradili na njihovem bogatem znanju in izkušnjah; |
| --- | --- |

23.

poziva, da mora imeti varstvo otrokovih pravic v skladu s Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah osrednje mesto v večletnem okviru Agencije Evropske unije za temeljne pravice; meni, da bi ta morala vzpostaviti omrežje mednarodnih organizacij, varuhov otrokovih pravic in nevladnih organizacij, da bi lahko gradili na njihovem bogatem znanju in izkušnjah;

| 24. | pozdravlja zavezanost Komisije, da bo obravnavala kršitve pravic otrok, kot so delo otrok, trgovina z otroki, otroci vojaki, otroci, ki jih prizadenejo oboroženi spopadi, in vse oblike nasilja nad otroki, tudi spolno izkoriščanje in škodljivi običaji; vseeno vztraja, da se je treba osredotočiti na osnovne vzroke za kršitve pravic otrok; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja zavezanost Komisije, da bo obravnavala kršitve pravic otrok, kot so delo otrok, trgovina z otroki, otroci vojaki, otroci, ki jih prizadenejo oboroženi spopadi, in vse oblike nasilja nad otroki, tudi spolno izkoriščanje in škodljivi običaji; vseeno vztraja, da se je treba osredotočiti na osnovne vzroke za kršitve pravic otrok;

| 25. | poziva Komisijo, naj v svoje zunanje dejavnosti in odnose s tretjimi državami vključi boj proti nekaznovanju, ki je pomemben ukrep za preprečevanje kršitev otrokovih pravic; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj v svoje zunanje dejavnosti in odnose s tretjimi državami vključi boj proti nekaznovanju, ki je pomemben ukrep za preprečevanje kršitev otrokovih pravic;

| 26. | poziva Komisijo in države članice, naj dajo prednost razvoju nacionalnih strategij in sistemov za varstvo otrok v partnerskih državah, ki otrokom in družinam zagotavljajo podporne storitve, preden otroci utrpijo škodo; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo in države članice, naj dajo prednost razvoju nacionalnih strategij in sistemov za varstvo otrok v partnerskih državah, ki otrokom in družinam zagotavljajo podporne storitve, preden otroci utrpijo škodo;

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo institucionalne strukture v partnerskih državah, tudi neodvisne varuhe človekovih pravic, da bi zaščitili in spodbujali pravice otrok; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo institucionalne strukture v partnerskih državah, tudi neodvisne varuhe človekovih pravic, da bi zaščitili in spodbujali pravice otrok;

| 28. | meni, da si je treba prizadevati, da bi starši in skrbniki ter osebe, ki delajo z otroki, na primer učitelji in zdravstveni delavci, bolje razumeli in spoštovali pravice otrok; |
| --- | --- |

28.

meni, da si je treba prizadevati, da bi starši in skrbniki ter osebe, ki delajo z otroki, na primer učitelji in zdravstveni delavci, bolje razumeli in spoštovali pravice otrok;

| 29. | poziva Svet in Komisijo, naj v politiko razvojnega sodelovanja vključita uradno registracijo rojstev kot temeljno pravico in pomemben način varovanja otrokovih pravic; |
| --- | --- |

29.

poziva Svet in Komisijo, naj v politiko razvojnega sodelovanja vključita uradno registracijo rojstev kot temeljno pravico in pomemben način varovanja otrokovih pravic;

| 30. | priznava, da sta oskrba in izobraževanje v zgodnjem otroštvu, vključno z imunizacijo, starševstvom ter dostopom do otroških vrtcev in jaslic, otrokova pravica, in da je zgodnje otroštvo čas pomembnega razvoja ter da podhranjenost in pomanjkanje oskrbe lahko povzročita telesno in duševno prizadetost; |
| --- | --- |

30.

priznava, da sta oskrba in izobraževanje v zgodnjem otroštvu, vključno z imunizacijo, starševstvom ter dostopom do otroških vrtcev in jaslic, otrokova pravica, in da je zgodnje otroštvo čas pomembnega razvoja ter da podhranjenost in pomanjkanje oskrbe lahko povzročita telesno in duševno prizadetost;

| 31. | poudarja, da je doseganje drugega razvojnega cilja tisočletja o splošnem osnovnem izobraževanju in tretjega razvojnega cilja tisočletja o enakosti med spoloma bistveno pri preprečevanju kršitev otrokovih pravic; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je doseganje drugega razvojnega cilja tisočletja o splošnem osnovnem izobraževanju in tretjega razvojnega cilja tisočletja o enakosti med spoloma bistveno pri preprečevanju kršitev otrokovih pravic;

| 32. | poudarja, da so potrebni posebni posegi, ki bodo dekletom enako kot fantom omogočili obiskovanje šole, dostop do zadostne količine hrane, izražanje mnenja in dostop do zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da so potrebni posebni posegi, ki bodo dekletom enako kot fantom omogočili obiskovanje šole, dostop do zadostne količine hrane, izražanje mnenja in dostop do zdravstvenega varstva;

| 33. | poziva Evropsko unijo, naj v programih pomoči in dialogih o politikah s partnerskimi državami prednostno podpira pravico do izobraževanja, zlasti deklic; poudarja potrebo po boju proti trajni diskriminaciji v revnih družinah, ki nimajo dovolj denarja za plačilo šolnin za vse otroke, zaradi česar omogočijo šolanje dečkom v škodo deklic; |
| --- | --- |

33.

poziva Evropsko unijo, naj v programih pomoči in dialogih o politikah s partnerskimi državami prednostno podpira pravico do izobraževanja, zlasti deklic; poudarja potrebo po boju proti trajni diskriminaciji v revnih družinah, ki nimajo dovolj denarja za plačilo šolnin za vse otroke, zaradi česar omogočijo šolanje dečkom v škodo deklic;

| 34. | poudarja, da morajo biti izobraževalne ustanove in programi dekletom prijazni in ponujati na primer alternativne oblike izobraževanja zunaj uradnih ustanov ali omogočati prožen urnik dekletom, ki skrbijo za brate in sestre; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da morajo biti izobraževalne ustanove in programi dekletom prijazni in ponujati na primer alternativne oblike izobraževanja zunaj uradnih ustanov ali omogočati prožen urnik dekletom, ki skrbijo za brate in sestre;

| 35. | poudarja, da je vlaganje v izobrazbo deklet naložba, ki najbolj vpliva na izkoreninjenje revščine, zmanjšanje rasti prebivalstva, manjšo smrtnost dojenčkov in otrok, manj obsežno podhranjenost, večjo prisotnost v šolah in boljše zdravje; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je vlaganje v izobrazbo deklet naložba, ki najbolj vpliva na izkoreninjenje revščine, zmanjšanje rasti prebivalstva, manjšo smrtnost dojenčkov in otrok, manj obsežno podhranjenost, večjo prisotnost v šolah in boljše zdravje;

| 36. | poudarja, da bi moralo biti kakovostno izobraževanje prednostna naloga, tudi v konfliktnih in nestabilnih razmerah, ter pozdravlja načrt Komisije, da vključi izobraževanje v svoje operacije humanitarne pomoči; poudarja potrebo po operativnih smernicah, s katerimi bo Evropska unija zavezana vključiti izobraževanje v vsako stopnjo svojega humanitarnega posredovanja, ki bodo skladne z minimalnimi standardi medagencijske mreže za izobraževanje v izrednih razmerah, ter poziva k zagotovitvi zadostnih sredstev in osebja na ravni Evropske unije za izvajanje nove politične zavezanosti; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da bi moralo biti kakovostno izobraževanje prednostna naloga, tudi v konfliktnih in nestabilnih razmerah, ter pozdravlja načrt Komisije, da vključi izobraževanje v svoje operacije humanitarne pomoči; poudarja potrebo po operativnih smernicah, s katerimi bo Evropska unija zavezana vključiti izobraževanje v vsako stopnjo svojega humanitarnega posredovanja, ki bodo skladne z minimalnimi standardi medagencijske mreže za izobraževanje v izrednih razmerah, ter poziva k zagotovitvi zadostnih sredstev in osebja na ravni Evropske unije za izvajanje nove politične zavezanosti;

| 37. | vztraja, da nobenemu otroku ne bi smela biti odvzeta temeljna pravica do izobrazbe zaradi pomanjkanja gospodarskih virov, in ponovno poziva vse vlade držav v razvoju, naj pripravijo jasen časovni razpored za hitro odpravo neposrednih in posrednih šolnin za osnovno izobraževanje, hkrati pa naj ohranijo visoko raven izobrazbe; |
| --- | --- |

37.

vztraja, da nobenemu otroku ne bi smela biti odvzeta temeljna pravica do izobrazbe zaradi pomanjkanja gospodarskih virov, in ponovno poziva vse vlade držav v razvoju, naj pripravijo jasen časovni razpored za hitro odpravo neposrednih in posrednih šolnin za osnovno izobraževanje, hkrati pa naj ohranijo visoko raven izobrazbe;

| 38. | poudarja, da so v okviru odnosov Evropske unije s tretjimi državami izjemnega pomena projekti za razvoj socialnih sposobnosti, strpnosti in solidarnosti otrok ter njihove odgovornosti za okolje, zlasti v zvezi z bojem proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da so v okviru odnosov Evropske unije s tretjimi državami izjemnega pomena projekti za razvoj socialnih sposobnosti, strpnosti in solidarnosti otrok ter njihove odgovornosti za okolje, zlasti v zvezi z bojem proti podnebnim spremembam;

| 39. | opozarja, da je politična zavezanost doslednim političnim izbiram pri zmanjšanju revščine, kakovostnem izobraževanju in človekovih pravicah bistvena za zmanjšanje spodbud za delo otrok; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da je politična zavezanost doslednim političnim izbiram pri zmanjšanju revščine, kakovostnem izobraževanju in človekovih pravicah bistvena za zmanjšanje spodbud za delo otrok;

| 40. | poziva Evropsko skupnost in države članice, naj zagotovijo večjo podporo pravični trgovini in pobudam za označevanje, ki podjetja odvračajo od uporabe dela otrok; predlaga, naj se spoštovanje prostovoljnih kodeksov ravnanja na področju temeljnih pravic delavcev natančneje spremlja in napravi preglednejše za evropske potrošnike; meni, da bi bilo v pogodbe o javnih naročilih treba vključiti pogoj o spoštovanju mednarodnih standardov za delo otrok; |
| --- | --- |

40.

poziva Evropsko skupnost in države članice, naj zagotovijo večjo podporo pravični trgovini in pobudam za označevanje, ki podjetja odvračajo od uporabe dela otrok; predlaga, naj se spoštovanje prostovoljnih kodeksov ravnanja na področju temeljnih pravic delavcev natančneje spremlja in napravi preglednejše za evropske potrošnike; meni, da bi bilo v pogodbe o javnih naročilih treba vključiti pogoj o spoštovanju mednarodnih standardov za delo otrok;

| 41. | pozdravlja pobudo Sveta za izvedbo študije o učinku pozitivnih spodbud na prodajo proizvodov, izdelanih brez uporabe dela otrok, in o možnih dodatnih ukrepih, vključno z ukrepi, povezanimi s trgovino; poziva Komisijo, naj Parlament obvesti o oblikovanju, izvajanju in rezultatih te študije; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja pobudo Sveta za izvedbo študije o učinku pozitivnih spodbud na prodajo proizvodov, izdelanih brez uporabe dela otrok, in o možnih dodatnih ukrepih, vključno z ukrepi, povezanimi s trgovino; poziva Komisijo, naj Parlament obvesti o oblikovanju, izvajanju in rezultatih te študije;

| 42. | poziva Komisijo, naj predlaga enotno metodo za označevanje proizvodov, uvoženih v Evropsko unijo, da bo razvidno, da na nobeni stopnji proizvodne verige ni bilo uporabljeno delo otrok, na primer z oznako „brez dela otrok“ na embalaži zadevnih proizvodov, in s tem zagotovi, da bo ta sistem skladen z mednarodnimi trgovinskimi pravili Svetovne trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj predlaga enotno metodo za označevanje proizvodov, uvoženih v Evropsko unijo, da bo razvidno, da na nobeni stopnji proizvodne verige ni bilo uporabljeno delo otrok, na primer z oznako „brez dela otrok“ na embalaži zadevnih proizvodov, in s tem zagotovi, da bo ta sistem skladen z mednarodnimi trgovinskimi pravili Svetovne trgovinske organizacije;

| 43. | poudarja četrti razvojni cilj tisočletja o umrljivosti otrok in šesti o boju proti virusu HIV/aidsu, malariji in drugim boleznim ter poziva Skupnost in druge donatorje, naj okrepijo javne zdravstvene sisteme, ki vsem prebivalcem zagotavljajo brezplačne storitve za matere, novorojenčke in otroke, in v te zdravstvene storitve vključijo ukrepe, namenjene posameznim boleznim, kot je zagotavljanje posteljnih mrež proti malariji in protiretrovirusnih zdravil; |
| --- | --- |

43.

poudarja četrti razvojni cilj tisočletja o umrljivosti otrok in šesti o boju proti virusu HIV/aidsu, malariji in drugim boleznim ter poziva Skupnost in druge donatorje, naj okrepijo javne zdravstvene sisteme, ki vsem prebivalcem zagotavljajo brezplačne storitve za matere, novorojenčke in otroke, in v te zdravstvene storitve vključijo ukrepe, namenjene posameznim boleznim, kot je zagotavljanje posteljnih mrež proti malariji in protiretrovirusnih zdravil;

| 44. | obžaluje pritiske, ki skušajo omajati politike o pravicah do spolnega in reproduktivnega zdravja, zaradi česar so se povečale nezaželene nosečnosti in nevarni splavi pri mladih ženskah, ter poziva Evropsko unijo, naj ohrani raven financiranja za celo vrsto storitev spolnega in reproduktivnega zdravja, da bi izpolnila peti razvojni cilj tisočletja o izboljšanju zdravja mater; |
| --- | --- |

44.

obžaluje pritiske, ki skušajo omajati politike o pravicah do spolnega in reproduktivnega zdravja, zaradi česar so se povečale nezaželene nosečnosti in nevarni splavi pri mladih ženskah, ter poziva Evropsko unijo, naj ohrani raven financiranja za celo vrsto storitev spolnega in reproduktivnega zdravja, da bi izpolnila peti razvojni cilj tisočletja o izboljšanju zdravja mater;

| 45. | opaža predvsem škodljive učinke krize zaradi cen hrane na otroke in poudarja potrebo po obsežnih strategijah za krepitev varnosti prehrane, ki ne pomeni le dostopa do ustreznih živil, ampak tudi do primernih mikrohranilnih snovi, varne vode, higiene ter sanitarne in zdravstvene oskrbe, ustrezne oskrbe otrok in zdravega okolja; |
| --- | --- |

45.

opaža predvsem škodljive učinke krize zaradi cen hrane na otroke in poudarja potrebo po obsežnih strategijah za krepitev varnosti prehrane, ki ne pomeni le dostopa do ustreznih živil, ampak tudi do primernih mikrohranilnih snovi, varne vode, higiene ter sanitarne in zdravstvene oskrbe, ustrezne oskrbe otrok in zdravega okolja;

| 46. | priznava impresiven politični okvir Evropske unije za spoprijemanje s tragedijo otrok, ki jih prizadenejo oboroženi spopadi, in poziva k okrepitvi mehanizmov spremljanja, osveščanja in usposabljanja, da se zagotovi njihovo ustrezno izvajanje na terenu; |
| --- | --- |

46.

priznava impresiven politični okvir Evropske unije za spoprijemanje s tragedijo otrok, ki jih prizadenejo oboroženi spopadi, in poziva k okrepitvi mehanizmov spremljanja, osveščanja in usposabljanja, da se zagotovi njihovo ustrezno izvajanje na terenu;

| 47. | meni, da bi moral v misijah evropske varnostne in obrambne politike sodelovati svetovalec za zaščito otrok, ter poudarja, da bi moralo usposabljanje za te misije vključevati vprašanja zaščite otrok; |
| --- | --- |

47.

meni, da bi moral v misijah evropske varnostne in obrambne politike sodelovati svetovalec za zaščito otrok, ter poudarja, da bi moralo usposabljanje za te misije vključevati vprašanja zaščite otrok;

| 48. | poudarja, da bi bilo treba v programih za razorožitev, demobilizacijo in ponovno vključevanje, ki jih podpirajo misije evropske varnostne in obrambne politike, upoštevati posebne potrebe otrok; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da bi bilo treba v programih za razorožitev, demobilizacijo in ponovno vključevanje, ki jih podpirajo misije evropske varnostne in obrambne politike, upoštevati posebne potrebe otrok;

| 49. | poziva, da je treba v času konfliktov in po njih posebno pozornost posvetiti potrebam deklic mater, begunk in notranje razseljenih deklet ter deklet, ki so bila posiljena ali so izpostavljena spolnemu nasilju; |
| --- | --- |

49.

poziva, da je treba v času konfliktov in po njih posebno pozornost posvetiti potrebam deklic mater, begunk in notranje razseljenih deklet ter deklet, ki so bila posiljena ali so izpostavljena spolnemu nasilju;

| 50. | poziva Komisijo, naj vlaga v programe, ki so namenjeni preprečevanju spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola nad dekleti in fanti ter odzivu na to nasilje, vključevati pa bi morali opremo za postekspozicijsko profilakso za preprečevanje okužbe z virusom HIV, podporo pri okrevanju in ponovnem vključevanju v družbo ter mehanizme za zaupno poročanje; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj vlaga v programe, ki so namenjeni preprečevanju spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola nad dekleti in fanti ter odzivu na to nasilje, vključevati pa bi morali opremo za postekspozicijsko profilakso za preprečevanje okužbe z virusom HIV, podporo pri okrevanju in ponovnem vključevanju v družbo ter mehanizme za zaupno poročanje;

| 51. | poudarja, da bi morala Evropska unija podpirati tudi ukrepe za premagovanje stigmatizacije in diskriminacije, saj ranljiva dekleta ali mlade ženske, ki so na primer HIV-pozitivne, žrtve posilstva ali spolnega nasilja ali so rodile otroka, ki je sad posilstva, ali pa so splavile, njihova skupnost pogosto zavrača; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da bi morala Evropska unija podpirati tudi ukrepe za premagovanje stigmatizacije in diskriminacije, saj ranljiva dekleta ali mlade ženske, ki so na primer HIV-pozitivne, žrtve posilstva ali spolnega nasilja ali so rodile otroka, ki je sad posilstva, ali pa so splavile, njihova skupnost pogosto zavrača;

| 52. | opozarja na posebno težek položaj otrok, okuženih z virusom HIV ali obolelih za aidsom, ter sirot zaradi aidsa; obsoja zlasti posilstva žensk in deklet, ki temeljijo na prepričanju, da lahko spolni odnosi z devico ozdravijo aids, ter poziva k lokalnim informativnim kampanjam za odpravo tega zmotnega prepričanja in s tem k boljšemu varstvu zlasti deklet; |
| --- | --- |

52.

opozarja na posebno težek položaj otrok, okuženih z virusom HIV ali obolelih za aidsom, ter sirot zaradi aidsa; obsoja zlasti posilstva žensk in deklet, ki temeljijo na prepričanju, da lahko spolni odnosi z devico ozdravijo aids, ter poziva k lokalnim informativnim kampanjam za odpravo tega zmotnega prepričanja in s tem k boljšemu varstvu zlasti deklet;

| 53. | poudarja, da je treba izpolnjevati Konvencijo Združenih narodov o varstvu pravic delavcev migrantov in njihovih družinskih članov ter tako zagotavljati pravice otrok iz priseljenskih družin; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da je treba izpolnjevati Konvencijo Združenih narodov o varstvu pravic delavcev migrantov in njihovih družinskih članov ter tako zagotavljati pravice otrok iz priseljenskih družin;

| 54. | poziva Evropsko unijo, naj uporabi tematski program o azilu in migraciji, ki je sestavni del instrumenta za razvojno sodelovanje, da bi podprla najbolj ranljive skupine, kot so otroci migrantov in revni otroci; |
| --- | --- |

54.

poziva Evropsko unijo, naj uporabi tematski program o azilu in migraciji, ki je sestavni del instrumenta za razvojno sodelovanje, da bi podprla najbolj ranljive skupine, kot so otroci migrantov in revni otroci;

| 55. | poziva Evropsko unijo, naj pri svojih zunanjih dejavnostih nameni posebno pozornost otrokom, ki so žrtve diskriminacije, vključno z otroki, s katerimi se ravna v nasprotju z zakonom, in otroki, ki so prikrajšani svobode in nameščeni v zaprte ustanove; poudarja, da bi otroci morali imeti enostavnejši dostop do sodnega varstva in strokovne pomoči ter da je treba njihovo starost upoštevati med celotnim sodnim postopkom z uporabo posebnih zaščitnih ukrepov; |
| --- | --- |

55.

poziva Evropsko unijo, naj pri svojih zunanjih dejavnostih nameni posebno pozornost otrokom, ki so žrtve diskriminacije, vključno z otroki, s katerimi se ravna v nasprotju z zakonom, in otroki, ki so prikrajšani svobode in nameščeni v zaprte ustanove; poudarja, da bi otroci morali imeti enostavnejši dostop do sodnega varstva in strokovne pomoči ter da je treba njihovo starost upoštevati med celotnim sodnim postopkom z uporabo posebnih zaščitnih ukrepov;

| 56. | poziva Svet in Komisijo, naj pri oblikovanju programov pomoči in pogajanjih o akcijskih načrtih za pravosodje in notranje zadeve s tretjimi državami obravnavata vprašanje pravosodja za mladoletnike z vidika ne le ratifikacije ustreznih mednarodnih in regionalnih standardov, temveč tudi njihovega učinkovitega izvajanja; |
| --- | --- |

56.

poziva Svet in Komisijo, naj pri oblikovanju programov pomoči in pogajanjih o akcijskih načrtih za pravosodje in notranje zadeve s tretjimi državami obravnavata vprašanje pravosodja za mladoletnike z vidika ne le ratifikacije ustreznih mednarodnih in regionalnih standardov, temveč tudi njihovega učinkovitega izvajanja;

| 57. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo medsebojno povezanost politik za vprašanja otrok in vključijo spoštovanje pravic otrok na druga pomembnejša politična področja, kot so varnost, podnebne spremembe, preseljevanje in učinkovitost pomoči; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo medsebojno povezanost politik za vprašanja otrok in vključijo spoštovanje pravic otrok na druga pomembnejša politična področja, kot so varnost, podnebne spremembe, preseljevanje in učinkovitost pomoči;

| 58. | poziva, naj se za vse politike Evropske unije, ki bi lahko vplivale na otroke v tretjih državah, redno pripravljajo ocene učinka na pravice otrok, preden so sprejete in kasneje; poudarja, da je treba otroke obravnavati kot ločeno in posebno skupino, saj dogodki nanje vplivajo drugače kot na odrasle; |
| --- | --- |

58.

poziva, naj se za vse politike Evropske unije, ki bi lahko vplivale na otroke v tretjih državah, redno pripravljajo ocene učinka na pravice otrok, preden so sprejete in kasneje; poudarja, da je treba otroke obravnavati kot ločeno in posebno skupino, saj dogodki nanje vplivajo drugače kot na odrasle;

| 59. | pozdravlja pobudo iz prej navedenih sklepov Sveta za boljšo usklajenost in spodbujanje delitve dela na področju pravic otrok s pregledom obstoječih politik in dejavnosti Komisije ter držav članic v pilotskih državah; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja pobudo iz prej navedenih sklepov Sveta za boljšo usklajenost in spodbujanje delitve dela na področju pravic otrok s pregledom obstoječih politik in dejavnosti Komisije ter držav članic v pilotskih državah;

| 60. | je zaskrbljen, ker pilotske države še vedno niso opredeljene, in poziva države članice, naj v tesnem sodelovanju s Komisijo to hitro storijo; |
| --- | --- |

60.

je zaskrbljen, ker pilotske države še vedno niso opredeljene, in poziva države članice, naj v tesnem sodelovanju s Komisijo to hitro storijo;

| 61. | poziva Komisijo, naj razvije postopke, merila in kazalnike, s katerimi bo zagotovila, da vključevanje pravic otrok ne bo izključeno iz dnevnega reda, in se strinja s stališčem Komisije, da so poleg vključevanja pravic otrok potrebni tudi posebni ukrepi v okviru geografskih skladov in Evropskega razvojnega sklada, po možnosti v neosrednjih sektorjih; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj razvije postopke, merila in kazalnike, s katerimi bo zagotovila, da vključevanje pravic otrok ne bo izključeno iz dnevnega reda, in se strinja s stališčem Komisije, da so poleg vključevanja pravic otrok potrebni tudi posebni ukrepi v okviru geografskih skladov in Evropskega razvojnega sklada, po možnosti v neosrednjih sektorjih;

| 62. | meni, da bi Parlament lahko imel bolj usklajeno in sistematično vlogo pri spremljanju obveznosti Evropske unije do otrok, na primer prek letnega poročila o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

62.

meni, da bi Parlament lahko imel bolj usklajeno in sistematično vlogo pri spremljanju obveznosti Evropske unije do otrok, na primer prek letnega poročila o človekovih pravicah;

| 63. | predlaga, naj medparlamentarne skupščine (Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU, Eurolat, Evro-sredozemska parlamentarna skupščina) na svoja srečanja povabijo otroške organizacije države gostiteljice in podpira oblikovanje medregionalnih forumov mladih, kot je mladinska platforma EU-Afrika; |
| --- | --- |

63.

predlaga, naj medparlamentarne skupščine (Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU, Eurolat, Evro-sredozemska parlamentarna skupščina) na svoja srečanja povabijo otroške organizacije države gostiteljice in podpira oblikovanje medregionalnih forumov mladih, kot je mladinska platforma EU-Afrika;

| 64. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov in sopredsednikom Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU. |
| --- | --- |

64.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov in sopredsednikom Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU.

---

(1)  Sporazum o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, podpisan v Cotonouju 23. junija 2000 (UL L 317, 15.12.2000, str. 3).

(2)  UL L 209, 11.8.2005, str. 27.

(3)  UL C 26, 29.1.2004, str. 17.

(4)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(5)  UL C 25, 30.1.2008, str. 1.

(6)  UL L 34, 9.2.2000, str. 1.

(7)  UL C 74 E, 24.3.2004, str. 854.

(8)  UL C 157 E, 6.7.2006, str. 84.

(9)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0012.

---

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/11

---

Četrtek, 19. februarja 2009Izvajanje Direktive 2002/14/ES o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti

P6_TA(2009)0061

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o izvajanju Direktive 2002/14/ES o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti (2008/2246(INI))

2010/C 76 E/03

Evropski parlament,

ob upoštevanju členov 136 do 145 Pogodbe ES,

ob upoštevanju izjave voditeljev držav z dne 9. decembra 1989 o Listini Skupnosti o temeljnih socialnih pravicah delavcev, zlasti njenih členov 17 in 18,

ob upoštevanju Evropske socialne listine Sveta Evrope, spremenjene leta 1996, zlasti njenega člena 21,

ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, ki je bila razglašena v Nici dne 7. decembra leta 2000 in so jo voditelji držav in vlad vseh 27 držav članic slovesno podpisali decembra 2007 v Evropskem parlamentu, zlasti njenega člena 27,

ob upoštevanju Konvencije Mednarodne organizacije dela št. 135 o varstvu in olajšavah za predstavnike delavcev v podjetju, ki je bila sprejeta dne 23. junija 1971, zlasti njenega člena 5,

ob upoštevanju Direktive Sveta 94/45/ES z dne 22. septembra 1994 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti (1),

ob upoštevanju Direktive Sveta 98/59/ES z dne 20. julija 1998 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kolektivnimi odpusti (2),

ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (3),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2157/2001 z dne 8. oktobra 2001 o statutu evropske družbe (SE) (4),

ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/86/ES z dne 8. oktobra 2001 o dopolnitvi Statuta evropske družbe glede udeležbe delavcev (5),

ob upoštevanju Direktive 2002/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti (6) ter skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o zastopanju delavcev (7),

ob upoštevanju Direktive Sveta 2003/72/ES z dne 22. julija 2003 o dopolnitvi statuta evropske zadruge glede udeležbe delavcev (8),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2007 o krepitvi evropske zakonodaje na področju obveščanja delavcev in posvetovanja z njimi (9),

ob upoštevanju predloga Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti (prenovitev) (KOM(2008)0419) in priloge k temu predlogu (SEK(2008)2166),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. marca 2008 o pregledu uporabe Direktive 2002/14/ES v EU (KOM(2008)0146) in spremnega delovnega dokumenta (SEK(2008)0334),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za pravne zadeve (A6-0023/2009),

| A. | ker prenos Direktive 2002/14/ES v zakonodajo držav članic zamuja in ker so se nekatere države članice omejile zgolj na prenos določenih minimalnih zahtev, |
| --- | --- |

A.

ker prenos Direktive 2002/14/ES v zakonodajo držav članic zamuja in ker so se nekatere države članice omejile zgolj na prenos določenih minimalnih zahtev,

| B. | ker bo sedanja finančna kriza vplivala na gospodarstvo EU, in sicer na prestrukturiranje, združitve in selitve podjetij na ravni EU, |
| --- | --- |

B.

ker bo sedanja finančna kriza vplivala na gospodarstvo EU, in sicer na prestrukturiranje, združitve in selitve podjetij na ravni EU,

| C. | ker je cilj Direktive 2002/14/ES vzpostaviti splošni okvir za obveščanje in posvetovanje z delavci o prihodnosti podjetij, v katerih so zaposleni, ter za učinkovito posvetovanje z njimi, da bi predvideli ekonomski razvoj teh podjetij, |
| --- | --- |

C.

ker je cilj Direktive 2002/14/ES vzpostaviti splošni okvir za obveščanje in posvetovanje z delavci o prihodnosti podjetij, v katerih so zaposleni, ter za učinkovito posvetovanje z njimi, da bi predvideli ekonomski razvoj teh podjetij,

| D. | ker sta obveščanje in posvetovanje z delavci osrednja elementa socialnega tržnega gospodarstva in se ju ne sme obravnavati kot oviro za gospodarski razcvet podjetij, |
| --- | --- |

D.

ker sta obveščanje in posvetovanje z delavci osrednja elementa socialnega tržnega gospodarstva in se ju ne sme obravnavati kot oviro za gospodarski razcvet podjetij,

| E. | ker je v Evropski uniji 23 000 000 podjetij z manj kot 250 zaposlenimi, ki predstavljajo 99-odstotni delež podjetij in zaposlujejo več kot 100 000 000 ljudi, institucije EU pa morajo zagotavljati in izboljševati pravico delavcev do obveščenosti in posvetovanja, |
| --- | --- |

E.

ker je v Evropski uniji 23 000 000 podjetij z manj kot 250 zaposlenimi, ki predstavljajo 99-odstotni delež podjetij in zaposlujejo več kot 100 000 000 ljudi, institucije EU pa morajo zagotavljati in izboljševati pravico delavcev do obveščenosti in posvetovanja,

Postopna krepitev obveščanja in posvetovanja z delavci v EU

| 1. | se strinja, da nekatere države članice močno zaostajajo pri prenosu Direktive 2002/14/ES, zato bo za oceno prenosa potrebno več časa; vendar poudarja, da bo učinek te direktive viden v državah članicah, ki niso imele splošnega sistema za obveščanje in posvetovanje z delavci; |
| --- | --- |

1.

se strinja, da nekatere države članice močno zaostajajo pri prenosu Direktive 2002/14/ES, zato bo za oceno prenosa potrebno več časa; vendar poudarja, da bo učinek te direktive viden v državah članicah, ki niso imele splošnega sistema za obveščanje in posvetovanje z delavci;

| 2. | poziva države članice, ki še vedno niso pravilno prenesle Direktive 2002/14/ES, naj to storijo čim prej; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, ki še vedno niso pravilno prenesle Direktive 2002/14/ES, naj to storijo čim prej;

| 3. | meni, da morajo ukrepi Komisije v zvezi s tem omogočiti, da bi se v tesnem sodelovanju z ustreznimi nacionalnimi organi držav članic in socialnimi partnerji pojasnila in rešila vprašanja, ki se pojavljajo pri razlagi Direktive 2002/14/ES ali pri usklajevanju ukrepov za prenos; |
| --- | --- |

3.

meni, da morajo ukrepi Komisije v zvezi s tem omogočiti, da bi se v tesnem sodelovanju z ustreznimi nacionalnimi organi držav članic in socialnimi partnerji pojasnila in rešila vprašanja, ki se pojavljajo pri razlagi Direktive 2002/14/ES ali pri usklajevanju ukrepov za prenos;

| 4. | ugotavlja, da nekatere države članice v ukrepe za prenos Direktive 2002/14/ES niso zajele nekaterih mladih delavcev, žensk, ki delajo s krajšim delovnim časom, ali zaposlenih na podlagi pogodb za določen čas; zato jih poziva, naj svoje določbe za izračun števila delavcev v podjetju prilagodijo duhu in črki direktive, v skladu s katero se za izračun spodnjega praga vedno uporablja dejansko število delavcev, drugi pogoji pa se pri tem ne upoštevajo; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da nekatere države članice v ukrepe za prenos Direktive 2002/14/ES niso zajele nekaterih mladih delavcev, žensk, ki delajo s krajšim delovnim časom, ali zaposlenih na podlagi pogodb za določen čas; zato jih poziva, naj svoje določbe za izračun števila delavcev v podjetju prilagodijo duhu in črki direktive, v skladu s katero se za izračun spodnjega praga vedno uporablja dejansko število delavcev, drugi pogoji pa se pri tem ne upoštevajo;

| 5. | poudarja, da bi bilo primerno, da države članice v skladu z nacionalno prakso natančno določijo pogoje in omejitve člena 6 Direktive 2002/14/ES o zaupnih podatkih in upoštevajo:






  (a) | trajanje te obveznosti po poteku mandata predstavnikov delavcev, |
| --- | --- | --- |

5.

poudarja, da bi bilo primerno, da države članice v skladu z nacionalno prakso natančno določijo pogoje in omejitve člena 6 Direktive 2002/14/ES o zaupnih podatkih in upoštevajo:

(a)

trajanje te obveznosti po poteku mandata predstavnikov delavcev,

| (b) | merila in primere zakonitega interesa podjetja, da te informacije ohrani kot zaupne, ali nevarnosti povzročitve škode za podjetje, če bi se te informacije objavile; |
| --- | --- |

(b)

merila in primere zakonitega interesa podjetja, da te informacije ohrani kot zaupne, ali nevarnosti povzročitve škode za podjetje, če bi se te informacije objavile;

| 6. | poziva države članice, naj v ukrepih za prenos:






  (a) | natančno in v duhu Direktive 2002/14/ES opredelijo pojem obveščanja, da ga ne bi bilo mogoče razlagati po svoje in da bi lahko predstavniki delavcev obravnavali aktualna vprašanja, ne pa morali zgolj čakati na informacije o odločitvah podjetij, ki neposredno vplivajo na zaposlene, |
| --- | --- | --- |

6.

poziva države članice, naj v ukrepih za prenos:

(a)

natančno in v duhu Direktive 2002/14/ES opredelijo pojem obveščanja, da ga ne bi bilo mogoče razlagati po svoje in da bi lahko predstavniki delavcev obravnavali aktualna vprašanja, ne pa morali zgolj čakati na informacije o odločitvah podjetij, ki neposredno vplivajo na zaposlene,

| (b) | v vsebino obveščanja vključijo sklicevanje na člen 4(2)(a), (b) in (c) Direktive 2002/14/ES, |
| --- | --- |

(b)

v vsebino obveščanja vključijo sklicevanje na člen 4(2)(a), (b) in (c) Direktive 2002/14/ES,

| (c) | zahtevajo, da se informacije posredujejo pravočasno pred posvetovanjem, |
| --- | --- |

(c)

zahtevajo, da se informacije posredujejo pravočasno pred posvetovanjem,

| (d) | zagotovijo dosledno upoštevanje obveznosti iz člena 4 Direktive 2002/14/ES glede pravice do obveščanja in posvetovanja ter sporazumnih odločitev v skladu s členom 4(4)(e), |
| --- | --- |

(d)

zagotovijo dosledno upoštevanje obveznosti iz člena 4 Direktive 2002/14/ES glede pravice do obveščanja in posvetovanja ter sporazumnih odločitev v skladu s členom 4(4)(e),

| (e) | v podporo socialnemu dialogu vključijo tudi sindikate, ki delujejo v podjetjih; |
| --- | --- |

(e)

v podporo socialnemu dialogu vključijo tudi sindikate, ki delujejo v podjetjih;

| 7. | poziva države članice, ki za primere kršenja predpisov, ki urejajo izvajanje pravice delavcev do obveščanja in posvetovanja, nimajo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih sankcij, predvidenih v členu 6(3), naj jih sprejmejo; |
| --- | --- |

7.

poziva države članice, ki za primere kršenja predpisov, ki urejajo izvajanje pravice delavcev do obveščanja in posvetovanja, nimajo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih sankcij, predvidenih v členu 6(3), naj jih sprejmejo;

| 8. | poziva vse države članice, ki nimajo sistema za zaščito predstavnikov delavcev, naj ga vzpostavijo; |
| --- | --- |

8.

poziva vse države članice, ki nimajo sistema za zaščito predstavnikov delavcev, naj ga vzpostavijo;

| 9. | predlaga, da države članice, v katerih je varstvo predstavnikov delavcev po tradiciji zagotovljeno z dogovorom med sindikati in združenji delodajalcev, za te predstavnike predvidijo močno dodatno varstvo v primeru neuspešnih pogajanj; |
| --- | --- |

9.

predlaga, da države članice, v katerih je varstvo predstavnikov delavcev po tradiciji zagotovljeno z dogovorom med sindikati in združenji delodajalcev, za te predstavnike predvidijo močno dodatno varstvo v primeru neuspešnih pogajanj;

Izvajanje in izboljšanje ukrepov za prenos Direktive 2002/14/ES

| 10. | meni, da je treba oblikovati in državam članicam predložiti paleto možnih sankcij proti delodajalcem, ki ne spoštujejo pravice delavcev do obveščenosti in posvetovanja, kot je opredeljena v Direktivi 2002/14/ES; |
| --- | --- |

10.

meni, da je treba oblikovati in državam članicam predložiti paleto možnih sankcij proti delodajalcem, ki ne spoštujejo pravice delavcev do obveščenosti in posvetovanja, kot je opredeljena v Direktivi 2002/14/ES;

| 11. | poudarja, da države članice subsidiarnosti ne smejo navajati kot razlog za neizpolnjevanje obveznosti, da uveljavijo sankcije, ki bodo delodajalce odvračale od kršenja Direktive 2002/14/ES; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da države članice subsidiarnosti ne smejo navajati kot razlog za neizpolnjevanje obveznosti, da uveljavijo sankcije, ki bodo delodajalce odvračale od kršenja Direktive 2002/14/ES;

| 12. | opozarja na sodbo Sodišča Evropskih skupnosti z dne 8. junija 1994 (10), po kateri morajo države članice, ki imajo neprimerno postopkovno in institucionalno ureditev, zagotoviti ustrezne zakonske določbe, v katerih bodo opredeljeni ustrezni upravni in sodni revizijski postopki ter ustrezne, učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije proti delodajalcem, ki ne izpolnjujejo svojih dolžnosti glede obveščanja in posvetovanja z delavci; |
| --- | --- |

12.

opozarja na sodbo Sodišča Evropskih skupnosti z dne 8. junija 1994 (10), po kateri morajo države članice, ki imajo neprimerno postopkovno in institucionalno ureditev, zagotoviti ustrezne zakonske določbe, v katerih bodo opredeljeni ustrezni upravni in sodni revizijski postopki ter ustrezne, učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije proti delodajalcem, ki ne izpolnjujejo svojih dolžnosti glede obveščanja in posvetovanja z delavci;

| 13. | poziva države članice, naj se pred revizijo Direktive 2002/14/ES pri sprejemanju upravnih in sodnih revizijskih postopkov ter sankcij proti delodajalcem, ki ne spoštujejo svojih dolžnosti glede obveščanja in posvetovanja z delavci, ravnajo po sodni praksi Sodišča; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj se pred revizijo Direktive 2002/14/ES pri sprejemanju upravnih in sodnih revizijskih postopkov ter sankcij proti delodajalcem, ki ne spoštujejo svojih dolžnosti glede obveščanja in posvetovanja z delavci, ravnajo po sodni praksi Sodišča;

| 14. | meni, da je treba zagotoviti, da se bo v ukrepih držav članic za prenos v njihovo zakonodajo samodejno uporabljala pravica do obveščanja in posvetovanja s predstavniki delavcev v skladu s tolmačenjem Direktive 2002/14/ES; |
| --- | --- |

14.

meni, da je treba zagotoviti, da se bo v ukrepih držav članic za prenos v njihovo zakonodajo samodejno uporabljala pravica do obveščanja in posvetovanja s predstavniki delavcev v skladu s tolmačenjem Direktive 2002/14/ES;

| 15. | meni, da je treba opredeliti ureditev za izvajanje nalog predstavnikov delavcev, da se bodo opravljale med delovnim časom in bodo temu ustrezno plačane; |
| --- | --- |

15.

meni, da je treba opredeliti ureditev za izvajanje nalog predstavnikov delavcev, da se bodo opravljale med delovnim časom in bodo temu ustrezno plačane;

| 16. | meni, da je treba predstavnikom delavcev v javni upravi ter podjetjih javnega in finančnega sektorja zagotoviti enake pravice do obveščanja in posvetovanja, kot jih imajo ostali delavci; |
| --- | --- |

16.

meni, da je treba predstavnikom delavcev v javni upravi ter podjetjih javnega in finančnega sektorja zagotoviti enake pravice do obveščanja in posvetovanja, kot jih imajo ostali delavci;

| 17. | meni, da je treba odpraviti možnost neposrednega posvetovanja, kadar gre za izvoljene ali sindikalne predstavniške oblike, s čimer bi delodajalcem preprečili, da bi se prek neposrednega posvetovanja vmešavali v vprašanja, za katera imajo sindikati pravico do kolektivnih pogajanj, na primer o plačah; |
| --- | --- |

17.

meni, da je treba odpraviti možnost neposrednega posvetovanja, kadar gre za izvoljene ali sindikalne predstavniške oblike, s čimer bi delodajalcem preprečili, da bi se prek neposrednega posvetovanja vmešavali v vprašanja, za katera imajo sindikati pravico do kolektivnih pogajanj, na primer o plačah;

| 18. | poziva, naj se preuči, ali je treba spremeniti spodnji prag števila zaposlenih v podjetjih ali ustanovah, za katere se uporablja Direktiva 2002/14/ES, da bi bila iz nje izvzeta samo najmanjša podjetja; |
| --- | --- |

18.

poziva, naj se preuči, ali je treba spremeniti spodnji prag števila zaposlenih v podjetjih ali ustanovah, za katere se uporablja Direktiva 2002/14/ES, da bi bila iz nje izvzeta samo najmanjša podjetja;

| 19. | opozarja države članice, da v primeru dvomov glede opredelitve izraza „podjetje“ v Direktivi 2002/14/ES o tem obstaja obsežna sodna praksa Sodišča, in jih poziva, naj se v svojih ukrepih za prenos sklicujejo nanjo, š čimer se bodo izognile, da bi bil proti njim uveden postopek za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

19.

opozarja države članice, da v primeru dvomov glede opredelitve izraza „podjetje“ v Direktivi 2002/14/ES o tem obstaja obsežna sodna praksa Sodišča, in jih poziva, naj se v svojih ukrepih za prenos sklicujejo nanjo, š čimer se bodo izognile, da bi bil proti njim uveden postopek za ugotavljanje kršitev;

| 20. | odločno poziva Komisijo, naj čim prej sprejme ukrepe, na podlagi katerih bodo lahko države članice Direktivo 2002/14/ES pravilno prenesle v svojo zakonodajo, in preuči vse vidike, ki kažejo na pomanjkljivosti ali težave, na primer nacionalne določbe in postopke za izračun števila zaposlenih v podjetjih, uporabo posebnih določb iz člena 3(2) in (3), ter jamstva v zvezi s klavzulo o zaupnosti iz člena 6; poziva Komisijo, naj uvede postopke za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, ki direktive niso prenesle v svojo zakonodajo ali je niso prenesle pravilno; |
| --- | --- |

20.

odločno poziva Komisijo, naj čim prej sprejme ukrepe, na podlagi katerih bodo lahko države članice Direktivo 2002/14/ES pravilno prenesle v svojo zakonodajo, in preuči vse vidike, ki kažejo na pomanjkljivosti ali težave, na primer nacionalne določbe in postopke za izračun števila zaposlenih v podjetjih, uporabo posebnih določb iz člena 3(2) in (3), ter jamstva v zvezi s klavzulo o zaupnosti iz člena 6; poziva Komisijo, naj uvede postopke za ugotavljanje kršitev proti državam članicam, ki direktive niso prenesle v svojo zakonodajo ali je niso prenesle pravilno;

| 21. | poziva Komisijo, naj predloži poročilo o oceni rezultatov, doseženih z izvajanjem Direktive 2002/14/ES, ki zadevajo krepitev socialnega dialoga in zmožnost predvidevanja, preprečevanja in zaposljivosti na trgu dela ter zmožnost za preprečevanje upravnih, pravnih in finančnih težav v malih in srednje velikih podjetjih, ter naj po potrebi doda ustrezne predloge; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj predloži poročilo o oceni rezultatov, doseženih z izvajanjem Direktive 2002/14/ES, ki zadevajo krepitev socialnega dialoga in zmožnost predvidevanja, preprečevanja in zaposljivosti na trgu dela ter zmožnost za preprečevanje upravnih, pravnih in finančnih težav v malih in srednje velikih podjetjih, ter naj po potrebi doda ustrezne predloge;

| 22. | pozdravlja predlog Uredbe Sveta o oblikovanju statuta evropske zasebne družbe (KOM(2008)0396), v katerem bodo upoštevane posebne potrebe malih podjetij; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja predlog Uredbe Sveta o oblikovanju statuta evropske zasebne družbe (KOM(2008)0396), v katerem bodo upoštevane posebne potrebe malih podjetij;

| 23. | poziva Komisijo, ki je pristojna za združitve in prevzeme, naj poskrbi, da se bodo pri odločitvah za združitve in prevzeme upoštevala nacionalna pravila in pravila Skupnosti na področju obveščanja in posvetovanja; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, ki je pristojna za združitve in prevzeme, naj poskrbi, da se bodo pri odločitvah za združitve in prevzeme upoštevala nacionalna pravila in pravila Skupnosti na področju obveščanja in posvetovanja;

| 24. | meni, da mora za informacije, ki bi v primeru razkritja za podjetje lahko imele izjemno škodljive posledice, do dokončne odločitve o bistvenih gospodarskih vprašanjih, ki zadevajo podjetje (npr. v obliki pisma o nameri), veljati popolna zaupnost; |
| --- | --- |

24.

meni, da mora za informacije, ki bi v primeru razkritja za podjetje lahko imele izjemno škodljive posledice, do dokončne odločitve o bistvenih gospodarskih vprašanjih, ki zadevajo podjetje (npr. v obliki pisma o nameri), veljati popolna zaupnost;

| 25. | poziva Komisijo, naj redno obvešča o izboljšanjih pravice delavcev do obveščenosti in posvetovanja in to uvrsti na dnevni red evropskega socialnega dialoga tako na medpanožni kot na sektorski ravni; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj redno obvešča o izboljšanjih pravice delavcev do obveščenosti in posvetovanja in to uvrsti na dnevni red evropskega socialnega dialoga tako na medpanožni kot na sektorski ravni;

| 26. | poziva Komisijo, naj spodbuja socialne partnerje, da bodo na izvajanje na nacionalni ravni vplivali pozitivno in proaktivno, med drugim z razširjanjem dobre prakse; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj spodbuja socialne partnerje, da bodo na izvajanje na nacionalni ravni vplivali pozitivno in proaktivno, med drugim z razširjanjem dobre prakse;

| 27. | poziva Komisijo, naj čim prej sprejme pobude za krepitev učinkovite kulture sodelovanja med socialnimi partnerji na področju obveščanja in posvetovanja z delavci v Evropski uniji in pri tem upošteva vrsto obravnavanih vprašanj ter značilnosti in velikost podjetij; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj čim prej sprejme pobude za krepitev učinkovite kulture sodelovanja med socialnimi partnerji na področju obveščanja in posvetovanja z delavci v Evropski uniji in pri tem upošteva vrsto obravnavanih vprašanj ter značilnosti in velikost podjetij;

| 28. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je v sporazumu med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti in Evropsko federacijo delavcev v prometu o konvenciji o delu v pomorstvu iz leta 2006 pri različnih vprašanjih, ki zadevajo npr. tveganje za zdravje in varnost delavcev ali predčasno prekinitev pogodbe, navedeno posvetovanje; |
| --- | --- |

28.

z zadovoljstvom ugotavlja, da je v sporazumu med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti in Evropsko federacijo delavcev v prometu o konvenciji o delu v pomorstvu iz leta 2006 pri različnih vprašanjih, ki zadevajo npr. tveganje za zdravje in varnost delavcev ali predčasno prekinitev pogodbe, navedeno posvetovanje;

| 29. | pozdravlja pobudo, ki jo je dala Komisija v sporočilu z dne 10. oktobra 2007 za ponovno presojo socialnega ureditvenega okvira za več in boljša delovna mesta v EU na področju pomorskega prometa (KOM(2007)0591), da se obravnava Direktiva 2002/14/ES, in jo poziva k ponovni presoji mogočega odstopanja od izvajanja Direktive 2002/14/ES, ki jo omogoča njen člen 3(3); |
| --- | --- |

29.

pozdravlja pobudo, ki jo je dala Komisija v sporočilu z dne 10. oktobra 2007 za ponovno presojo socialnega ureditvenega okvira za več in boljša delovna mesta v EU na področju pomorskega prometa (KOM(2007)0591), da se obravnava Direktiva 2002/14/ES, in jo poziva k ponovni presoji mogočega odstopanja od izvajanja Direktive 2002/14/ES, ki jo omogoča njen člen 3(3);

| 30. | poziva Komisijo, naj ponovno preuči potrebo po uskladitvi direktiv 94/45/ES, 98/59/ES, 2001/23/ES, 2001/86/ES, 2002/14/ES in 2003/72/ES ter Uredbe (ES) št. 2157/2001, da bi ocenili, katere spremembe so potrebne, da bi odpravili podvajanje in nasprotja; meni, da bi morali morebitne spremembe vključiti istočasno; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj ponovno preuči potrebo po uskladitvi direktiv 94/45/ES, 98/59/ES, 2001/23/ES, 2001/86/ES, 2002/14/ES in 2003/72/ES ter Uredbe (ES) št. 2157/2001, da bi ocenili, katere spremembe so potrebne, da bi odpravili podvajanje in nasprotja; meni, da bi morali morebitne spremembe vključiti istočasno;

*

* *

| 31. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

31.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 254, 30.9.1994, str. 64.

(2)  UL L 225, 12.8.1998, str. 16.

(3)  UL L 82, 22.3.2001, str. 16.

(4)  UL L 294, 10.11.2001, str. 1.

(5)  UL L 294, 10.11.2001, str. 22.

(6)  UL L 80, 23.3.2002, str. 29.

(7)  UL L 80, 23.3.2002, str. 34.

(8)  UL L 207, 18.8.2003, str. 25.

(9)  UL C 76 E, 27.3.2008, str. 138.

(10)  Sodba z dne 8. junija 1994, Komisija proti Združenemu kraljestvu (C-382/92, PSES 1994, str. I-2435) in sodba z dne 8. junija 1994, Komisija proti Združenemu kraljestvu (C-383/92, PSES 1994, str. I-2479).

---

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/16

---

Četrtek, 19. februarja 2009Socialna ekonomija

P6_TA(2009)0062

Resolucija Evropskega parlamenta dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (2008/2250(INI))

2010/C 76 E/04

Evropski parlament,

ob upoštevanju členov 3, 48, 125 do 130 in 136 Pogodbe ES,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1435/2003 z dne 22. julija 2003 o statutu evropske zadruge (1) in Direktive Sveta 2003/72/ES z dne 22. julija 2003 o dopolnitvi statuta evropske zadruge glede udeležbe delavcev (2),

ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (3),

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2008/618/ES z dne 15. julija 2008 o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (4),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. januarja 2008 o predlogu za skupno poročilo o socialni zaščiti in socialni vključenosti za leto 2008 (KOM(2008)0042), spremnega dokumenta k temu sporočilu (SEK(2008)0091) in skupnega poročila o zaposlovanju 2007/2008, kakor je bil potrjen v Sklepih Predsedstva na spomladanskem zasedanju Evropskega sveta 13. in 14. marca 2008,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. maja 1994 o drugačni, socialni ekonomiji (5),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. septembra 1998 o vlogi zadrug pri večjem zaposlovanju žensk (6),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 17. junija 2008 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) (7),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o spodbujanju dostojnega dela za vse (8),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o spodbujanju socialne vključenosti in boja proti revščini, vključno z revščino otrok, v EU (9),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. februarja 2004 o spodbujanju zadrug v Evropi (KOM(2004)0018),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. junija 1997 o spodbujanju vloge prostovoljnih organizacij in fundacij v Evropi (KOM(1997)0241) ter svoje resolucije z dne 2. julija 1998 o tem (10),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. aprila 2000 o lokalnem delovanju za zaposlovanje in lokalni razsežnosti z evropsko strategijo zaposlovanja (KOM(2000)0196),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. novembra 2001 o krepitvi lokalne razsežnosti evropske strategije zaposlovanja (KOM(2001)0629) in svoje resolucije z dne 4. julija 2002 o tem (11),

ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o socialni ekonomiji, zlasti mnenja o socialni ekonomiji in enotnem trgu (12), gospodarski diverzifikaciji v državah pristopnicah – o vlogi malih in srednje velikih podjetij ter podjetjih socialne ekonomije (13) ter mnenja o sposobnosti prilagajanja malih in srednjih podjetij ter podjetij socialne ekonomije spremembam, ki jih prinaša gospodarska dinamika (14),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. aprila 2008 o prispevku prostovoljstva h gospodarski in socialni koheziji (15),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. septembra 2006 o evropskem socialnem modelu za prihodnost (16),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2008 o prenovljeni socialni agendi: priložnostih, dostopnosti in solidarnosti v Evropi 21. stoletja (KOM(2008)0412),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2008 z naslovom „Obnovljena zaveza za socialno Evropo: krepitev odprte metode koordinacije za socialno zaščito in socialno vključenost“ (KOM(2008)0418) ter prvega dveletnega poročila o socialnih storitvah splošnega pomena (SEK(2008)2179) z istega datuma,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0015/2009),

| A. | ker evropski socialni model temelji zlasti na visoki ravni storitev, proizvodov in zaposlitev, ki jih ustvarja socialna ekonomija, ter zmožnosti predvidevanja in inovacij, ki so jih razvili njeni pobudniki, |
| --- | --- |

A.

ker evropski socialni model temelji zlasti na visoki ravni storitev, proizvodov in zaposlitev, ki jih ustvarja socialna ekonomija, ter zmožnosti predvidevanja in inovacij, ki so jih razvili njeni pobudniki,

| B. | ker socialna ekonomija temelji na socialni paradigmi, ki je v skladu s temeljnimi načeli evropskega sistema socialnega varstva, in ker je socialna ekonomija bistvena pri ohranjanju in krepitvi tega modela, saj ureja izvajanje in ponudbo številnih socialnih storitev splošnega pomena, |
| --- | --- |

B.

ker socialna ekonomija temelji na socialni paradigmi, ki je v skladu s temeljnimi načeli evropskega sistema socialnega varstva, in ker je socialna ekonomija bistvena pri ohranjanju in krepitvi tega modela, saj ureja izvajanje in ponudbo številnih socialnih storitev splošnega pomena,

| C. | ker bi zato modeli socialne ekonomije morali vzpostavljeni za doseganje ciljev gospodarske rasti, zaposljivosti, usposabljanja in osebnih storitev, ki bi prežemali vse politike EU, |
| --- | --- |

C.

ker bi zato modeli socialne ekonomije morali vzpostavljeni za doseganje ciljev gospodarske rasti, zaposljivosti, usposabljanja in osebnih storitev, ki bi prežemali vse politike EU,

| D. | ker bogastvo in ravnovesje družbe izhajata iz njene raznolikosti in ker socialna ekonomija k temu dejavno prispeva z izboljšanjem in okrepitvijo evropskega socialnega modela in z zagotovitvijo posebnega poslovnega modela, ki socialni ekonomiji omogoča, da prispeva k trdni in trajnostni rasti, |
| --- | --- |

D.

ker bogastvo in ravnovesje družbe izhajata iz njene raznolikosti in ker socialna ekonomija k temu dejavno prispeva z izboljšanjem in okrepitvijo evropskega socialnega modela in z zagotovitvijo posebnega poslovnega modela, ki socialni ekonomiji omogoča, da prispeva k trdni in trajnostni rasti,

| E. | ker so vrednote socialne ekonomije zelo skladne s skupnimi cilji EU o socialnem vključevanju in ker bi morali biti s tem povezani tudi dostojna zaposlitev, usposabljanje in ponovna vključitev; ker se je izkazalo, da lahko socialna ekonomija zelo izboljša socialni status prikrajšanih oseb (kot kaže primer zadruge za mikrokredite, kakršno je prvi ustanovil Mohamed Junus, ki s spodbujanjem finančnega vključevanja daje ženskam večjo moč) in da ima velik potencial za družbene inovacije, saj spodbuja tiste, ki se spopadajo s težavami pri iskanju rešitev svojih socialnih vprašanj, na primer za uskladitev poklicnega in zasebnega življenja, enakost spolov, kakovost družinskega življenja ter za njihovo zmožnost poskrbeti za otroke, starejše in invalide, |
| --- | --- |

E.

ker so vrednote socialne ekonomije zelo skladne s skupnimi cilji EU o socialnem vključevanju in ker bi morali biti s tem povezani tudi dostojna zaposlitev, usposabljanje in ponovna vključitev; ker se je izkazalo, da lahko socialna ekonomija zelo izboljša socialni status prikrajšanih oseb (kot kaže primer zadruge za mikrokredite, kakršno je prvi ustanovil Mohamed Junus, ki s spodbujanjem finančnega vključevanja daje ženskam večjo moč) in da ima velik potencial za družbene inovacije, saj spodbuja tiste, ki se spopadajo s težavami pri iskanju rešitev svojih socialnih vprašanj, na primer za uskladitev poklicnega in zasebnega življenja, enakost spolov, kakovost družinskega življenja ter za njihovo zmožnost poskrbeti za otroke, starejše in invalide,

| F. | ker socialna ekonomija obsega 10 %, kar je dva milijona vseh evropskih podjetij ali 6 % vseh zaposlitev, in ima velike zmožnosti za ustvarjanje in ohranjanje trdnih zaposlitev, predvsem zato, ker je za njene dejavnosti značilno, da se ne selijo, |
| --- | --- |

F.

ker socialna ekonomija obsega 10 %, kar je dva milijona vseh evropskih podjetij ali 6 % vseh zaposlitev, in ima velike zmožnosti za ustvarjanje in ohranjanje trdnih zaposlitev, predvsem zato, ker je za njene dejavnosti značilno, da se ne selijo,

| G. | ker so podjetja socialne ekonomije običajno mala in srednje velika podjetja, ki prispevajo k trajnostnemu ekonomskemu modelu, kjer je posameznik pomembnejši od kapitala, in ker tovrstna podjetja pogosto delujejo na notranjem trgu, zato je treba zagotoviti, da bodo pri opravljanju svoje dejavnosti spoštovala ustrezne predpise, |
| --- | --- |

G.

ker so podjetja socialne ekonomije običajno mala in srednje velika podjetja, ki prispevajo k trajnostnemu ekonomskemu modelu, kjer je posameznik pomembnejši od kapitala, in ker tovrstna podjetja pogosto delujejo na notranjem trgu, zato je treba zagotoviti, da bodo pri opravljanju svoje dejavnosti spoštovala ustrezne predpise,

| H. | ker se je socialna ekonomija razvila iz posebnih organizacijskih in/ali pravnih oblik podjetništva, kot so zadruge, vzajemne družbe, združenja, socialna podjetja in organizacije, fundacije ter druge oblike v posameznih državah članicah; ker zajema socialna ekonomija vrsto poimenovanj v različnih državah članicah, na primer „solidarnostno gospodarstvo“ in „tretji sektor“, in ker povsod po Evropski uniji obstajajo podobne dejavnosti, ki sicer ne veljajo za „socialno ekonomijo“, imajo pa enake značilnosti, |
| --- | --- |

H.

ker se je socialna ekonomija razvila iz posebnih organizacijskih in/ali pravnih oblik podjetništva, kot so zadruge, vzajemne družbe, združenja, socialna podjetja in organizacije, fundacije ter druge oblike v posameznih državah članicah; ker zajema socialna ekonomija vrsto poimenovanj v različnih državah članicah, na primer „solidarnostno gospodarstvo“ in „tretji sektor“, in ker povsod po Evropski uniji obstajajo podobne dejavnosti, ki sicer ne veljajo za „socialno ekonomijo“, imajo pa enake značilnosti,

| I. | ker je treba potrditi statut za nekatere oblike organiziranosti v socialni ekonomiji na ravni EU in pri tem upoštevati pravila notranjega trga, da se zmanjšajo birokratske ovire za pridobitev finančnih sredstev Skupnosti, |
| --- | --- |

I.

ker je treba potrditi statut za nekatere oblike organiziranosti v socialni ekonomiji na ravni EU in pri tem upoštevati pravila notranjega trga, da se zmanjšajo birokratske ovire za pridobitev finančnih sredstev Skupnosti,

| J. | ker socialna ekonomija poudarja poslovni model, ki ga ni mogoče opredeliti niti po velikosti niti po področjih dejavnosti, marveč na podlagi spoštovanja skupnih vrednot, to pa so spoštovanje demokracije, udeležba zainteresiranih strani, cilji posameznika in socialni cilji, ki imajo prednost pred dobičkom; varovanje in izvajanje načel solidarnosti in odgovornosti, sovpadanje interesov članov/uporabnikov in splošnega interesa, demokratični nadzor, ki ga izvajajo člani, prostovoljno in odprto članstvo, samostojnost pri upravljanju in neodvisnost od javnih organov ter uporaba večjega dela presežkov za cilje trajnostnega razvoja in v korist članov/uporabnikov v skladu s splošnim interesom, |
| --- | --- |

J.

ker socialna ekonomija poudarja poslovni model, ki ga ni mogoče opredeliti niti po velikosti niti po področjih dejavnosti, marveč na podlagi spoštovanja skupnih vrednot, to pa so spoštovanje demokracije, udeležba zainteresiranih strani, cilji posameznika in socialni cilji, ki imajo prednost pred dobičkom; varovanje in izvajanje načel solidarnosti in odgovornosti, sovpadanje interesov članov/uporabnikov in splošnega interesa, demokratični nadzor, ki ga izvajajo člani, prostovoljno in odprto članstvo, samostojnost pri upravljanju in neodvisnost od javnih organov ter uporaba večjega dela presežkov za cilje trajnostnega razvoja in v korist članov/uporabnikov v skladu s splošnim interesom,

| K. | ker so socialna ekonomija in njene organizacije kljub svojemu naraščajočemu pomenu še vedno slabo poznane in pogosto tarča kritik, ki izvirajo iz napačnih tehničnih pristopov; ker je ena najpomembnejših težav socialne ekonomije v EU in državah članicah njena institucionalna nevidnost zaradi posebnosti nacionalnih računovodskih sistemov, |
| --- | --- |

K.

ker so socialna ekonomija in njene organizacije kljub svojemu naraščajočemu pomenu še vedno slabo poznane in pogosto tarča kritik, ki izvirajo iz napačnih tehničnih pristopov; ker je ena najpomembnejših težav socialne ekonomije v EU in državah članicah njena institucionalna nevidnost zaradi posebnosti nacionalnih računovodskih sistemov,

| L. | ker je medskupina Evropskega parlamenta za socialno ekonomijo opravila poglobljeno delo o tem področju, |
| --- | --- |

L.

ker je medskupina Evropskega parlamenta za socialno ekonomijo opravila poglobljeno delo o tem področju,

Splošne pripombe

| 1. | poudarja, da ima socialna ekonomija bistveno vlogo v evropskem gospodarstvu, saj združuje donosnost in solidarnost, omogoča ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, krepi socialno, ekonomsko in regionalno kohezijo, proizvaja socialni kapital, spodbuja dejavno državljanstvo, solidarnost in obliko ekonomije z demokratičnimi načeli, pri kateri so na prvem mestu ljudje, poleg tega pa podpira trajnostni razvoj ter socialne, okoljske in tehnološke inovacije; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da ima socialna ekonomija bistveno vlogo v evropskem gospodarstvu, saj združuje donosnost in solidarnost, omogoča ustvarjanje kakovostnih delovnih mest, krepi socialno, ekonomsko in regionalno kohezijo, proizvaja socialni kapital, spodbuja dejavno državljanstvo, solidarnost in obliko ekonomije z demokratičnimi načeli, pri kateri so na prvem mestu ljudje, poleg tega pa podpira trajnostni razvoj ter socialne, okoljske in tehnološke inovacije;

| 2. | meni, da je socialna ekonomija tako s simboličnega vidika kot z vidika učinkovitosti pomembna za krepitev gospodarske in ekonomske demokracije; |
| --- | --- |

2.

meni, da je socialna ekonomija tako s simboličnega vidika kot z vidika učinkovitosti pomembna za krepitev gospodarske in ekonomske demokracije;

| 3. | priznava, da bo socialna ekonomija lahko uspešna in bo lahko razvila vse svoje možnosti le, če bo imela ustrezne politične, zakonodajne in izvedbene pogoje, pri čemer je treba upoštevati bogato raznolikost institucij socialne ekonomije in njihovih posebnosti; |
| --- | --- |

3.

priznava, da bo socialna ekonomija lahko uspešna in bo lahko razvila vse svoje možnosti le, če bo imela ustrezne politične, zakonodajne in izvedbene pogoje, pri čemer je treba upoštevati bogato raznolikost institucij socialne ekonomije in njihovih posebnosti;

| 4. | meni, da za podjetja socialne ekonomije ne bi smela veljati enaka uporaba predpisov o konkurenci kakor za druga podjetja in da je potreben zanesljiv pravni okvir, ki bo upošteval njihovo posebno vrednost, da bodo imela enake možnosti za delovanje kot druga podjetja; |
| --- | --- |

4.

meni, da za podjetja socialne ekonomije ne bi smela veljati enaka uporaba predpisov o konkurenci kakor za druga podjetja in da je potreben zanesljiv pravni okvir, ki bo upošteval njihovo posebno vrednost, da bodo imela enake možnosti za delovanje kot druga podjetja;

| 5. | poudarja, da bi bilo v ekonomskem sistemu, v katerem bi imela podjetja socialne ekonomije večjo vlogo, manj izpostavljenosti špekulacijam na finančnih trgih, kjer nekatera zasebna podjetja niso pod nadzorom delničarjev in upravnih organov; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bi bilo v ekonomskem sistemu, v katerem bi imela podjetja socialne ekonomije večjo vlogo, manj izpostavljenosti špekulacijam na finančnih trgih, kjer nekatera zasebna podjetja niso pod nadzorom delničarjev in upravnih organov;

Priznanje pojma socialne ekonomije

| 6. | poudarja, da so bile različne podjetniške oblike priznane v Pogodbi ES in s sprejetjem statuta evropske zadruge; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da so bile različne podjetniške oblike priznane v Pogodbi ES in s sprejetjem statuta evropske zadruge;

| 7. | opozarja, da je Komisija že večkrat priznala pojem socialne ekonomije; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da je Komisija že večkrat priznala pojem socialne ekonomije;

| 8. | poziva Komisijo, naj v svojih novih politikah spodbuja socialno ekonomijo in brani pojem drugačnega pristopa k podjetništvu v socialni ekonomiji, katerega najpomembnejše gibalo ni donosnost, temveč družbena korist, da bi bile posebnosti socialne ekonomije ustrezno upoštevane pri oblikovanju pravnih okvirov; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj v svojih novih politikah spodbuja socialno ekonomijo in brani pojem drugačnega pristopa k podjetništvu v socialni ekonomiji, katerega najpomembnejše gibalo ni donosnost, temveč družbena korist, da bi bile posebnosti socialne ekonomije ustrezno upoštevane pri oblikovanju pravnih okvirov;

| 9. | meni, da bi morale Evropska unija in njene članice v svoji zakonodaji in politiki priznati socialno ekonomijo in njene akterje – zadruge, vzajemne družbe, organizacije in fundacije; predlaga, naj ti ukrepi vključujejo preprost dostop do kreditnih in davčnih olajšav, razvoj mikrokreditov, oblikovanje evropskih statutov za združenja, fundacije in vzajemne družbe ter prilagojeno financiranje EU in spodbude za boljšo podporo ustanavljanju družbeno koristnih socialnoekonomskih organizacij v tržnih in netržnih sektorjih; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi morale Evropska unija in njene članice v svoji zakonodaji in politiki priznati socialno ekonomijo in njene akterje – zadruge, vzajemne družbe, organizacije in fundacije; predlaga, naj ti ukrepi vključujejo preprost dostop do kreditnih in davčnih olajšav, razvoj mikrokreditov, oblikovanje evropskih statutov za združenja, fundacije in vzajemne družbe ter prilagojeno financiranje EU in spodbude za boljšo podporo ustanavljanju družbeno koristnih socialnoekonomskih organizacij v tržnih in netržnih sektorjih;

Pravno priznanje evropski statutov za združenja, fundacije in vzajemne družbe

| 10. | ugotavlja, da je priznanje evropskih statutov za združenja, vzajemne družbe in fundacije nujno, da bi podjetjem socialne ekonomije in zagotovili ugodnosti enakega obravnavanja v zakonodaji o notranjem trgu; meni, da pomeni umik predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o statutu evropskega združenja in uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o statutu evropske vzajemne družbe (KOM(1991)0273) veliko nazadovanje v razvoju tovrstne socialne ekonomije v Evropski uniji, zato poziva Komisijo naj v skladu s tem ponovno preuči svoj delovni program; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da je priznanje evropskih statutov za združenja, vzajemne družbe in fundacije nujno, da bi podjetjem socialne ekonomije in zagotovili ugodnosti enakega obravnavanja v zakonodaji o notranjem trgu; meni, da pomeni umik predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o statutu evropskega združenja in uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o statutu evropske vzajemne družbe (KOM(1991)0273) veliko nazadovanje v razvoju tovrstne socialne ekonomije v Evropski uniji, zato poziva Komisijo naj v skladu s tem ponovno preuči svoj delovni program;

| 11. | poziva Komisijo, naj na podlagi poročila o izvedljivosti statuta evropske fundacije, ki bo objavljeno do konca leta 2008, sprejme nadaljnje ukrepe in pripravi presojo vplivov za statute evropskega združenja in evropske vzajemne družbe; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj na podlagi poročila o izvedljivosti statuta evropske fundacije, ki bo objavljeno do konca leta 2008, sprejme nadaljnje ukrepe in pripravi presojo vplivov za statute evropskega združenja in evropske vzajemne družbe;

| 12. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo pravni okvir, ki priznava elemente socialne ekonomije; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo pravni okvir, ki priznava elemente socialne ekonomije;

| 13. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo oblika evropske zasebne družbe primerna za vse vrste poslovne dejavnosti; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo oblika evropske zasebne družbe primerna za vse vrste poslovne dejavnosti;

| 14. | poziva Komisijo, naj pripravi jasna pravila za določitev subjektov, ki bodo lahko pravno delovala kot podjetja socialne ekonomije, in uvedbo učinkovitih pravnih omejitev, ki bodo samo organizacijam socialne ekonomije omogočale koristi zaradi finančnih sredstev ali javnih politik, namenjenih za spodbujanje tovrstnih podjetij; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj pripravi jasna pravila za določitev subjektov, ki bodo lahko pravno delovala kot podjetja socialne ekonomije, in uvedbo učinkovitih pravnih omejitev, ki bodo samo organizacijam socialne ekonomije omogočale koristi zaradi finančnih sredstev ali javnih politik, namenjenih za spodbujanje tovrstnih podjetij;

Statistično priznanje

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo ustanovitev nacionalnih statističnih registrov za podjetja socialne ekonomije, vzpostavijo nacionalne satelitske račune za posamezne institucionalne sektorje in dejavnosti ter omogočijo vnos teh podatkov v Eurostat tudi z uporabo zmogljivosti univerz; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo ustanovitev nacionalnih statističnih registrov za podjetja socialne ekonomije, vzpostavijo nacionalne satelitske račune za posamezne institucionalne sektorje in dejavnosti ter omogočijo vnos teh podatkov v Eurostat tudi z uporabo zmogljivosti univerz;

| 16. | poudarja, da razsežnost socialne ekonomije dopolnjuje razsežnost neprofitnih ustanov, poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo uporabo priročnika Združenih narodov o neprofitnih institucijah v sistemunacionalnih računov in pripravijo satelitske račune, ki bodo povečali vlogo neprofitnih ustanov in organizacij civilne družbe; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da razsežnost socialne ekonomije dopolnjuje razsežnost neprofitnih ustanov, poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo uporabo priročnika Združenih narodov o neprofitnih institucijah v sistemunacionalnih računov in pripravijo satelitske račune, ki bodo povečali vlogo neprofitnih ustanov in organizacij civilne družbe;

Priznanje socialnega partnerstva

| 17. | podpira priznanje sestavnih delov socialne ekonomije v sektorskem in medsektorskem socialnem dialogu v EU in predlaga, da morajo Komisija in države članice močno podpirati vključitev akterjev socialne ekonomije v družbeno posvetovanje in civilni dialog; |
| --- | --- |

17.

podpira priznanje sestavnih delov socialne ekonomije v sektorskem in medsektorskem socialnem dialogu v EU in predlaga, da morajo Komisija in države članice močno podpirati vključitev akterjev socialne ekonomije v družbeno posvetovanje in civilni dialog;

Socialna ekonomija kot bistveni dejavnik za uresničitev ciljev lizbonske strategije

| 18. | opozarja, da podjetja socialne ekonomije krepijo podjetniškega duha, omogočajo boljše demokratično delovanje poslovnega sveta, vključujejo družbeno odgovornost in spodbujajo socialno vključevanje ranljivih kategorij prebivalstva; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da podjetja socialne ekonomije krepijo podjetniškega duha, omogočajo boljše demokratično delovanje poslovnega sveta, vključujejo družbeno odgovornost in spodbujajo socialno vključevanje ranljivih kategorij prebivalstva;

| 19. | poudarja, da so delodajalci socialne ekonomije pomembni dejavniki ponovnega vključevanja, in pozdravlja njihova prizadevanja za ustvarjanje in ohranjanje visokokakovostnih, dobrih, stabilnih delovnih mest in vlaganje v delavce; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo in okrepijo socialno ekonomijo pri njeni vlogi dobrega delodajalca in upoštevajo njen posebni položaj; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da so delodajalci socialne ekonomije pomembni dejavniki ponovnega vključevanja, in pozdravlja njihova prizadevanja za ustvarjanje in ohranjanje visokokakovostnih, dobrih, stabilnih delovnih mest in vlaganje v delavce; poziva Komisijo in države članice, naj podprejo in okrepijo socialno ekonomijo pri njeni vlogi dobrega delodajalca in upoštevajo njen posebni položaj;

| 20. | poudarja, da socialna ekonomija pomaga pri popravljanju treh glavnih neravnovesij na trgu dela: brezposelnosti, nestalne zaposlitve ter socialne izključenosti nezaposlenih in njihove izključenosti s trga dela; poleg tega opozarja, da ima socialna ekonomija vlogo pri povečevanju zaposljivosti in da ustvarja delovna mesta, ki se navadno ne selijo, kar prispeva k doseganju ciljev, zastavljenih v lizbonski strategiji; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da socialna ekonomija pomaga pri popravljanju treh glavnih neravnovesij na trgu dela: brezposelnosti, nestalne zaposlitve ter socialne izključenosti nezaposlenih in njihove izključenosti s trga dela; poleg tega opozarja, da ima socialna ekonomija vlogo pri povečevanju zaposljivosti in da ustvarja delovna mesta, ki se navadno ne selijo, kar prispeva k doseganju ciljev, zastavljenih v lizbonski strategiji;

| 21. | meni, da si je treba podporo držav članic socialni ekonomiji razlagati kot dejanske naložbe v ustvarjanje solidarnostnih mrež, ki lahko okrepijo vlogo lokalnih skupnosti in organov pri razvoju socialnih politik; |
| --- | --- |

21.

meni, da si je treba podporo držav članic socialni ekonomiji razlagati kot dejanske naložbe v ustvarjanje solidarnostnih mrež, ki lahko okrepijo vlogo lokalnih skupnosti in organov pri razvoju socialnih politik;

| 22. | meni, da je sicer potreben razmislek o socialnih težavah, vendar je v sedanjih okoliščinah najbolj potrebno ukrepanje, meni, da je treba za večino socialnih težav najti rešitve na lokalni ravni, da bi bile rešile konkretne okoliščine in težave; meni, da so za učinkovitost tovrstnih ukrepov potrebna dosledna pravila za usklajevanje, kar pomeni visoko raven sodelovanja med javnimi organi in podjetji socialne ekonomije; |
| --- | --- |

22.

meni, da je sicer potreben razmislek o socialnih težavah, vendar je v sedanjih okoliščinah najbolj potrebno ukrepanje, meni, da je treba za večino socialnih težav najti rešitve na lokalni ravni, da bi bile rešile konkretne okoliščine in težave; meni, da so za učinkovitost tovrstnih ukrepov potrebna dosledna pravila za usklajevanje, kar pomeni visoko raven sodelovanja med javnimi organi in podjetji socialne ekonomije;

| 23. | ugotavlja, da podjetja socialne ekonomije zaradi svoje močne zakoreninjenosti na lokalni ravni omogočajo ustvarjanje povezav med državljani in njihovimi regionalnimi, nacionalnimi in evropskimi predstavniškimi organi ter s tem prispevajo k učinkovitemu evropskemu upravljanju za socialno kohezijo; zelo pozitivno ocenjuje prizadevanja podjetij in organizacij socialne ekonomije za združevanje znotraj platform za sodelovanje na ravni Evropske unije; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da podjetja socialne ekonomije zaradi svoje močne zakoreninjenosti na lokalni ravni omogočajo ustvarjanje povezav med državljani in njihovimi regionalnimi, nacionalnimi in evropskimi predstavniškimi organi ter s tem prispevajo k učinkovitemu evropskemu upravljanju za socialno kohezijo; zelo pozitivno ocenjuje prizadevanja podjetij in organizacij socialne ekonomije za združevanje znotraj platform za sodelovanje na ravni Evropske unije;

| 24. | poudarja, da je socialna ekonomija ključna pri doseganju ciljev lizbonske strategije za trajno rast in polno zaposlenost, saj uravnava številna neravnovesja na trgu dela, zlasti s podpiranjem zaposlovanja žensk, ustvarja in zagotavlja varstvene storitve skupnosti (na primer socialne in zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva), poleg tega pa s spodbujanjem lokalnega razvoja in socialne kohezije ustvarja in vzdržuje ekonomsko strukturo družbe; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je socialna ekonomija ključna pri doseganju ciljev lizbonske strategije za trajno rast in polno zaposlenost, saj uravnava številna neravnovesja na trgu dela, zlasti s podpiranjem zaposlovanja žensk, ustvarja in zagotavlja varstvene storitve skupnosti (na primer socialne in zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva), poleg tega pa s spodbujanjem lokalnega razvoja in socialne kohezije ustvarja in vzdržuje ekonomsko strukturo družbe;

| 25. | meni, da bi morala Evropska unija vzpostaviti okvir za socialnoekonomsko agendo, saj bi to okrepilo konkurenčnost in inovativnost na lokalni ravni in na ravni EU; socialna ekonomija namreč prinaša stabilnost v smislu izrazito krožnega gospodarstva, pri čemer lokalno prerazporeja dobiček in ga ponovno vlaga, kamor je potrebno, spodbuja podjetniško kulturo, vzpostavlja povezave med gospodarskimi dejavnostmi in lokalnimi potrebami, ohranja ogrožene dejavnosti (npr. obrti) in ustvarja družbeni kapital; |
| --- | --- |

25.

meni, da bi morala Evropska unija vzpostaviti okvir za socialnoekonomsko agendo, saj bi to okrepilo konkurenčnost in inovativnost na lokalni ravni in na ravni EU; socialna ekonomija namreč prinaša stabilnost v smislu izrazito krožnega gospodarstva, pri čemer lokalno prerazporeja dobiček in ga ponovno vlaga, kamor je potrebno, spodbuja podjetniško kulturo, vzpostavlja povezave med gospodarskimi dejavnostmi in lokalnimi potrebami, ohranja ogrožene dejavnosti (npr. obrti) in ustvarja družbeni kapital;

| 26. | poziva pristojne organe in operaterje v tem sektorju, naj kvantitativno, glede na visoko stopnjo zaposlovanja žensk na vseh področjih tega sektorja, tudi na področju združenj in prostovoljstva, ter kvalitativno, kar zadeva način organizacije dela in zagotavljanja storitev, ocenijo in okrepijo vlogo žensk v socialni ekonomiji; je zaskrbljen, ker tudi v socialnem gospodarstvu prihaja do vertikalne integracije, ki omejuje udeležbo žensk v postopkih odločanja; |
| --- | --- |

26.

poziva pristojne organe in operaterje v tem sektorju, naj kvantitativno, glede na visoko stopnjo zaposlovanja žensk na vseh področjih tega sektorja, tudi na področju združenj in prostovoljstva, ter kvalitativno, kar zadeva način organizacije dela in zagotavljanja storitev, ocenijo in okrepijo vlogo žensk v socialni ekonomiji; je zaskrbljen, ker tudi v socialnem gospodarstvu prihaja do vertikalne integracije, ki omejuje udeležbo žensk v postopkih odločanja;

| 27. | poziva vlade držav članic in lokalne organe ter izvajalce v tem sektorju, naj spodbujajo in podpirajo morebitne sinergije v storitvenem sektorju, do katerih lahko pride med akterji in uporabniki socialne ekonomije z razširjenim obsegom sodelovanja, posvetovanja in soodgovornosti; |
| --- | --- |

27.

poziva vlade držav članic in lokalne organe ter izvajalce v tem sektorju, naj spodbujajo in podpirajo morebitne sinergije v storitvenem sektorju, do katerih lahko pride med akterji in uporabniki socialne ekonomije z razširjenim obsegom sodelovanja, posvetovanja in soodgovornosti;

| 28. | poziva Komisijo, naj pri pregledu politike državne pomoči upošteva dejansko stanje socialnega gospodarstva saj se mala podjetja in organizacije, ki delujejo na lokalni ravni, srečujejo z velikimi težavami pri dostopanju do financiranja, zlasti v času sedanje ekonomsko-finančne krize; poleg tega poziva Komisijo, naj ne ovira nacionalnih predpisov na poslovnem in davčnem področju, kot so predpisi, namenjeni zadrugam v bančnem in distribucijskem sektorju, ki delujejo po načelih vzajemnosti, poslovne demokracije, medgeneracijskega prenosa sredstev, nedeljivosti rezerv, solidarnosti ter delovne in podjetniške etike; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj pri pregledu politike državne pomoči upošteva dejansko stanje socialnega gospodarstva saj se mala podjetja in organizacije, ki delujejo na lokalni ravni, srečujejo z velikimi težavami pri dostopanju do financiranja, zlasti v času sedanje ekonomsko-finančne krize; poleg tega poziva Komisijo, naj ne ovira nacionalnih predpisov na poslovnem in davčnem področju, kot so predpisi, namenjeni zadrugam v bančnem in distribucijskem sektorju, ki delujejo po načelih vzajemnosti, poslovne demokracije, medgeneracijskega prenosa sredstev, nedeljivosti rezerv, solidarnosti ter delovne in podjetniške etike;

| 29. | poudarja, da so nekatera podjetja socialne ekonomije mikro, mala in srednje velika podjetja, ki mogoče nimajo potrebnih sredstev za delovanje na notranjem trgu ter sodelovanje v nacionalnih in evropskih programih, in predlaga, da naj se jim omogočijo namenska podpora in instrumenti, ki bi jim omogočili prispevanje k trajnostni gospodarski rasti v Evropski uniji, v primeru poslovne krize pa naj se jim omogoči preoblikovanje podjetij v taka, ki so v lasti delavcev; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da so nekatera podjetja socialne ekonomije mikro, mala in srednje velika podjetja, ki mogoče nimajo potrebnih sredstev za delovanje na notranjem trgu ter sodelovanje v nacionalnih in evropskih programih, in predlaga, da naj se jim omogočijo namenska podpora in instrumenti, ki bi jim omogočili prispevanje k trajnostni gospodarski rasti v Evropski uniji, v primeru poslovne krize pa naj se jim omogoči preoblikovanje podjetij v taka, ki so v lasti delavcev;

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo programe, ki bodo prihodnjim in obstoječim podjetjem nudili finančno pomoč, informacije, svetovanje in usposabljanje ter poenostavili postopek ustanavljanja podjetja (vključno z nižjimi zahtevami glede začetnega kapitala), da se jim pomaga v vse bolj globalnem gospodarstvu, ki je ravno v finančni krizi; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo programe, ki bodo prihodnjim in obstoječim podjetjem nudili finančno pomoč, informacije, svetovanje in usposabljanje ter poenostavili postopek ustanavljanja podjetja (vključno z nižjimi zahtevami glede začetnega kapitala), da se jim pomaga v vse bolj globalnem gospodarstvu, ki je ravno v finančni krizi;

| 31. | poudarja, da imajo podjetja socialne ekonomije več težav kot velike družbe, na primer glede zakonskih obremenitev, pri pridobivanju finančnih sredstev ter glede dosegljivosti nove tehnologije in informacij; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da imajo podjetja socialne ekonomije več težav kot velike družbe, na primer glede zakonskih obremenitev, pri pridobivanju finančnih sredstev ter glede dosegljivosti nove tehnologije in informacij;

| 32. | poudarja pomen socialne ekonomije na področju storitev splošnega pomena; poudarja dodano vrednost mrež, ki združujejo javni in zasebni sektor, opozarja pa tudi na tveganje zlorab, na primer pri najemanju tujih storitev, ki javnim organom pomagajo zniževati stroške, navsezadnje tudi v obliki prostovoljnega dela; |
| --- | --- |

32.

poudarja pomen socialne ekonomije na področju storitev splošnega pomena; poudarja dodano vrednost mrež, ki združujejo javni in zasebni sektor, opozarja pa tudi na tveganje zlorab, na primer pri najemanju tujih storitev, ki javnim organom pomagajo zniževati stroške, navsezadnje tudi v obliki prostovoljnega dela;

| 33. | vztraja, da mora Komisija nadaljevati dialog in pojasnjevanje z zadevnimi stranmi ter podpreti države članice pri izvajanju storitev splošnega pomena in socialnih storitvah splošnega pomena ter uporabljati metodo sklopa kazalnikov; |
| --- | --- |

33.

vztraja, da mora Komisija nadaljevati dialog in pojasnjevanje z zadevnimi stranmi ter podpreti države članice pri izvajanju storitev splošnega pomena in socialnih storitvah splošnega pomena ter uporabljati metodo sklopa kazalnikov;

Potrebna sredstva za doseganje ciljev

| 34. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo značilnosti socialne ekonomije (cilji, vrednote in delovne metode) upoštevale pri oblikovanju evropskih politik, zlasti pa naj socialno ekonomijo vključi v svoje politike in strategije v okviru družbenega, gospodarskega in podjetniškega razvoja, še posebej v povezavi z „Aktom za mala podjetja“ za Evropo (KOM(2008)0394); poziva, naj se v primerih, ki zadevajo socialno ekonomijo, izvedejo ocene učinka, interesi socialne ekonomije pa naj se spoštujejo in naj se jim da prednost; poleg tega poziva Komisijo, naj ponovno preuči možnost za vzpostavitev medresorske enote za socialno ekonomijo, ki bi povezala ustrezne generalne direktorate; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo značilnosti socialne ekonomije (cilji, vrednote in delovne metode) upoštevale pri oblikovanju evropskih politik, zlasti pa naj socialno ekonomijo vključi v svoje politike in strategije v okviru družbenega, gospodarskega in podjetniškega razvoja, še posebej v povezavi z „Aktom za mala podjetja“ za Evropo (KOM(2008)0394); poziva, naj se v primerih, ki zadevajo socialno ekonomijo, izvedejo ocene učinka, interesi socialne ekonomije pa naj se spoštujejo in naj se jim da prednost; poleg tega poziva Komisijo, naj ponovno preuči možnost za vzpostavitev medresorske enote za socialno ekonomijo, ki bi povezala ustrezne generalne direktorate;

| 35. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo observatorij evropskih malih in srednje velikih podjetij v svoje raziskave sistematično vključeval podjetja socialne ekonomije, in naj oblikuje priporočila glede ukrepov, ki bodo prispevali k njihovemu delovanju in razvoju; poziva Komisijo k potrebnim ukrepom, da se z Evropsko mrežo za podporo e-poslovanja omogoči povezovanje in spodbujanje podjetij socialne ekonomije; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo observatorij evropskih malih in srednje velikih podjetij v svoje raziskave sistematično vključeval podjetja socialne ekonomije, in naj oblikuje priporočila glede ukrepov, ki bodo prispevali k njihovemu delovanju in razvoju; poziva Komisijo k potrebnim ukrepom, da se z Evropsko mrežo za podporo e-poslovanja omogoči povezovanje in spodbujanje podjetij socialne ekonomije;

| 36. | poziva države članice, naj spodbujajo podpirajo mala in srednje velike organizacije socialne ekonomije, da se zmanjša odvisnost od subvencij in spodbudi trajnost; |
| --- | --- |

36.

poziva države članice, naj spodbujajo podpirajo mala in srednje velike organizacije socialne ekonomije, da se zmanjša odvisnost od subvencij in spodbudi trajnost;

| 37. | poziva Komisijo, naj udeležence socialne ekonomije pozove k udeležbi v stalnih organih za dialog ter sodelovanju in delu s skupino strokovnjakov na visoki ravni, ki se ukvarjajo z vprašanji v zvezi s socialno ekonomijo; poziva jo tudi, naj sodeluje pri krepitvi predstavniških struktur socialne ekonomije na regionalni, nacionalni in evropski ravni ter oblikuje pravni okvir za spodbujanje dejavnega partnerstva med lokalnimi organi in podjetji socialne ekonomije; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj udeležence socialne ekonomije pozove k udeležbi v stalnih organih za dialog ter sodelovanju in delu s skupino strokovnjakov na visoki ravni, ki se ukvarjajo z vprašanji v zvezi s socialno ekonomijo; poziva jo tudi, naj sodeluje pri krepitvi predstavniških struktur socialne ekonomije na regionalni, nacionalni in evropski ravni ter oblikuje pravni okvir za spodbujanje dejavnega partnerstva med lokalnimi organi in podjetji socialne ekonomije;

| 38. | poziva Komisijo, naj spodbuja dialog med javnimi agencijami in predstavniki socialne ekonomije na nacionalni in evropski ravni ter tako podpre medsebojno razumevanje in spodbudi dobre prakse; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj spodbuja dialog med javnimi agencijami in predstavniki socialne ekonomije na nacionalni in evropski ravni ter tako podpre medsebojno razumevanje in spodbudi dobre prakse;

| 39. | poziva Komisijo, naj ustanovi evropski možganski trust za zadružne banke, ustanovljeno z združevanjem v sektorju, ali druge finančne storitve, ki bi lahko koristile organizacijam socialne ekonomije, ta skupina pa bi preučila, kako uspešni so bili doslej posamezni subjekti socialne ekonomije na ravni EU – zlasti med sedanjo svetovno kreditno in finančno krizo – ter kako se bodo v prihodnje izognili podobnim tveganjem; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj ustanovi evropski možganski trust za zadružne banke, ustanovljeno z združevanjem v sektorju, ali druge finančne storitve, ki bi lahko koristile organizacijam socialne ekonomije, ta skupina pa bi preučila, kako uspešni so bili doslej posamezni subjekti socialne ekonomije na ravni EU – zlasti med sedanjo svetovno kreditno in finančno krizo – ter kako se bodo v prihodnje izognili podobnim tveganjem;

| 40. | poziva Komisijo, naj preuči ponovno vzpostavitev posebne proračunske postavke za socialno ekonomijo; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisijo, naj preuči ponovno vzpostavitev posebne proračunske postavke za socialno ekonomijo;

| 41. | poziva k uvedbi programov, ki bodo spodbujali preizkušanje novih ekonomskih in socialnih modelov, odpirali okvirne raziskovalne programe z vključevanjem subjektov socialne ekonomije v razpise za zbiranje predlogov v sedmem okvirnem programu, ter uvedli uporabo „množitelja“ za uradne statistične podatke in instrument za merjenje gospodarske rasti s kakovostnega in količinskega vidika; |
| --- | --- |

41.

poziva k uvedbi programov, ki bodo spodbujali preizkušanje novih ekonomskih in socialnih modelov, odpirali okvirne raziskovalne programe z vključevanjem subjektov socialne ekonomije v razpise za zbiranje predlogov v sedmem okvirnem programu, ter uvedli uporabo „množitelja“ za uradne statistične podatke in instrument za merjenje gospodarske rasti s kakovostnega in količinskega vidika;

| 42. | poziva Komisijo in države članice, naj razsežnost socialne ekonomije vključijo v politiko Skupnosti in nacionalne politike ter evropske programe za podjetja na področju raziskav, inovacij, financ, regionalnega razvoja in razvojnega sodelovanja ter naj podprejo oblikovanje programov za usposabljanje evropskih, nacionalnih in lokalnih upravljavcev o socialni ekonomiji, podjetjem socialne ekonomije pa zagotovijo dostop do programov in ukrepov za razvoj in zunanje odnose; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo in države članice, naj razsežnost socialne ekonomije vključijo v politiko Skupnosti in nacionalne politike ter evropske programe za podjetja na področju raziskav, inovacij, financ, regionalnega razvoja in razvojnega sodelovanja ter naj podprejo oblikovanje programov za usposabljanje evropskih, nacionalnih in lokalnih upravljavcev o socialni ekonomiji, podjetjem socialne ekonomije pa zagotovijo dostop do programov in ukrepov za razvoj in zunanje odnose;

| 43. | poziva države članice, naj v višješolskem in univerzitetnem ter poklicnem izobraževanju predvidijo izobraževanje, namenjeno ozaveščanju o socialni ekonomiji in podjetniških pobudah, ki temeljijo na njenih načelih; |
| --- | --- |

43.

poziva države članice, naj v višješolskem in univerzitetnem ter poklicnem izobraževanju predvidijo izobraževanje, namenjeno ozaveščanju o socialni ekonomiji in podjetniških pobudah, ki temeljijo na njenih načelih;

| 44. | poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo razvoj znanj in strokovnosti v tem sektorju, da se spodbudi vloga socialne ekonomije pri vključevanju na trg dela; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo razvoj znanj in strokovnosti v tem sektorju, da se spodbudi vloga socialne ekonomije pri vključevanju na trg dela;

| 45. | poziva Komisijo, naj razvije evropski pravni okvir za vzpostavitev in vzdrževanje teritorialnega partnerstva med sektorjem socialne ekonomije in lokalnimi organi, ter določi merila za prepoznavanje in spodbujanje socialne ekonomije, spodbujanje trajnostnega lokalnega razvoja in uveljavljanje splošnih interesov; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj razvije evropski pravni okvir za vzpostavitev in vzdrževanje teritorialnega partnerstva med sektorjem socialne ekonomije in lokalnimi organi, ter določi merila za prepoznavanje in spodbujanje socialne ekonomije, spodbujanje trajnostnega lokalnega razvoja in uveljavljanje splošnih interesov;

| 46. | poziva Komisijo, naj si prizadeva ustvariti razmere, ki bodo olajšale naložbe v socialno ekonomijo, zlasti prek investicijskih skladov, zavarovanih posojil in subvencij; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj si prizadeva ustvariti razmere, ki bodo olajšale naložbe v socialno ekonomijo, zlasti prek investicijskih skladov, zavarovanih posojil in subvencij;

| 47. | poziva Komisijo, naj ponovno oceni:






  — | svoje sporočilo o spodbujanju zadrug v Evropi in Uredbo (ES) št. 1435/2003 o statutu evropske zadruge, kot je predvideno v teh dokumentih; |
| --- | --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj ponovno oceni:

—

svoje sporočilo o spodbujanju zadrug v Evropi in Uredbo (ES) št. 1435/2003 o statutu evropske zadruge, kot je predvideno v teh dokumentih;

| — | svoje sporočilo o spodbujanju vloge prostovoljnih organizacij in fundacij v Evropi; |
| --- | --- |

—

svoje sporočilo o spodbujanju vloge prostovoljnih organizacij in fundacij v Evropi;

*

* *

| 48. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Odboru za socialno zaščito. |
| --- | --- |

48.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in Odboru za socialno zaščito.

---

(1)  UL L 207, 18.8.2003, str. 1.

(2)  UL L 207, 18.8.2003, str. 25.

(3)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

(4)  UL L 198, 26.7.2008, str. 47.

(5)  UL C 205, 25.7.1994, str. 481.

(6)  UL C 313, 12.10.1998, str. 234.

(7)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0286.

(8)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 321.

(9)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0467.

(10)  UL C 226, 20.7.1998, str. 66.

(11)  UL C 271 E, 12.11.2003, str. 593.

(12)  UL C 117, 26.4.2000, str. 52.

(13)  UL C 112, 30.4.2004, str. 105.

(14)  UL C 120, 20.5.2005, str. 10.

(15)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0131.

(16)  UL C 305 E, 14.12.2006, str. 141.

---

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/23

---

Četrtek, 19. februarja 2009Duševno zdravje

P6_TA(2009)0063

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o duševnem zdravju (2008/2209(INI))

2010/C 76 E/05

Evropski parlament,

ob upoštevanju konference EU na visoki ravni z naslovom „Skupaj za duševno zdravje in dobro počutje“, ki je potekala 12. in 13. junija 2008 in na kateri je bil podpisan evropski pakt za duševno zdravje in dobro počutje,

ob upoštevanju zelene knjige Komisije o izboljšanju duševnega zdravja – pot k strategiji na področju duševnega zdravja za Evropsko unijo (KOM(2005)0484),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. septembra 2006 o izboljšanju duševnega zdravja prebivalstva – pot k strategiji na področju duševnega zdravja za Evropsko unijo (1),

ob upoštevanju deklaracije evropske ministrske konference Svetovne zdravstvene organizacije z dne 15. januarja 2005 o spopadanju z izzivi duševnega zdravja v Evropi in iskanju rešitev,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z 19. in 20. junija 2008, v katerih poudarja pomen zmanjševanja vrzeli na področju zdravja in pričakovane življenjske dobe med državami članicami in v njih ter pomen dejavnosti preventive na področju poglavitnih kroničnih nenalezljivih bolezni,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2008 o strategiji Skupnosti 2007–2012 za zdravje in varnost pri delu (2),

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov (ZN) o pravicah invalidov,

ob upoštevanju členov 2, 13 in 152 Pogodbe ES,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0034/2009),

| A. | ker sta duševno zdravje in dobro počutje bistvena za kakovost življenja posameznikov in družbe ter sta temeljna dejavnika v ciljih lizbonske strategije EU in v revidirani strategiji trajnostnega razvoja in ker preprečevanje, zgodnje odkrivanje, intervencije in zdravljenje duševnih motenj bistveno zmanjšajo osebne, finančne in socialne posledice teh motenj, |
| --- | --- |

A.

ker sta duševno zdravje in dobro počutje bistvena za kakovost življenja posameznikov in družbe ter sta temeljna dejavnika v ciljih lizbonske strategije EU in v revidirani strategiji trajnostnega razvoja in ker preprečevanje, zgodnje odkrivanje, intervencije in zdravljenje duševnih motenj bistveno zmanjšajo osebne, finančne in socialne posledice teh motenj,

| B. | ker EU v svojih različnih strateških dokumentih poudarja pomembnost duševnega zdravja pri uresničevanju ciljev in potrebo po praktičnih ukrepih na tem področju, |
| --- | --- |

B.

ker EU v svojih različnih strateških dokumentih poudarja pomembnost duševnega zdravja pri uresničevanju ciljev in potrebo po praktičnih ukrepih na tem področju,

| C. | ker je dodatna vrednost duševnega zdravja v Skupnosti predvsem v preventivi in spodbujanju človekovih in državljanskih pravic oseb s težavami z duševnim zdravjem, |
| --- | --- |

C.

ker je dodatna vrednost duševnega zdravja v Skupnosti predvsem v preventivi in spodbujanju človekovih in državljanskih pravic oseb s težavami z duševnim zdravjem,

| D. | ker so težave z duševnim zdravjem v Evropi zelo razširjene, saj se z njimi vsaj enkrat v življenju spopada vsaka četrta oseba, številne druge pa to posredno zadeva, pa tudi ker se tudi standardi zdravstvene oskrbe na tem področju zelo razlikujejo, zlasti med starimi in nekaterimi novimi državami članicami, |
| --- | --- |

D.

ker so težave z duševnim zdravjem v Evropi zelo razširjene, saj se z njimi vsaj enkrat v življenju spopada vsaka četrta oseba, številne druge pa to posredno zadeva, pa tudi ker se tudi standardi zdravstvene oskrbe na tem področju zelo razlikujejo, zlasti med starimi in nekaterimi novimi državami članicami,

| E. | ker bi bilo treba pri obravnavanju duševnega zdravja upoštevati specifične vidike enakosti spolov in ker ženske pogosteje kot moški trpijo za duševnimi motnjami, več moških kot žensk pa stori samomor, |
| --- | --- |

E.

ker bi bilo treba pri obravnavanju duševnega zdravja upoštevati specifične vidike enakosti spolov in ker ženske pogosteje kot moški trpijo za duševnimi motnjami, več moških kot žensk pa stori samomor,

| F. | ker je samomor v Evropi z več kot 50 000 primeri na leto še vedno pomemben razlog za prezgodnjo smrt in ker v devetih od desetih primerov sledi razvoju duševnih težav, pogosto depresiji in ker je pri zapornikih in pridržanih osebah tudi delež samomorilnosti in poskusov samomora višji kot med drugim prebivalstvom, |
| --- | --- |

F.

ker je samomor v Evropi z več kot 50 000 primeri na leto še vedno pomemben razlog za prezgodnjo smrt in ker v devetih od desetih primerov sledi razvoju duševnih težav, pogosto depresiji in ker je pri zapornikih in pridržanih osebah tudi delež samomorilnosti in poskusov samomora višji kot med drugim prebivalstvom,

| G. | ker je treba pri oblikovanju politik za zmanjševanje pogostnosti depresije in števila samomorov zaščititi tudi človekovo dostojanstvo, |
| --- | --- |

G.

ker je treba pri oblikovanju politik za zmanjševanje pogostnosti depresije in števila samomorov zaščititi tudi človekovo dostojanstvo,

| H. | ker so ukrepi za boj proti depresiji neustrezni, čeprav je med najpogostejšimi in resnimi motnjami in ker le nekaj držav članic izvaja preventivne programe, |
| --- | --- |

H.

ker so ukrepi za boj proti depresiji neustrezni, čeprav je med najpogostejšimi in resnimi motnjami in ker le nekaj držav članic izvaja preventivne programe,

| I. | ker je še vedno veliko nerazumevanja in premalo vlaganja v krepitev duševnega zdravja in preprečevanja motenj, medicinske raziskave in ljudje s težavami z duševnim zdravjem pa niso deležni zadostne podpore, |
| --- | --- |

I.

ker je še vedno veliko nerazumevanja in premalo vlaganja v krepitev duševnega zdravja in preprečevanja motenj, medicinske raziskave in ljudje s težavami z duševnim zdravjem pa niso deležni zadostne podpore,

| J. | ker se ocenjuje, da znaša finančno breme duševnih bolezni med 3 in 4 % bruto domačega proizvoda (BDP) držav članic in ker so leta 2006 stroški duševnih bolezni v EU znašali 436 milijard EUR in ker se večina teh sredstev porabi zunaj zdravstvenega sektorja, predvsem zaradi pogoste odsotnosti z dela, nezmožnosti za delo in zgodnjega upokojevanja, v ocenjenih stroških pa pogosto ni zajeto dodatno finančno breme soobolevnosti, ki je pri osebah s težavami z duševnim zdravjem bolj verjetna, |
| --- | --- |

J.

ker se ocenjuje, da znaša finančno breme duševnih bolezni med 3 in 4 % bruto domačega proizvoda (BDP) držav članic in ker so leta 2006 stroški duševnih bolezni v EU znašali 436 milijard EUR in ker se večina teh sredstev porabi zunaj zdravstvenega sektorja, predvsem zaradi pogoste odsotnosti z dela, nezmožnosti za delo in zgodnjega upokojevanja, v ocenjenih stroških pa pogosto ni zajeto dodatno finančno breme soobolevnosti, ki je pri osebah s težavami z duševnim zdravjem bolj verjetna,

| K. | ker socialne in ekonomske razlike lahko povečajo težave z duševnim zdravjem in ker je delež duševno bolnih višji pri bolj ranljivih in obrobnih socialnih skupinah, na primer brezposelnih, priseljencih, zapornikih in nekdanjih zapornikih, uporabnikih psihotropnih snovi, invalidnih osebah in dolgotrajno bolnih in ker so potrebni posebni ukrepi in politike v pomoč integriranju in socialnemu vključevanju, |
| --- | --- |

K.

ker socialne in ekonomske razlike lahko povečajo težave z duševnim zdravjem in ker je delež duševno bolnih višji pri bolj ranljivih in obrobnih socialnih skupinah, na primer brezposelnih, priseljencih, zapornikih in nekdanjih zapornikih, uporabnikih psihotropnih snovi, invalidnih osebah in dolgotrajno bolnih in ker so potrebni posebni ukrepi in politike v pomoč integriranju in socialnemu vključevanju,

| L. | ker so znotraj držav članic in med njimi velike razlike na področju duševnega zdravja, vključno glede zdravljenja in vključevanja v družbo, |
| --- | --- |

L.

ker so znotraj držav članic in med njimi velike razlike na področju duševnega zdravja, vključno glede zdravljenja in vključevanja v družbo,

| M. | ker osebe s težavami z duševnim zdravjem bolj ogrožajo telesne bolezni kot drugo prebivalstvo, imajo pa manj možnosti za zdravljenje teh bolezni, |
| --- | --- |

M.

ker osebe s težavami z duševnim zdravjem bolj ogrožajo telesne bolezni kot drugo prebivalstvo, imajo pa manj možnosti za zdravljenje teh bolezni,

| N. | ker se telesno in duševno zdravje ne obravnavata enakovredno, med njima pa prihaja do vzajemnega delovanja, se duševne težave običajno ne diagnosticirajo ali opredelijo in ne zdravijo ustrezno, |
| --- | --- |

N.

ker se telesno in duševno zdravje ne obravnavata enakovredno, med njima pa prihaja do vzajemnega delovanja, se duševne težave običajno ne diagnosticirajo ali opredelijo in ne zdravijo ustrezno,

| O. | ker je v večini držav članic prišlo do premika z dolgoročne oskrbe v zavodih na podprto življenje v skupnosti, vendar se je to odvijalo brez pravega načrtovanja in preučevanja virov, brez mehanizmov nadzora in pogosto s pomanjkljivimi sredstvi, zaradi česar tisočem državljanov z duševno boleznijo grozi ponovna vključitev v zavod, |
| --- | --- |

O.

ker je v večini držav članic prišlo do premika z dolgoročne oskrbe v zavodih na podprto življenje v skupnosti, vendar se je to odvijalo brez pravega načrtovanja in preučevanja virov, brez mehanizmov nadzora in pogosto s pomanjkljivimi sredstvi, zaradi česar tisočem državljanov z duševno boleznijo grozi ponovna vključitev v zavod,

| P. | ker je bila leta 2008 vzpostavljena evropska platforma za duševno in telesno zdravje, ki je združila visoke predstavnike iz pomembnih organizacij, |
| --- | --- |

P.

ker je bila leta 2008 vzpostavljena evropska platforma za duševno in telesno zdravje, ki je združila visoke predstavnike iz pomembnih organizacij,

| Q. | ker se temelji za vseživljenjsko duševno zdravje postavijo v prvih letih življenja in ker so duševne bolezni med mladimi pogoste, zanje pa sta tudi najpomembnejša zgodnja diagnoza in zdravljenje, |
| --- | --- |

Q.

ker se temelji za vseživljenjsko duševno zdravje postavijo v prvih letih življenja in ker so duševne bolezni med mladimi pogoste, zanje pa sta tudi najpomembnejša zgodnja diagnoza in zdravljenje,

| R. | ker staranje prebivalstva EU prinaša pogostejše primere nevrodegenerativnih motenj, |
| --- | --- |

R.

ker staranje prebivalstva EU prinaša pogostejše primere nevrodegenerativnih motenj,

| S. | ker diskriminacija in socialna izključenost, ki so ju deležne osebe s težavami z duševnim zdravjem in njihove družine, nista zgolj posledici duševnih motenj, ampak tudi stigmatizacije, zavračanja in družbene odrinjenosti, ki jih doživljajo, in sta obenem dejavnika tveganja, ki lahko preprečita iskanje pomoči in zdravljenje, |
| --- | --- |

S.

ker diskriminacija in socialna izključenost, ki so ju deležne osebe s težavami z duševnim zdravjem in njihove družine, nista zgolj posledici duševnih motenj, ampak tudi stigmatizacije, zavračanja in družbene odrinjenosti, ki jih doživljajo, in sta obenem dejavnika tveganja, ki lahko preprečita iskanje pomoči in zdravljenje,

| T. | ker je Evropska unija leto 2010 razglasila za evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti, |
| --- | --- |

T.

ker je Evropska unija leto 2010 razglasila za evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti,

| U. | ker raziskave ponujajo nove podatke o zdravstvenih in socialnih razsežnostih duševnega zdravja in ker še vedno obstajajo velike vrzeli, zato se prizadevanj v javnih ali zasebnih medicinskih raziskavah ne sme ovirati s kopičenjem upravnih ovir, ki so pogosto zelo velike, in s prestrogim omejevanjem uporabe ustreznih modelov za razvoj zanesljivih in učinkovitih zdravil, |
| --- | --- |

U.

ker raziskave ponujajo nove podatke o zdravstvenih in socialnih razsežnostih duševnega zdravja in ker še vedno obstajajo velike vrzeli, zato se prizadevanj v javnih ali zasebnih medicinskih raziskavah ne sme ovirati s kopičenjem upravnih ovir, ki so pogosto zelo velike, in s prestrogim omejevanjem uporabe ustreznih modelov za razvoj zanesljivih in učinkovitih zdravil,

| V. | ker so pri učnih motnjah (motnjah v duševnem razvoju) številne podobne značilnosti in povzročajo potrebe kot pri duševnih motnjah, |
| --- | --- |

V.

ker so pri učnih motnjah (motnjah v duševnem razvoju) številne podobne značilnosti in povzročajo potrebe kot pri duševnih motnjah,

| W. | ker je odločilnega pomena bistveno izboljšati usposabljanje zdravstvenega osebja, ki se srečuje z osebami z duševno boleznijo, vključno z zdravniki in sodnim osebjem, |
| --- | --- |

W.

ker je odločilnega pomena bistveno izboljšati usposabljanje zdravstvenega osebja, ki se srečuje z osebami z duševno boleznijo, vključno z zdravniki in sodnim osebjem,

| X. | ker so duševne motnje na prvem mestu človeških obolenj, |
| --- | --- |

X.

ker so duševne motnje na prvem mestu človeških obolenj,

| 1. | pozdravlja evropski pakt o duševnem zdravju in dobremu počutju ter priznanje, da sta duševno zdravje in dobro počutje temeljna prednostna naloga za ukrepanje; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja evropski pakt o duševnem zdravju in dobremu počutju ter priznanje, da sta duševno zdravje in dobro počutje temeljna prednostna naloga za ukrepanje;

| 2. | izraža odločno podporo pozivom k ukrepanju in sodelovanju med institucijami EU, državami članicami, regionalnimi in lokalnimi organi ter socialnimi partnerji pri petih prednostnih področjih za spodbujanje duševnega zdravja in dobrega počutja prebivalstva, vključno s skupinami vseh starosti, obeh spolov, različnega etničnega izvora in iz različnih družbeno-gospodarskih skupin ter boju proti stigmatizaciji in socialni izključenosti, krepitvi preprečevalnih ukrepov in samopomoči ter nudenju pomoči in ustreznega zdravljenja osebam s težavami pri duševnem zdravju, njihovim družinami in skrbnikom; poudarja, da mora biti tovrstno sodelovanje popolnoma skladno z načelom subsidiarnosti; |
| --- | --- |

2.

izraža odločno podporo pozivom k ukrepanju in sodelovanju med institucijami EU, državami članicami, regionalnimi in lokalnimi organi ter socialnimi partnerji pri petih prednostnih področjih za spodbujanje duševnega zdravja in dobrega počutja prebivalstva, vključno s skupinami vseh starosti, obeh spolov, različnega etničnega izvora in iz različnih družbeno-gospodarskih skupin ter boju proti stigmatizaciji in socialni izključenosti, krepitvi preprečevalnih ukrepov in samopomoči ter nudenju pomoči in ustreznega zdravljenja osebam s težavami pri duševnem zdravju, njihovim družinami in skrbnikom; poudarja, da mora biti tovrstno sodelovanje popolnoma skladno z načelom subsidiarnosti;

| 3. | poziva države članice, naj povečajo zavedanje o pomembnosti dobrega duševnega zdravja, zlasti pri zdravstvenih strokovnjakih in ciljnih skupinah, kot so starši, učitelji, socialne in pravne službe, delodajalci, skrbniki in zlasti splošna javnost; |
| --- | --- |

3.

poziva države članice, naj povečajo zavedanje o pomembnosti dobrega duševnega zdravja, zlasti pri zdravstvenih strokovnjakih in ciljnih skupinah, kot so starši, učitelji, socialne in pravne službe, delodajalci, skrbniki in zlasti splošna javnost;

| 4. | poziva države članice, naj v sodelovanju s Komisijo in Eurostatom izboljšajo védenje o duševnem zdravju in o odnosu med duševnim zdravjem in zdravim delom življenja tako, da vzpostavijo mehanizme za izmenjavo in širitev informacij na jasen, lahko dostopen in razumljiv način; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj v sodelovanju s Komisijo in Eurostatom izboljšajo védenje o duševnem zdravju in o odnosu med duševnim zdravjem in zdravim delom življenja tako, da vzpostavijo mehanizme za izmenjavo in širitev informacij na jasen, lahko dostopen in razumljiv način;

| 5. | poziva Komisijo, naj predlaga splošne kazalnike, ki bodo izboljšali primerljivost podatkov in olajšali izmenjavo najboljše prakse ter sodelovanje med državami članicami pri seznanjanju o duševnem zdravju; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj predlaga splošne kazalnike, ki bodo izboljšali primerljivost podatkov in olajšali izmenjavo najboljše prakse ter sodelovanje med državami članicami pri seznanjanju o duševnem zdravju;

| 6. | meni, da bi moral biti poudarek na preprečevanju duševnih bolezni s socialnim ukrepanjem, posebno pozornost pa je treba nameniti ranljivim skupinam; poudarja, da bi bilo treba v primerih neustrezne preventive spodbujati in omogočati nediskriminatoren dostop do terapevtske obravnave in poln dostop do informacij o novih oblikah zdravljenja za osebe s težavami pri duševnem zdravju; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi moral biti poudarek na preprečevanju duševnih bolezni s socialnim ukrepanjem, posebno pozornost pa je treba nameniti ranljivim skupinam; poudarja, da bi bilo treba v primerih neustrezne preventive spodbujati in omogočati nediskriminatoren dostop do terapevtske obravnave in poln dostop do informacij o novih oblikah zdravljenja za osebe s težavami pri duševnem zdravju;

| 7. | poziva EU, naj uporabi denarna sredstva sedmega okvirnega programa za več raziskav na področju duševnega zdravja ter dobrega počutja in vzajemnega delovanja med težavami z duševnim in telesnim zdravjem; poziva države članice, naj proučijo zmogljivosti za financiranje pobud s področja duševnega zdravja v Evropskem socialnem skladu in Evropskem skladu za regionalni razvoj; |
| --- | --- |

7.

poziva EU, naj uporabi denarna sredstva sedmega okvirnega programa za več raziskav na področju duševnega zdravja ter dobrega počutja in vzajemnega delovanja med težavami z duševnim in telesnim zdravjem; poziva države članice, naj proučijo zmogljivosti za financiranje pobud s področja duševnega zdravja v Evropskem socialnem skladu in Evropskem skladu za regionalni razvoj;

| 8. | poziva države članice, naj kar najbolje izkoristijo vire Skupnosti in nacionalne vire, ki so na voljo za spodbujanje duševnega zdravja in naj organizirajo programe osveščanja in usposabljanja vseh, ki so na ključnih mestih, naj spodbujajo zgodnje diagnosticiranje, takojšnje ukrepanje in ustrezno obravnavo težav z duševnim zdravjem; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj kar najbolje izkoristijo vire Skupnosti in nacionalne vire, ki so na voljo za spodbujanje duševnega zdravja in naj organizirajo programe osveščanja in usposabljanja vseh, ki so na ključnih mestih, naj spodbujajo zgodnje diagnosticiranje, takojšnje ukrepanje in ustrezno obravnavo težav z duševnim zdravjem;

| 9. | poziva Komisijo, naj izvede in objavi študijo o storitvah s področja duševnega zdravja in politikah za krepitev duševnega zdravja po vsej EU; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj izvede in objavi študijo o storitvah s področja duševnega zdravja in politikah za krepitev duševnega zdravja po vsej EU;

| 10. | poziva države članice, naj sprejmejo resolucijo Združenih narodov 46/119 o varstvu oseb z duševno boleznijo in izboljšanju varstva duševnega zdravja, ki jo je oblikovala Komisija Združenih narodov za človekove pravice, Generalna skupščina pa jo je sprejela leta 1991; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj sprejmejo resolucijo Združenih narodov 46/119 o varstvu oseb z duševno boleznijo in izboljšanju varstva duševnega zdravja, ki jo je oblikovala Komisija Združenih narodov za človekove pravice, Generalna skupščina pa jo je sprejela leta 1991;

| 11. | poziva države članice, naj osebam s težavami v duševnem zdravju v skladu z načeli vseživljenjskega učenja omogočijo pravico do enakopravnega, polnega in ustreznega dostopa do izobrazbe, usposabljanja in zaposlitve ter zagotovijo, da bodo te osebe dobile ustrezno podporo za svoje potrebe; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj osebam s težavami v duševnem zdravju v skladu z načeli vseživljenjskega učenja omogočijo pravico do enakopravnega, polnega in ustreznega dostopa do izobrazbe, usposabljanja in zaposlitve ter zagotovijo, da bodo te osebe dobile ustrezno podporo za svoje potrebe;

| 12. | poudarja potrebo po jasnem in dolgoročnem načrtovanju vzpostavitve kakovostnih, učinkovitih, dostopnih in splošnih storitev za duševno zdravje v skupnosti in v ustanovah ter da se sprejmejo merila za nadzor neodvisnih teles; poziva k boljšemu sodelovanju in komunikaciji med delavci v osnovnem zdravstvu in strokovnjaki s področja duševnega zdravja, kar bi pripomoglo k boljšemu reševanju težav, povezanih z duševnim in telesnim zdravjem, s spodbujanjem celostnega pristopa, pri čemer bodo upoštevane posameznikove splošne značilnosti z vidika telesnega in duševnega zdravja; |
| --- | --- |

12.

poudarja potrebo po jasnem in dolgoročnem načrtovanju vzpostavitve kakovostnih, učinkovitih, dostopnih in splošnih storitev za duševno zdravje v skupnosti in v ustanovah ter da se sprejmejo merila za nadzor neodvisnih teles; poziva k boljšemu sodelovanju in komunikaciji med delavci v osnovnem zdravstvu in strokovnjaki s področja duševnega zdravja, kar bi pripomoglo k boljšemu reševanju težav, povezanih z duševnim in telesnim zdravjem, s spodbujanjem celostnega pristopa, pri čemer bodo upoštevane posameznikove splošne značilnosti z vidika telesnega in duševnega zdravja;

| 13. | poziva države članice, naj v splošnih zdravstvenih službah uvedejo presejalno testiranje za težave z duševnim zdravjem, v službah za duševno zdravje pa za težave s telesnim zdravjem; poleg tega poziva države članice, naj vzpostavijo obsežne modele oskrbe; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj v splošnih zdravstvenih službah uvedejo presejalno testiranje za težave z duševnim zdravjem, v službah za duševno zdravje pa za težave s telesnim zdravjem; poleg tega poziva države članice, naj vzpostavijo obsežne modele oskrbe;

| 14. | poziva Komisijo, naj razišče in zabeleži izkušnje pacientov glede stranskih učinkov zdravljenja, določenega v smernicah Agencije za vrednotenje zdravil; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj razišče in zabeleži izkušnje pacientov glede stranskih učinkov zdravljenja, določenega v smernicah Agencije za vrednotenje zdravil;

| 15. | poziva Komisijo, naj razširi mandat Evropskega centra za preprečevanje in nadzor bolezni in vključi duševno zdravje; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj razširi mandat Evropskega centra za preprečevanje in nadzor bolezni in vključi duševno zdravje;

| 16. | poziva Komisijo, naj objavi izide tematskih konferenc, ki jih je treba sklicati, da bi se izvajal evropski pakt, in naj predlaga evropski akcijski načrt za duševno zdravje, medicinske raziskave in dobro počutje državljanov; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj objavi izide tematskih konferenc, ki jih je treba sklicati, da bi se izvajal evropski pakt, in naj predlaga evropski akcijski načrt za duševno zdravje, medicinske raziskave in dobro počutje državljanov;

| 17. | za izvajanje evropskega pakta spodbuja ustanovitev evropskega foruma za duševno zdravje in dobro počutje, ki bi bil sestavljen iz predstavnikov Komisije, predsedstva Sveta, Parlamenta, Svetovne zdravstvene organizacije in uporabnikov storitev ter oseb s težavami z duševnim zdravjem, družin, skrbnikov, nevladnih organizacij, farmacevtske industrije, akademikov in drugih zadevnih udeležencev, obenem pa obžaluje nesprejetje direktive na evropski ravni, k čemur je pozval v prej omenjeni resoluciji o zeleni knjigi Komisije o duševnem zdravju; |
| --- | --- |

17.

za izvajanje evropskega pakta spodbuja ustanovitev evropskega foruma za duševno zdravje in dobro počutje, ki bi bil sestavljen iz predstavnikov Komisije, predsedstva Sveta, Parlamenta, Svetovne zdravstvene organizacije in uporabnikov storitev ter oseb s težavami z duševnim zdravjem, družin, skrbnikov, nevladnih organizacij, farmacevtske industrije, akademikov in drugih zadevnih udeležencev, obenem pa obžaluje nesprejetje direktive na evropski ravni, k čemur je pozval v prej omenjeni resoluciji o zeleni knjigi Komisije o duševnem zdravju;

| 18. | poziva Komisijo, naj predlog o evropski strategiji o duševnem zdravju in dobrem počutju obdrži kot dolgoročen cilj; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj predlog o evropski strategiji o duševnem zdravju in dobrem počutju obdrži kot dolgoročen cilj;

| 19. | poziva države članice, naj pripravijo posodobljeno zakonodajo o duševnem zdravju, ki je skladna z mednarodnimi obveznostmi glede človekovih pravic – enakostjo in odpravljanjem diskriminacije, nedotakljivostjo zasebnega življenja, avtonomijo, telesno integriteto, pravico do obveščenosti in soudeležbe – ter ki bo zbrala in zajela temeljna načela, vrednote in cilje politike s področja duševnega zdravja; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice, naj pripravijo posodobljeno zakonodajo o duševnem zdravju, ki je skladna z mednarodnimi obveznostmi glede človekovih pravic – enakostjo in odpravljanjem diskriminacije, nedotakljivostjo zasebnega življenja, avtonomijo, telesno integriteto, pravico do obveščenosti in soudeležbe – ter ki bo zbrala in zajela temeljna načela, vrednote in cilje politike s področja duševnega zdravja;

| 20. | poziva k sprejetju skupnih evropskih smernic, kjer bo invalidnost opredeljena v skladu z določbami konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov; |
| --- | --- |

20.

poziva k sprejetju skupnih evropskih smernic, kjer bo invalidnost opredeljena v skladu z določbami konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov;

Preprečevanje depresije in samomorov

| 21. | poziva države članice, naj izvajajo medsektorske programe za preprečevanje samomorov, zlasti med mladimi in najstniki, za spodbujanje zdravega načina življenja, zmanjševanje dejavnikov tveganja, na primer lahke dostopnosti zdravil, drog in škodljivih kemičnih snovi ter zlorabe alkohola; meni, da je zlasti treba zagotoviti psihoterapevtsko obravnavo osebam, ki so poskušale napraviti samomor, in njihovim svojcem; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj izvajajo medsektorske programe za preprečevanje samomorov, zlasti med mladimi in najstniki, za spodbujanje zdravega načina življenja, zmanjševanje dejavnikov tveganja, na primer lahke dostopnosti zdravil, drog in škodljivih kemičnih snovi ter zlorabe alkohola; meni, da je zlasti treba zagotoviti psihoterapevtsko obravnavo osebam, ki so poskušale napraviti samomor, in njihovim svojcem;

| 22. | poziva države članice, naj vzpostavijo regionalna informacijska omrežja med ponudniki in uporabniki zdravstvenih storitev ter oseb s težavami z duševnim zdravjem in njihovimi družinami, izobraževalnimi ustanovami in kraji dela ter lokalnimi organizacijami in javnostjo, da bi se zmanjšala pogostnost depresije in samomorilskega vedenja; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj vzpostavijo regionalna informacijska omrežja med ponudniki in uporabniki zdravstvenih storitev ter oseb s težavami z duševnim zdravjem in njihovimi družinami, izobraževalnimi ustanovami in kraji dela ter lokalnimi organizacijami in javnostjo, da bi se zmanjšala pogostnost depresije in samomorilskega vedenja;

| 23. | poziva, naj so informacije o enotni evropski številki 112 za nujne klice bolj dostopne, na primer za poskuse samomora ali duševne krize, da bo mogoče hitro ukrepati in hitro nuditi nujno medicinsko pomoč; |
| --- | --- |

23.

poziva, naj so informacije o enotni evropski številki 112 za nujne klice bolj dostopne, na primer za poskuse samomora ali duševne krize, da bo mogoče hitro ukrepati in hitro nuditi nujno medicinsko pomoč;

| 24. | poziva države članice, naj vzpostavijo tečaje strokovnega usposabljanja za splošne zdravnike in uslužbence psihiatričnih služb, vključno z zdravniki, psihologi in zdravniškimi sestrami in tehniki, o preprečevanju in zdravljenju motenj depresije ter osveščenosti in ravnanju v zvezi s samomori; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj vzpostavijo tečaje strokovnega usposabljanja za splošne zdravnike in uslužbence psihiatričnih služb, vključno z zdravniki, psihologi in zdravniškimi sestrami in tehniki, o preprečevanju in zdravljenju motenj depresije ter osveščenosti in ravnanju v zvezi s samomori;

Duševno zdravje in izobraževanje

| 25. | poziva države članice, naj zagotovijo podporo šolskemu osebju, da razvijejo zdravo vzdušje, ter naj vzpostavijo odnose med šolo, starši, ponudniki zdravstvenih storitev in skupnostjo, da bi okrepili vključevanje mladih v družbo; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj zagotovijo podporo šolskemu osebju, da razvijejo zdravo vzdušje, ter naj vzpostavijo odnose med šolo, starši, ponudniki zdravstvenih storitev in skupnostjo, da bi okrepili vključevanje mladih v družbo;

| 26. | poziva države članice, naj organizirajo podporne programe za starše, zlasti pri prikrajšanih družinah, in naj spodbujajo imenovanje svetovalcev v vseh srednjih šolah, ki bi mladim pomagali pri njihovih čustvenih potrebah, s posebno pozornostjo preventivnim programom, na primer za krepitev samopodobe in obvladovanja kriz; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj organizirajo podporne programe za starše, zlasti pri prikrajšanih družinah, in naj spodbujajo imenovanje svetovalcev v vseh srednjih šolah, ki bi mladim pomagali pri njihovih čustvenih potrebah, s posebno pozornostjo preventivnim programom, na primer za krepitev samopodobe in obvladovanja kriz;

| 27. | poudarja potrebo po načrtovanju zdravstvenega sistema, ki izpolnjuje potrebe specialističnih zdravstvenih storitev za duševno zdravje otrok in mladostnikov, ob upoštevanju premika od dolgoročnega zdravljenja v ustanovah k podprtemu življenju v skupnosti; |
| --- | --- |

27.

poudarja potrebo po načrtovanju zdravstvenega sistema, ki izpolnjuje potrebe specialističnih zdravstvenih storitev za duševno zdravje otrok in mladostnikov, ob upoštevanju premika od dolgoročnega zdravljenja v ustanovah k podprtemu življenju v skupnosti;

| 28. | poudarja potrebo po zgodnjem prepoznavanju in obravnavanju težav duševnega zdravja v ranljivih skupinah, zlasti mladoletnikov; |
| --- | --- |

28.

poudarja potrebo po zgodnjem prepoznavanju in obravnavanju težav duševnega zdravja v ranljivih skupinah, zlasti mladoletnikov;

| 29. | predlaga, da se duševno zdravje vključi v študijske programa vseh zdravstvenih delavcev in da je treba na tem področju izvajati stalno usposabljanje in izobraževanje; |
| --- | --- |

29.

predlaga, da se duševno zdravje vključi v študijske programa vseh zdravstvenih delavcev in da je treba na tem področju izvajati stalno usposabljanje in izobraževanje;

| 30. | poziva države članice in Evropsko unijo, naj sodelujejo pri osveščanju glede slabšanja razmer na področju duševnega zdravja pri otrocih izseljencev in naj uvedejo šolske programe, ki bi pomagali mladim pri spopadanju s psihološkimi težavami, povezanimi z odsotnostjo njihovih staršev; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice in Evropsko unijo, naj sodelujejo pri osveščanju glede slabšanja razmer na področju duševnega zdravja pri otrocih izseljencev in naj uvedejo šolske programe, ki bi pomagali mladim pri spopadanju s psihološkimi težavami, povezanimi z odsotnostjo njihovih staršev;

Duševno zdravje na delovnem mestu

| 31. | izjavlja, da ima pri ljudeh s težavami z duševnim zdravjem delovno mesto ključno vlogo za vključevanje v družbo in poziva k podpori pri njihovem zaposlovanju, pridržanju, zdravljenju in vrnitvi na delo s poudarkom na vključevanju najranljivejših skupin, tudi manjšinskih skupnosti; |
| --- | --- |

31.

izjavlja, da ima pri ljudeh s težavami z duševnim zdravjem delovno mesto ključno vlogo za vključevanje v družbo in poziva k podpori pri njihovem zaposlovanju, pridržanju, zdravljenju in vrnitvi na delo s poudarkom na vključevanju najranljivejših skupin, tudi manjšinskih skupnosti;

| 32. | poziva države članice, naj spodbujajo raziskave o delovnih razmerah, ki lahko povečajo nastanek duševnih bolezni, zlasti pri ženskah; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice, naj spodbujajo raziskave o delovnih razmerah, ki lahko povečajo nastanek duševnih bolezni, zlasti pri ženskah;

| 33. | poziva države članice, naj spodbujajo in izvajajo posebne tečaje poklicnega usposabljanja za osebe s težavami pri duševnem zdravju, ob upoštevanju njihovih zmožnosti in potencialov in s tem spodbujala njihova vključitev v trg dela ter poziva države članice, naj razvijejo programe za ponovno vključitev delavcev; prav tako poudarja, da je potrebno ustrezno usposabljanje delodajalcev in njihovih delavcev za spopadanje s posebnimi potrebami oseb s težavami z duševnim zdravjem; |
| --- | --- |

33.

poziva države članice, naj spodbujajo in izvajajo posebne tečaje poklicnega usposabljanja za osebe s težavami pri duševnem zdravju, ob upoštevanju njihovih zmožnosti in potencialov in s tem spodbujala njihova vključitev v trg dela ter poziva države članice, naj razvijejo programe za ponovno vključitev delavcev; prav tako poudarja, da je potrebno ustrezno usposabljanje delodajalcev in njihovih delavcev za spopadanje s posebnimi potrebami oseb s težavami z duševnim zdravjem;

| 34. | poziva delodajalce, naj spodbujajo zdravo delovno vzdušje, naj bodo pozorni na stres, povezan z delom, ob tem pa opozarja na razloge za duševne motnje na delovnem mestu in na odpravljanje njihovih vzrokov; |
| --- | --- |

34.

poziva delodajalce, naj spodbujajo zdravo delovno vzdušje, naj bodo pozorni na stres, povezan z delom, ob tem pa opozarja na razloge za duševne motnje na delovnem mestu in na odpravljanje njihovih vzrokov;

| 35. | poziva Komisijo, naj od podjetij in javnih organov zahteva, naj letno objavljajo poročilo o svoji politiki in dejavnostih za duševno zdravje delavcev na enak način, kot poročajo o telesnem zdravju in varnosti pri delu; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj od podjetij in javnih organov zahteva, naj letno objavljajo poročilo o svoji politiki in dejavnostih za duševno zdravje delavcev na enak način, kot poročajo o telesnem zdravju in varnosti pri delu;

| 36. | spodbuja delodajalce, naj v svojih varnostnih in delovnih strategijah sprejmejo programe za spodbujanje čustvenega in duševnega zdravja svojih delavcev, omogočijo možnosti za zaupno podporo brez stigmatiziranja ter uvedejo ukrepe proti ustrahovanju; poziva Komisijo, naj z objavljanjem teh programov na spletu širi pozitivne zglede; |
| --- | --- |

36.

spodbuja delodajalce, naj v svojih varnostnih in delovnih strategijah sprejmejo programe za spodbujanje čustvenega in duševnega zdravja svojih delavcev, omogočijo možnosti za zaupno podporo brez stigmatiziranja ter uvedejo ukrepe proti ustrahovanju; poziva Komisijo, naj z objavljanjem teh programov na spletu širi pozitivne zglede;

| 37. | poziva države članice, naj zagotovijo, da se osebam, ki so upravičene do bolniških ali invalidskih ugodnosti zaradi težav z duševnim zdravjem, ne odreče pravica do dostopa do zaposlitve in da ne izgubijo ugodnosti, povezane z njihovo invalidnostjo/boleznijo takoj, ko dobijo novo službo; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice, naj zagotovijo, da se osebam, ki so upravičene do bolniških ali invalidskih ugodnosti zaradi težav z duševnim zdravjem, ne odreče pravica do dostopa do zaposlitve in da ne izgubijo ugodnosti, povezane z njihovo invalidnostjo/boleznijo takoj, ko dobijo novo službo;

| 38. | poziva, naj države članice dosledno in učinkovito izvajajo Direktivo Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (3); |
| --- | --- |

38.

poziva, naj države članice dosledno in učinkovito izvajajo Direktivo Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (3);

Duševno zdravje starejših

| 39. | poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za izboljšanje in ohranitev visoke kakovosti bivanja ostarelih ter spodbujajo zdravo in dejavno staranje z vključevanjem v življenje skupnosti in z oblikovanjem prožnih shem za upokojevanje; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za izboljšanje in ohranitev visoke kakovosti bivanja ostarelih ter spodbujajo zdravo in dejavno staranje z vključevanjem v življenje skupnosti in z oblikovanjem prožnih shem za upokojevanje;

| 40. | poudarja, da je treba spodbujati raziskave o preprečevanju in zdravljenju nevrodegenerativnih motenj in drugih duševnih bolezni, povezanih s starostjo ter da je treba v kakršnihkoli prihodnjih ukrepih ali predlogih Komisije ločevati med alzheimerjevo boleznijo ali podobnimi nevrodegenerativnimi motnjami ter drugimi oblikami duševnih bolezni; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba spodbujati raziskave o preprečevanju in zdravljenju nevrodegenerativnih motenj in drugih duševnih bolezni, povezanih s starostjo ter da je treba v kakršnihkoli prihodnjih ukrepih ali predlogih Komisije ločevati med alzheimerjevo boleznijo ali podobnimi nevrodegenerativnimi motnjami ter drugimi oblikami duševnih bolezni;

| 41. | spodbuja razvoj vmesnika med raziskavami in politiko s področja duševnega zdravja in dobrega počutja; |
| --- | --- |

41.

spodbuja razvoj vmesnika med raziskavami in politiko s področja duševnega zdravja in dobrega počutja;

| 42. | poudarja, da je treba oceniti bolezni, ki so posledica starosti, in organizirati usposabljanje zdravstvenega osebja, da bi s tem izboljšali poznavanje potreb ostarelih s težavami z duševnim zdravjem; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je treba oceniti bolezni, ki so posledica starosti, in organizirati usposabljanje zdravstvenega osebja, da bi s tem izboljšali poznavanje potreb ostarelih s težavami z duševnim zdravjem;

| 43. | poziva Komisijo in države članice, naj v sklopu odprte metode usklajevanja o socialni varnosti in vključevanja v družbo ukrepajo v podporo skrbnikom ter razvijejo smernice za zdravljenje in dolgoročno oskrbo, kar bi preprečilo slabo ravnanje z ostarelimi in jim omogočilo dostojno življenje v ustreznem okolju; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo in države članice, naj v sklopu odprte metode usklajevanja o socialni varnosti in vključevanja v družbo ukrepajo v podporo skrbnikom ter razvijejo smernice za zdravljenje in dolgoročno oskrbo, kar bi preprečilo slabo ravnanje z ostarelimi in jim omogočilo dostojno življenje v ustreznem okolju;

Boj proti stigmatizaciji in socialni izključenosti

| 44. | poziva, naj se organizirajo javne informacijske kampanje in kampanje osveščanja prek medijev in spleta, v šolah in delovnih mestih, da bi se spodbujalo duševno zdravje, izboljšalo védenje o najpogostejših simptomih depresije in samomorilskih nagnjenjih, odpravilo stigmatiziranje duševnih motenj ter da bi ljudi spodbudili k iskanju najboljše in najučinkovitejše pomoči ter spodbujali dejavno vključevanje oseb s težavami z duševnim zdravjem; |
| --- | --- |

44.

poziva, naj se organizirajo javne informacijske kampanje in kampanje osveščanja prek medijev in spleta, v šolah in delovnih mestih, da bi se spodbujalo duševno zdravje, izboljšalo védenje o najpogostejših simptomih depresije in samomorilskih nagnjenjih, odpravilo stigmatiziranje duševnih motenj ter da bi ljudi spodbudili k iskanju najboljše in najučinkovitejše pomoči ter spodbujali dejavno vključevanje oseb s težavami z duševnim zdravjem;

| 45. | poudarja, da imajo mediji bistveno vlogo pri sprejemanju duševnih bolezni, in poziva, naj se opredelijo evropske razvojne smernice za odgovorno obravnavo duševnega zdravja v medijih; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da imajo mediji bistveno vlogo pri sprejemanju duševnih bolezni, in poziva, naj se opredelijo evropske razvojne smernice za odgovorno obravnavo duševnega zdravja v medijih;

| 46. | poziva države članice, naj podprejo in spodbujajo vlogo organizacij, ki predstavljajo osebe s težavami z duševnim zdravjem in njihove skrbnike, da bi se spodbujala njihova udeležba pri oblikovanju in izvajanju politike na vseh stopnjah raziskav duševnega zdravja; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice, naj podprejo in spodbujajo vlogo organizacij, ki predstavljajo osebe s težavami z duševnim zdravjem in njihove skrbnike, da bi se spodbujala njihova udeležba pri oblikovanju in izvajanju politike na vseh stopnjah raziskav duševnega zdravja;

| 47. | meni, da destigmatizacija duševnih bolezni vključuje opustitev uporabe invazivnega in nečloveškega ravnanja ter ravnanja, ki temelji na zapiranju ljudi v zavode; |
| --- | --- |

47.

meni, da destigmatizacija duševnih bolezni vključuje opustitev uporabe invazivnega in nečloveškega ravnanja ter ravnanja, ki temelji na zapiranju ljudi v zavode;

| 48. | meni, da je treba spodbujati in podpirati dejavnosti za psihološko in socialno rehabilitacijo, ki bi jih izvajali manjši javni, zasebni ali javno-zasebni nastanitveni centri z dnevno ali neprekinjeno oskrbo, ki bi bili po velikosti in etičnih načelih podobni družinskim enotam ter bi bili v mestnem okolju, da bi varovance na vseh stopnjah terapevtskega in rehabilitacijskega procesa spodbujali k vključevanju; |
| --- | --- |

48.

meni, da je treba spodbujati in podpirati dejavnosti za psihološko in socialno rehabilitacijo, ki bi jih izvajali manjši javni, zasebni ali javno-zasebni nastanitveni centri z dnevno ali neprekinjeno oskrbo, ki bi bili po velikosti in etičnih načelih podobni družinskim enotam ter bi bili v mestnem okolju, da bi varovance na vseh stopnjah terapevtskega in rehabilitacijskega procesa spodbujali k vključevanju;

| 49. | pozdravlja predlog Komisije za novo direktivo proti diskriminaciji na podlagi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti tudi zunaj sektorja zaposlovanja, in poziva k takojšnjemu sprejetju te direktive, da bi osebe s težavami z duševnim zdravjem učinkovito zaščitili pred diskriminacijo; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja predlog Komisije za novo direktivo proti diskriminaciji na podlagi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti tudi zunaj sektorja zaposlovanja, in poziva k takojšnjemu sprejetju te direktive, da bi osebe s težavami z duševnim zdravjem učinkovito zaščitili pred diskriminacijo;

| 50. | poziva države članice, naj brez odlašanja ratificirajo Haaško konvencijo z dne 13. januarja 2000 o zaščiti odraslih; |
| --- | --- |

50.

poziva države članice, naj brez odlašanja ratificirajo Haaško konvencijo z dne 13. januarja 2000 o zaščiti odraslih;

*

* *

| 51. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter evropskemu uradu Svetovne zdravstvene organizacije. |
| --- | --- |

51.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter evropskemu uradu Svetovne zdravstvene organizacije.

---

(1)  UL C 305 E, 14.12.2006, str. 148.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0009.

(3)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

---

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/30

---

Četrtek, 19. februarja 2009Spremljanje nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost: prva ocena

P6_TA(2009)0064

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o spremljanju nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost: prva ocena (2008/2214(INI))

2010/C 76 E/06

Evropski parlament,

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 7. decembra 1998 o energetski učinkovitosti v Evropski skupnosti (1),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2006 z naslovom „Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti“ (KOM(2006)0545),

ob upoštevanju delovnih dokumentov služb Komisije, ki so spremni dokumenti zgoraj omenjenega sporočila, in sicer analize akcijskega načrta (SEK(2006)1173), ocene učinka akcijskega načrta (SEK(2006)1174) in povzetka (SEK(2006)1175),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. januarja 2007 z naslovom „Energetska politika za Evropo“ (KOM(2007)0001),

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z dne 8. in 9. marca 2007 o sprejetju akcijskega načrta Evropskega sveta (2007–2009) – Energetska politika za Evropo,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/75/EGS z dne 22. septembra 1992 o navajanju porabe energije in drugih virov za gospodinjske aparate z nalepkami in standardiziranimi podatki o izdelku (2),

ob upoštevanju Direktive 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb (3),

ob upoštevanju Direktive 2004/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o spodbujanju soproizvodnje, ki temelji na rabi koristne toplote, na notranjem trgu (4),

ob upoštevanju Direktive 2005/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo (5),

ob upoštevanju Direktive 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti končne rabe energije in o energetskih storitvah (6),

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/1005/ES z dne 18. decembra 2006 o sklenitvi Sporazuma med vlado Združenih držav Amerike in Evropsko skupnostjo o usklajevanju programov za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (7),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme (prenovitev) (8),

ob upoštevanju Sklepa št. 1639/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o ustanovitvi Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (2007–2013) (9), zlasti poglavja III iz naslova II o programu Inteligentna energija – Evropa,

ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (10),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o energetski učinkovitosti ali „Narediti več z manj“ – zelena knjiga (11),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2006 o evropski strategiji za trajnostno, konkurenčno in varno energijo – zelena knjiga (12),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. januarja 2008 o prvi oceni nacionalnih akcijskih načrtov za energetsko učinkovitost, kot zahteva Direktiva 2006/32/ES o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah (KOM(2008)0011),

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (KOM(2008)0019),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. novembra 2008 z naslovom „Energetska učinkovitost: doseganje cilja 20 % deleža“ (KOM(2008)0772),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenja Odbora za regionalni razvoj (A6-0030/2009),

| A. | ker Evropska unija zapravi več kot 20 % svoje energije zaradi neučinkovitosti in bi, če uresničimo cilj 20 % prihranka, Unija porabila približno 400 mtoe (milijonov ton naftnega ekvivalenta) manj primarne energije, emisije CO2 pa bi se znižale za približno 860 milijonov ton; |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija zapravi več kot 20 % svoje energije zaradi neučinkovitosti in bi, če uresničimo cilj 20 % prihranka, Unija porabila približno 400 mtoe (milijonov ton naftnega ekvivalenta) manj primarne energije, emisije CO2 pa bi se znižale za približno 860 milijonov ton;

| B. | ker je kombinacija porabe energije in nacionalne mešanice energetskih virov, ki navadno temelji na konvencionalnih virih energije, še vedno največji vir emisij toplogrednih plinov v Evropski uniji, |
| --- | --- |

B.

ker je kombinacija porabe energije in nacionalne mešanice energetskih virov, ki navadno temelji na konvencionalnih virih energije, še vedno največji vir emisij toplogrednih plinov v Evropski uniji,

| C. | ker je zanesljivost dobave in odvisnost od nje pri uvozu virov energije v EU z vse bolj in bolj kompleksnimi tveganji, |
| --- | --- |

C.

ker je zanesljivost dobave in odvisnost od nje pri uvozu virov energije v EU z vse bolj in bolj kompleksnimi tveganji,

| D. | ker bi lahko številnejše spodbude za naložbe v energetsko učinkovitost v času finančne krize oziroma recesije ter nihanj in nepredvidljivosti cen nafte pomagale spodbuditi gospodarstvo, |
| --- | --- |

D.

ker bi lahko številnejše spodbude za naložbe v energetsko učinkovitost v času finančne krize oziroma recesije ter nihanj in nepredvidljivosti cen nafte pomagale spodbuditi gospodarstvo,

| E. | ker lahko povišanje cen energije postane eden od glavnih vzrokov za revščino; ker je izboljšanje energetske učinkovitosti najučinkovitejši način za zmanjšanje ranljivosti najšibkejših, |
| --- | --- |

E.

ker lahko povišanje cen energije postane eden od glavnih vzrokov za revščino; ker je izboljšanje energetske učinkovitosti najučinkovitejši način za zmanjšanje ranljivosti najšibkejših,

| F. | ker je izboljšanje energetske učinkovitosti tudi stroškovno najučinkovitejši način za dosego zavezujočih ciljev zmanjšanja emisij in obnovljivih virov, ki si jih je zastavila EU, |
| --- | --- |

F.

ker je izboljšanje energetske učinkovitosti tudi stroškovno najučinkovitejši način za dosego zavezujočih ciljev zmanjšanja emisij in obnovljivih virov, ki si jih je zastavila EU,

| G. | ker sta izboljšanje energetske učinkovitosti in izkoriščanje možnosti, ki jih to nudi, v skupnem interesu držav članic; ker bi bilo priporočljivo uvesti različne ukrepe v državah članicah, da bi tako upoštevali njihove različne gospodarske in podnebne značilnosti, |
| --- | --- |

G.

ker sta izboljšanje energetske učinkovitosti in izkoriščanje možnosti, ki jih to nudi, v skupnem interesu držav članic; ker bi bilo priporočljivo uvesti različne ukrepe v državah članicah, da bi tako upoštevali njihove različne gospodarske in podnebne značilnosti,

| H. | ker je z ukrepi za energetsko učinkovitost mogoče doseči želene rezultate le, če se jih uvede v vseh sektorskih politikah; |
| --- | --- |

H.

ker je z ukrepi za energetsko učinkovitost mogoče doseči želene rezultate le, če se jih uvede v vseh sektorskih politikah;

| I. | ker mora Komisija glede na dejstvo da nekatere države članice še niso predložile nacionalnih programov za energetsko učinkovitost, z ukrepi spodbuditi več držav članic k izvajanju sklepov, sprejetih na tem področju, |
| --- | --- |

I.

ker mora Komisija glede na dejstvo da nekatere države članice še niso predložile nacionalnih programov za energetsko učinkovitost, z ukrepi spodbuditi več držav članic k izvajanju sklepov, sprejetih na tem področju,

| J. | ker mednarodna gospodarska kriza in vse večja nihanja cen energetskih virov povečujeta pomen energetske učinkovitosti, ki lahko občutno izboljša mednarodno konkurenčnost evropskih podjetij, |
| --- | --- |

J.

ker mednarodna gospodarska kriza in vse večja nihanja cen energetskih virov povečujeta pomen energetske učinkovitosti, ki lahko občutno izboljša mednarodno konkurenčnost evropskih podjetij,

| K. | ker glede na zgoraj navedeno sporočilo Komisije z naslovom „Energetska učinkovitost: doseganje cilja 20 % deleža“ obstaja resna nevarnost, da ne bodo doseženi zastavljeni cilji za leto 2020, |
| --- | --- |

K.

ker glede na zgoraj navedeno sporočilo Komisije z naslovom „Energetska učinkovitost: doseganje cilja 20 % deleža“ obstaja resna nevarnost, da ne bodo doseženi zastavljeni cilji za leto 2020,

| L. | ker morajo države članice v skladu s predlogom direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov spodbujati in pospeševati energetsko učinkovitost in prihranke energije, da bi laže dosegle svoje cilje v zvezi z obnovljivimi viri energije, |
| --- | --- |

L.

ker morajo države članice v skladu s predlogom direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov spodbujati in pospeševati energetsko učinkovitost in prihranke energije, da bi laže dosegle svoje cilje v zvezi z obnovljivimi viri energije,

| M. | ker je pri stanovanjskih zgradbah mogoče privarčevati približno 27 % energije, |
| --- | --- |

M.

ker je pri stanovanjskih zgradbah mogoče privarčevati približno 27 % energije,

| N. | ker še vedno ni pravno zavezujočih ciljev za energetsko učinkovitost, ne na ravni EU ne na nacionalni ravni, |
| --- | --- |

N.

ker še vedno ni pravno zavezujočih ciljev za energetsko učinkovitost, ne na ravni EU ne na nacionalni ravni,

| O. | ker za izvajanje projektov za energetsko učinkovitost očitno primanjkuje zmogljivosti, |
| --- | --- |

O.

ker za izvajanje projektov za energetsko učinkovitost očitno primanjkuje zmogljivosti,

| 1. | pozdravlja akcijske načrte držav članic; hkrati pa je zaskrbljen, ker številne zamude pri predložitvi nacionalnih akcijskih načrtov držav članic in vsebina nekaterih načrtov kažejo slabosti, ki lahko ogrozijo doseganje ciljev EU za energetsko učinkovitost in varovanje podnebja; poudarja, da je sedaj treba izpostaviti dejansko izvajanje ukrepov, ki se osredotočajo na energetsko učinkovitost, vključno z razvojem najboljših praks in sinergij ter boljšim obveščanjem in svetovanjem o energetski učinkovitosti končnim uporabnikom; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja akcijske načrte držav članic; hkrati pa je zaskrbljen, ker številne zamude pri predložitvi nacionalnih akcijskih načrtov držav članic in vsebina nekaterih načrtov kažejo slabosti, ki lahko ogrozijo doseganje ciljev EU za energetsko učinkovitost in varovanje podnebja; poudarja, da je sedaj treba izpostaviti dejansko izvajanje ukrepov, ki se osredotočajo na energetsko učinkovitost, vključno z razvojem najboljših praks in sinergij ter boljšim obveščanjem in svetovanjem o energetski učinkovitosti končnim uporabnikom;

| 2. | meni, da je v okviru pregleda akcijskih načrtov leta 2009 čas za natančno analizo, v kakšnem obsegu zakonodaja in akcijski načrti pokrivajo vse možnosti varčevanja na področju energetske učinkovitosti in kako se delijo odgovornosti glede izvajanja in izvrševanja med Komisijo, državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi organi; |
| --- | --- |

2.

meni, da je v okviru pregleda akcijskih načrtov leta 2009 čas za natančno analizo, v kakšnem obsegu zakonodaja in akcijski načrti pokrivajo vse možnosti varčevanja na področju energetske učinkovitosti in kako se delijo odgovornosti glede izvajanja in izvrševanja med Komisijo, državami članicami ter regionalnimi in lokalnimi organi;

| 3. | poziva Komisijo, naj določi, da sta energetska učinkovitost in varčevanje z energijo temelja energetske politike za Evropo; pozdravlja prizadevanja Komisije iz zgoraj omenjenega poročila z naslovom „Energetska učinkovitost: doseganje cilja 20 % deleža“, da bi pripravila revidiran akcijski načrt EU o energetski učinkovitosti; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo cilj 20 % povečanja energetske učinkovitosti do leta 2020 postal pravno zavezujoč v okviru ocene o napredku pri doseganju tega cilja Skupnosti, ki jo mora pripraviti v skladu s Sklepom št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo obveznosti Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (13); |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj določi, da sta energetska učinkovitost in varčevanje z energijo temelja energetske politike za Evropo; pozdravlja prizadevanja Komisije iz zgoraj omenjenega poročila z naslovom „Energetska učinkovitost: doseganje cilja 20 % deleža“, da bi pripravila revidiran akcijski načrt EU o energetski učinkovitosti; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo cilj 20 % povečanja energetske učinkovitosti do leta 2020 postal pravno zavezujoč v okviru ocene o napredku pri doseganju tega cilja Skupnosti, ki jo mora pripraviti v skladu s Sklepom št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo obveznosti Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (13);

| 4. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija na področju energetske učinkovitosti povečala število človeških virov, čeprav to še ni zadostno za popolno operativnost, s čimer se je pospešila priprava zakonodajnih predlogov, na primer na področju okoljsko primerne zasnove izdelkov, energetske učinkovitosti stavb, energetskega označevanja, prometnega sektorja in naprav končnih uporabnikov; poudarja, da je na navedenih področjih potrebno stalno dopolnjevanje zakonodaje; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija na področju energetske učinkovitosti povečala število človeških virov, čeprav to še ni zadostno za popolno operativnost, s čimer se je pospešila priprava zakonodajnih predlogov, na primer na področju okoljsko primerne zasnove izdelkov, energetske učinkovitosti stavb, energetskega označevanja, prometnega sektorja in naprav končnih uporabnikov; poudarja, da je na navedenih področjih potrebno stalno dopolnjevanje zakonodaje;

| 5. | meni, da je Direktiva 2006/32/ES dober regulativni okvir; hkrati pa dodaja, da je direktiva glede uporabe omejena na obdobje do leta 2016, glede prodornosti pa v vsakem primeru preveč omejena, da bi zagotovila cilj 20 % povečanja energetske učinkovitosti do leta 2020, zato bi bil leta 2012 potreben pregled, ki bo temeljil na obsežni študiji izkušenj držav članic; |
| --- | --- |

5.

meni, da je Direktiva 2006/32/ES dober regulativni okvir; hkrati pa dodaja, da je direktiva glede uporabe omejena na obdobje do leta 2016, glede prodornosti pa v vsakem primeru preveč omejena, da bi zagotovila cilj 20 % povečanja energetske učinkovitosti do leta 2020, zato bi bil leta 2012 potreben pregled, ki bo temeljil na obsežni študiji izkušenj držav članic;

| 6. | pozdravlja dejstvo, da so ponudniki energije in poklicna združenja v številnih državah članicah na podlagi te direktive začeli izboljševati in usklajevati svoje sisteme pametnih merjenj; vendar ugotavlja, da gospodinjstva pri sedanjem regulativnem okviru verjetno ne bodo v širši meri sprejela pametnega merjenja; zato podpira obvezno uvedbo pametnih števcev v vseh zgradbah v 10 letih od začetka veljave Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo, ki spreminja Direktivo 2003/54/ES (14); poziva Komisijo, naj strožje izvršuje zahteve iz člena 13 Direktive 2006/32/ES, da bi pospešila uvajanje sistemov pametnih merjenj; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejstvo, da so ponudniki energije in poklicna združenja v številnih državah članicah na podlagi te direktive začeli izboljševati in usklajevati svoje sisteme pametnih merjenj; vendar ugotavlja, da gospodinjstva pri sedanjem regulativnem okviru verjetno ne bodo v širši meri sprejela pametnega merjenja; zato podpira obvezno uvedbo pametnih števcev v vseh zgradbah v 10 letih od začetka veljave Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za notranji trg z električno energijo, ki spreminja Direktivo 2003/54/ES (14); poziva Komisijo, naj strožje izvršuje zahteve iz člena 13 Direktive 2006/32/ES, da bi pospešila uvajanje sistemov pametnih merjenj;

| 7. | meni, da mora Komisija v podporo obvezni uvedbi pametnega merjenja nujno izdelati celostno študijo izkušenj držav članic na tem področju; meni, da morajo prihodnji predpisi zahtevati opremljanje domov uporabnikov z berljivimi zasloni istočasno kot z merilnimi sistemi in da mora Komisija nameniti pozornost tudi predpisom o združljivosti merilnih sistemov ter o prenosu podatkov, diferenciranih tarif in mikroproizvodnje; |
| --- | --- |

7.

meni, da mora Komisija v podporo obvezni uvedbi pametnega merjenja nujno izdelati celostno študijo izkušenj držav članic na tem področju; meni, da morajo prihodnji predpisi zahtevati opremljanje domov uporabnikov z berljivimi zasloni istočasno kot z merilnimi sistemi in da mora Komisija nameniti pozornost tudi predpisom o združljivosti merilnih sistemov ter o prenosu podatkov, diferenciranih tarif in mikroproizvodnje;

| 8. | meni, da je treba podpirati določbe, ki krepijo zgledno vlogo javnega sektorja, in da je zaradi naraščanja stroškov energije treba opredeliti merila energetske učinkovitosti za postopke javnih razpisov v institucijah javnega sektorja; |
| --- | --- |

8.

meni, da je treba podpirati določbe, ki krepijo zgledno vlogo javnega sektorja, in da je zaradi naraščanja stroškov energije treba opredeliti merila energetske učinkovitosti za postopke javnih razpisov v institucijah javnega sektorja;

| 9. | priznava, da ima povečevanje energetske učinkovitosti stavb ogromen potencial za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in boj proti podnebnim spremembam, tako v smislu prilagajanja kot tudi odpravljanja vzrokov podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

9.

priznava, da ima povečevanje energetske učinkovitosti stavb ogromen potencial za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in boj proti podnebnim spremembam, tako v smislu prilagajanja kot tudi odpravljanja vzrokov podnebnih sprememb;

| 10. | spodbuja države članice, naj čim več uporabljajo alternativne obnovljive vire energije, kot so veter, biomasa, biogoriva ter energija valovanja in plimovanja, kjer je to mogoče; |
| --- | --- |

10.

spodbuja države članice, naj čim več uporabljajo alternativne obnovljive vire energije, kot so veter, biomasa, biogoriva ter energija valovanja in plimovanja, kjer je to mogoče;

| 11. | pozdravlja priprave Komisije za razširitev Direktive 2002/91/ES na področju standardizacije stavb z nizko porabo energije in ničelnimi emisijami toplogrednih plinov ter poziva k uvedbi zahtev za stavbe s pozitivno energijsko bilanco, veljavnih po vsej EU, saj bi te lahko končnim porabnikom zmanjšale stroške; poziva, da je treba pripraviti natančen časovni razpored za standardizacijo in minimalen delež energije iz obnovljivih virov za nove in obstoječe stavbe; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja priprave Komisije za razširitev Direktive 2002/91/ES na področju standardizacije stavb z nizko porabo energije in ničelnimi emisijami toplogrednih plinov ter poziva k uvedbi zahtev za stavbe s pozitivno energijsko bilanco, veljavnih po vsej EU, saj bi te lahko končnim porabnikom zmanjšale stroške; poziva, da je treba pripraviti natančen časovni razpored za standardizacijo in minimalen delež energije iz obnovljivih virov za nove in obstoječe stavbe;

| 12. | poudarja, da sodijo stanovanjske zgradbe med energijsko najbolj potratne sektorje, in zato poziva k zvečanju finančne podpore za energetsko učinkovitost stavb na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti ter k primerjavi obstoječih finančnih spodbud z obveznostmi iz nacionalnih akcijskih načrtov v okviru pregleda akcijskega načrta s strani Komisije; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da sodijo stanovanjske zgradbe med energijsko najbolj potratne sektorje, in zato poziva k zvečanju finančne podpore za energetsko učinkovitost stavb na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti ter k primerjavi obstoječih finančnih spodbud z obveznostmi iz nacionalnih akcijskih načrtov v okviru pregleda akcijskega načrta s strani Komisije;

| 13. | spodbuja zlasti države članice in regije, naj uporabljajo strukturne sklade za vzpostavitev tematskih omrežij na svojih ozemljih v okviru usklajenega delovanja, kot ga določa evropski delovni program za inteligentno energijo v letu 2008, da bi bili seznanjeni s praksami v drugih regijah EU glede učinkovite rabe energije in bi izmenjevali znanje in izkušnje na tem področju; |
| --- | --- |

13.

spodbuja zlasti države članice in regije, naj uporabljajo strukturne sklade za vzpostavitev tematskih omrežij na svojih ozemljih v okviru usklajenega delovanja, kot ga določa evropski delovni program za inteligentno energijo v letu 2008, da bi bili seznanjeni s praksami v drugih regijah EU glede učinkovite rabe energije in bi izmenjevali znanje in izkušnje na tem področju;

| 14. | poudarja, da bi morale energetske politike v nacionalnih akcijskih načrtih, ki obravnavajo stanovanjski sektor, kot prednostno nalogo določiti izboljšanje okvirne kakovosti stanovanj, kjer prebivajo ljudje z nizkimi dohodki, ob upoštevanju dejstva, da bi nepredvidljive cene goriv lahko resno poslabšale ekonomski položaj teh gospodinjstev in povzročile resne socialne težave; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da bi morale energetske politike v nacionalnih akcijskih načrtih, ki obravnavajo stanovanjski sektor, kot prednostno nalogo določiti izboljšanje okvirne kakovosti stanovanj, kjer prebivajo ljudje z nizkimi dohodki, ob upoštevanju dejstva, da bi nepredvidljive cene goriv lahko resno poslabšale ekonomski položaj teh gospodinjstev in povzročile resne socialne težave;

| 15. | pozdravlja pravočasno in stalno širjenje zakonodaje z določbami o označevanju opreme in minimalni energetski učinkovitosti glede na akcijski načrt ter Direktivo 2005/32/ES; meni, da je treba poleg spremljanja navad potrošnikov razširiti seznam opreme, vključene v zakonodajo; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja pravočasno in stalno širjenje zakonodaje z določbami o označevanju opreme in minimalni energetski učinkovitosti glede na akcijski načrt ter Direktivo 2005/32/ES; meni, da je treba poleg spremljanja navad potrošnikov razširiti seznam opreme, vključene v zakonodajo;

| 16. | priporoča, naj Komisija za zmanjšanje rabe energije naprav v pripravljenosti preuči možnost regulacije zunanjih električnih virov, ki napajajo več naprav; v skladu z določbami Direktive 2005/32/ES poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo te določbe vključevale celoten življenjski cikel izdelka v smislu posledic za energetsko učinkovitost; v tem smislu poziva, naj se direktiva dopolni z določbami o celotnem življenjskem ciklu, odgovornosti za izdelek in popravljivosti; |
| --- | --- |

16.

priporoča, naj Komisija za zmanjšanje rabe energije naprav v pripravljenosti preuči možnost regulacije zunanjih električnih virov, ki napajajo več naprav; v skladu z določbami Direktive 2005/32/ES poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo te določbe vključevale celoten življenjski cikel izdelka v smislu posledic za energetsko učinkovitost; v tem smislu poziva, naj se direktiva dopolni z določbami o celotnem življenjskem ciklu, odgovornosti za izdelek in popravljivosti;

| 17. | meni, da je pomembno, da pri povečanju energetske učinkovitosti sodelujejo tudi podjetja, za katera ne velja evropska shema trgovanja z emisijami, zlasti kadar skriti stroški ali druge težave preprečujejo, da bi se na trgu dosegla energetska učinkovitost; meni, da je zato treba – poleg širitve okoljsko primerne zasnove izdelkov – uvesti sistem „belih potrdil“; meni, da mora zanj Komisija čim prej končati ustrezne preglede; opozarja na bistveno vlogo, ki jo lahko ima energetska učinkovitost pri pomoči državam članicam, da dosežejo svoje obvezne cilje delitve prizadevanj; poudarja poseben potencial za stroškovno učinkovito znižanje z izboljšano energetsko učinkovitostjo stavb; |
| --- | --- |

17.

meni, da je pomembno, da pri povečanju energetske učinkovitosti sodelujejo tudi podjetja, za katera ne velja evropska shema trgovanja z emisijami, zlasti kadar skriti stroški ali druge težave preprečujejo, da bi se na trgu dosegla energetska učinkovitost; meni, da je zato treba – poleg širitve okoljsko primerne zasnove izdelkov – uvesti sistem „belih potrdil“; meni, da mora zanj Komisija čim prej končati ustrezne preglede; opozarja na bistveno vlogo, ki jo lahko ima energetska učinkovitost pri pomoči državam članicam, da dosežejo svoje obvezne cilje delitve prizadevanj; poudarja poseben potencial za stroškovno učinkovito znižanje z izboljšano energetsko učinkovitostjo stavb;

| 18. | pozdravlja Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile kot del celostnega pristopa Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (15) in posvetovanje glede nadaljnje zakonodaje za izboljšanje energetske učinkovitosti vozil; poudarja, da je zaradi varnosti industrije treba čim hitreje vzpostaviti prihodnje stroge emisijske cilje; izraža razočaranje, ker meja 95 g CO2 za leto 2020, h kateri poziva Parlament, še ni potrjena; vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da nova zakonodaja ne bo izravnala rastočega povpraševanja po energiji na področju prometa; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja Uredbo (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile kot del celostnega pristopa Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (15) in posvetovanje glede nadaljnje zakonodaje za izboljšanje energetske učinkovitosti vozil; poudarja, da je zaradi varnosti industrije treba čim hitreje vzpostaviti prihodnje stroge emisijske cilje; izraža razočaranje, ker meja 95 g CO2 za leto 2020, h kateri poziva Parlament, še ni potrjena; vendar z zaskrbljenostjo ugotavlja, da nova zakonodaja ne bo izravnala rastočega povpraševanja po energiji na področju prometa;

| 19. | pozdravlja pripravo Zelene knjige o mobilnosti v mestih (KOM(2007)0551), vendar opaža, da ni mogoče sprostiti rezerv učinkovitosti brez posebnih oprijemljivih določb; poziva Komisijo, naj preuči, kako lahko spodbujanje energetsko učinkovite mobilnosti v mestih in razvijanje javnega prometa dobi večjo vlogo v strukturni in kohezijski politiki in kako bi bilo mogoče učinkovitosti mobilnosti pripisati večjo vrednost v pogojih za projekte sofinanciranja Skupnosti; |
| --- | --- |

19.

pozdravlja pripravo Zelene knjige o mobilnosti v mestih (KOM(2007)0551), vendar opaža, da ni mogoče sprostiti rezerv učinkovitosti brez posebnih oprijemljivih določb; poziva Komisijo, naj preuči, kako lahko spodbujanje energetsko učinkovite mobilnosti v mestih in razvijanje javnega prometa dobi večjo vlogo v strukturni in kohezijski politiki in kako bi bilo mogoče učinkovitosti mobilnosti pripisati večjo vrednost v pogojih za projekte sofinanciranja Skupnosti;

| 20. | poudarja, da je razširjenost informacijskih in komunikacijskih orodij omogočila uvedbo metod cestninjenja za cestni tovorni promet, ki ne pokrivajo samo omrežja hitrih cest; poziva k preučitvi možnosti za enotno zakonodajo glede nadzora za notranji trg; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je razširjenost informacijskih in komunikacijskih orodij omogočila uvedbo metod cestninjenja za cestni tovorni promet, ki ne pokrivajo samo omrežja hitrih cest; poziva k preučitvi možnosti za enotno zakonodajo glede nadzora za notranji trg;

| 21. | pozdravlja predlog Komisije za spodbujanje učinkovite soproizvodnje električne energije in toplote, vendar ugotavlja, da bi lahko spodbujanje te tehnologije imelo vlogo na področjih, kjer lahko učinkovito prispeva k izpolnjevanju potreb po koristni toploti; ugotavlja, da je učinkovitost omrežja v sistemih daljinskega ogrevanja enako pomembna kot učinkovitost opreme, ki jo uporabljajo potrošniki; meni, da je treba v prihodnosti pri dodeljevanju strukturnih sredstev dati veliko večji poudarek učinkovitosti omrežja obstoječih sistemov daljinskega ogrevanja; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja predlog Komisije za spodbujanje učinkovite soproizvodnje električne energije in toplote, vendar ugotavlja, da bi lahko spodbujanje te tehnologije imelo vlogo na področjih, kjer lahko učinkovito prispeva k izpolnjevanju potreb po koristni toploti; ugotavlja, da je učinkovitost omrežja v sistemih daljinskega ogrevanja enako pomembna kot učinkovitost opreme, ki jo uporabljajo potrošniki; meni, da je treba v prihodnosti pri dodeljevanju strukturnih sredstev dati veliko večji poudarek učinkovitosti omrežja obstoječih sistemov daljinskega ogrevanja;

| 22. | še vedno ugotavlja, da so politike posameznih sektorjev v nasprotju s prizadevanji Evropske unije za energetsko učinkovitost; meni, da enako velja v obstoječem načinu strukturne in kohezijske podpore; |
| --- | --- |

22.

še vedno ugotavlja, da so politike posameznih sektorjev v nasprotju s prizadevanji Evropske unije za energetsko učinkovitost; meni, da enako velja v obstoječem načinu strukturne in kohezijske podpore;

| 23. | meni, da imajo mala in srednje velika podjetja pomembno vlogo pri izboljševanju energetske učinkovitosti, vendar nimajo enakih zmogljivosti, da bi delovala v skladu z zakonodajo ali novimi standardi v energetskem sektorju; zato meni, da bi morale ugodnosti, oblikovane v skladu z aktom za mala podjetja, obravnavati tudi informacije in stike z malimi in srednje velikimi podjetji v zvezi z energetsko učinkovitostjo; |
| --- | --- |

23.

meni, da imajo mala in srednje velika podjetja pomembno vlogo pri izboljševanju energetske učinkovitosti, vendar nimajo enakih zmogljivosti, da bi delovala v skladu z zakonodajo ali novimi standardi v energetskem sektorju; zato meni, da bi morale ugodnosti, oblikovane v skladu z aktom za mala podjetja, obravnavati tudi informacije in stike z malimi in srednje velikimi podjetji v zvezi z energetsko učinkovitostjo;

| 24. | poziva države članice, naj bodo bolj ambiciozne in spremenijo svoje nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost v praktično orodje za uresničevanje ciljev glede energetske učinkovitosti po Direktivi 2006/32/ES ter svojih širših in dolgoročnejših ciljev, zlasti za izboljšanje energetske učinkovitosti za najmanj 20 % do leta 2020 in izpolnjevanje zavezujočih nacionalnih ciljev delitve prizadevanj za znižanje emisij; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj bodo bolj ambiciozne in spremenijo svoje nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost v praktično orodje za uresničevanje ciljev glede energetske učinkovitosti po Direktivi 2006/32/ES ter svojih širših in dolgoročnejših ciljev, zlasti za izboljšanje energetske učinkovitosti za najmanj 20 % do leta 2020 in izpolnjevanje zavezujočih nacionalnih ciljev delitve prizadevanj za znižanje emisij;

| 25. | poziva države članice, naj presežejo minimalni okvirni nacionalni cilj glede prihranka energije v višini 9 % do leta 2016 iz Direktive 2006/32/ES in določijo jasne vmesne cilje za doseganje končnega cilja; |
| --- | --- |

25.

poziva države članice, naj presežejo minimalni okvirni nacionalni cilj glede prihranka energije v višini 9 % do leta 2016 iz Direktive 2006/32/ES in določijo jasne vmesne cilje za doseganje končnega cilja;

| 26. | meni, da je v nacionalnih akcijskih načrtih treba določiti realistične, utemeljene in zavezujoče cilje ter navesti ukrepe, ki jih je treba sprejeti, da bi zagotovili doseganje teh ciljev; |
| --- | --- |

26.

meni, da je v nacionalnih akcijskih načrtih treba določiti realistične, utemeljene in zavezujoče cilje ter navesti ukrepe, ki jih je treba sprejeti, da bi zagotovili doseganje teh ciljev;

| 27. | meni, da je zelo pomembno, da se nacionalne akcijske načrte prilagodi glede na geografske in podnebne značilnosti, ekonomsko strukturo in navade potrošnikov, ki se lahko zelo razlikujejo med regijami; |
| --- | --- |

27.

meni, da je zelo pomembno, da se nacionalne akcijske načrte prilagodi glede na geografske in podnebne značilnosti, ekonomsko strukturo in navade potrošnikov, ki se lahko zelo razlikujejo med regijami;

| 28. | poudarja razmerje med energetsko in teritorialno kohezijo, kot je izraženo v zeleni knjigi Komisije o teritorialni koheziji (KOM(2008)0616), v smislu pozitivnega prispevka, ki ga imajo ukrepi energetske učinkovitosti na trajnostni razvoj in varnost preskrbe z energijo, ter pomembnost dobro oblikovane prostorske strategije in oblikovanje dolgoročnih rešitev za vse regije; |
| --- | --- |

28.

poudarja razmerje med energetsko in teritorialno kohezijo, kot je izraženo v zeleni knjigi Komisije o teritorialni koheziji (KOM(2008)0616), v smislu pozitivnega prispevka, ki ga imajo ukrepi energetske učinkovitosti na trajnostni razvoj in varnost preskrbe z energijo, ter pomembnost dobro oblikovane prostorske strategije in oblikovanje dolgoročnih rešitev za vse regije;

| 29. | meni, da morajo nacionalni akcijski načrti zastavljene cilje za energetsko učinkovitost dosegati na stroškovno učinkovit način in zagotavljati dodano vrednost državne pomoči; |
| --- | --- |

29.

meni, da morajo nacionalni akcijski načrti zastavljene cilje za energetsko učinkovitost dosegati na stroškovno učinkovit način in zagotavljati dodano vrednost državne pomoči;

| 30. | poziva države članice, naj v svoje obstoječe strukture za stike med vladnimi agencijami in javnostjo vključijo informacije o energetski učinkovitosti, najboljših praksah na teh področjih ter pravicah potrošnikov v energetskem in podnebnem sektorju; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj v svoje obstoječe strukture za stike med vladnimi agencijami in javnostjo vključijo informacije o energetski učinkovitosti, najboljših praksah na teh področjih ter pravicah potrošnikov v energetskem in podnebnem sektorju;

| 31. | meni, da je, v nasprotju z obstoječo prakso številnih držav članic, nacionalne akcijske načrte nujno treba pripraviti z znatnim vključevanjem lokalnih in regionalnih vlad, civilnih organizacij in gospodarskih partnerjev, da bi tako zagotovili boljše osnovno izvajanje; |
| --- | --- |

31.

meni, da je, v nasprotju z obstoječo prakso številnih držav članic, nacionalne akcijske načrte nujno treba pripraviti z znatnim vključevanjem lokalnih in regionalnih vlad, civilnih organizacij in gospodarskih partnerjev, da bi tako zagotovili boljše osnovno izvajanje;

| 32. | meni, da je treba v nacionalnih akcijskih načrtih nameniti posebno pozornost revščini, ki je posledica rasti cen energije, in zagotoviti primerno zaščito tistim, ki jim grozi revščina; meni, da je izboljšanje energetske učinkovitosti in ozaveščenosti pomembna in nujna naloga; |
| --- | --- |

32.

meni, da je treba v nacionalnih akcijskih načrtih nameniti posebno pozornost revščini, ki je posledica rasti cen energije, in zagotoviti primerno zaščito tistim, ki jim grozi revščina; meni, da je izboljšanje energetske učinkovitosti in ozaveščenosti pomembna in nujna naloga;

| 33. | poudarja, kako pomembno je, da države članice v svoje nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost vključijo primerne finančne instrumente za varčevanje z energijo, kot to zahteva člen 9 Direktive 2006/32/ES; meni, da je te finančne instrumente treba oblikovati za premagovanje prepoznanih ovir za izboljšanje energetske učinkovitosti, kot so delitev stroškov in koristi med lastnikom in najemnikom ter daljša vračilna doba, ki je potrebna pri prilagajanju starejših, problematičnih objektov sodobnim standardom energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

33.

poudarja, kako pomembno je, da države članice v svoje nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost vključijo primerne finančne instrumente za varčevanje z energijo, kot to zahteva člen 9 Direktive 2006/32/ES; meni, da je te finančne instrumente treba oblikovati za premagovanje prepoznanih ovir za izboljšanje energetske učinkovitosti, kot so delitev stroškov in koristi med lastnikom in najemnikom ter daljša vračilna doba, ki je potrebna pri prilagajanju starejših, problematičnih objektov sodobnim standardom energetske učinkovitosti;

| 34. | meni, da je treba v nacionalnih akcijskih načrtih še posebej poudariti, kako nameravajo vlade izboljšati in podpirati vlaganja malih in srednje velikih podjetij v energetsko učinkovitost; zato poudarja, da je treba pri pripravi nacionalnih akcijskih načrtov posebno pozornost nameniti takšnim naložbam; |
| --- | --- |

34.

meni, da je treba v nacionalnih akcijskih načrtih še posebej poudariti, kako nameravajo vlade izboljšati in podpirati vlaganja malih in srednje velikih podjetij v energetsko učinkovitost; zato poudarja, da je treba pri pripravi nacionalnih akcijskih načrtov posebno pozornost nameniti takšnim naložbam;

| 35. | z obžalovanem ugotavlja, da finančna sredstva, dodeljena projektom energetske učinkovitosti, v večini držav članic še vedno niso zadostna in ne upoštevajo ustrezno regionalnih razlik; poziva države članice in regije, naj se osredotočijo na izvajanje svojih operativnih programov o inovativnih ukrepih, da bi razvile stroškovno učinkovite rešitve energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

35.

z obžalovanem ugotavlja, da finančna sredstva, dodeljena projektom energetske učinkovitosti, v večini držav članic še vedno niso zadostna in ne upoštevajo ustrezno regionalnih razlik; poziva države članice in regije, naj se osredotočijo na izvajanje svojih operativnih programov o inovativnih ukrepih, da bi razvile stroškovno učinkovite rešitve energetske učinkovitosti;

| 36. | poudarja potrebo, da se od sedaj naprej ti ukrepi učinkovito izvajajo, vključno z razvojem najboljših praks in sinergij ter organizacijo izmenjave informacij in usklajevanjem različnih in razpršenih akterjev v sektorju energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

36.

poudarja potrebo, da se od sedaj naprej ti ukrepi učinkovito izvajajo, vključno z razvojem najboljših praks in sinergij ter organizacijo izmenjave informacij in usklajevanjem različnih in razpršenih akterjev v sektorju energetske učinkovitosti;

| 37. | poudarja potrebo po bolj celostnih in jasnejših zavezah v drugih nacionalnih akcijskih načrtih leta 2011, da bi vzpostavili ugodno poslovno okolje in predvidljive investicijske pogoje za udeležence na trgu; |
| --- | --- |

37.

poudarja potrebo po bolj celostnih in jasnejših zavezah v drugih nacionalnih akcijskih načrtih leta 2011, da bi vzpostavili ugodno poslovno okolje in predvidljive investicijske pogoje za udeležence na trgu;

| 38. | poudarja, da mora imeti zasebni sektor ob podpori nacionalnih ukrepov izrazito vlogo pri naložbah v nove, trajnostne energetske tehnologije ter v njihov razvoj, in hkrati sprejemati inovativne ukrepe za sprejem pristopa, ki bo bolj osredotočen na energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da mora imeti zasebni sektor ob podpori nacionalnih ukrepov izrazito vlogo pri naložbah v nove, trajnostne energetske tehnologije ter v njihov razvoj, in hkrati sprejemati inovativne ukrepe za sprejem pristopa, ki bo bolj osredotočen na energetsko učinkovitost;

| 39. | poudarja strateško vlogo javnih organov EU, zlasti na regionalni in lokalni ravni, pri okrepljenem izvajanju potrebne institucionalne podpore pobudam za energetsko učinkovitost, kot navaja Direktiva 2006/32/ES; predlaga okrepitev kapilarnih informacijskih in izobraževalnih kampanj, na primer z uporabo lahko razumljivih oznak o energetski učinkovitosti, ter pilotnih pobud in usposabljanj v zvezi z energijo na ozemljih tistih regionalnih in lokalnih organov, katerih cilj je boljše ozaveščanje državljanov in spreminjanje ravnanja; |
| --- | --- |

39.

poudarja strateško vlogo javnih organov EU, zlasti na regionalni in lokalni ravni, pri okrepljenem izvajanju potrebne institucionalne podpore pobudam za energetsko učinkovitost, kot navaja Direktiva 2006/32/ES; predlaga okrepitev kapilarnih informacijskih in izobraževalnih kampanj, na primer z uporabo lahko razumljivih oznak o energetski učinkovitosti, ter pilotnih pobud in usposabljanj v zvezi z energijo na ozemljih tistih regionalnih in lokalnih organov, katerih cilj je boljše ozaveščanje državljanov in spreminjanje ravnanja;

| 40. | poziva države članice, naj razvijejo dolgoročne kampanje za ozaveščanje o energetski učinkovitosti, ki se bodo osredotočale na učinkovitost stavb, tako javnih kot zasebnih, ter na prepričevanje javnosti, da jim lahko energetska učinkovitost prinese resnične prihranke; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice, naj razvijejo dolgoročne kampanje za ozaveščanje o energetski učinkovitosti, ki se bodo osredotočale na učinkovitost stavb, tako javnih kot zasebnih, ter na prepričevanje javnosti, da jim lahko energetska učinkovitost prinese resnične prihranke;

| 41. | poziva Komisijo, naj objavi podrobno analizo prvega kroga posredovanih načrtov, da bodo v celoti pojasnjeni razlogi za zamudo, in strogo ukrepa proti nadaljnjim zamudam in opustitvam; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj objavi podrobno analizo prvega kroga posredovanih načrtov, da bodo v celoti pojasnjeni razlogi za zamudo, in strogo ukrepa proti nadaljnjim zamudam in opustitvam;

| 42. | poziva, naj Komisija na ravni Skupnosti in držav članic preuči skladnost vsake sektorske politike s cilji energetske učinkovitosti; meni, da je v zvezi s tem nujen natančen pregled shem pomoči Skupnosti; |
| --- | --- |

42.

poziva, naj Komisija na ravni Skupnosti in držav članic preuči skladnost vsake sektorske politike s cilji energetske učinkovitosti; meni, da je v zvezi s tem nujen natančen pregled shem pomoči Skupnosti;

| 43. | poziva Komisijo, naj znatno poveča delež strukturnih skladov in Kohezijskega sklada, namenjen za izboljšanje energetske učinkovitosti obstoječih stanovanj, v okviru člena 7 Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj (16), in od držav članic zahteva, da popolnoma izkoristijo to možnost; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj znatno poveča delež strukturnih skladov in Kohezijskega sklada, namenjen za izboljšanje energetske učinkovitosti obstoječih stanovanj, v okviru člena 7 Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj (16), in od držav članic zahteva, da popolnoma izkoristijo to možnost;

| 44. | spodbuja države članice in zlasti regije, naj uporabljajo strukturne sklade za vzpostavitev tematskih omrežij na svojih ozemljih v okviru usklajenega delovanja, kot ga določa evropski delovni program za inteligentno energijo v letu 2008, da bi bili seznanjeni s praksami v drugih regijah EU glede učinkovite rabe energije in bi izmenjevali znanje in izkušnje na tem področju; |
| --- | --- |

44.

spodbuja države članice in zlasti regije, naj uporabljajo strukturne sklade za vzpostavitev tematskih omrežij na svojih ozemljih v okviru usklajenega delovanja, kot ga določa evropski delovni program za inteligentno energijo v letu 2008, da bi bili seznanjeni s praksami v drugih regijah EU glede učinkovite rabe energije in bi izmenjevali znanje in izkušnje na tem področju;

| 45. | poziva Komisijo, naj v naslednjem programskem obdobju strukturnih skladov podpre cilje za energetsko učinkovitost, okrepi prednostna merila, povezana s temi cilji, in podpre izvajanje konkretnih ukrepov in tehnologij za varčevanje z energijo in za spodbujanje učinkovite rabe, tudi prek partnerstev, v projektih, kot so obnova zgradb, posodobitev ulične razsvetljave, ekološki prevoz, posodobitev ogrevalnih naprav v mestih ter proizvodnja toplote in električne energije; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj v naslednjem programskem obdobju strukturnih skladov podpre cilje za energetsko učinkovitost, okrepi prednostna merila, povezana s temi cilji, in podpre izvajanje konkretnih ukrepov in tehnologij za varčevanje z energijo in za spodbujanje učinkovite rabe, tudi prek partnerstev, v projektih, kot so obnova zgradb, posodobitev ulične razsvetljave, ekološki prevoz, posodobitev ogrevalnih naprav v mestih ter proizvodnja toplote in električne energije;

| 46. | poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev institucionalne zmožnosti držav članic za pripravo in izvajanje učinkovitih nacionalnih akcijskih načrtov, vključno z uradnim spremljanjem in nadzorom kakovosti posameznih ukrepov, med drugim tistih, ki izhajajo iz obveznosti glede energijskih izkaznic stavb, ter za podpiranje programov za izobraževanje in usposabljanje na področju energetske učinkovitosti za javnost; poziva Komisijo, naj vzpostavi javno bazo podatkov ukrepov držav članic za energetsko učinkovitost in/ali kritičnih elementov njihove uporabe; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev institucionalne zmožnosti držav članic za pripravo in izvajanje učinkovitih nacionalnih akcijskih načrtov, vključno z uradnim spremljanjem in nadzorom kakovosti posameznih ukrepov, med drugim tistih, ki izhajajo iz obveznosti glede energijskih izkaznic stavb, ter za podpiranje programov za izobraževanje in usposabljanje na področju energetske učinkovitosti za javnost; poziva Komisijo, naj vzpostavi javno bazo podatkov ukrepov držav članic za energetsko učinkovitost in/ali kritičnih elementov njihove uporabe;

| 47. | poziva Komisijo, naj oblikuje minimalne zahteve, metodologijo in postopek vrednotenja za usklajeno predlogo za nacionalne akcijske načrte; ugotavlja, da se bo s tem zmanjšalo upravno breme za države članice, zagotovila utemeljenost nacionalnih akcijskih načrtov in olajšala primerjalna analiza; meni, da mora ta usklajena predloga in metodologija vsebovati poglavja po sektorjih in jasno razločevati med jasno razlikovati med politikami in ukrepi za energetsko učinkovitost, ki so jih države članice sprejele prej, ter novimi in dodatnimi politikami in ukrepi; opominja na ustrezne določbe predlagane direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov; poudarja, da bo preverjanje in, če bo potrebno, zavrnitev nacionalnih akcijskih načrtov s strani Komisije v času njihove predložitve zagotovilo boljšo kakovost nadaljnjega izvajanja; poziva k uskladitvi nacionalnih akcijskih načrtov in poročil, predvidenih v različnih zakonodajnih instrumentih, povezanih s cilji na področju podnebnih sprememb; poziva Komisijo, naj navzkrižno preveri nacionalne akcijske načrte z drugimi podobnimi nacionalnimi načrti in poročili, vključno s tistimi, predloženimi v povezavi s kjotskim protokolom in dokumenti strukturnih skladov o nacionalnem strateškem referenčnem okviru; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj oblikuje minimalne zahteve, metodologijo in postopek vrednotenja za usklajeno predlogo za nacionalne akcijske načrte; ugotavlja, da se bo s tem zmanjšalo upravno breme za države članice, zagotovila utemeljenost nacionalnih akcijskih načrtov in olajšala primerjalna analiza; meni, da mora ta usklajena predloga in metodologija vsebovati poglavja po sektorjih in jasno razločevati med jasno razlikovati med politikami in ukrepi za energetsko učinkovitost, ki so jih države članice sprejele prej, ter novimi in dodatnimi politikami in ukrepi; opominja na ustrezne določbe predlagane direktive o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov; poudarja, da bo preverjanje in, če bo potrebno, zavrnitev nacionalnih akcijskih načrtov s strani Komisije v času njihove predložitve zagotovilo boljšo kakovost nadaljnjega izvajanja; poziva k uskladitvi nacionalnih akcijskih načrtov in poročil, predvidenih v različnih zakonodajnih instrumentih, povezanih s cilji na področju podnebnih sprememb; poziva Komisijo, naj navzkrižno preveri nacionalne akcijske načrte z drugimi podobnimi nacionalnimi načrti in poročili, vključno s tistimi, predloženimi v povezavi s kjotskim protokolom in dokumenti strukturnih skladov o nacionalnem strateškem referenčnem okviru;

| 48. | poziva Komisijo, naj razvije skupna načela metod za merjenje prihrankov energije ob ustreznem upoštevanju načela subsidiarnosti; ugotavlja, da potreba po količinski opredelitvi in preverjanju prihrankov energije, ki izhajajo iz ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti, ni zanimiva samo v okviru Direktive 2006/32/ES, temveč tudi v zvezi z merjenjem doseganja cilja 20 % prihranka energije do leta 2020 ter vseh prihodnjih ciljev glede prihranka energije; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj razvije skupna načela metod za merjenje prihrankov energije ob ustreznem upoštevanju načela subsidiarnosti; ugotavlja, da potreba po količinski opredelitvi in preverjanju prihrankov energije, ki izhajajo iz ukrepov za izboljšanje energetske učinkovitosti, ni zanimiva samo v okviru Direktive 2006/32/ES, temveč tudi v zvezi z merjenjem doseganja cilja 20 % prihranka energije do leta 2020 ter vseh prihodnjih ciljev glede prihranka energije;

| 49. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da nacionalni akcijski načrti za energetsko učinkovitost predstavljajo jasen in medsebojno povezan pristop ter zlasti da so zahteve iz Direktive 2002/91/ES o energetski učinkovitosti stavb, vključno z vsemi kasnejšimi prenovitvami, popolnoma vključene v nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost, tako da nacionalni akcijski načrti za energetsko učinkovitost predlagajo ukrepe, ki so resnično dodatni k izboljšanju energetske učinkovitosti, ki ga že zahteva obstoječa zakonodaja držav in Skupnosti; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da nacionalni akcijski načrti za energetsko učinkovitost predstavljajo jasen in medsebojno povezan pristop ter zlasti da so zahteve iz Direktive 2002/91/ES o energetski učinkovitosti stavb, vključno z vsemi kasnejšimi prenovitvami, popolnoma vključene v nacionalne akcijske načrte za energetsko učinkovitost, tako da nacionalni akcijski načrti za energetsko učinkovitost predlagajo ukrepe, ki so resnično dodatni k izboljšanju energetske učinkovitosti, ki ga že zahteva obstoječa zakonodaja držav in Skupnosti;

| 50. | poziva Komisijo, naj vztraja, da nacionalni akcijski načrti za energetsko učinkovitost jasno navajajo, kako bo izpolnjena obveznost v skladu z Direktivo 2006/32/ES za javni sektor, ki naj bi bil v zgled, in po potrebi oblikuje zakonodajne predloge Skupnosti za zagotavljanje vodilne vloge javnega sektorja pri naložbah v energetsko učinkovitost; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj vztraja, da nacionalni akcijski načrti za energetsko učinkovitost jasno navajajo, kako bo izpolnjena obveznost v skladu z Direktivo 2006/32/ES za javni sektor, ki naj bi bil v zgled, in po potrebi oblikuje zakonodajne predloge Skupnosti za zagotavljanje vodilne vloge javnega sektorja pri naložbah v energetsko učinkovitost;

| 51. | poziva Komisijo, naj preuči možne načine za okrepitev postopkov javnih naročil s sistemom pogojev v zvezi z energetsko učinkovitostjo, vključno z obvezno uporabo standardov energetske učinkovitosti in obvezno vključitvijo stroškov energije v celotnem življenjskem ciklu v presojo naložbe; poudarja, da bi morali organi oblasti na vseh ravneh prvi postaviti zgled prek izvajanja okolju prijaznih javnih naročil v svojih postopkih; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj preuči možne načine za okrepitev postopkov javnih naročil s sistemom pogojev v zvezi z energetsko učinkovitostjo, vključno z obvezno uporabo standardov energetske učinkovitosti in obvezno vključitvijo stroškov energije v celotnem življenjskem ciklu v presojo naložbe; poudarja, da bi morali organi oblasti na vseh ravneh prvi postaviti zgled prek izvajanja okolju prijaznih javnih naročil v svojih postopkih;

| 52. | poziva Komisijo, naj preuči vire Skupnosti, namenjene za raziskave in razvoj, da bi v naslednji sedemletni finančni perspektivi povečala sredstva za izboljšanje energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj preuči vire Skupnosti, namenjene za raziskave in razvoj, da bi v naslednji sedemletni finančni perspektivi povečala sredstva za izboljšanje energetske učinkovitosti;

| 53. | meni, da bi Komisija morala spodbujati tiste države članice, ki še niso sprejele svojega nacionalnega načrta za energetsko učinkovitost, naj izvajajo odločitve, sprejete na tem področju; |
| --- | --- |

53.

meni, da bi Komisija morala spodbujati tiste države članice, ki še niso sprejele svojega nacionalnega načrta za energetsko učinkovitost, naj izvajajo odločitve, sprejete na tem področju;

| 54. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

54.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 394, 17.12.1998, str. 1.

(2)  UL L 297, 13.10.1992, str. 16.

(3)  UL L 1, 4.1.2003, str. 65.

(4)  UL L 52, 21.2.2004, str. 50.

(5)  UL L 191, 22.7.2005, str. 29.

(6)  UL L 114, 27.4.2006, str. 64.

(7)  UL L 381, 28.12.2006, str. 24.

(8)  UL L 39, 13.2.2008, str. 1.

(9)  UL L 310, 9.11.2006, str. 15.

(10)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

(11)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 273.

(12)  UL C 317 E, 23.12.2006, str. 876.

(13)  UL L 140, 5.6.2009, str. 136.

(14)  UL L 211, 14.8.2009, str. 55.

(15)  UL L 140, 5.6.2009, str. 1.

(16)  UL L 210, 31.7.2006, str. 1.

---

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/38

---

Četrtek, 19. februarja 2009Aplikativne raziskave na področju skupne ribiške politike

P6_TA(2009)0065

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o aplikativnih raziskavah na področju skupne ribiške politike (2008/2222(INI))

2010/C 76 E/07

Evropski parlament,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1),

ob upoštevanju Sklepa št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o Sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007–2013) (2),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. septembra 2008 z naslovom „Evropska strategija za morsko in pomorsko raziskovanje: skladen okvir za Evropski raziskovalni prostor v podporo trajnostni uporabi oceanov in morij“ (KOM(2008)0534) („strategija za morsko in pomorsko raziskovanje“),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. septembra 2002 o strategiji za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva (KOM(2002)0511),

ob upoštevanju svojega stališča, sprejetega na prvi obravnavi dne 15. junija 2006 z namenom sprejetja Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o sedmem okvirnem programu Evropske skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (2007 do 2013) (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2008 o celostni pomorski politiki za Evropsko unijo (4),

ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (5),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 199/2008 z dne 25. februarja 2008 o vzpostavitvi okvira Skupnosti za zbiranje, upravljanje in uporabo podatkov v sektorju ribištva in podporo znanstvenemu svetovanju v zvezi s skupno ribiško politiko (6),

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (7),

ob upoštevanju poročila s svetovnega srečanja voditeljev o trajnostnem razvoju v Johannesburgu (Južna Afrika) od 26. avgusta do 4. septembra 2002,

ob upoštevanju Aberdeenske deklaracije, ki so jo evropske organizacije za morsko in pomorsko raziskovanje, znanstvene mreže ter številni znanstveniki iz vse Evrope sprejeli dne 22. junija 2007 na konferenci EurOCEAN,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A6-0016/2009),

| A. | ker si Komisija od četrtega okvirnega programa dalje prizadeva spodbujati evropske raziskave v ribištvu in ribogojstvu, da bi podprla skupno ribiško politiko, |
| --- | --- |

A.

ker si Komisija od četrtega okvirnega programa dalje prizadeva spodbujati evropske raziskave v ribištvu in ribogojstvu, da bi podprla skupno ribiško politiko,

| B. | ker so v Sedmem okvirnem programu vse raziskave v ribištvu in ribogojstvu vključene v širši pojem raziskav v kmetijstvu (tema 2), medtem ko morske znanosti in upravljanje obalnih območij spadajo pod okoljske znanosti, |
| --- | --- |

B.

ker so v Sedmem okvirnem programu vse raziskave v ribištvu in ribogojstvu vključene v širši pojem raziskav v kmetijstvu (tema 2), medtem ko morske znanosti in upravljanje obalnih območij spadajo pod okoljske znanosti,

| C. | ker kodeks odgovornega ribištva Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) ter sporazum o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, poudarjata potrebo po razvoju raziskovanja in zbiranja podatkov, da bi izboljšali znanstveno znanje sektorja, |
| --- | --- |

C.

ker kodeks odgovornega ribištva Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) ter sporazum o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib, poudarjata potrebo po razvoju raziskovanja in zbiranja podatkov, da bi izboljšali znanstveno znanje sektorja,

| D. | ker je skupna ribiška politika ena od politik Skupnosti, ki so najbolj odvisne od znanstvenih raziskav, in ker verodostojnost sprejetih ukrepov v okviru te politike temelji na vrhunskih znanstvenih mnenjih, |
| --- | --- |

D.

ker je skupna ribiška politika ena od politik Skupnosti, ki so najbolj odvisne od znanstvenih raziskav, in ker verodostojnost sprejetih ukrepov v okviru te politike temelji na vrhunskih znanstvenih mnenjih,

| E. | ker skupna ribiška politika sloni na načelih dobrega upravljanja, po katerih mora postopek odločanja temeljiti na zanesljivih znanstvenih mnenjih in zagotavljati pravočasne rezultate, |
| --- | --- |

E.

ker skupna ribiška politika sloni na načelih dobrega upravljanja, po katerih mora postopek odločanja temeljiti na zanesljivih znanstvenih mnenjih in zagotavljati pravočasne rezultate,

| F. | ker je treba za osnovo pri določanju kvot in največjega trajnostnega ulova uporabiti znanstvene podatke, |
| --- | --- |

F.

ker je treba za osnovo pri določanju kvot in največjega trajnostnega ulova uporabiti znanstvene podatke,

| G. | ker se ribiči in znanstveniki pri svojih ocenah stanja morja in staleža rib pogosto ne strinjajo, |
| --- | --- |

G.

ker se ribiči in znanstveniki pri svojih ocenah stanja morja in staleža rib pogosto ne strinjajo,

| H. | ker se strategija za morsko in pomorsko raziskovanje, ki priznava, da je treba nadaljevati prizadevanja v različnih morskih in pomorskih vedah, ne osredotoča na že uveljavljene raziskovalne sektorje, temveč na boljše povezovanje morskega in pomorskega raziskovanja, |
| --- | --- |

H.

ker se strategija za morsko in pomorsko raziskovanje, ki priznava, da je treba nadaljevati prizadevanja v različnih morskih in pomorskih vedah, ne osredotoča na že uveljavljene raziskovalne sektorje, temveč na boljše povezovanje morskega in pomorskega raziskovanja,

| I. | ker so glede na strategijo za morske in pomorske raziskave obstoječi vrhunski raziskovalni centri v najbolj oddaljenih regijah za Evropo posebej uporabni pri opazovanju morskega okolja, |
| --- | --- |

I.

ker so glede na strategijo za morske in pomorske raziskave obstoječi vrhunski raziskovalni centri v najbolj oddaljenih regijah za Evropo posebej uporabni pri opazovanju morskega okolja,

| J. | ker bo treba pri prihodnji reviziji skupne ribiške politike, ki daje prednost regionalnemu upravljanju in temelji na ekosistemih, uporabiti trdno podlago znanstvenega znanja, |
| --- | --- |

J.

ker bo treba pri prihodnji reviziji skupne ribiške politike, ki daje prednost regionalnemu upravljanju in temelji na ekosistemih, uporabiti trdno podlago znanstvenega znanja,

| 1. | je prepričan, da je treba pri politikah na področju raziskav zaradi gospodarskega, družbenega in političnega pomena tega sektorja v Uniji večjo pozornost nameniti posebnim vprašanjem ribištva in ribogojstva; |
| --- | --- |

1.

je prepričan, da je treba pri politikah na področju raziskav zaradi gospodarskega, družbenega in političnega pomena tega sektorja v Uniji večjo pozornost nameniti posebnim vprašanjem ribištva in ribogojstva;

| 2. | pozdravlja nova prizadevanja Komisije, da bi s strategijo za morsko in pomorsko raziskovanje sprostila sredstva za boljše povezovanje morskega in pomorskega raziskovanja; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja nova prizadevanja Komisije, da bi s strategijo za morsko in pomorsko raziskovanje sprostila sredstva za boljše povezovanje morskega in pomorskega raziskovanja;

| 3. | opozarja Komisijo na njeno pravno zavezanost v skladu z Uredbo (ES) št. 2371/2002, da svoje predloge na področju skupne ribiške politike oblikuje na podlagi zanesljivih znanstvih mnenj in previdnostnega pristopa; poziva Komisijo, naj poudari pomembnost znanstvenih raziskav stanja morja in ribjih staležev ter se zavzame zanje; |
| --- | --- |

3.

opozarja Komisijo na njeno pravno zavezanost v skladu z Uredbo (ES) št. 2371/2002, da svoje predloge na področju skupne ribiške politike oblikuje na podlagi zanesljivih znanstvih mnenj in previdnostnega pristopa; poziva Komisijo, naj poudari pomembnost znanstvenih raziskav stanja morja in ribjih staležev ter se zavzame zanje;

| 4. | je zaskrbljen zaradi reorganizacije tem v sedmem okvirnem programu, s katero so bile raziskave o vzreji rib ločene od ribištva in morske ekologije, čeprav bi bilo za jasno preusmeritev skupne ribiške politike k ekosistemskemu pristopu potrebno ravno večje povezovanje; |
| --- | --- |

4.

je zaskrbljen zaradi reorganizacije tem v sedmem okvirnem programu, s katero so bile raziskave o vzreji rib ločene od ribištva in morske ekologije, čeprav bi bilo za jasno preusmeritev skupne ribiške politike k ekosistemskemu pristopu potrebno ravno večje povezovanje;

| 5. | obžaluje, da v Sedmem okvirnem programu ribištvo in ribogojstvo nista obravnavana kot posebni področji in da je v programu opredeljena samo tema 2 o prehrani, kmetijstvu, ribištvu in biotehnologiji, ki zajema tudi raziskave v ribištvu, vendar le od daleč in v širokem pomenu besede; ugotavlja, da to velja tudi za temo 6 o okolju (vključno s podnebnimi spremembami); |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da v Sedmem okvirnem programu ribištvo in ribogojstvo nista obravnavana kot posebni področji in da je v programu opredeljena samo tema 2 o prehrani, kmetijstvu, ribištvu in biotehnologiji, ki zajema tudi raziskave v ribištvu, vendar le od daleč in v širokem pomenu besede; ugotavlja, da to velja tudi za temo 6 o okolju (vključno s podnebnimi spremembami);

| 6. | poziva Komisijo, naj pri vmesni oceni, predvideni za leto 2010, ponovno preuči sedmi okvirni program in pri tem upošteva to resolucijo ter večjo pozornost nameni posebnim vprašanjem ribištva in ribogojstva; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj pri vmesni oceni, predvideni za leto 2010, ponovno preuči sedmi okvirni program in pri tem upošteva to resolucijo ter večjo pozornost nameni posebnim vprašanjem ribištva in ribogojstva;

| 7. | je prepričan, da je za oblikovalce politike in izvajalce v ribiškem sektorju bistveno zagotoviti bolj praktične raziskave ter da je treba glede na trajanje sedmega okvirnega programa nujno vključiti zastavljene cilje; |
| --- | --- |

7.

je prepričan, da je za oblikovalce politike in izvajalce v ribiškem sektorju bistveno zagotoviti bolj praktične raziskave ter da je treba glede na trajanje sedmega okvirnega programa nujno vključiti zastavljene cilje;

| 8. | meni, da pomanjkanje posebnih smernic za ribištvo in ribogojstvo v sedmem okvirnem programu onemogoča pripravo zadostnega števila raziskovalnih projektov na teh področjih ter tako negativno vpliva na pomembnost in primernost izbranih projektov; |
| --- | --- |

8.

meni, da pomanjkanje posebnih smernic za ribištvo in ribogojstvo v sedmem okvirnem programu onemogoča pripravo zadostnega števila raziskovalnih projektov na teh področjih ter tako negativno vpliva na pomembnost in primernost izbranih projektov;

| 9. | poudarja, da je treba za učinkovito izvajanje skupne ribiške politike uvesti posebne programe na področju aplikativnih raziskav in zagotoviti njihovo financiranje z dodeljevanjem ustreznih proračunskih sredstev; meni, da je treba za to v sedmi okvirni program vključiti lestvico za delitev sredstev; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba za učinkovito izvajanje skupne ribiške politike uvesti posebne programe na področju aplikativnih raziskav in zagotoviti njihovo financiranje z dodeljevanjem ustreznih proračunskih sredstev; meni, da je treba za to v sedmi okvirni program vključiti lestvico za delitev sredstev;

| 10. | poziva Komisijo, naj se financiranje aplikativnih raziskav na področju skupne ribiške politike v okviru sedmega okvirnega programa uporabi kot vzvod za spodbujanje sinergij med raziskovalnimi prizadevanji posameznih držav članic in doseganje kritične mase, ki je potrebna za spoprijemanje z velikimi izzivi večtematskih morskih raziskav; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj se financiranje aplikativnih raziskav na področju skupne ribiške politike v okviru sedmega okvirnega programa uporabi kot vzvod za spodbujanje sinergij med raziskovalnimi prizadevanji posameznih držav članic in doseganje kritične mase, ki je potrebna za spoprijemanje z velikimi izzivi večtematskih morskih raziskav;

| 11. | priporoča, da se na področju morskih znanstvenih raziskav prednost nameni ne le raziskavam za ugotavljanje stanja ribjih staležev, temveč tudi ekosistemskim, trgovinskim, gospodarskim in družbenim vidikom, ki pogojujejo upravljanje ribištva, saj so ti ključnega pomena; |
| --- | --- |

11.

priporoča, da se na področju morskih znanstvenih raziskav prednost nameni ne le raziskavam za ugotavljanje stanja ribjih staležev, temveč tudi ekosistemskim, trgovinskim, gospodarskim in družbenim vidikom, ki pogojujejo upravljanje ribištva, saj so ti ključnega pomena;

| 12. | meni, da je treba zlasti na področju ribištva in ribogojstva prednost nameniti aplikativnim raziskavam, katerih glavni cilj bi moral biti izboljšati znanstvene podatke, ki so osnova za oblikovanje zakonodaje in upravljanje ribištva, zlasti kar zadeva načrte za obnavljanje ogroženih vrst; |
| --- | --- |

12.

meni, da je treba zlasti na področju ribištva in ribogojstva prednost nameniti aplikativnim raziskavam, katerih glavni cilj bi moral biti izboljšati znanstvene podatke, ki so osnova za oblikovanje zakonodaje in upravljanje ribištva, zlasti kar zadeva načrte za obnavljanje ogroženih vrst;

| 13. | ugotavlja, da je med ribiči in znanstveniki očitno navzkrižje interesov, ki je kratkoročno, medtem ko so njihovi dolgoročni cilji združljivejši; meni, da mora biti soglasje o stanju morja podlaga za ribiško politiko, usmerjeno v trajnost; poziva Komisijo, naj spodbuja boljše sodelovanje med ribiči in znanstveniki; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da je med ribiči in znanstveniki očitno navzkrižje interesov, ki je kratkoročno, medtem ko so njihovi dolgoročni cilji združljivejši; meni, da mora biti soglasje o stanju morja podlaga za ribiško politiko, usmerjeno v trajnost; poziva Komisijo, naj spodbuja boljše sodelovanje med ribiči in znanstveniki;

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj ribiče bolje seznanijo s tem, da je v njihovem interesu, da pri oceni predvidene kratkoročne gospodarske izgube upoštevajo srednje- in dolgoročne gospodarske koristi, ki jih lahko pričakujejo; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in države članice, naj ribiče bolje seznanijo s tem, da je v njihovem interesu, da pri oceni predvidene kratkoročne gospodarske izgube upoštevajo srednje- in dolgoročne gospodarske koristi, ki jih lahko pričakujejo;

| 15. | poudarja, da je zaskrbljujoče pomanjkanje mladih znanstvenikov na področju aplikativnih raziskav v ribiškem sektorju zaradi manj privlačnih poklicnih možnosti v primerjavi s temeljnimi raziskavami in drugimi znanstvenimi vedami; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je zaskrbljujoče pomanjkanje mladih znanstvenikov na področju aplikativnih raziskav v ribiškem sektorju zaradi manj privlačnih poklicnih možnosti v primerjavi s temeljnimi raziskavami in drugimi znanstvenimi vedami;

| 16. | poudarja, da je treba ponovno uvesti zanimiv in ustrezno ovrednoten univerzitetni študij, ki bo zagotavljal donosno zaposlitev v tej znanstveni panogi; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba ponovno uvesti zanimiv in ustrezno ovrednoten univerzitetni študij, ki bo zagotavljal donosno zaposlitev v tej znanstveni panogi;

| 17. | je naklonjen politiki izobraževanja, ki mlade znanstvenike bolj kot k temeljnemu raziskovanju spodbuja k aplikativnemu raziskovanju v ribištvu; |
| --- | --- |

17.

je naklonjen politiki izobraževanja, ki mlade znanstvenike bolj kot k temeljnemu raziskovanju spodbuja k aplikativnemu raziskovanju v ribištvu;

| 18. | poziva Komisijo, naj spodbuja ustanovitev trdne evropske mreže, temelječe na obstoječi fizični infrastrukturi v državah članicah ter namenjene opazovanju in zbiranju podatkov o morskem okolju, ki bo olajšala izmenjavo informacij med izvajalci v sektorju in evropskimi raziskovalnimi organizacijami ter zagotovila, da bo Unija ohranila vodilni položaj; poziva Komisijo, naj pri tej mreži posebej upošteva obstoječe raziskovalne centre v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj spodbuja ustanovitev trdne evropske mreže, temelječe na obstoječi fizični infrastrukturi v državah članicah ter namenjene opazovanju in zbiranju podatkov o morskem okolju, ki bo olajšala izmenjavo informacij med izvajalci v sektorju in evropskimi raziskovalnimi organizacijami ter zagotovila, da bo Unija ohranila vodilni položaj; poziva Komisijo, naj pri tej mreži posebej upošteva obstoječe raziskovalne centre v najbolj oddaljenih regijah;

| 19. | opozarja, da je treba poenotiti različne modele aplikativnih raziskav, ki se uporabljajo v državah članicah, da bi zagotovili primerljivejše rezultate in lažje združevanje podatkov; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da je treba poenotiti različne modele aplikativnih raziskav, ki se uporabljajo v državah članicah, da bi zagotovili primerljivejše rezultate in lažje združevanje podatkov;

| 20. | poziva Komisijo, naj spodbuja znanstveno skupnost, da bo pripravila več skupnih metodoloških standardov pri raziskavah v ribištvu, in okrepi sodelovanje med nacionalnimi raziskovalnimi ustanovami; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj spodbuja znanstveno skupnost, da bo pripravila več skupnih metodoloških standardov pri raziskavah v ribištvu, in okrepi sodelovanje med nacionalnimi raziskovalnimi ustanovami;

| 21. | poziva Komisijo, naj zbere posebne podatke o poteku dialoga med znanstveniki in ribiči v posameznih državah članicah ter navede najboljše prakse; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj zbere posebne podatke o poteku dialoga med znanstveniki in ribiči v posameznih državah članicah ter navede najboljše prakse;

| 22. | poudarja, da imajo regionalni posvetovalni sveti pomembno vlogo pri aplikativnih raziskavah in zato poziva, da bi znanstveniki lahko postali polnopravni člani teh organov; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da imajo regionalni posvetovalni sveti pomembno vlogo pri aplikativnih raziskavah in zato poziva, da bi znanstveniki lahko postali polnopravni člani teh organov;

| 23. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da skupni znesek, ki ga države članice porabijo za zbiranje podatkov v ribiškem sektorju, od leta 2006 nenehno upada; |
| --- | --- |

23.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da skupni znesek, ki ga države članice porabijo za zbiranje podatkov v ribiškem sektorju, od leta 2006 nenehno upada;

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj sredstva iz proračuna Unije, zlasti iz postavke 11 07 02 „Podpora za upravljanje ribolovnih virov (izboljšanje znanstvenega svetovanja)“, namenijo zbiranju podatkov v ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo in države članice, naj sredstva iz proračuna Unije, zlasti iz postavke 11 07 02 „Podpora za upravljanje ribolovnih virov (izboljšanje znanstvenega svetovanja)“, namenijo zbiranju podatkov v ribiškem sektorju;

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

25.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

(2)  UL L 412, 30.12.2006, str. 1.

(3)  UL C 300 E, 9.12.2006, str. 400.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0213.

(5)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

(6)  UL L 60, 5.3.2008, str. 1.

(7)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

---

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/42

---

Četrtek, 19. februarja 2009Evropska poklicna izkaznica za ponudnike storitev

P6_TA(2009)0066

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o evropski poklicni izkaznici za ponudnike storitev (2008/2172(INI))

2010/C 76 E/08

Evropski parlament,

ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (1),

ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (2),

ob upoštevanju Odločbe št. 2241/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o enotnem okviru Skupnosti za preglednost kvalifikacij in usposobljenosti (Europass) (3),

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (4),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. decembra 2007 z naslovom „Mobilnost, instrument za nova in boljša delovna mesta: Evropski akcijski načrt za poklicno mobilnost (2007–2010)“ (KOM(2007)0773),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. decembra 2007 z naslovom „Predlog lizbonskega programa Skupnosti 2008–2010“ (KOM(2007)0804),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o vplivu in posledicah izločitve zdravstvenih storitev iz direktive o storitvah na enotnem trgu (5),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2007 o obveznostih ponudnikov čezmejnih storitev (6),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov (A6-0029/2009),

| A. | ker je pravica državljanov EU do nastanitve ali do opravljanja storitev kjer koli v EU temeljna svoboščina enotnega trga, kar vključuje pravico, da kot samozaposlene ali zaposlene osebe opravljajo poklic v državi članici, ki ni država, v kateri so pridobili svoje poklicne kvalifikacije, |
| --- | --- |

A.

ker je pravica državljanov EU do nastanitve ali do opravljanja storitev kjer koli v EU temeljna svoboščina enotnega trga, kar vključuje pravico, da kot samozaposlene ali zaposlene osebe opravljajo poklic v državi članici, ki ni država, v kateri so pridobili svoje poklicne kvalifikacije,

| B. | ker je v skladu s členom 3(1)(c) Pogodbe ena od dejavnosti Skupnosti odprava ovir za prost pretok oseb in storitev med državami članicami, |
| --- | --- |

B.

ker je v skladu s členom 3(1)(c) Pogodbe ena od dejavnosti Skupnosti odprava ovir za prost pretok oseb in storitev med državami članicami,

| C. | ker je večja mobilnost ljudi in storitev med državami članicami in regijami bistveni element za doseganje ciljev programa lizbonske strategije za rast in delovna mesta ter lahko spodbudi produktivnost z omogočanjem novih vidikov, idej ter spretnosti in znanja, |
| --- | --- |

C.

ker je večja mobilnost ljudi in storitev med državami članicami in regijami bistveni element za doseganje ciljev programa lizbonske strategije za rast in delovna mesta ter lahko spodbudi produktivnost z omogočanjem novih vidikov, idej ter spretnosti in znanja,

| D. | ker je stopnja mobilnosti v EU še vedno nizka, pri čemer je le 4 % delovne sile kdaj koli prej živelo in delalo v drugi državi članici, zdaj pa približno 2 % delovne sile živi in dela v drugi državi članici (7), |
| --- | --- |

D.

ker je stopnja mobilnosti v EU še vedno nizka, pri čemer je le 4 % delovne sile kdaj koli prej živelo in delalo v drugi državi članici, zdaj pa približno 2 % delovne sile živi in dela v drugi državi članici (7),

| E. | ker še vedno obstajajo velike ovire za ljudi, ki želijo delati v drugi državi članici, pri čemer je 20 % pritožb, ki jih je leta 2007 prejel sistem SOLVIT, zadevalo priznavanje poklicnih kvalifikacij potrebnih za opravljanje reguliranega poklica, |
| --- | --- |

E.

ker še vedno obstajajo velike ovire za ljudi, ki želijo delati v drugi državi članici, pri čemer je 20 % pritožb, ki jih je leta 2007 prejel sistem SOLVIT, zadevalo priznavanje poklicnih kvalifikacij potrebnih za opravljanje reguliranega poklica,

| F. | ker je Komisija uvedla postopke za ugotavljanje kršitev iz člena 226 Pogodbe proti več državam članicam zaradi neobveščanja Komisije o sprejetih ukrepih pri prenosu Direktive 2005/36/ES, |
| --- | --- |

F.

ker je Komisija uvedla postopke za ugotavljanje kršitev iz člena 226 Pogodbe proti več državam članicam zaradi neobveščanja Komisije o sprejetih ukrepih pri prenosu Direktive 2005/36/ES,

| G. | ker uvodna izjava 32 iz Direktive 2005/36/ES določa, da bi uvedba poklicnih izkaznic na evropski ravni s strani poklicnih združenj ali organizacij lahko olajšala mobilnost strokovnjakov, predvsem prek pospešene izmenjave podatkov med državo gostiteljico in državo članico izvora. Ta poklicna izkaznica bi omogočala spremljanje poklicne poti strokovnjakov, ki se nastanijo v različnih državah članicah. Te izkaznice bi lahko vsebovale, ob polnem spoštovanju določb o varstvu podatkov, podatke o poklicnih kvalifikacijah strokovnjaka (univerza ali izobraževalna ustanova, pridobljene kvalifikacije, poklicne izkušnje), njegovem zakonitem sedežu, sankcijah zoper njega v zvezi s poklicem in podrobnosti zadevnega pristojnega organa, |
| --- | --- |

G.

ker uvodna izjava 32 iz Direktive 2005/36/ES določa, da bi uvedba poklicnih izkaznic na evropski ravni s strani poklicnih združenj ali organizacij lahko olajšala mobilnost strokovnjakov, predvsem prek pospešene izmenjave podatkov med državo gostiteljico in državo članico izvora. Ta poklicna izkaznica bi omogočala spremljanje poklicne poti strokovnjakov, ki se nastanijo v različnih državah članicah. Te izkaznice bi lahko vsebovale, ob polnem spoštovanju določb o varstvu podatkov, podatke o poklicnih kvalifikacijah strokovnjaka (univerza ali izobraževalna ustanova, pridobljene kvalifikacije, poklicne izkušnje), njegovem zakonitem sedežu, sankcijah zoper njega v zvezi s poklicem in podrobnosti zadevnega pristojnega organa,

| H. | ker je Parlament v svoji zgoraj omenjeni resoluciji o učinkih in posledicah izključitve zdravstvenih storitev iz Direktive o storitvah na notranjem trgu zahteval, da se uvede tudi evropska kartica za omogočanje dostopa do podatkov o usposobljenosti zdravstvenih delavcev ter da so te informacije na voljo bolnikom, |
| --- | --- |

H.

ker je Parlament v svoji zgoraj omenjeni resoluciji o učinkih in posledicah izključitve zdravstvenih storitev iz Direktive o storitvah na notranjem trgu zahteval, da se uvede tudi evropska kartica za omogočanje dostopa do podatkov o usposobljenosti zdravstvenih delavcev ter da so te informacije na voljo bolnikom,

Čezmejna mobilnost

| 1. | spodbuja vse pobude za lažjo čezmejno mobilnost, kot sredstvo za učinkovito delovanje storitev in trgov dela in kot sredstvo za okrepitev gospodarske rasti v EU; |
| --- | --- |

1.

spodbuja vse pobude za lažjo čezmejno mobilnost, kot sredstvo za učinkovito delovanje storitev in trgov dela in kot sredstvo za okrepitev gospodarske rasti v EU;

| 2. | poudarja odgovornost EU, da dodatno olajša geografsko in poklicno mobilnost s povečanjem preglednosti, priznavanja in primerljivosti kvalifikacij ter zagotovi varnost bolnikov in potrošnikov; |
| --- | --- |

2.

poudarja odgovornost EU, da dodatno olajša geografsko in poklicno mobilnost s povečanjem preglednosti, priznavanja in primerljivosti kvalifikacij ter zagotovi varnost bolnikov in potrošnikov;

| 3. | vendar poudarja potrebo po bolj učinkovitem in usklajenem pristopu Komisije med pobudami za lažjo mobilnost in spodbujanje mobilnosti strokovnjakov med državami članicami, so EUROPASS (evropski življenjepis), EURES (Evropski portal za zaposlitveno mobilnost) in Evropsko ogrodje kvalifikacij (EQF), kakor tudi med različnimi povezanimi in s strani Skupnosti financiranimi ali sofinanciranimi omrežji, ki sodelujejo pri teh vprašanjih, kot so SOLVIT, IMI, EUROGUIDANCE in ENIC/NARIC; |
| --- | --- |

3.

vendar poudarja potrebo po bolj učinkovitem in usklajenem pristopu Komisije med pobudami za lažjo mobilnost in spodbujanje mobilnosti strokovnjakov med državami članicami, so EUROPASS (evropski življenjepis), EURES (Evropski portal za zaposlitveno mobilnost) in Evropsko ogrodje kvalifikacij (EQF), kakor tudi med različnimi povezanimi in s strani Skupnosti financiranimi ali sofinanciranimi omrežji, ki sodelujejo pri teh vprašanjih, kot so SOLVIT, IMI, EUROGUIDANCE in ENIC/NARIC;

| 4. | poudarja soodgovornost civilne družbe, vključno z delodajalci, sindikati, poklicnimi organizacijami in pristojnimi organi pri olajšanju in izboljšanju mobilnosti na notranjem trgu; |
| --- | --- |

4.

poudarja soodgovornost civilne družbe, vključno z delodajalci, sindikati, poklicnimi organizacijami in pristojnimi organi pri olajšanju in izboljšanju mobilnosti na notranjem trgu;

Prenos Direktive 2005/36/ES

| 5. | poziva tiste države članice, ki zaostajajo s prenosom Direktive 2005/36/ES, kar bi bilo treba zaključiti do 20. oktobra 2007, da sprejmejo potrebne zakone, predpise in upravne določbe; |
| --- | --- |

5.

poziva tiste države članice, ki zaostajajo s prenosom Direktive 2005/36/ES, kar bi bilo treba zaključiti do 20. oktobra 2007, da sprejmejo potrebne zakone, predpise in upravne določbe;

| 6. | poziva Komisijo, naj pospeši ukrepe proti tistim državam članicam, ki še niso prenesle Direktive 2005/36/ES; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj pospeši ukrepe proti tistim državam članicam, ki še niso prenesle Direktive 2005/36/ES;

| 7. | poziva Komisijo, naj oceni vpliv uporabe člena 7 Direktive 2005/36/ES na mobilnost v poročilu, ki ga bo pripravila v skladu s členom 60(2) te direktive; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj oceni vpliv uporabe člena 7 Direktive 2005/36/ES na mobilnost v poročilu, ki ga bo pripravila v skladu s členom 60(2) te direktive;

| 8. | poziva države članice, da si prizadevajo za bolj usklajen pristop pri priznavanju kvalifikacij in sposobnosti, za poenostavitev vključenih upravnih postopkov in za zmanjšanje stroškov, ki jih imajo strokovnjaki; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, da si prizadevajo za bolj usklajen pristop pri priznavanju kvalifikacij in sposobnosti, za poenostavitev vključenih upravnih postopkov in za zmanjšanje stroškov, ki jih imajo strokovnjaki;

Potreba po evropski poklicni izkaznici

| 9. | meni, da je treba za večino poklicev, poleg sedanjih ukrepov za olajšanje in pospeševanje mobilnosti, vzpostaviti dodano vrednost evropske poklicne izkaznice; |
| --- | --- |

9.

meni, da je treba za večino poklicev, poleg sedanjih ukrepov za olajšanje in pospeševanje mobilnosti, vzpostaviti dodano vrednost evropske poklicne izkaznice;

| 10. | ugotavlja, da zdaj v nekaterih reguliranih in usklajenih poklicih, kot so odvetniki in zdravstveni delavci, obstajajo evropske poklicne izkaznice ali poteka njihov razvoj, vendar se zdi v drugih nereguliranih ali manj usklajenih poklicih uvedba poklicne izkaznice težja, ker se v posameznih državah članicah pravne ureditve razlikujejo in je treba podatke o kvalifikacijah najprej potrditi in jih vzajemno priznati; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da zdaj v nekaterih reguliranih in usklajenih poklicih, kot so odvetniki in zdravstveni delavci, obstajajo evropske poklicne izkaznice ali poteka njihov razvoj, vendar se zdi v drugih nereguliranih ali manj usklajenih poklicih uvedba poklicne izkaznice težja, ker se v posameznih državah članicah pravne ureditve razlikujejo in je treba podatke o kvalifikacijah najprej potrditi in jih vzajemno priznati;

| 11. | poudarja, da bi bila lahko evropska poklicna izkaznica prednost tudi za neregulirane in neusklajene poklice, saj bi imela informativno vlogo zlasti za delodajalce in potrošnike, kar naj bi veljalo za večino svobodnih poklicev; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi bila lahko evropska poklicna izkaznica prednost tudi za neregulirane in neusklajene poklice, saj bi imela informativno vlogo zlasti za delodajalce in potrošnike, kar naj bi veljalo za večino svobodnih poklicev;

| 12. | poziva Komisijo, naj opravi inventuro različnih pobud za pripravo poklicnih izkaznic in naj poroča Parlamentu v okviru reprezentativne inventure; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj opravi inventuro različnih pobud za pripravo poklicnih izkaznic in naj poroča Parlamentu v okviru reprezentativne inventure;

| 13. | poziva Komisijo, naj preuči pobude, da bi ugotovila, ali bi lahko evropska poklicna izkaznica razen ostalih ukrepov:






  (a) | prispevala k varnosti državljanov v primeru stika s ponudnikom čezmejnih storitev, saj bi državljan lahko preveril identiteto in usposobljenost ponudnika storitev s poklicno izkaznico, |
| --- | --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj preuči pobude, da bi ugotovila, ali bi lahko evropska poklicna izkaznica razen ostalih ukrepov:

(a)

prispevala k varnosti državljanov v primeru stika s ponudnikom čezmejnih storitev, saj bi državljan lahko preveril identiteto in usposobljenost ponudnika storitev s poklicno izkaznico,

| (b) | povzročila upravno poenostavitev ter zmanjšanje stroškov in dolgoročno nadomestila dokumentacijo v papirni obliki ter povečala preglednost, |
| --- | --- |

(b)

povzročila upravno poenostavitev ter zmanjšanje stroškov in dolgoročno nadomestila dokumentacijo v papirni obliki ter povečala preglednost,

| (c) | spodbudila zagotavljanje začasnih storitev, |
| --- | --- |

(c)

spodbudila zagotavljanje začasnih storitev,

| (d) | spodbudila zagotavljanje ustreznih storitev v Evropski uniji in v tretjih državah na višji ravni kakovosti, |
| --- | --- |

(d)

spodbudila zagotavljanje ustreznih storitev v Evropski uniji in v tretjih državah na višji ravni kakovosti,

| (e) | pomenila komunikacijsko sredstvo o ustreznih informacijah za prejemnike storitev za izboljšanje zdravja in varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

(e)

pomenila komunikacijsko sredstvo o ustreznih informacijah za prejemnike storitev za izboljšanje zdravja in varstva potrošnikov;

| (f) | pomenila komunikacijsko sredstvo o ustreznih informacijah za delodajalce (v javnem in zasebnem sektorju), da bi se zagotovilo čezmejno zaposlovanje; |
| --- | --- |

(f)

pomenila komunikacijsko sredstvo o ustreznih informacijah za delodajalce (v javnem in zasebnem sektorju), da bi se zagotovilo čezmejno zaposlovanje;

meni, da morajo vsi nadaljnji javni ukrepi vključevati natančno določen opis vrst poklicev in posebnih potreb, ki naj bi jih zajela izkaznica;

Značilnosti evropske poklicne izkaznice

| 14. | meni, da mora biti vsaka poklicna izkaznica, če obstaja dovolj veliko povpraševanje po njenem razvoju, čim bolj enostavna, preprosta in nepristranska ter ne sme uvajati novih birokratskih obremenitev in bi lahko vzpostavila „skupni jezik“ glede kvalifikacij nekaterih poklicev; |
| --- | --- |

14.

meni, da mora biti vsaka poklicna izkaznica, če obstaja dovolj veliko povpraševanje po njenem razvoju, čim bolj enostavna, preprosta in nepristranska ter ne sme uvajati novih birokratskih obremenitev in bi lahko vzpostavila „skupni jezik“ glede kvalifikacij nekaterih poklicev;

| 15. | poziva, da evropska poklicna izkaznica ne sme negativno vplivati na čezmejno mobilnost in jo je treba uporabljati le kot dokaz o pravici do mobilnosti, pri čemer ne sme biti pogoj za takšno mobilnost; poudarja, da posamezne skupine ne smejo biti izključene iz zagotavljanja storitev v drugih državah članicah in da ta izkaznica zlasti za ljudi z manj kvalifikacijami ali splošnejšimi kvalifikacijami ne sme ustvarjati novih ovir; |
| --- | --- |

15.

poziva, da evropska poklicna izkaznica ne sme negativno vplivati na čezmejno mobilnost in jo je treba uporabljati le kot dokaz o pravici do mobilnosti, pri čemer ne sme biti pogoj za takšno mobilnost; poudarja, da posamezne skupine ne smejo biti izključene iz zagotavljanja storitev v drugih državah članicah in da ta izkaznica zlasti za ljudi z manj kvalifikacijami ali splošnejšimi kvalifikacijami ne sme ustvarjati novih ovir;

| 16. | poudarja, da mora uporaba ene ali več evropskih poklicnih izkaznic omogočati raznolikost, na primer, da se prilagodijo razlike med poklici ali razlike med državami članicami; meni, da morajo poklici po potrebi sami financirati razvoj in izvajanje evropske poklicne izkaznice; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da mora uporaba ene ali več evropskih poklicnih izkaznic omogočati raznolikost, na primer, da se prilagodijo razlike med poklici ali razlike med državami članicami; meni, da morajo poklici po potrebi sami financirati razvoj in izvajanje evropske poklicne izkaznice;

| 17. | poudarja, da je iz praktičnih razlogov smiselno v primerih, ko zadevna poklicna skupina že ima nacionalno poklicno izkaznico, vključiti funkcije nacionalnih izkaznic v evropsko poklicno izkaznico; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je iz praktičnih razlogov smiselno v primerih, ko zadevna poklicna skupina že ima nacionalno poklicno izkaznico, vključiti funkcije nacionalnih izkaznic v evropsko poklicno izkaznico;

| 18. | poudarja, da morajo biti informacije o evropski poklicni izkaznici zanesljive, pri čemer jih potrdi in posodobi pristojni nacionalni organ; meni, da bi morale biti informacije, vsebovane v življenjepisu EUROPASS, vključene tudi v evropsko poklicno izkaznico; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da morajo biti informacije o evropski poklicni izkaznici zanesljive, pri čemer jih potrdi in posodobi pristojni nacionalni organ; meni, da bi morale biti informacije, vsebovane v življenjepisu EUROPASS, vključene tudi v evropsko poklicno izkaznico;

| 19. | poudarja, da mora biti dostop do podatkov na izkaznici v skladu z najvišjimi standardi o varstvu zasebnosti; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da mora biti dostop do podatkov na izkaznici v skladu z najvišjimi standardi o varstvu zasebnosti;

*

* *

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

(2)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

(3)  UL L 390, 31.12.2004, str. 6.

(4)  UL C 111, 6.5.2008, str. 1.

(5)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 279.

(6)  UL C 219 E, 28.8.2008, str. 312.

(7)  Raziskava Eurobarometra 64,1 iz leta 2005 o geografski mobilnosti in mobilnosti trga delovne sile.

---

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/46 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/46

---

Četrtek, 19. februarja 2009Ukrepi skupnosti v zvezi s kitolovom

P6_TA(2009)0067

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o ukrepih Skupnosti v zvezi s kitolovom (2008/2101(INI))

2010/C 76 E/09

Evropski parlament,

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o ureditvi lova na kite iz leta 1946 in ustanovitvi Mednarodne komisije za kitolov,

ob upoštevanju sporazuma Mednarodne komisije za kitolov o popolni omejitvi komercialnega kitolova (moratorij), ki je začel veljati leta 1986,

ob upoštevanju, da so se leta 2008 kiti in delfini uvrstili na rdeči seznam ogroženih vrst Mednarodne zveze za ohranjanje narave,

ob upoštevanju zasedanja Mednarodne zveze za ohranjanje narave od 5. do 14. oktobra 2008 v Barceloni,

ob upoštevanju členov 37 in 175 Pogodbe ES,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. decembra 2007 o ukrepih Skupnosti v zvezi s kitolovom (KOM(2007)0823),

ob upoštevanju sklepa Sveta z dne 5. junija 2008 o stališču Skupnosti o kitolovu (1),

ob upoštevanju ustanovitve majhne delovne skupine Mednarodne komisije za kitolov o njeni prihodnosti („delovna skupina“) na 60. letnem srečanju Mednarodne komisije za kitolov v Santiagu (Čile) junija 2008,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prostoživečih živalskih in rastlinskih vrst (2) (Direktiva o habitatih),

ob upoštevanju Protokola o zaščiti in dobrem počutju živali k Amsterdamski pogodbi iz leta 1997, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji,

ob upoštevanju prepovedi mednarodne trgovinske menjave s proizvodi vseh vrst velikih kitov, ki je bila sprejeta s Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) in jo izvaja EU,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6–0025/2009),

| A. | ker mora biti varovanje biotske raznovrstnosti in ohranjanje vrst glavni cilj, |
| --- | --- |

A.

ker mora biti varovanje biotske raznovrstnosti in ohranjanje vrst glavni cilj,

| B. | ker je treba vedno upoštevati dobro počutje živali, |
| --- | --- |

B.

ker je treba vedno upoštevati dobro počutje živali,

| C. | ker kljub vsemu obstajajo vprašanja glede varnosti hrane in njene dobave, zlasti za skupnosti, ki so tradicionalno vezane na kitolov, |
| --- | --- |

C.

ker kljub vsemu obstajajo vprašanja glede varnosti hrane in njene dobave, zlasti za skupnosti, ki so tradicionalno vezane na kitolov,

| D. | ker so namerno vznemirjanje, ulov in ubijanje vseh vrst kitov trenutno prepovedani v vodah Skupnosti z direktivo o habitatih, |
| --- | --- |

D.

ker so namerno vznemirjanje, ulov in ubijanje vseh vrst kitov trenutno prepovedani v vodah Skupnosti z direktivo o habitatih,

| E. | ker je skoraj vsaka četrta vrsta kitov in delfinov (Cetacea) ogrožena, devet vrst je na seznamu ogroženih ali kritično ogroženih vrst, status številnih vrst in populacij pa je še vedno nejasen, |
| --- | --- |

E.

ker je skoraj vsaka četrta vrsta kitov in delfinov (Cetacea) ogrožena, devet vrst je na seznamu ogroženih ali kritično ogroženih vrst, status številnih vrst in populacij pa je še vedno nejasen,

| F. | ker se nekatere populacije kitov po uvedbi moratorija niso obnovile in njihova sposobnost prilagajanja spreminjajočim se okoljskim razmeram ostaja neznana, kljub temu da so se nekatere izmed njih do določene mere obnovile, |
| --- | --- |

F.

ker se nekatere populacije kitov po uvedbi moratorija niso obnovile in njihova sposobnost prilagajanja spreminjajočim se okoljskim razmeram ostaja neznana, kljub temu da so se nekatere izmed njih do določene mere obnovile,

| G. | ker naj bi moratorij prvotno veljal, dokler se ne bi pripravil ustrezen sistem upravljanja, njegov prvotni namen pa je bil omogočiti dovolj časa za obnovitev izčrpanih staležev, |
| --- | --- |

G.

ker naj bi moratorij prvotno veljal, dokler se ne bi pripravil ustrezen sistem upravljanja, njegov prvotni namen pa je bil omogočiti dovolj časa za obnovitev izčrpanih staležev,

| H. | ker vse članice Mednarodne komisije za kitolov niso podpisale moratorija, |
| --- | --- |

H.

ker vse članice Mednarodne komisije za kitolov niso podpisale moratorija,

| I. | ker se moratorij v nobenem primeru ne nanaša na ubijanje kitov v znanstvene namene, |
| --- | --- |

I.

ker se moratorij v nobenem primeru ne nanaša na ubijanje kitov v znanstvene namene,

| J. | ker se je število s posebnimi dovoljenji ubitih kitov po uvedbi moratorija še povečalo, |
| --- | --- |

J.

ker se je število s posebnimi dovoljenji ubitih kitov po uvedbi moratorija še povečalo,

| K. | ker so Mednarodna komisija za kitolov (v več kot 30 resolucijah) ter številne nevladne organizacije in druga telesa izrazili globoko zaskrbljenost nad tem, da je kitolov s posebnimi dovoljenji v nasprotju z duhom moratorija za komercialni ribolov (Mednarodna komisija za kitolov 2003-2), meso, pridobljeno s takšnim kitolovom, pa se ne bi smelo uporabljati v komercialne namene, |
| --- | --- |

K.

ker so Mednarodna komisija za kitolov (v več kot 30 resolucijah) ter številne nevladne organizacije in druga telesa izrazili globoko zaskrbljenost nad tem, da je kitolov s posebnimi dovoljenji v nasprotju z duhom moratorija za komercialni ribolov (Mednarodna komisija za kitolov 2003-2), meso, pridobljeno s takšnim kitolovom, pa se ne bi smelo uporabljati v komercialne namene,

| L. | ker način ubijanja kitov kljub izboljšavam še vedno ne ustreza želenim standardom, |
| --- | --- |

L.

ker način ubijanja kitov kljub izboljšavam še vedno ne ustreza želenim standardom,

| M. | ker kitov in delfinov ne ogroža samo lov, ampak tudi podnebne spremembe, onesnaženje, udarci plovil, ribiška oprema, sonarji in druge nevarnosti, |
| --- | --- |

M.

ker kitov in delfinov ne ogroža samo lov, ampak tudi podnebne spremembe, onesnaženje, udarci plovil, ribiška oprema, sonarji in druge nevarnosti,

| N. | ker prej omenjeno stališče Sveta temelji samo na členu 175 Pogodbe ES in se nanaša samo na zgoraj omenjeno srečanje Mednarodne komisije za kitolov v Santiagu (Čile) junija 2008, |
| --- | --- |

N.

ker prej omenjeno stališče Sveta temelji samo na členu 175 Pogodbe ES in se nanaša samo na zgoraj omenjeno srečanje Mednarodne komisije za kitolov v Santiagu (Čile) junija 2008,

| 1. | pozdravlja prej omenjeno sporočilo Komisije o ukrepih Skupnosti v zvezi s kitolovom in stališče o kitolovu, ki ga je Svet sprejel s kvalificirano večino; in podpira ohranitev svetovnega moratorija na komercialni kitolov ter prepoved mednarodne komercialne trgovine z izdelki iz kitov; si prizadeva za ukinitev „kitolova v znanstvene namene“ in podpira določitev znatnih območij oceanov in morja za zaščitena območja, v katerih je kitolov prepovedan za nedoločen čas; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja prej omenjeno sporočilo Komisije o ukrepih Skupnosti v zvezi s kitolovom in stališče o kitolovu, ki ga je Svet sprejel s kvalificirano večino; in podpira ohranitev svetovnega moratorija na komercialni kitolov ter prepoved mednarodne komercialne trgovine z izdelki iz kitov; si prizadeva za ukinitev „kitolova v znanstvene namene“ in podpira določitev znatnih območij oceanov in morja za zaščitena območja, v katerih je kitolov prepovedan za nedoločen čas;

| 2. | poziva Svet, naj sprejme novo skupno stališče v skladu s členoma 37 in 175 Pogodbe ES, |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj sprejme novo skupno stališče v skladu s členoma 37 in 175 Pogodbe ES,

| 3. | meni, da je ohranitev kitov in delfinov odvisna predvsem od razvojnih ukrepov, ki so predmet dovolj širokega soglasja, ki ga je treba učinkovito izvajati; |
| --- | --- |

3.

meni, da je ohranitev kitov in delfinov odvisna predvsem od razvojnih ukrepov, ki so predmet dovolj širokega soglasja, ki ga je treba učinkovito izvajati;

| 4. | poziva Svet, Komisijo in države članice, ki sodelujejo pri delovni skupini, naj si prizadevajo za ta sporazum; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, Komisijo in države članice, ki sodelujejo pri delovni skupini, naj si prizadevajo za ta sporazum;

| 5. | meni, da morajo pogovori potekati kar se da pregledno; |
| --- | --- |

5.

meni, da morajo pogovori potekati kar se da pregledno;

| 6. | izraža upanje, da bo delovna skupina obravnavala vprašanje kitolova v znanstvene namene, da bi našla način, kako prenehati z njim; |
| --- | --- |

6.

izraža upanje, da bo delovna skupina obravnavala vprašanje kitolova v znanstvene namene, da bi našla način, kako prenehati z njim;

| 7. | spoštuje potrebo po omejenemu lovu, ki bi ga opravljali tisti, ki so to tradicionalno počeli za preživetje, a poziva k veliko večjem poudarku na raziskavah in uporabi humanih načinov ubijanja; |
| --- | --- |

7.

spoštuje potrebo po omejenemu lovu, ki bi ga opravljali tisti, ki so to tradicionalno počeli za preživetje, a poziva k veliko večjem poudarku na raziskavah in uporabi humanih načinov ubijanja;

| 8. | poziva, naj se tovrsten lov izvaja le v mejah natančno določenih kvot, ki temeljijo na mnenju znanstvenega odbora Mednarodne komisije za kitolov in so pod strogim nadzorom, ki vključuje natančno beleženje in poročanje Mednarodni komisiji za kitolov; |
| --- | --- |

8.

poziva, naj se tovrsten lov izvaja le v mejah natančno določenih kvot, ki temeljijo na mnenju znanstvenega odbora Mednarodne komisije za kitolov in so pod strogim nadzorom, ki vključuje natančno beleženje in poročanje Mednarodni komisiji za kitolov;

| 9. | poziva tudi k ustanovitvi več morskih zaščitenih območij v različnih ustreznih delih sveta, v katerih bi bili kiti posebej zaščiteni; |
| --- | --- |

9.

poziva tudi k ustanovitvi več morskih zaščitenih območij v različnih ustreznih delih sveta, v katerih bi bili kiti posebej zaščiteni;

| 10. | ugotavlja, da Direktiva o habitatih, ki določa stališče Skupnosti glede kitov (in delfinov), ne dovoljuje obnovitve komercialnega kitolova za katerikoli stalež kitov v vodah EU; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da Direktiva o habitatih, ki določa stališče Skupnosti glede kitov (in delfinov), ne dovoljuje obnovitve komercialnega kitolova za katerikoli stalež kitov v vodah EU;

| 11. | opozarja, da je treba uporabljati selektivnejše ribolovno orodje, da bi preprečili prilov drugih vrst, zlasti delfinov; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je treba uporabljati selektivnejše ribolovno orodje, da bi preprečili prilov drugih vrst, zlasti delfinov;

| 12. | meni, da žalostna zgodovina komercialnega kitolova ter številni dejavniki, ki ogrožajo populacije kitov (med drugim tudi naključni ulov pri ribolovnih dejavnostih, trki s plovili, svetovne podnebne spremembe in obremenitev oceanov s hrupom), narekujejo EU, da v ključnih mednarodnih forumih usklajeno in dosledno podpira najvišjo raven varstva za kite na svetovni ravni; |
| --- | --- |

12.

meni, da žalostna zgodovina komercialnega kitolova ter številni dejavniki, ki ogrožajo populacije kitov (med drugim tudi naključni ulov pri ribolovnih dejavnostih, trki s plovili, svetovne podnebne spremembe in obremenitev oceanov s hrupom), narekujejo EU, da v ključnih mednarodnih forumih usklajeno in dosledno podpira najvišjo raven varstva za kite na svetovni ravni;

| 13. | opozarja tudi na grožnjo, ki jo za populacijo kitov in delfinov predstavljajo podnebne spremembe, onesnaževanje, trčenja plovil, ribolovno orodje, hrup, ki ga v morju povzroča človek, (vključno s sonarji, seizmološkimi raziskavami in hrupom plovil) in druge nevarnosti, s katerimi se je treba soočiti zunaj zaščitenih območij; |
| --- | --- |

13.

opozarja tudi na grožnjo, ki jo za populacijo kitov in delfinov predstavljajo podnebne spremembe, onesnaževanje, trčenja plovil, ribolovno orodje, hrup, ki ga v morju povzroča človek, (vključno s sonarji, seizmološkimi raziskavami in hrupom plovil) in druge nevarnosti, s katerimi se je treba soočiti zunaj zaščitenih območij;

| 14. | meni, da bi Komisija morala kot uvod v dejavnosti na svetovni ravni za boj proti tem grožnjam pripraviti dodatne predloge v zvezi z vodami in plovili Skupnosti; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi Komisija morala kot uvod v dejavnosti na svetovni ravni za boj proti tem grožnjam pripraviti dodatne predloge v zvezi z vodami in plovili Skupnosti;

| 15. | meni, da bi morala Komisija določiti revidiran regulativni okvir za opazovanje kitov, ki bi zaščitil ekonomske in socialne interese obalnih regij, kjer poteka ta dejavnost, ob upoštevanju njenega nedavnega razvoja; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi morala Komisija določiti revidiran regulativni okvir za opazovanje kitov, ki bi zaščitil ekonomske in socialne interese obalnih regij, kjer poteka ta dejavnost, ob upoštevanju njenega nedavnega razvoja;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Mednarodni komisiji za kitolov, regionalnim svetovalnim svetom, svetovalnemu odboru za ribištvo in ribogojstvo ter regionalnim organizacijam za upravljanje ribištva, katerih članica je EU. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Mednarodni komisiji za kitolov, regionalnim svetovalnim svetom, svetovalnemu odboru za ribištvo in ribogojstvo ter regionalnim organizacijam za upravljanje ribištva, katerih članica je EU.

---

(1)  Sklep Sveta o sprejetju stališča, ki bo v imenu Evropske skupnosti zastopano na 60. seji Mednarodne komisije za lov na kite leta 2008 v zvezi s predlogi sprememb časovnega razporeda Mednarodne konvencije o ureditvi kitolova (dokument Sveta št. 9818/2008).

(2)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

---

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/49

---

Četrtek, 19. februarja 2009Sodelovanje Skupnosti v Evropskem avdiovizualnem observatoriju

P6_TA(2009)0068

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o sodelovanju Skupnosti v Evropskem avdiovizualnem observatoriju (2008/2179(INI))

2010/C 76 E/10

Evropski parlament,

ob upoštevanju Resolucije (92) 70 odbora ministrov pri Svetu Evrope z dne 15. decembra 1992, s katero je bil ustanovljen Evropski avdiovizualni observatorij, in Resolucije (97) 4 z dne 20. marca 1997, s katero je bilo potrjeno nadaljnje delovanje Evropskega avdiovizualnega observatorija, ter priloženega statuta Observatorija,

ob upoštevanju Resolucije Res (2000) 7 odbora ministrov pri Svetu Evrope z dne 21. septembra 2000 o spremembi statuta Evropskega avdiovizualnega observatorija,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 1999/784/ES z dne 22. novembra 1999 o sodelovanju Skupnosti v Evropskem avdiovizualnem observatoriju (1),

ob upoštevanju Sklepa št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o izvajanju podpornega programa za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007) (2),

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 10. januarja 2007 o izvajanju Sklepa Sveta 1999/784/ES z dne 22. novembra 1999, kakor je bil nazadnje spremenjen s Sklepom št. 2239/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta, o sodelovanju Skupnosti v Evropskem avdiovizualnem observatoriju (KOM(2006)0835),

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/552/EGS z dne 3. oktobra 1989 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju dejavnosti razširjanja televizijskih programov (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (3),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0010/2009),

| A. | ker avdiovizualni sektor pomembno prispeva k evropskemu ustvarjalnemu gospodarstvu in gospodarstvu znanja ter ima osrednjo vlogo pri spodbujanju kulturne raznolikosti in pluralizma v Evropski uniji, |
| --- | --- |

A.

ker avdiovizualni sektor pomembno prispeva k evropskemu ustvarjalnemu gospodarstvu in gospodarstvu znanja ter ima osrednjo vlogo pri spodbujanju kulturne raznolikosti in pluralizma v Evropski uniji,

| B. | ker zbliževanje storitev informacijske družbe in medijskih storitev, omrežij in naprav prinaša nove izzive glede vzpostavitve normativnega okvira s pravicami in obveznostmi na številnih področjih ter ponuja veliko novih priložnosti, |
| --- | --- |

B.

ker zbliževanje storitev informacijske družbe in medijskih storitev, omrežij in naprav prinaša nove izzive glede vzpostavitve normativnega okvira s pravicami in obveznostmi na številnih področjih ter ponuja veliko novih priložnosti,

| C. | ker preglednost in razpoložljivost zanesljivih in primerljivih informacij v zvezi z evropskim avdiovizualnim trgom lahko z boljšim razumevanjem možnosti, ki jih ta sektor ponuja, izvajalcem, ki v njem delujejo, zlasti malim in srednjim podjetjem, omogoči večjo konkurenčnost ter lahko koristi uporabnikom, |
| --- | --- |

C.

ker preglednost in razpoložljivost zanesljivih in primerljivih informacij v zvezi z evropskim avdiovizualnim trgom lahko z boljšim razumevanjem možnosti, ki jih ta sektor ponuja, izvajalcem, ki v njem delujejo, zlasti malim in srednjim podjetjem, omogoči večjo konkurenčnost ter lahko koristi uporabnikom,

| D. | ker Evropski avdiovizualni observatorij („Observatorij“) prispeva h konkurenčnosti evropske avdiovizualne industrije z zbiranjem in razširjanjem podrobnih informacij o njej, |
| --- | --- |

D.

ker Evropski avdiovizualni observatorij („Observatorij“) prispeva h konkurenčnosti evropske avdiovizualne industrije z zbiranjem in razširjanjem podrobnih informacij o njej,

| E. | ker Observatorij zagotavlja široko ponudbo storitev, vključno s spletnimi storitvami, publikacijami in podatkovnimi zbirkami, ki so velikega pomena tako za sektor kot za oblikovalce politik na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti, |
| --- | --- |

E.

ker Observatorij zagotavlja široko ponudbo storitev, vključno s spletnimi storitvami, publikacijami in podatkovnimi zbirkami, ki so velikega pomena tako za sektor kot za oblikovalce politik na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti,

| F. | ker bo delovanje Skupnosti za podporo konkurenčnosti avdiovizualnega sektorja prispevalo k doseganju ciljev lizbonske strategije, |
| --- | --- |

F.

ker bo delovanje Skupnosti za podporo konkurenčnosti avdiovizualnega sektorja prispevalo k doseganju ciljev lizbonske strategije,

| 1. | priznava, da je Observatorij edina vseevropska javna organizacija, katere cilj je zbirati in posredovati informacije o evropski avdiovizualni industriji ter ima bistveno vlogo pri zagotavljanju podrobnih informacij o tem sektorju javnim in zasebnim organom s tega področja; |
| --- | --- |

1.

priznava, da je Observatorij edina vseevropska javna organizacija, katere cilj je zbirati in posredovati informacije o evropski avdiovizualni industriji ter ima bistveno vlogo pri zagotavljanju podrobnih informacij o tem sektorju javnim in zasebnim organom s tega področja;

| 2. | poudarja, da je zbliževanje informacijske družbe in medijskih storitev, omrežij in naprav privedlo do novih izzivov na področju raziskav v avdiovizualnem sektorju, ki se morajo odražati v dejavnostih Observatorija; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je zbliževanje informacijske družbe in medijskih storitev, omrežij in naprav privedlo do novih izzivov na področju raziskav v avdiovizualnem sektorju, ki se morajo odražati v dejavnostih Observatorija;

| 3. | ponovno poudarja, da bo vloga multimedijev in novih tehnologij v avdiovizualnem sektorju vse večja ter da mora Observatorij pravočasno okrepiti svoje zmogljivosti za spremljanje tega razvoja, da bo še naprej lahko imel pomembno vlogo v tem sektorju; |
| --- | --- |

3.

ponovno poudarja, da bo vloga multimedijev in novih tehnologij v avdiovizualnem sektorju vse večja ter da mora Observatorij pravočasno okrepiti svoje zmogljivosti za spremljanje tega razvoja, da bo še naprej lahko imel pomembno vlogo v tem sektorju;

| 4. | poudarja, da je treba Observatoriju zagotoviti potrebne vire, da bo lahko še naprej uresničeval svoje cilje ter učinkovito sledil novemu razvoju na področju multimedijev in novih tehnologij; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba Observatoriju zagotoviti potrebne vire, da bo lahko še naprej uresničeval svoje cilje ter učinkovito sledil novemu razvoju na področju multimedijev in novih tehnologij;

| 5. | poziva Observatorij, naj glede na to razširi svoje dejavnosti, da bodo izrecno zajemale zadnje izzive, ki so posledica zbliževanja medijev in razvoja, pri tem pa naj posebno pozornost nameni analizi učinka digitalizacije na filmsko in avdiovizualno industrijo na splošno ter analizi spletnih avdiovizualnih storitev, mobilne televizije in videoiger; |
| --- | --- |

5.

poziva Observatorij, naj glede na to razširi svoje dejavnosti, da bodo izrecno zajemale zadnje izzive, ki so posledica zbliževanja medijev in razvoja, pri tem pa naj posebno pozornost nameni analizi učinka digitalizacije na filmsko in avdiovizualno industrijo na splošno ter analizi spletnih avdiovizualnih storitev, mobilne televizije in videoiger;

| 6. | poudarja, da je treba vzpostaviti stike in usklajevanje med nacionalnimi regulativnimi organi in zainteresiranimi stranmi, da bi v sektorju avdiovizualnih medijev zagotovili dodano vrednost; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba vzpostaviti stike in usklajevanje med nacionalnimi regulativnimi organi in zainteresiranimi stranmi, da bi v sektorju avdiovizualnih medijev zagotovili dodano vrednost;

| 7. | pozdravlja objavo Observatorija o avtorski in drugih sorodnih pravicah ter predlaga, naj ta vprašanja še naprej sistematično spremlja ter ob upoštevanju Unescove konvencije o kulturni raznolikosti (4) razširi svoje poročanje na vprašanja s področja davčnega in delovnega prava v avdiovizualnem sektorju v Evropi; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja objavo Observatorija o avtorski in drugih sorodnih pravicah ter predlaga, naj ta vprašanja še naprej sistematično spremlja ter ob upoštevanju Unescove konvencije o kulturni raznolikosti (4) razširi svoje poročanje na vprašanja s področja davčnega in delovnega prava v avdiovizualnem sektorju v Evropi;

| 8. | poziva Observatorij kot strokovni organ, naj poskrbi za predloge in možnosti politike, ki bi bili lahko osnova evropske politike, pri čemer naj upošteva najboljše prakse na področju avdiovizualnih medijev v drugih, podobno razvitih delih sveta (na primer Azija ali Severna Amerika); |
| --- | --- |

8.

poziva Observatorij kot strokovni organ, naj poskrbi za predloge in možnosti politike, ki bi bili lahko osnova evropske politike, pri čemer naj upošteva najboljše prakse na področju avdiovizualnih medijev v drugih, podobno razvitih delih sveta (na primer Azija ali Severna Amerika);

| 9. | pozdravlja raziskavo Observatorija o pomenu avdiovizualnih del iz tretjih držav na evropskem trgu ter priporoča izvedbo analize za vzpostavitev zgledov sodelovanja s partnerji iz tretjih držav za izvajanje Unescove konvencije o kulturni raznolikosti in zgoraj navedene direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah glede na „evropska dela“ na podlagi člena 1(n) navedene direktive in uvedbo pilotnega projekta Media International; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja raziskavo Observatorija o pomenu avdiovizualnih del iz tretjih držav na evropskem trgu ter priporoča izvedbo analize za vzpostavitev zgledov sodelovanja s partnerji iz tretjih držav za izvajanje Unescove konvencije o kulturni raznolikosti in zgoraj navedene direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah glede na „evropska dela“ na podlagi člena 1(n) navedene direktive in uvedbo pilotnega projekta Media International;

| 10. | priznava kulturne razlike med državami članicami, ki se lahko odražajo v različnem načinu spoprijemanja s škodljivim ali žaljivim avdiovizualnim gradivom, zlasti v odnosu do mladoletnikov, ob upoštevanju minimalnega usklajevanja na področju zaščite mladoletnikov, določenega v direktivi o avdiovizualnih medijskih storitvah, ter ukrepov, sprejetih v okviru programa za varnejšo uporabo interneta (Safer Internet plus), ki naj bi spodbudil varnejšo uporabo interneta in novih spletnih tehnologij, zlasti pri otrocih, ter boj proti nezakoniti vsebini in vsebini, ki je končni uporabniki ne želijo; |
| --- | --- |

10.

priznava kulturne razlike med državami članicami, ki se lahko odražajo v različnem načinu spoprijemanja s škodljivim ali žaljivim avdiovizualnim gradivom, zlasti v odnosu do mladoletnikov, ob upoštevanju minimalnega usklajevanja na področju zaščite mladoletnikov, določenega v direktivi o avdiovizualnih medijskih storitvah, ter ukrepov, sprejetih v okviru programa za varnejšo uporabo interneta (Safer Internet plus), ki naj bi spodbudil varnejšo uporabo interneta in novih spletnih tehnologij, zlasti pri otrocih, ter boj proti nezakoniti vsebini in vsebini, ki je končni uporabniki ne želijo;

| 11. | v zvezi s tem poziva Observatorij, naj spremlja različne (pravne) instrumente ter razvije politične možnosti; |
| --- | --- |

11.

v zvezi s tem poziva Observatorij, naj spremlja različne (pravne) instrumente ter razvije politične možnosti;

| 12. | spodbuja širšo distribucijo publikacij Observatorija z okrepljeno politiko informiranja, da bi povečali ozaveščenost o njegovih dejavnostih; |
| --- | --- |

12.

spodbuja širšo distribucijo publikacij Observatorija z okrepljeno politiko informiranja, da bi povečali ozaveščenost o njegovih dejavnostih;

| 13. | pozdravlja načrtovano prenovo spletne strani Observatorija, ki naj bi odražala najnovejše in najvišje standarde na področju multimedijev in tehnologije, ter podpira načrtovana prizadevanja za izboljšanje njene oblikovne podobe in interaktivnosti, da bo ponujala več informacij in da bo uporabniku prijaznejša; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja načrtovano prenovo spletne strani Observatorija, ki naj bi odražala najnovejše in najvišje standarde na področju multimedijev in tehnologije, ter podpira načrtovana prizadevanja za izboljšanje njene oblikovne podobe in interaktivnosti, da bo ponujala več informacij in da bo uporabniku prijaznejša;

| 14. | priznava, da je treba predvideti, da se raziščejo nekatera specifična področja, kot je medijska pismenost, ki še niso zajete v dejavnostih Observatorija; |
| --- | --- |

14.

priznava, da je treba predvideti, da se raziščejo nekatera specifična področja, kot je medijska pismenost, ki še niso zajete v dejavnostih Observatorija;

| 15. | spodbuja Observatorij, naj v sodelovanju s svojim člani zagotovi več podatkov o razpoložljivosti specifičnih avdiovizualnih storitev, na primer podnaslavljanju, tonskem zapisu in znakovnem jeziku, namenjenih invalidnim osebam; |
| --- | --- |

15.

spodbuja Observatorij, naj v sodelovanju s svojim člani zagotovi več podatkov o razpoložljivosti specifičnih avdiovizualnih storitev, na primer podnaslavljanju, tonskem zapisu in znakovnem jeziku, namenjenih invalidnim osebam;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Svetu Evrope in Evropskemu avdiovizualnemu observatoriju. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Svetu Evrope in Evropskemu avdiovizualnemu observatoriju.

---

(1)  UL L 307, 2.12.1999, str. 61.

(2)  UL L 327, 24.11.2006, str. 12.

(3)  UL L 298, 17.10.1989, str. 23.

(4)  Konvencija Organizacije ZN za izobraževanje, znanost in kulturo (Unesco) o varstvu in spodbujanju raznolikih oblik izražanja iz leta 2005.

---

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/51

---

Četrtek, 19. februarja 2009Domnevna uporaba evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA

P6_TA(2009)0073

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA

2010/C 76 E/11

Evropski parlament,

ob upoštevanju mednarodnih, evropskih in nacionalnih instrumentov na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter prepovedi samovoljnega pripora, prisilnih izginotij in mučenja, kot sta Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966 in Konvencija proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju z dne 10. decembra 1984 ter pripadajoči protokoli,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2007 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA (1), kakor tudi drugih poročil in resolucij o tem vprašanju, vključno z dejavnostmi Sveta Evrope v zvezi s tem,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2009 o vračanju in preselitvi zapornikov iz centra za pridržanje v Guantanamu (2),

ob upoštevanju pisma, ki ga je predsednik Parlamenta poslal nacionalnim parlamentom, o nadaljnjih ukrepih držav članic glede resolucije Parlamenta z dne 14. februarja 2007,

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker je z resolucijo z dne 14. februarja 2007 naslovil 46 podrobnih priporočil na države članice, Svet in Komisijo, |
| --- | --- |

A.

ker je z resolucijo z dne 14. februarja 2007 naslovil 46 podrobnih priporočil na države članice, Svet in Komisijo,

| B. | ker se je v državah članicah od sprejetja resolucije z dne 14. februarja 2007 zvrstilo kar nekaj dogodkov, med drugim:






  — | izjave britanskega zunanjega ministra o dveh poletih v zvezi z letaloma, ki sta leta 2002 pristali na ozemlju Združenega kraljestva, med tem ko sta v okviru izrednih izročitev ZDA prevažali dva zapornika, ter oblikovanje seznama sumljivih letov, poslanega oblastem ZDA, od katerih so zahtevali izrecna zagotovila, da ni šlo za izročitve, in izjave predsednika vlade v zvezi s tem; zahteva britanskega notranjega ministra, naslovljena na državnega tožilca Združenega kraljestva, naj razišče morebitna kazniva dejanja, ki sta jih zakrivili organizaciji MI5 in Cia glede ravnanja z Binjamom Mohamedom; sodba višjega sodišča z dne 5. februarja 2009, da ni bilo mogoče zahtevati razkritja informacij o domnevnem mučenju Binjama Mohameda, saj je britanski zunanji minister trdil, da so ZDA Združenemu kraljestvu grozile, da bodo ukinile izmenjavo podatkov obveščevalnih služb o terorizmu, in oporekanje tej sodbi, ki se opira na dvome o verodostojnosti te trditve, |
| --- | --- | --- |

B.

ker se je v državah članicah od sprejetja resolucije z dne 14. februarja 2007 zvrstilo kar nekaj dogodkov, med drugim:

—

izjave britanskega zunanjega ministra o dveh poletih v zvezi z letaloma, ki sta leta 2002 pristali na ozemlju Združenega kraljestva, med tem ko sta v okviru izrednih izročitev ZDA prevažali dva zapornika, ter oblikovanje seznama sumljivih letov, poslanega oblastem ZDA, od katerih so zahtevali izrecna zagotovila, da ni šlo za izročitve, in izjave predsednika vlade v zvezi s tem; zahteva britanskega notranjega ministra, naslovljena na državnega tožilca Združenega kraljestva, naj razišče morebitna kazniva dejanja, ki sta jih zakrivili organizaciji MI5 in Cia glede ravnanja z Binjamom Mohamedom; sodba višjega sodišča z dne 5. februarja 2009, da ni bilo mogoče zahtevati razkritja informacij o domnevnem mučenju Binjama Mohameda, saj je britanski zunanji minister trdil, da so ZDA Združenemu kraljestvu grozile, da bodo ukinile izmenjavo podatkov obveščevalnih služb o terorizmu, in oporekanje tej sodbi, ki se opira na dvome o verodostojnosti te trditve,

| — | odločitev poljskega predsednika vlade, da tožilcem izroči dokumente o Ciinih letih in zaporih, in ugotovitve poljskega državnega tožilca, da je Cia za svoje lete več kot desetkrat uporabila letališče Szymany, kar potrjuje ugotovitve začasnega odbora Parlamenta, |
| --- | --- |

—

odločitev poljskega predsednika vlade, da tožilcem izroči dokumente o Ciinih letih in zaporih, in ugotovitve poljskega državnega tožilca, da je Cia za svoje lete več kot desetkrat uporabila letališče Szymany, kar potrjuje ugotovitve začasnega odbora Parlamenta,

| — | izjave španskega zunanjega ministra v španskem parlamentu, da bi pojasnil informacije, objavljene v španskem časniku El País, o vojaških letih, |
| --- | --- |

—

izjave španskega zunanjega ministra v španskem parlamentu, da bi pojasnil informacije, objavljene v španskem časniku El País, o vojaških letih,

| — | zahteve nekaterih vlad, da se informacije v zvezi s preiskovanjem izročitev obravnavajo kot državna tajnost, na primer v Italiji, kjer je sojenje o izročitvi Abu Omarja prekinjeno, dokler ustavno sodišče ne izreče sodbe o legitimnosti uporabe instrumenta državne tajnosti, |
| --- | --- |

—

zahteve nekaterih vlad, da se informacije v zvezi s preiskovanjem izročitev obravnavajo kot državna tajnost, na primer v Italiji, kjer je sojenje o izročitvi Abu Omarja prekinjeno, dokler ustavno sodišče ne izreče sodbe o legitimnosti uporabe instrumenta državne tajnosti,

| C. | ker je komisar za pravosodje, svobodo in varnost dne 3. februarja 2009 v Parlamentu izjavil, da je sprejel številne ukrepe za izvajanje priporočil Parlamenta, vključno s pisnimi prošnjami poljskim in romunskim oblastem, naj v celoti razjasnijo svoje stališče o domnevnem obstoju skrivnih zaporov na njihovem ozemlju, in z izdajo sporočila, v katerem predlaga nove ukrepe za civilno letalstvo, |
| --- | --- |

C.

ker je komisar za pravosodje, svobodo in varnost dne 3. februarja 2009 v Parlamentu izjavil, da je sprejel številne ukrepe za izvajanje priporočil Parlamenta, vključno s pisnimi prošnjami poljskim in romunskim oblastem, naj v celoti razjasnijo svoje stališče o domnevnem obstoju skrivnih zaporov na njihovem ozemlju, in z izdajo sporočila, v katerem predlaga nove ukrepe za civilno letalstvo,

| D. | ker izredna izročitev in skrivno pridržanje nista v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah, Konvencijo Združenih narodov proti mučenju, Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in ker tudi oblasti ZDA trenutno pregledujejo ti ravnanji, |
| --- | --- |

D.

ker izredna izročitev in skrivno pridržanje nista v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah, Konvencijo Združenih narodov proti mučenju, Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Listino Evropske unije o temeljnih pravicah in ker tudi oblasti ZDA trenutno pregledujejo ti ravnanji,

| E. | ker so oblasti ZDA osebe, ugrabljene v nekaterih državah članicah v okviru programa izrednih izročitev, v zaliv Guantanamo ali druge države prepeljale na vojaških ali Ciinih letih, pri čemer so letala pogosto preletela ozemlje EU in v nekaterih primerih celo opravila vmesni postanek v nekaterih državah članicah; ker so osebe, prepeljane v tretje države, mučili v lokalnih zaporih, |
| --- | --- |

E.

ker so oblasti ZDA osebe, ugrabljene v nekaterih državah članicah v okviru programa izrednih izročitev, v zaliv Guantanamo ali druge države prepeljale na vojaških ali Ciinih letih, pri čemer so letala pogosto preletela ozemlje EU in v nekaterih primerih celo opravila vmesni postanek v nekaterih državah članicah; ker so osebe, prepeljane v tretje države, mučili v lokalnih zaporih,

| F. | ker so nekatere države članice od oblasti ZDA zahtevale izpustitev in vrnitev oseb, ki so bile izredno izročene in imajo državljanstvo katere od držav članic ali pa so pred tem bivale na njihovem ozemlju; ker so imeli uradniki nekaterih držav članic dostop do zapornikov v Guantanamu ali drugih centrih za pridržanje in so jih tudi zaslišali, da bi preverili obtožnice, ki so jih proti njim vložile ameriške oblasti, ter s tem upravičili obstoj tovrstnih objektov za pridržanje, |
| --- | --- |

F.

ker so nekatere države članice od oblasti ZDA zahtevale izpustitev in vrnitev oseb, ki so bile izredno izročene in imajo državljanstvo katere od držav članic ali pa so pred tem bivale na njihovem ozemlju; ker so imeli uradniki nekaterih držav članic dostop do zapornikov v Guantanamu ali drugih centrih za pridržanje in so jih tudi zaslišali, da bi preverili obtožnice, ki so jih proti njim vložile ameriške oblasti, ter s tem upravičili obstoj tovrstnih objektov za pridržanje,

| G. | ker je iz resolucije z dne 14. februarja 2007 in poznejših dogodkov razvidno, da je bilo več držav članic vpletenih, ko sta Cia in vojska ZDA nezakonito pridržali in/ali prevažali zapornike v Guantanamo in skrivne zapore, katerih obstoj je predsednik Bush priznal, oziroma so pri tem aktivno ali pasivno sodelovale, kakor dokazujejo nekatere nedavno razkrite informacije v zvezi z odobritvami prošenj ZDA za prelete in informacije vlad o skrivnih zaporih, razvidno pa je tudi, da države članice nosijo določen delež politične, moralne in pravne odgovornosti za prevoz in pridržanje oseb v Guantanamu in drugih skrivnih centrih za pridržanje, |
| --- | --- |

G.

ker je iz resolucije z dne 14. februarja 2007 in poznejših dogodkov razvidno, da je bilo več držav članic vpletenih, ko sta Cia in vojska ZDA nezakonito pridržali in/ali prevažali zapornike v Guantanamo in skrivne zapore, katerih obstoj je predsednik Bush priznal, oziroma so pri tem aktivno ali pasivno sodelovale, kakor dokazujejo nekatere nedavno razkrite informacije v zvezi z odobritvami prošenj ZDA za prelete in informacije vlad o skrivnih zaporih, razvidno pa je tudi, da države članice nosijo določen delež politične, moralne in pravne odgovornosti za prevoz in pridržanje oseb v Guantanamu in drugih skrivnih centrih za pridržanje,

| H. | ker je senat ZDA ratificiral sporazum med EU in ZDA o izročitvah in vzajemni pravni pomoči, ki so ga ratificirale vse države članice razen Italije, |
| --- | --- |

H.

ker je senat ZDA ratificiral sporazum med EU in ZDA o izročitvah in vzajemni pravni pomoči, ki so ga ratificirale vse države članice razen Italije,

| I. | ker odredbe predsednika Obame z dne 22. januarja 2009 pomenijo občuten korak naprej, vendar vprašanja skrivnih priporov in ugrabitev ali mučenja ne obravnavajo v celoti, |
| --- | --- |

I.

ker odredbe predsednika Obame z dne 22. januarja 2009 pomenijo občuten korak naprej, vendar vprašanja skrivnih priporov in ugrabitev ali mučenja ne obravnavajo v celoti,

| 1. | obsoja dosedanjo nedejavnost držav članic in Sveta pri pojasnitvi programa izrednih izročitev ali izvršitvi priporočil Parlamenta; obžaluje, da je Svet na zasedanju dne 3. februarja 2009 Parlamentu ponudil tako nezadovoljive odgovore; |
| --- | --- |

1.

obsoja dosedanjo nedejavnost držav članic in Sveta pri pojasnitvi programa izrednih izročitev ali izvršitvi priporočil Parlamenta; obžaluje, da je Svet na zasedanju dne 3. februarja 2009 Parlamentu ponudil tako nezadovoljive odgovore;

| 2. | poziva države članice, Svet in Komisijo, naj v celoti izvedejo priporočila iz Parlamenta iz resolucije z dne 14. februarja 2007 in naj pomagajo odkriti resnico, tako da začnejo preiskave ali sodelujejo s pristojnimi organi, da razkrijejo in zagotovijo vse pomembne informacije, in da zagotovijo učinkovit parlamentarni nadzor nad dejavnostmi tajnih služb; poziva Svet, naj razkrije vse zadevne informacije o prevozu in nezakonitem pridržanju ujetnikov, vključno v okviru delovne skupine o javnem mednarodnem pravu (COJUR); poziva države članice in institucije EU, naj sodelujejo z vsemi pristojnimi mednarodnimi organi, vključno z Združenimi narodi in organi Sveta Evrope, in naj Parlamentu posredujejo vse zadevne informacije, parlamentarna poročila o preiskavah ali sodbah s tem v zvezi; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, Svet in Komisijo, naj v celoti izvedejo priporočila iz Parlamenta iz resolucije z dne 14. februarja 2007 in naj pomagajo odkriti resnico, tako da začnejo preiskave ali sodelujejo s pristojnimi organi, da razkrijejo in zagotovijo vse pomembne informacije, in da zagotovijo učinkovit parlamentarni nadzor nad dejavnostmi tajnih služb; poziva Svet, naj razkrije vse zadevne informacije o prevozu in nezakonitem pridržanju ujetnikov, vključno v okviru delovne skupine o javnem mednarodnem pravu (COJUR); poziva države članice in institucije EU, naj sodelujejo z vsemi pristojnimi mednarodnimi organi, vključno z Združenimi narodi in organi Sveta Evrope, in naj Parlamentu posredujejo vse zadevne informacije, parlamentarna poročila o preiskavah ali sodbah s tem v zvezi;

| 3. | poziva Združene države Amerike in Evropsko unijo, naj v okviru mednarodnega sodelovanja okrepita čezatlantski dialog o novem, skupnem pristopu k boju proti terorizmu, ki bi temeljil na skupnih vrednotah, kot je spoštovanje mednarodnega prava o človekovih pravicah, demokracije in načel pravne države; |
| --- | --- |

3.

poziva Združene države Amerike in Evropsko unijo, naj v okviru mednarodnega sodelovanja okrepita čezatlantski dialog o novem, skupnem pristopu k boju proti terorizmu, ki bi temeljil na skupnih vrednotah, kot je spoštovanje mednarodnega prava o človekovih pravicah, demokracije in načel pravne države;

| 4. | meni, da so sporazumi med EU in ZDA o izročitvah in vzajemni pravni pomoči pomembno orodje za zakonit kazenski pregon in pravosodno sodelovanje v boju proti terorizmu; zato pozdravlja ratifikacijo teh sporazumov v senatu ZDA, in poziva Italijo, naj čim prej stori enako; |
| --- | --- |

4.

meni, da so sporazumi med EU in ZDA o izročitvah in vzajemni pravni pomoči pomembno orodje za zakonit kazenski pregon in pravosodno sodelovanje v boju proti terorizmu; zato pozdravlja ratifikacijo teh sporazumov v senatu ZDA, in poziva Italijo, naj čim prej stori enako;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je predsednik Obama izdal tri odredbe o zaprtju centra za pridržanje v Guantanamu, odpravi sojenja pred vojaškimi komisijami, zaustavitvi mučenja in zaprtju skrivnih zaporov v tujini; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je predsednik Obama izdal tri odredbe o zaprtju centra za pridržanje v Guantanamu, odpravi sojenja pred vojaškimi komisijami, zaustavitvi mučenja in zaprtju skrivnih zaporov v tujini;

| 6. | vendar poudarja dejstvo, da še vedno obstajajo nekatere nejasnosti glede nadaljevanja omejenega števila sistemov izročitve in skrivnih objektov za pridržanje, in verjame, da bo pojasnjeno zaprtje in prepoved vseh skrivnih objektov za pridržanje, ki jih neposredno ali posredno upravljajo organi ZDA v ZDA ali v tujini; opozarja, da je skrivno pridržanje samo po sebi huda kršitev temeljnih človekovih pravic; |
| --- | --- |

6.

vendar poudarja dejstvo, da še vedno obstajajo nekatere nejasnosti glede nadaljevanja omejenega števila sistemov izročitve in skrivnih objektov za pridržanje, in verjame, da bo pojasnjeno zaprtje in prepoved vseh skrivnih objektov za pridržanje, ki jih neposredno ali posredno upravljajo organi ZDA v ZDA ali v tujini; opozarja, da je skrivno pridržanje samo po sebi huda kršitev temeljnih človekovih pravic;

| 7. | znova poudarja, da je v skladu s členom 14 Konvencije Združenih narodov proti mučenju vsaka žrtev mučenja upravičena do odškodnine in ima izvršljivo pravico do poštene in ustrezne odškodnine; |
| --- | --- |

7.

znova poudarja, da je v skladu s členom 14 Konvencije Združenih narodov proti mučenju vsaka žrtev mučenja upravičena do odškodnine in ima izvršljivo pravico do poštene in ustrezne odškodnine;

| 8. | pozdravlja prihodnji obisk komisarja za pravosodje, svobodo in varnost, češkega predsedstva in koordinatorja EU za boj proti terorizmu v ZDA dne 16. in 17. marca 2009 ter poziva predstavnike EU, naj s sogovorniki razpravljajo o izrednih izročitvah in skrivnih centrih za pridržanje, saj gre za hude kršitve mednarodnega in evropskega prava o človekovih pravicah; poziva Svet za pravosodje in notranje zadeve, naj dne 26. februarja 2009 zavzame odločno stališče o tem ter s sogovorniki razpravlja o zaprtju Guantanama in preselitvi zapornikov, ob čemer je treba ustrezno upoštevati resolucijo Parlamenta z dne 4. februarja 2009 o tej zadevi; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja prihodnji obisk komisarja za pravosodje, svobodo in varnost, češkega predsedstva in koordinatorja EU za boj proti terorizmu v ZDA dne 16. in 17. marca 2009 ter poziva predstavnike EU, naj s sogovorniki razpravljajo o izrednih izročitvah in skrivnih centrih za pridržanje, saj gre za hude kršitve mednarodnega in evropskega prava o človekovih pravicah; poziva Svet za pravosodje in notranje zadeve, naj dne 26. februarja 2009 zavzame odločno stališče o tem ter s sogovorniki razpravlja o zaprtju Guantanama in preselitvi zapornikov, ob čemer je treba ustrezno upoštevati resolucijo Parlamenta z dne 4. februarja 2009 o tej zadevi;

| 9. | poziva Evropsko unijo, države članice in oblasti ZDA, naj v celoti raziščejo in razjasnijo zlorabe in kršitve mednarodnega in nacionalnega prava o človekovih pravicah, temeljnih svoboščin, prepovedi mučenja in slabega ravnanja, prisilnih izginotij ter pravice do poštenega sojenja, ki so se zgodile v okviru vojne proti terorizmu, da se poišče odgovorne za skrivne centre za pridržanje, tudi za Guantanamo, in program izrednih izročitev, in da se zagotovi, da se take kršitve v prihodnje ne bodo ponovile in da bo boj proti terorizmu potekal brez kršitev človekovih pravic, temeljnih svoboščin, demokracije in načel pravne države; |
| --- | --- |

9.

poziva Evropsko unijo, države članice in oblasti ZDA, naj v celoti raziščejo in razjasnijo zlorabe in kršitve mednarodnega in nacionalnega prava o človekovih pravicah, temeljnih svoboščin, prepovedi mučenja in slabega ravnanja, prisilnih izginotij ter pravice do poštenega sojenja, ki so se zgodile v okviru vojne proti terorizmu, da se poišče odgovorne za skrivne centre za pridržanje, tudi za Guantanamo, in program izrednih izročitev, in da se zagotovi, da se take kršitve v prihodnje ne bodo ponovile in da bo boj proti terorizmu potekal brez kršitev človekovih pravic, temeljnih svoboščin, demokracije in načel pravne države;

| 10. | poziva Svet, Komisijo in koordinatorja EU za boj proti terorizmu, naj po obisku delegacije EU v ZDA poročajo Parlamentu o izvajanju sporazumov o izročitvi in vzajemni pravni pomoči ter o sodelovanju EU in ZDA na področju boja proti terorizmu, ob čemer mora biti zagotovljeno spoštovanje človekovih pravic, tako da bo pristojni odbor ta vprašanja lahko obravnaval v svojem poročilu, ki bo med drugim temeljilo tudi na odstavku 232 resolucije z dne 14. februarja 2007; |
| --- | --- |

10.

poziva Svet, Komisijo in koordinatorja EU za boj proti terorizmu, naj po obisku delegacije EU v ZDA poročajo Parlamentu o izvajanju sporazumov o izročitvi in vzajemni pravni pomoči ter o sodelovanju EU in ZDA na področju boja proti terorizmu, ob čemer mora biti zagotovljeno spoštovanje človekovih pravic, tako da bo pristojni odbor ta vprašanja lahko obravnaval v svojem poročilu, ki bo med drugim temeljilo tudi na odstavku 232 resolucije z dne 14. februarja 2007;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, koordinatorju EU za boj proti terorizmu, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju zveze NATO, generalnemu sekretarju in predsedniku Parlamentarne skupščine Sveta Evrope, generalnemu sekretarju Združenih narodov ter predsedniku in kongresu Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, visokemu predstavniku za skupno zunanjo in varnostno politiko, koordinatorju EU za boj proti terorizmu, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju zveze NATO, generalnemu sekretarju in predsedniku Parlamentarne skupščine Sveta Evrope, generalnemu sekretarju Združenih narodov ter predsedniku in kongresu Združenih držav Amerike.

---

(1)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 309.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0045.

---

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/54 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/54

---

Četrtek, 19. februarja 2009Letno poročilo (za leto 2007) o osrednjih vidikih in temeljnih usmeritvah SZVP

P6_TA(2009)0074

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o osrednjih vidikih in temeljnih usmeritvah skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) v letu 2007, predloženem Evropskemu parlamentu ob uporabi točke 43 oddelka G Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 (2008/2241(INI))

2010/C 76 E/12

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 21 Pogodbe ES,

ob upoštevanju letnega poročila (2007) Sveta Evropskemu parlamentu o osrednjih vidikih in temeljnih odločitvah skupne zunanje in varnostne politike (SZVP), predloženega Evropskemu parlamentu ob uporabi točke 43 oddelka 43 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1),

ob upoštevanju evropske varnostne strategije, ki jo je sprejel Evropski svet dne 12. in 13. decembra 2003,

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 14. aprila 2005 (2), 2. februarja 2006 (3), 23. maja 2007 (4) in 5. junija 2008 (5) o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o glavnih vidikih in temeljnih usmeritvah SZVP,

ob upoštevanju člena 112(1) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A6-0019/2009),

| A. | ker je jasna opredelitev skupnih interesov EU nujna za uresničevanje ciljev zunanjega delovanja EU in zlasti ciljev njene SZVP, |
| --- | --- |

A.

ker je jasna opredelitev skupnih interesov EU nujna za uresničevanje ciljev zunanjega delovanja EU in zlasti ciljev njene SZVP,

| B. | ker je EU, kadarkoli je nastopala enotno, imela veliko avtoriteto, dosegla oprijemljive rezultate in imela znaten vpliv na tek dogodkov, ta vpliv pa je sorazmeren z njeno gospodarsko močjo, |
| --- | --- |

B.

ker je EU, kadarkoli je nastopala enotno, imela veliko avtoriteto, dosegla oprijemljive rezultate in imela znaten vpliv na tek dogodkov, ta vpliv pa je sorazmeren z njeno gospodarsko močjo,

| C. | ker skupna zunanja in varnostna politika, ki se danes lahko zanese na širok spekter ustaljenih operativnih orodij, vstopa v novo dobo, ki jo zaznamujeta večji poudarek na strateškem razmišljanju in aktivnost glede na jasno začrtane prednostne naloge, |
| --- | --- |

C.

ker skupna zunanja in varnostna politika, ki se danes lahko zanese na širok spekter ustaljenih operativnih orodij, vstopa v novo dobo, ki jo zaznamujeta večji poudarek na strateškem razmišljanju in aktivnost glede na jasno začrtane prednostne naloge,

| D. | ker EU zato, da bi izboljšala učinkovitost in skladnost svojih ukrepov pri svetovnem dogajanju, potrebuje predvsem sredstva zunanje politike, ki jih predvideva lizbonska pogodba; ker pa bi bilo vseeno treba praktične možnosti, ki jih ponujata veljavni pogodbi, skupaj s skupno politično voljo uporabiti za krepitev institucionalne doslednosti zunanjih dejavnosti EU, |
| --- | --- |

D.

ker EU zato, da bi izboljšala učinkovitost in skladnost svojih ukrepov pri svetovnem dogajanju, potrebuje predvsem sredstva zunanje politike, ki jih predvideva lizbonska pogodba; ker pa bi bilo vseeno treba praktične možnosti, ki jih ponujata veljavni pogodbi, skupaj s skupno politično voljo uporabiti za krepitev institucionalne doslednosti zunanjih dejavnosti EU,

| E. | ker sta Svet in Komisija že prevzela pobudo za spodbujanje večje medsebojne sinergije in boljšo usklajenost; ker bi si moral zato Parlament podobno prizadevati, da bi preprečil notranjo razdrobljenost na področju zunanjih odnosov, |
| --- | --- |

E.

ker sta Svet in Komisija že prevzela pobudo za spodbujanje večje medsebojne sinergije in boljšo usklajenost; ker bi si moral zato Parlament podobno prizadevati, da bi preprečil notranjo razdrobljenost na področju zunanjih odnosov,

Načela

| 1. | poudarja, da morajo SZVP podpirati in voditi vrednote, ki jih cenijo EU in njene države članice, zlasti demokracija, pravna država in spoštovanje človekovega dostojanstva, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter spodbujanje miru in učinkovitega multilateralizma; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da morajo SZVP podpirati in voditi vrednote, ki jih cenijo EU in njene države članice, zlasti demokracija, pravna država in spoštovanje človekovega dostojanstva, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter spodbujanje miru in učinkovitega multilateralizma;

| 2. | poudarja, da mora EU uporabiti SZVP v boju za skupne interese svojih državljanov, vključno s pravico državljanov, da živijo v miru in varnosti v čistem okolju ter imajo raznolik dostop do bistvenih virov, kot je energija; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da mora EU uporabiti SZVP v boju za skupne interese svojih državljanov, vključno s pravico državljanov, da živijo v miru in varnosti v čistem okolju ter imajo raznolik dostop do bistvenih virov, kot je energija;

| 3. | trdno verjame, da lahko Evropska unija naredi močan vtis le, če nastopa enotno, če ima na razpolago primerna sredstva, če okrepi svoje sodelovanje z ZN in če ji je priznana trdna demokratična legitimnost, ki izvira iz osveščenega pregleda, ki ga – vsak na svoji ravni – izvedejo Evropski parlament in nacionalni parlamenti v skladu z njihovimi pooblastili; v zvezi s tem verjame, da bi moral Evropski parlament vabiti člane odborov za zunanje zadeve in obrambo nacionalnih parlamentov na redna srečanja, da s primernimi analitičnimi orodji in metodami proučijo glavne dogodke na področju SZVP; meni, da bi bila potrebna nova prizadevanja za povečanje osveščenosti državljanov EU glede SZVP; |
| --- | --- |

3.

trdno verjame, da lahko Evropska unija naredi močan vtis le, če nastopa enotno, če ima na razpolago primerna sredstva, če okrepi svoje sodelovanje z ZN in če ji je priznana trdna demokratična legitimnost, ki izvira iz osveščenega pregleda, ki ga – vsak na svoji ravni – izvedejo Evropski parlament in nacionalni parlamenti v skladu z njihovimi pooblastili; v zvezi s tem verjame, da bi moral Evropski parlament vabiti člane odborov za zunanje zadeve in obrambo nacionalnih parlamentov na redna srečanja, da s primernimi analitičnimi orodji in metodami proučijo glavne dogodke na področju SZVP; meni, da bi bila potrebna nova prizadevanja za povečanje osveščenosti državljanov EU glede SZVP;

| 4. | meni tudi, da bi bilo treba pregledati strukturo in organizacijo Parlamenta, da bi zbral in bolje izkoristil vse strokovno znanje v zvezi z vprašanji SZVP ter tako učinkoviteje in bolj usklajeno prispeval k razvoju bolj strateške in bolj demokratične SZVP; |
| --- | --- |

4.

meni tudi, da bi bilo treba pregledati strukturo in organizacijo Parlamenta, da bi zbral in bolje izkoristil vse strokovno znanje v zvezi z vprašanji SZVP ter tako učinkoviteje in bolj usklajeno prispeval k razvoju bolj strateške in bolj demokratične SZVP;

Proračunski vidiki

| 5. | obžaluje dejstvo, da je proračun SZVP veliko prenizek, in opozarja, da bi bilo treba SZVP, zato da bi bila verodostojna in da bi izpolnjevala pričakovanja državljanov EU, dodeliti sredstva, ki bi bila sorazmerna z njenimi cilji; |
| --- | --- |

5.

obžaluje dejstvo, da je proračun SZVP veliko prenizek, in opozarja, da bi bilo treba SZVP, zato da bi bila verodostojna in da bi izpolnjevala pričakovanja državljanov EU, dodeliti sredstva, ki bi bila sorazmerna z njenimi cilji;

| 6. | pozdravlja redna posvetovanja o SZVP med Parlamentom in predsedstvom Sveta, ki so predvidena v zgoraj navedenem Medinstitucionalnem sporazumu; poudarja pa, da bi moral biti namen teh srečanj tudi priložnost za izmenjavo mnenj o prihodnjih potrebah, nameravanih ukrepih na področju SZVP ter o srednje- in dolgoročnih strategijah EU v tretjih državah; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja redna posvetovanja o SZVP med Parlamentom in predsedstvom Sveta, ki so predvidena v zgoraj navedenem Medinstitucionalnem sporazumu; poudarja pa, da bi moral biti namen teh srečanj tudi priložnost za izmenjavo mnenj o prihodnjih potrebah, nameravanih ukrepih na področju SZVP ter o srednje- in dolgoročnih strategijah EU v tretjih državah;

| 7. | bi želel od Sveta več informacij o ukrepih, ki se financirajo iz njegovega proračuna ali prek mehanizma ATHENA, zlasti pa o tem, kako zadevna sredstva dopolnjujejo sredstva za ukrepe SZVP v okviru proračuna EU; |
| --- | --- |

7.

bi želel od Sveta več informacij o ukrepih, ki se financirajo iz njegovega proračuna ali prek mehanizma ATHENA, zlasti pa o tem, kako zadevna sredstva dopolnjujejo sredstva za ukrepe SZVP v okviru proračuna EU;

| 8. | zahteva, naj ima proračunski organ in organ za podeljevanje razrešnice popoln vpogled v proračun SZVP; ponovno izraža svojo zaskrbljenost glede prakse prenašanja neporabljenih sredstev v poglavju SZVP ter poziva Komisijo, naj Parlament pravočasno obvesti o notranjih prerazporeditvah, zlasti zato, ker je večina zadevnih misij SZVP, ne samo misija EU (EUMM) v Gruziji ali misija EULEX na Kosovu, občutljive politične narave in obravnava krize, s katerimi je javnost dobro seznanjena; |
| --- | --- |

8.

zahteva, naj ima proračunski organ in organ za podeljevanje razrešnice popoln vpogled v proračun SZVP; ponovno izraža svojo zaskrbljenost glede prakse prenašanja neporabljenih sredstev v poglavju SZVP ter poziva Komisijo, naj Parlament pravočasno obvesti o notranjih prerazporeditvah, zlasti zato, ker je večina zadevnih misij SZVP, ne samo misija EU (EUMM) v Gruziji ali misija EULEX na Kosovu, občutljive politične narave in obravnava krize, s katerimi je javnost dobro seznanjena;

Letno poročilo Sveta za leto 2007 o SZVP

| 9. | z zadovoljstvom ugotavlja, da se poročilo Sveta tokrat prvič sistematično sklicuje na resolucije, ki jih je sprejel Parlament; obžaluje pa, da Svet ne načenja vsebinskega dialoga o pogledih, ki jih predstavi Parlament, prav tako se ne sklicuje na te resolucije v operativnih dokumentih, kot so skupni ukrepi in skupna stališča; |
| --- | --- |

9.

z zadovoljstvom ugotavlja, da se poročilo Sveta tokrat prvič sistematično sklicuje na resolucije, ki jih je sprejel Parlament; obžaluje pa, da Svet ne načenja vsebinskega dialoga o pogledih, ki jih predstavi Parlament, prav tako se ne sklicuje na te resolucije v operativnih dokumentih, kot so skupni ukrepi in skupna stališča;

| 10. | meni, da bi letno poročilo Sveta, namesto same vsebine z izčrpnim seznamom izvedenih dejavnosti, moralo dati možnost, da se vzpostavi dialog s Parlamentom s ciljem izdelave bolj strateškega pristopa k SZVP, ki bo temeljil na določitvi glavnih izzivov, in opredelitve prednostnih nalog za prihodnje ukrepe; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi letno poročilo Sveta, namesto same vsebine z izčrpnim seznamom izvedenih dejavnosti, moralo dati možnost, da se vzpostavi dialog s Parlamentom s ciljem izdelave bolj strateškega pristopa k SZVP, ki bo temeljil na določitvi glavnih izzivov, in opredelitve prednostnih nalog za prihodnje ukrepe;

| 11. | zato poziva Svet, naj ponovno preuči osnovo in specifično obliko poročila, da zagotovi, da vključuje poglobljeno oceno politike Unije do tretjih držav ali regionalnih blokov in odziv Unije na humanitarne in varnostne krize, pa tudi specifične predloge za prihodnje ukrepe; |
| --- | --- |

11.

zato poziva Svet, naj ponovno preuči osnovo in specifično obliko poročila, da zagotovi, da vključuje poglobljeno oceno politike Unije do tretjih držav ali regionalnih blokov in odziv Unije na humanitarne in varnostne krize, pa tudi specifične predloge za prihodnje ukrepe;

Nova čezatlantska agenda

| 12. | meni, da bodo prihodnji meseci EU nudili edinstveno priložnost, da z novim vodstvom ZDA oblikuje novo čezatlantsko agendo, ki bo pokrivala strateška vprašanja v skupnem interesu, kot so denimo bolj vključujoč in učinkovit nov svetovni red, ki bo temeljil na močnejših večstranskih organizacijah, finančna kriza, vzpostavitev novega sklopa evro-atlantskih institucij ter globokega in celovitega čezatlantskega trga, ukrepi za rešitev vprašanja podnebnih sprememb, zanesljivost oskrbe z energijo, spodbujanje trajnega miru na Bližnjem vzhodu, razmere v Iranu, Iraku in Afganistanu, boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, neširjenje jedrskega orožja in jedrska razorožitev ter razvojni cilji tisočletja; |
| --- | --- |

12.

meni, da bodo prihodnji meseci EU nudili edinstveno priložnost, da z novim vodstvom ZDA oblikuje novo čezatlantsko agendo, ki bo pokrivala strateška vprašanja v skupnem interesu, kot so denimo bolj vključujoč in učinkovit nov svetovni red, ki bo temeljil na močnejših večstranskih organizacijah, finančna kriza, vzpostavitev novega sklopa evro-atlantskih institucij ter globokega in celovitega čezatlantskega trga, ukrepi za rešitev vprašanja podnebnih sprememb, zanesljivost oskrbe z energijo, spodbujanje trajnega miru na Bližnjem vzhodu, razmere v Iranu, Iraku in Afganistanu, boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu, neširjenje jedrskega orožja in jedrska razorožitev ter razvojni cilji tisočletja;

Horizontalni vidiki SZVP

| 13. | meni, da bi se morala SZVP še naprej osredotočati na podpiranje človekovih pravic, spodbujanje miru in varnosti v evropski soseski in na svetovni ravni, podporo učinkovitemu multilateralizmu in spoštovanju mednarodnega prava, boj proti terorizmu, neširjenje orožja za množično uničevanje in razorožitev, podnebne spremembe in zanesljivost oskrbe z energijo, saj ta vprašanja pomenijo največje izzive za naš planet in so zato neposredno povezana s skrbmi evropskih državljanov; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi se morala SZVP še naprej osredotočati na podpiranje človekovih pravic, spodbujanje miru in varnosti v evropski soseski in na svetovni ravni, podporo učinkovitemu multilateralizmu in spoštovanju mednarodnega prava, boj proti terorizmu, neširjenje orožja za množično uničevanje in razorožitev, podnebne spremembe in zanesljivost oskrbe z energijo, saj ta vprašanja pomenijo največje izzive za naš planet in so zato neposredno povezana s skrbmi evropskih državljanov;

| 14. | v povezavi z ugrabitvami in umori talcev, ki jih izvajajo islamski teroristi, poudarja potrebo po okrepljenemu sodelovanju in usklajevanju protiterorističnih politik med državami članicami EU, ZDA in NATO, predvsem za izboljšanje učinkovitosti reševalnih akcij, ki se izvajajo z namenom reševanja življenj talcev; |
| --- | --- |

14.

v povezavi z ugrabitvami in umori talcev, ki jih izvajajo islamski teroristi, poudarja potrebo po okrepljenemu sodelovanju in usklajevanju protiterorističnih politik med državami članicami EU, ZDA in NATO, predvsem za izboljšanje učinkovitosti reševalnih akcij, ki se izvajajo z namenom reševanja življenj talcev;

| 15. | poziva Svet, naj odločno sledi priporočilom Parlamenta za razvoj skupne evropske zunanje politike o energiji, zlasti s spodbujanjem enotnosti Evropske unije na pogajanjih z dobavitelji energije ter tranzitnimi državami in zaščito skupnih interesov EU z razvijanjem učinkovite diplomacije na področju energetike, učinkovitejših mehanizmov odzivanja na krizne razmere ter z zagotavljanjem diverzifikacije dobaviteljev energije, trajnostno uporabo energije in razvojem obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

15.

poziva Svet, naj odločno sledi priporočilom Parlamenta za razvoj skupne evropske zunanje politike o energiji, zlasti s spodbujanjem enotnosti Evropske unije na pogajanjih z dobavitelji energije ter tranzitnimi državami in zaščito skupnih interesov EU z razvijanjem učinkovite diplomacije na področju energetike, učinkovitejših mehanizmov odzivanja na krizne razmere ter z zagotavljanjem diverzifikacije dobaviteljev energije, trajnostno uporabo energije in razvojem obnovljivih virov energije;

| 16. | pozdravlja dejstvo, da se pri reviziji evropske varnostne strategije, ki je v teku, upoštevajo novi izzivi na področju varnosti, kot so denimo zanesljiva oskrba z energijo, podnebne spremembe in spletna varnost, ter želi izboljšati kakovost izvajanja same strategije; v zvezi s tem je seznanjen z razpravo o prihodnosti evropske varnosti, ki so jo začeli Svet, Evropski parlament in nacionalni parlamenti držav članic; poudarja, da bi morale te razprave, v katere so vključene EU, Rusija, ZDA in države članice Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi, ki niso članice EU, graditi na dosežkih in vrednotah EU, kot je izraženo v členu 11 Pogodbe o Evropski uniji ter navedeno v Helsinški sklepni listini in Pariško listini, ter si sploh ne bi smele prizadevati za temeljito spremenjeno strukturo; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja dejstvo, da se pri reviziji evropske varnostne strategije, ki je v teku, upoštevajo novi izzivi na področju varnosti, kot so denimo zanesljiva oskrba z energijo, podnebne spremembe in spletna varnost, ter želi izboljšati kakovost izvajanja same strategije; v zvezi s tem je seznanjen z razpravo o prihodnosti evropske varnosti, ki so jo začeli Svet, Evropski parlament in nacionalni parlamenti držav članic; poudarja, da bi morale te razprave, v katere so vključene EU, Rusija, ZDA in države članice Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi, ki niso članice EU, graditi na dosežkih in vrednotah EU, kot je izraženo v členu 11 Pogodbe o Evropski uniji ter navedeno v Helsinški sklepni listini in Pariško listini, ter si sploh ne bi smele prizadevati za temeljito spremenjeno strukturo;

| 17. | meni tudi, da vojna v Gruziji potrjuje potrebo po tem, da se v okviru revizije evropske varnostne strategije še naprej razvija preventivna diplomacija EU, ki jo bodo spremljala ustrezna sredstva za preprečevanje kriznih situacij, vključno z instrumentom stabilnosti, načrtovanjem dela v nepredvidenih razmerah in zanesljivim dolgoročnim financiranjem, in potrebo po tem, da EU v celoti izkoristi svoje sposobnosti in izkušnje pri obvladovanju nesreč in kriznih situacij; |
| --- | --- |

17.

meni tudi, da vojna v Gruziji potrjuje potrebo po tem, da se v okviru revizije evropske varnostne strategije še naprej razvija preventivna diplomacija EU, ki jo bodo spremljala ustrezna sredstva za preprečevanje kriznih situacij, vključno z instrumentom stabilnosti, načrtovanjem dela v nepredvidenih razmerah in zanesljivim dolgoročnim financiranjem, in potrebo po tem, da EU v celoti izkoristi svoje sposobnosti in izkušnje pri obvladovanju nesreč in kriznih situacij;

Poglavitna varnostna vprašanja EU

Zahodni Balkan

| 18. | opozarja, da je utrditev rešitve vprašanja statusa Kosova bistvena za doseganje stabilnost na zahodnem Balkanu; zato pozdravlja soglasje, doseženo na srečanju Varnostnega sveta ZN dne 26. novembra 2008, s katerim je bila odobrena razmestitev misije EULEX po vsem Kosovu, ter poziva Svet, naj v sodelovanju z Začasno upravo misije Združenih narodov na Kosovu (UNMIK) zagotovi jasne delovne odnose in gladko predajo poslov med obema misijama na področju pravne države; poziva EULEX, da zagotovi hitre rezultate na področju boja proti organiziranemu kriminalu in pregona obtoženih vojnih zločinov; poleg tega izraža podporo delu posebnega predstavnika EU na Kosovu in ga spodbuja, da nadaljuje z izvajanjem svojega mandata ter spodbuja duh pragmatičnega sodelovanja med organi v Prištini in Beogradu v korist srbskih skupnosti, ki živijo na Kosovu; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da je utrditev rešitve vprašanja statusa Kosova bistvena za doseganje stabilnost na zahodnem Balkanu; zato pozdravlja soglasje, doseženo na srečanju Varnostnega sveta ZN dne 26. novembra 2008, s katerim je bila odobrena razmestitev misije EULEX po vsem Kosovu, ter poziva Svet, naj v sodelovanju z Začasno upravo misije Združenih narodov na Kosovu (UNMIK) zagotovi jasne delovne odnose in gladko predajo poslov med obema misijama na področju pravne države; poziva EULEX, da zagotovi hitre rezultate na področju boja proti organiziranemu kriminalu in pregona obtoženih vojnih zločinov; poleg tega izraža podporo delu posebnega predstavnika EU na Kosovu in ga spodbuja, da nadaljuje z izvajanjem svojega mandata ter spodbuja duh pragmatičnega sodelovanja med organi v Prištini in Beogradu v korist srbskih skupnosti, ki živijo na Kosovu;

| 19. | ponovno zatrjuje, da je cilj EU v Bosni in Hercegovini (BiH) še vedno zagotovitev stabilne, mirne in večetnične države, ki je na gotovi poti do članstva v EU; spodbuja politične voditelje BiH, da izvajajo sporazum z dne 8. novembra 2008 za hitro izpolnjevanje preostalih ciljev in pogojev, ki jih je določil Svet za uresničevanje miru, za prehod od urada visokega predstavnika do urada posebnega predstavnika Evropske unije do sredine leta 2009; izraža zaskrbljenost glede morebitnega umika mednarodne skupnosti iz BiH; meni, da lahko do konca mednarodne prisotnosti dejansko pride le v popolnem soglasju z organi BiH ter ko bo BiH končno postala stabilna država z dobro delujočimi institucijami; |
| --- | --- |

19.

ponovno zatrjuje, da je cilj EU v Bosni in Hercegovini (BiH) še vedno zagotovitev stabilne, mirne in večetnične države, ki je na gotovi poti do članstva v EU; spodbuja politične voditelje BiH, da izvajajo sporazum z dne 8. novembra 2008 za hitro izpolnjevanje preostalih ciljev in pogojev, ki jih je določil Svet za uresničevanje miru, za prehod od urada visokega predstavnika do urada posebnega predstavnika Evropske unije do sredine leta 2009; izraža zaskrbljenost glede morebitnega umika mednarodne skupnosti iz BiH; meni, da lahko do konca mednarodne prisotnosti dejansko pride le v popolnem soglasju z organi BiH ter ko bo BiH končno postala stabilna država z dobro delujočimi institucijami;

Vzhodno partnerstvo

| 20. | ponovno izraža svoje prepričanje, da je treba pobude o izvedbi reform s strani partnerskih držav Evropske sosedske politike okrepiti, in meni, da je nedavna kriza v južnem Kavkazu jasno pokazala potrebo po močnejši prisotnosti EU v soseski vzhodno od nje; zato podpira pristop, ki ga podpira Komisija v sporočilu z dne 3. decembra 2008 o vzhodnem partnerstvu (KOM(2008)0823) in katerega namen je vzpostaviti široko in poglobljeno področje svobodne trgovine, postopoma odstraniti vse ovire pri prostem pretoku oseb (vključno, sčasoma, s potovanji brez vizumov) in sodelovati na vseh področjih varnosti, zlasti zanesljivosti preskrbe z energijo; meni, da bi se morali vzhodno partnerstvo in sodelovanje med črnomorskimi državami in EU medsebojno krepiti in s tem vzpostaviti območje miru, varnosti, stabilnosti in spoštovanja ozemeljske celovitosti; meni, da bi morali to partnerstvo spremljati podvojitev finančne pomoči EU in močna politična razsežnost, katere sestavni del bi moral biti EURONEST, predlagana skupna parlamentarna skupščina poslancev Evropskega parlamenta in parlamentov sosednjih držav; |
| --- | --- |

20.

ponovno izraža svoje prepričanje, da je treba pobude o izvedbi reform s strani partnerskih držav Evropske sosedske politike okrepiti, in meni, da je nedavna kriza v južnem Kavkazu jasno pokazala potrebo po močnejši prisotnosti EU v soseski vzhodno od nje; zato podpira pristop, ki ga podpira Komisija v sporočilu z dne 3. decembra 2008 o vzhodnem partnerstvu (KOM(2008)0823) in katerega namen je vzpostaviti široko in poglobljeno področje svobodne trgovine, postopoma odstraniti vse ovire pri prostem pretoku oseb (vključno, sčasoma, s potovanji brez vizumov) in sodelovati na vseh področjih varnosti, zlasti zanesljivosti preskrbe z energijo; meni, da bi se morali vzhodno partnerstvo in sodelovanje med črnomorskimi državami in EU medsebojno krepiti in s tem vzpostaviti območje miru, varnosti, stabilnosti in spoštovanja ozemeljske celovitosti; meni, da bi morali to partnerstvo spremljati podvojitev finančne pomoči EU in močna politična razsežnost, katere sestavni del bi moral biti EURONEST, predlagana skupna parlamentarna skupščina poslancev Evropskega parlamenta in parlamentov sosednjih držav;

| 21. | podpira odločitev Sveta, da ponovno vzpostavi stike z beloruskimi oblastmi ter hkrati nadaljuje dialog z vsemi demokratičnimi silami v državi, pod pogojem, da se beloruske oblasti pozitivno odzovejo na to ponudbo tako, da znatno napredujejo na področju spoštovanja demokratičnih vrednot, pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin; meni, da bi bilo treba na tej podlagi razviti postopno sodelovanje, ki bo temeljilo na strogem pogojevanju, ter tako vključiti Belorusijo v vzhodno partnerstvo; poziva Komisijo in Svet, naj nemudoma sprejmeta učinkovite ukrepe za poenostavitev postopka pridobivanja vizuma za beloruske državljane, vključno z znižanjem stroškov za njihov vstop v schengensko območje; |
| --- | --- |

21.

podpira odločitev Sveta, da ponovno vzpostavi stike z beloruskimi oblastmi ter hkrati nadaljuje dialog z vsemi demokratičnimi silami v državi, pod pogojem, da se beloruske oblasti pozitivno odzovejo na to ponudbo tako, da znatno napredujejo na področju spoštovanja demokratičnih vrednot, pravne države, človekovih pravic in temeljnih svoboščin; meni, da bi bilo treba na tej podlagi razviti postopno sodelovanje, ki bo temeljilo na strogem pogojevanju, ter tako vključiti Belorusijo v vzhodno partnerstvo; poziva Komisijo in Svet, naj nemudoma sprejmeta učinkovite ukrepe za poenostavitev postopka pridobivanja vizuma za beloruske državljane, vključno z znižanjem stroškov za njihov vstop v schengensko območje;

Gruzija

| 22. | želi pohvaliti francosko predsedovanje Svetu, saj je zagotovilo, da je imela EU ključno vlogo pri končanju vojne v Gruziji; poziva EU in zlasti njenega posebnega odposlanca za krizne razmere v Gruziji, da podpira načelo ozemeljske celovitosti Gruzije in spoštovanje manjšin, medtem ko si prizadeva doseči sporazum, ki bo zagotovil učinkovite mehanizme vračanja notranje razseljenih oseb in beguncev in učinkovitega nadzora nad varnostjo regije; |
| --- | --- |

22.

želi pohvaliti francosko predsedovanje Svetu, saj je zagotovilo, da je imela EU ključno vlogo pri končanju vojne v Gruziji; poziva EU in zlasti njenega posebnega odposlanca za krizne razmere v Gruziji, da podpira načelo ozemeljske celovitosti Gruzije in spoštovanje manjšin, medtem ko si prizadeva doseči sporazum, ki bo zagotovil učinkovite mehanizme vračanja notranje razseljenih oseb in beguncev in učinkovitega nadzora nad varnostjo regije;

| 23. | poziva Svet, naj vztraja na popolnem izvajanju sporazuma o premirju in zagotovi, da je nadzornikom EU zagotovljen popoln dostop do vseh območij, ki jih je prizadel konflikt, v skladu z mandatom misije EUMM; meni, da je zelo pomembno, da je redno in popolno informiran o poročilih, ki jih pripravi EUMM; |
| --- | --- |

23.

poziva Svet, naj vztraja na popolnem izvajanju sporazuma o premirju in zagotovi, da je nadzornikom EU zagotovljen popoln dostop do vseh območij, ki jih je prizadel konflikt, v skladu z mandatom misije EUMM; meni, da je zelo pomembno, da je redno in popolno informiran o poročilih, ki jih pripravi EUMM;

| 24. | meni, da bi morala EU natančno spremljati druge potencialne konflikte v tem delu soseske EU in si prizadevati za to, da prispeva k njihovi rešitvi, vključno z vzpostavljanjem kontaktov in odpiranjem kanalov za komunikacijo z vsemi zadevnimi regionalnimi udeleženci; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba vzpostaviti tesno sodelovanje s Turčijo; |
| --- | --- |

24.

meni, da bi morala EU natančno spremljati druge potencialne konflikte v tem delu soseske EU in si prizadevati za to, da prispeva k njihovi rešitvi, vključno z vzpostavljanjem kontaktov in odpiranjem kanalov za komunikacijo z vsemi zadevnimi regionalnimi udeleženci; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo treba vzpostaviti tesno sodelovanje s Turčijo;

Rusija

| 25. | meni, da mora partnerstvo med EU in Rusijo temeljiti na dosledni strategiji in jasni zavezi obeh strani, da bosta v celoti spoštovali mednarodno pravo ter dvostranske in večstranske sporazume; v skladu s sklepi predsedstva Evropskega sveta z dne 1. septembra ter z dne 15. in 16. oktobra 2008 poudarja, da mora Rusija ravnati v skladu z obveznostmi, ki jih je sprejela s sporazumoma z 12. avgusta in 8. septembra 2008; zato meni, da sta soglasje Rusije o tem, da mednarodni opazovalci lahko opazujejo razmere v južni Osetiji in Abhaziji, ter njeno spoštovanje celotnega načrta v šestih točkah nujni za normalizacijo odnosov med EU in Rusijo; meni, da strateško partnerstvo ni mogoče, če ni popolne podpore in spoštovanja vrednot demokracije, spoštovanja človekovih pravic in pravne države; poziva Svet, da te vrednote umesti v središče tekočih pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju z Rusijo; |
| --- | --- |

25.

meni, da mora partnerstvo med EU in Rusijo temeljiti na dosledni strategiji in jasni zavezi obeh strani, da bosta v celoti spoštovali mednarodno pravo ter dvostranske in večstranske sporazume; v skladu s sklepi predsedstva Evropskega sveta z dne 1. septembra ter z dne 15. in 16. oktobra 2008 poudarja, da mora Rusija ravnati v skladu z obveznostmi, ki jih je sprejela s sporazumoma z 12. avgusta in 8. septembra 2008; zato meni, da sta soglasje Rusije o tem, da mednarodni opazovalci lahko opazujejo razmere v južni Osetiji in Abhaziji, ter njeno spoštovanje celotnega načrta v šestih točkah nujni za normalizacijo odnosov med EU in Rusijo; meni, da strateško partnerstvo ni mogoče, če ni popolne podpore in spoštovanja vrednot demokracije, spoštovanja človekovih pravic in pravne države; poziva Svet, da te vrednote umesti v središče tekočih pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju z Rusijo;

Bližnji vzhod

| 26. | obžaluje poslabšanje razmer na Bližnjem vzhodu in visoko število civilnih žrtev zaradi oboroženega konflikta v Gazi, kar še poslabša dejstvo, da bližnjevzhodni mirovni proces ni bistveno napredoval; opozarja na pretek roka, dogovorjenega na konferenci v Annapolisu leta 2007, in je prepričan o dodani vrednosti, ki jo lahko procesu iz Annapolisa prinese okrepljeno čezatlantsko sodelovanje; meni, da bi morala EU prevzeti močno in vidno politično vlogo na tem območju, v sorazmerju s finančnimi sredstvi, ki jih je dala na razpolago, zlasti za reševanje resne humanitarne krize v Gazi; poziva Svet, naj si prizadeva za dosego trajnega premirja v Gazi v skladu z resolucijo Varnostnega sveta ZN št. 1860 (2009), da bi se lahko začela mirovna pogajanja med Izraelom in palestinskim ljudstvom, v sodelovanju z drugimi regionalnimi udeleženci; poziva Svet, naj prouči vsa sredstva za spodbujanje trajnega miru na tem območju, vključno z napotitvijo misije EVOP (evropske varnostne in obrambne politike); |
| --- | --- |

26.

obžaluje poslabšanje razmer na Bližnjem vzhodu in visoko število civilnih žrtev zaradi oboroženega konflikta v Gazi, kar še poslabša dejstvo, da bližnjevzhodni mirovni proces ni bistveno napredoval; opozarja na pretek roka, dogovorjenega na konferenci v Annapolisu leta 2007, in je prepričan o dodani vrednosti, ki jo lahko procesu iz Annapolisa prinese okrepljeno čezatlantsko sodelovanje; meni, da bi morala EU prevzeti močno in vidno politično vlogo na tem območju, v sorazmerju s finančnimi sredstvi, ki jih je dala na razpolago, zlasti za reševanje resne humanitarne krize v Gazi; poziva Svet, naj si prizadeva za dosego trajnega premirja v Gazi v skladu z resolucijo Varnostnega sveta ZN št. 1860 (2009), da bi se lahko začela mirovna pogajanja med Izraelom in palestinskim ljudstvom, v sodelovanju z drugimi regionalnimi udeleženci; poziva Svet, naj prouči vsa sredstva za spodbujanje trajnega miru na tem območju, vključno z napotitvijo misije EVOP (evropske varnostne in obrambne politike);

| 27. | pozdravlja namen Sveta, da policijski misiji EU na palestinskih ozemljih obnovi mandat, in meni, da je še vedno potrebna trdnejša podpora za razvoj pravne države in policijskih sposobnosti; nadalje ugotavlja, da je Svet sklenil podaljšati mandat obmejne misije pomoči EU v Rafi in da je odločen in pripravljen, da jo ponovno aktivira; meni, da bi ta odločenost morala prinesti konkretne pobude za ponovno vzpostavitev svobode gibanja na palestinskih ozemljih; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja namen Sveta, da policijski misiji EU na palestinskih ozemljih obnovi mandat, in meni, da je še vedno potrebna trdnejša podpora za razvoj pravne države in policijskih sposobnosti; nadalje ugotavlja, da je Svet sklenil podaljšati mandat obmejne misije pomoči EU v Rafi in da je odločen in pripravljen, da jo ponovno aktivira; meni, da bi ta odločenost morala prinesti konkretne pobude za ponovno vzpostavitev svobode gibanja na palestinskih ozemljih;

Unija za Sredozemlje

| 28. | je zadovoljen z napredkom, ki je bil na Evro-sredozemskem vrhu ministrov v Marseillesu dne 3. in 4. novembra 2008 dosežen pri opredelitvi institucionalnega okvira Unije za Sredozemlje; meni, da vprašanj človekovih pravic, miru, varnosti in razvoja v sredozemski regiji ni mogoče reševati v osamitvi; poudarja, da morajo imeti politični in kulturni dialog, gospodarski odnosi, upravljanje z migracijskimi tokovi, okoljski ukrepi in varnost, vključno z bojem proti terorizmu, pomembno vlogo na evro-sredozemskih srečanjih; poziva Svet in Komisijo, naj Turčiji namenita pomembno in primerno vlogo v uniji za Sredozemlje; meni, da je za Evro-sredozemsko parlamentarno skupščino bistveno, da se vgradi v strukturo Unije za Sredozemlje, s čimer lahko zagotovi svojo parlamentarno razsežnost; |
| --- | --- |

28.

je zadovoljen z napredkom, ki je bil na Evro-sredozemskem vrhu ministrov v Marseillesu dne 3. in 4. novembra 2008 dosežen pri opredelitvi institucionalnega okvira Unije za Sredozemlje; meni, da vprašanj človekovih pravic, miru, varnosti in razvoja v sredozemski regiji ni mogoče reševati v osamitvi; poudarja, da morajo imeti politični in kulturni dialog, gospodarski odnosi, upravljanje z migracijskimi tokovi, okoljski ukrepi in varnost, vključno z bojem proti terorizmu, pomembno vlogo na evro-sredozemskih srečanjih; poziva Svet in Komisijo, naj Turčiji namenita pomembno in primerno vlogo v uniji za Sredozemlje; meni, da je za Evro-sredozemsko parlamentarno skupščino bistveno, da se vgradi v strukturo Unije za Sredozemlje, s čimer lahko zagotovi svojo parlamentarno razsežnost;

Širši Bližnji vzhod

| 29. | meni, da bi morala EU okrepiti sodelovanje z Irakom ter skupaj z iraško vlado in Združenimi narodi podpreti proces razvoja demokratičnih institucij, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, kot tudi podpreti postopek sprave tako v Iraku samem kot med Irakom in njegovimi sosedami; podpira razširitev integrirane misije EU za krepitev pravne države v Iraku (EUJUST LEX) ter napredek pri pripravi prvega sporazuma o trgovini in sodelovanju med EU in Irakom; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi morala EU okrepiti sodelovanje z Irakom ter skupaj z iraško vlado in Združenimi narodi podpreti proces razvoja demokratičnih institucij, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, kot tudi podpreti postopek sprave tako v Iraku samem kot med Irakom in njegovimi sosedami; podpira razširitev integrirane misije EU za krepitev pravne države v Iraku (EUJUST LEX) ter napredek pri pripravi prvega sporazuma o trgovini in sodelovanju med EU in Irakom;

| 30. | poziva EU, naj vzpostavi učinkovitejši in širši odnos z Iranom, ki bi, poleg obravnavanja vprašanja jedrskega orožja, vključeval tudi sodelovanje na področju trgovine in energetike, regionalno stabilnost ter nenazadnje dobro upravljanje in spoštovanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

30.

poziva EU, naj vzpostavi učinkovitejši in širši odnos z Iranom, ki bi, poleg obravnavanja vprašanja jedrskega orožja, vključeval tudi sodelovanje na področju trgovine in energetike, regionalno stabilnost ter nenazadnje dobro upravljanje in spoštovanje človekovih pravic;

| 31. | meni, da bi EU morala spodbujati nov pristop do Afganistana in se uskladiti z novo vlado ZDA tako, da bi odprla možnost za pogajanja med afganistansko vlado in tistimi, ki so pripravljeni sprejeti ustavo in prekiniti z nasiljem; meni, da bi se morala pomoč bolj osredotočiti na pravno državo, dobro upravljanje, nudenje osnovnih storitev (pri čemer je treba posebno pozornost nameniti zdravju), gospodarski razvoj in razvoj podeželja, tudi prek spodbujanja pravih alternativ proizvodnji opija; |
| --- | --- |

31.

meni, da bi EU morala spodbujati nov pristop do Afganistana in se uskladiti z novo vlado ZDA tako, da bi odprla možnost za pogajanja med afganistansko vlado in tistimi, ki so pripravljeni sprejeti ustavo in prekiniti z nasiljem; meni, da bi se morala pomoč bolj osredotočiti na pravno državo, dobro upravljanje, nudenje osnovnih storitev (pri čemer je treba posebno pozornost nameniti zdravju), gospodarski razvoj in razvoj podeželja, tudi prek spodbujanja pravih alternativ proizvodnji opija;

| 32. | je zaskrbljen zaradi slabšanja varnostnih razmer v Afganistanu; ponovno poudarja, da je nujno treba premagati institucionalne ovire in izboljšati sodelovanje med EU in Natom, da se olajšajo dejavnosti policijske misije EU v Afganistanu (EUPOL); meni, da bi morale EU in ZDA bolje usklajevati svoje pobude na področju policijskih reform; pozdravlja zavezo držav članic k povečanju števila osebja EUPOL in poziva k njihovi čimprejšnji napotitvi; je prepričan, da je uspeh operacije velikega pomena za prihodnost čezatlantskega zavezništva in, s tem v mislih, da bi si morale vse države članice bolj prizadevati pri doseganju stabilnosti v Afganistanu; |
| --- | --- |

32.

je zaskrbljen zaradi slabšanja varnostnih razmer v Afganistanu; ponovno poudarja, da je nujno treba premagati institucionalne ovire in izboljšati sodelovanje med EU in Natom, da se olajšajo dejavnosti policijske misije EU v Afganistanu (EUPOL); meni, da bi morale EU in ZDA bolje usklajevati svoje pobude na področju policijskih reform; pozdravlja zavezo držav članic k povečanju števila osebja EUPOL in poziva k njihovi čimprejšnji napotitvi; je prepričan, da je uspeh operacije velikega pomena za prihodnost čezatlantskega zavezništva in, s tem v mislih, da bi si morale vse države članice bolj prizadevati pri doseganju stabilnosti v Afganistanu;

Afrika

| 33. | poziva Svet, naj razširi seznam dejavnosti v zvezi z Afriko, tako da bo vključenih več ukrepov kot sedaj, in naj jih v zunanjepolitičnem delovanju EU opredeli kot prednostno nalogo; |
| --- | --- |

33.

poziva Svet, naj razširi seznam dejavnosti v zvezi z Afriko, tako da bo vključenih več ukrepov kot sedaj, in naj jih v zunanjepolitičnem delovanju EU opredeli kot prednostno nalogo;

| 34. | meni, da je podpora EU Združenim narodom v vzhodnem Čadu še vedno pomembna kot del rešitve za Darfur, ki bi zajemala vso regijo; ugotavlja, da bo vojaška operacija Evropske unije v Republiki Čad (EUFOR Čad) zaključil delovanje v skladu z načrti in svoje operacije prepustil misiji pod vodstvom Združenih narodov; poziva Svet, naj olajša gladek prehod in naj usklajeno prouči, kako lahko EU pomaga trenutno preobremenjenemu oddelku za mirovne operacije ZN pri razmeščanju misij Združenih narodov; |
| --- | --- |

34.

meni, da je podpora EU Združenim narodom v vzhodnem Čadu še vedno pomembna kot del rešitve za Darfur, ki bi zajemala vso regijo; ugotavlja, da bo vojaška operacija Evropske unije v Republiki Čad (EUFOR Čad) zaključil delovanje v skladu z načrti in svoje operacije prepustil misiji pod vodstvom Združenih narodov; poziva Svet, naj olajša gladek prehod in naj usklajeno prouči, kako lahko EU pomaga trenutno preobremenjenemu oddelku za mirovne operacije ZN pri razmeščanju misij Združenih narodov;

| 35. | je zelo zaskrbljen zaradi resnih humanitarnih razmer v Somaliji; poziva EU, naj prouči, kako lahko pomaga Združenim narodom, v sodelovanju z Afriško unijo, pri hitrem reševanju te varnostne, politične in humanitarne težave; opozarja na vse večje grožnje piratstva ob somalijski obali in v zvezi s tem pozdravlja odločitev EU, da bo sprožila pomorsko operacijo evropske varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

35.

je zelo zaskrbljen zaradi resnih humanitarnih razmer v Somaliji; poziva EU, naj prouči, kako lahko pomaga Združenim narodom, v sodelovanju z Afriško unijo, pri hitrem reševanju te varnostne, politične in humanitarne težave; opozarja na vse večje grožnje piratstva ob somalijski obali in v zvezi s tem pozdravlja odločitev EU, da bo sprožila pomorsko operacijo evropske varnostne in obrambne politike;

| 36. | je zaskrbljen zaradi povečanja nasilja in konfliktov v Demokratični republiki Kongo, ki bi lahko povzročili resno humanitarno krizo; vse strani, vključno z vladnimi četami, poziva, da prenehajo z vsesplošnim nasiljem in kršitvami človekovih pravic, ki vključujejo civilno prebivalstvo, da se ponovno vključijo v mirovna pogajanja, ki so se začela v Gomi in Nairobiju, in podprejo program, ki ga je sprejela narodna skupščina Demokratične republike Kongo; meni, da morajo prizadevanja EU v Demokratični republiki Kongo presegati tehnično pomoč, ki jo zagotavljata misija EU za reformo varnostnega sektorja (EUSEC Kongo) in policijska misija EU (EUPOL Kongo) v Demokratični republiki Kongo, ter morajo zagotoviti oprijemljivo podporo mirovni misiji Združenih narodov, ki doslej ni uspela preprečiti nasilja; |
| --- | --- |

36.

je zaskrbljen zaradi povečanja nasilja in konfliktov v Demokratični republiki Kongo, ki bi lahko povzročili resno humanitarno krizo; vse strani, vključno z vladnimi četami, poziva, da prenehajo z vsesplošnim nasiljem in kršitvami človekovih pravic, ki vključujejo civilno prebivalstvo, da se ponovno vključijo v mirovna pogajanja, ki so se začela v Gomi in Nairobiju, in podprejo program, ki ga je sprejela narodna skupščina Demokratične republike Kongo; meni, da morajo prizadevanja EU v Demokratični republiki Kongo presegati tehnično pomoč, ki jo zagotavljata misija EU za reformo varnostnega sektorja (EUSEC Kongo) in policijska misija EU (EUPOL Kongo) v Demokratični republiki Kongo, ter morajo zagotoviti oprijemljivo podporo mirovni misiji Združenih narodov, ki doslej ni uspela preprečiti nasilja;

Azija

| 37. | pozdravlja veliko zmanjšanje napetosti na območju tajvanske ožine in v sedanjem dialogu med Pekingom in Taipeijem glede dvostranskih medsebojnih vplivov in pomembnega sodelovanja Tajvana v mednarodnih organizacijah; zelo zagovarja izjavo Sveta z dne 19. septembra 2008, ki ponovno poudarja podporo sodelovanju Tajvana na specializiranih večstranskih forumih, vključno z odobritvijo statusa opazovalca, kjer članstvo Tajvana ni mogoče; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja veliko zmanjšanje napetosti na območju tajvanske ožine in v sedanjem dialogu med Pekingom in Taipeijem glede dvostranskih medsebojnih vplivov in pomembnega sodelovanja Tajvana v mednarodnih organizacijah; zelo zagovarja izjavo Sveta z dne 19. septembra 2008, ki ponovno poudarja podporo sodelovanju Tajvana na specializiranih večstranskih forumih, vključno z odobritvijo statusa opazovalca, kjer članstvo Tajvana ni mogoče;

| 38. | je seznanjen s stalno rastjo gospodarskih odnosov med EU in Kitajsko ter s povečanjem stikov med ljudmi; obenem ostaja zelo zaskrbljen zaradi pomanjkanja pripravljenosti kitajskih organov, da obravnavajo številne kršitve človekovih pravic in zagotovijo, da državljani uživajo osnovne pravice in svoboščine; v zvezi s tem izraža globoko razočaranje zaradi razlogov za odločitev kitajskih organov, da preložijo 11. srečanje na vrhu med EU in Kitajsko; ugotavlja, da je novo srečanje na vrhu med EU in Kitajsko predvideno v prvi polovici leta 2009, in upa, da bo ob tej priložnosti mogoč napredek na vseh področjih sodelovanja; |
| --- | --- |

38.

je seznanjen s stalno rastjo gospodarskih odnosov med EU in Kitajsko ter s povečanjem stikov med ljudmi; obenem ostaja zelo zaskrbljen zaradi pomanjkanja pripravljenosti kitajskih organov, da obravnavajo številne kršitve človekovih pravic in zagotovijo, da državljani uživajo osnovne pravice in svoboščine; v zvezi s tem izraža globoko razočaranje zaradi razlogov za odločitev kitajskih organov, da preložijo 11. srečanje na vrhu med EU in Kitajsko; ugotavlja, da je novo srečanje na vrhu med EU in Kitajsko predvideno v prvi polovici leta 2009, in upa, da bo ob tej priložnosti mogoč napredek na vseh področjih sodelovanja;

| 39. | obžaluje odločitev kitajskih oblasti, da končajo pogovore s predstavniki dalajlame, in jih opominja na zaveze, dane po tragičnih dogodkih marca 2008 pred olimpijskimi igrami; ponovno poziva Svet, naj imenuje posebnega odposlanca za Tibet, da se bodo razmere natančno spremljale, in spodbudi ponovno vzpostavitev dialoga med stranmi; |
| --- | --- |

39.

obžaluje odločitev kitajskih oblasti, da končajo pogovore s predstavniki dalajlame, in jih opominja na zaveze, dane po tragičnih dogodkih marca 2008 pred olimpijskimi igrami; ponovno poziva Svet, naj imenuje posebnega odposlanca za Tibet, da se bodo razmere natančno spremljale, in spodbudi ponovno vzpostavitev dialoga med stranmi;

Latinska Amerika

| 40. | opozarja na predlog, ki ga je dal v svoji resoluciji z dne 15. novembra 2001 o vsestranskem partnerstvu in skupni strategiji odnosov med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko (6) in ki ga je ponovil v svojih resolucijah z dne 27. aprila 2006 (7) in 24. aprila 2008 (8), ki sta bili sprejeti zaradi vrhunskih srečanj EU-LAK (Latinska Amerika in Karibi) na Dunaju in v Limi, in sicer, da se sestavi evro-latinskoameriška listina za mir in varnost, ki bi na podlagi listine Združenih narodov omogočala skupne politične, strateške in varnostne dejavnosti in pobude; poziva Svet in Komisijo, naj sprejmejo aktivne ukrepe za uresničitev tega ambicioznega cilja; |
| --- | --- |

40.

opozarja na predlog, ki ga je dal v svoji resoluciji z dne 15. novembra 2001 o vsestranskem partnerstvu in skupni strategiji odnosov med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko (6) in ki ga je ponovil v svojih resolucijah z dne 27. aprila 2006 (7) in 24. aprila 2008 (8), ki sta bili sprejeti zaradi vrhunskih srečanj EU-LAK (Latinska Amerika in Karibi) na Dunaju in v Limi, in sicer, da se sestavi evro-latinskoameriška listina za mir in varnost, ki bi na podlagi listine Združenih narodov omogočala skupne politične, strateške in varnostne dejavnosti in pobude; poziva Svet in Komisijo, naj sprejmejo aktivne ukrepe za uresničitev tega ambicioznega cilja;

| 41. | pozdravlja prizadevanja za sklenitev dvoregionalnih sporazumov o pridružitvi z Latinsko Ameriko, ki so prvi tovrstni sporazumi, ki jih bo sklenila EU; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja prizadevanja za sklenitev dvoregionalnih sporazumov o pridružitvi z Latinsko Ameriko, ki so prvi tovrstni sporazumi, ki jih bo sklenila EU;

*

* *

| 42. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Nata, predsedujočemu OVSE, predsedniku parlamentarne skupščine OVSE, predsedniku odbora ministrov Sveta Evrope in predsedniku Parlamentarne skupščine Sveta Evrope. |
| --- | --- |

42.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Nata, predsedujočemu OVSE, predsedniku parlamentarne skupščine OVSE, predsedniku odbora ministrov Sveta Evrope in predsedniku Parlamentarne skupščine Sveta Evrope.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL C 33 E, 9.2.2006, str. 573.

(3)  UL C 288 E, 25.11.2006, str. 59.

(4)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 309.

(5)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0254.

(6)  UL C 140 E, 13.6.2002, str. 569.

(7)  UL C 296 E, 6.12.2006, str. 123.

(8)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0177.

---

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/61 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/61

---

Četrtek, 19. februarja 2009Evropska varnostna strategija ter evropska varnostna in obrambna politika

P6_TA(2009)0075

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o evropski varnostni strategiji ter evropski varnostni in obrambni politiki (2008/2202(INI))

2010/C 76 E/13

Evropski parlament,

ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji,

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe,

ob upoštevanju evropske varnostne strategije o varni Evropi v boljšem svetu, ki jo je Evropski svet sprejel dne 12. decembra 2003,

ob upoštevanju strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje, ki jo je Evropski svet sprejel 12. decembra 2003,

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta z dne 11. in 12. decembra 2008, ki podpira poročilo generalnega sekretarja Sveta/visokega predstavnika EU za skupno zunanjo in varnostno politiko (SZVP) z dne 11. decembra 2008 o izvajanju evropske varnostne strategije - zagotavljanje varnosti v spreminjajočem se svetu (1),

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o evropski varnostni in obrambni politiki, sprejetih 12. decembra 2008,

ob upoštevanju dokumenta visokega predstavnika in Komisije z dne 14. marca 2008 Evropskemu svetu z naslovom „Podnebne spremembe in mednarodna varnost“ (2),

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/851/SZVP z dne 10. novembra 2008 o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (operacija Atalanta) (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. aprila 2005 o Evropski varnostni strategiji (4),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. novembra 2006 o izvajanju evropske varnostne strategije v okviru EVOP (5),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. junija 2008 o izvajanju evropske varnostne strategije in evropske varnostne in obrambne politike (6),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. julija 2008 o vesolju in varnosti (7),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A6-0032/2009),

Splošni vidiki

| 1. | poudarja, da mora Evropska unija izgraditi svojo strateško avtonomnost s pomočjo čvrste in učinkovite zunanje, varnostne in obrambne politike, da bo spodbujala mir in mednarodno varnost, varovala svoje interese v svetu, ščitila varnost svojih državljanov, prispevala k učinkovitemu multilateralizmu, promovirala spoštovanja človekovih pravic in demokratičnih vrednot po vsem svetu in varovala svetovni mir; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da mora Evropska unija izgraditi svojo strateško avtonomnost s pomočjo čvrste in učinkovite zunanje, varnostne in obrambne politike, da bo spodbujala mir in mednarodno varnost, varovala svoje interese v svetu, ščitila varnost svojih državljanov, prispevala k učinkovitemu multilateralizmu, promovirala spoštovanja človekovih pravic in demokratičnih vrednot po vsem svetu in varovala svetovni mir;

| 2. | se zaveda, da bi si morala EU prizadevati za te cilje z večstranskim sodelovanjem v mednarodnih organizacijah, predvsem v Združenih narodih, in s partnerstvi z drugimi ključnimi akterji v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov, načeli Helsinške sklepne listine in cilji Pariške listine; |
| --- | --- |

2.

se zaveda, da bi si morala EU prizadevati za te cilje z večstranskim sodelovanjem v mednarodnih organizacijah, predvsem v Združenih narodih, in s partnerstvi z drugimi ključnimi akterji v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov, načeli Helsinške sklepne listine in cilji Pariške listine;

| 3. | ponovno poudarja, da je potrebna reforma Organizacije združenih narodov, da bi bila ta sposobna v celoti izpolnjevati svoje naloge ter učinkovito ukrepati pri iskanju odgovorov na svetovne izzive ter se odzivati ključne nevarnosti; |
| --- | --- |

3.

ponovno poudarja, da je potrebna reforma Organizacije združenih narodov, da bi bila ta sposobna v celoti izpolnjevati svoje naloge ter učinkovito ukrepati pri iskanju odgovorov na svetovne izzive ter se odzivati ključne nevarnosti;

| 4. | ponovno poudarja pomen čezatlantskih odnosov in priznava potrebo po usklajevanju ukrepov med EVOP in Natom, vendar hkrati poudarja, da je potrebno bolj uravnoteženo partnerstvo brez tekmovanja ob medsebojnem spoštovanju avtonomnosti in vzajemnem sporazumevanju ob različnih strateških stališčih; |
| --- | --- |

4.

ponovno poudarja pomen čezatlantskih odnosov in priznava potrebo po usklajevanju ukrepov med EVOP in Natom, vendar hkrati poudarja, da je potrebno bolj uravnoteženo partnerstvo brez tekmovanja ob medsebojnem spoštovanju avtonomnosti in vzajemnem sporazumevanju ob različnih strateških stališčih;

| 5. | meni, da mnoge nevarnosti niso le vojaške narave, zato jih ni mogoče reševati samo z vojaškimi sredstvi; |
| --- | --- |

5.

meni, da mnoge nevarnosti niso le vojaške narave, zato jih ni mogoče reševati samo z vojaškimi sredstvi;

| 6. | ugotavlja, da mora ta politika združevati uporabo civilnih in vojaških sredstev in zmogljivosti ter da je zanjo potrebno tesno in celostno sodelovanje med vsemi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da mora ta politika združevati uporabo civilnih in vojaških sredstev in zmogljivosti ter da je zanjo potrebno tesno in celostno sodelovanje med vsemi zainteresiranimi stranmi;

| 7. | pozdravlja pojem „odgovornost zaščititi“, ki so ga sprejeli Združeni narodi leta 2005, in pojem „človekova varnost“, ki temelji na prednosti posameznika pred državo; poudarja, da ta pojma obsegata praktične posledice in močne politične smernice za strateško usmeritev evropske varnostne politike, da bi lahko učinkovito ukrepali v primeru krize; vendar pa poudarja, da EU ni samodejno zavezana, niti nima na voljo sredstev, da bi napotila civilne ali vojaške misije EVOP v vseh kriznih razmerah; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja pojem „odgovornost zaščititi“, ki so ga sprejeli Združeni narodi leta 2005, in pojem „človekova varnost“, ki temelji na prednosti posameznika pred državo; poudarja, da ta pojma obsegata praktične posledice in močne politične smernice za strateško usmeritev evropske varnostne politike, da bi lahko učinkovito ukrepali v primeru krize; vendar pa poudarja, da EU ni samodejno zavezana, niti nima na voljo sredstev, da bi napotila civilne ali vojaške misije EVOP v vseh kriznih razmerah;

| 8. | poudarja, da je združevanje prizadevanj in zmogljivosti na ravni EU bistveno za odpravljanje skupnih posledic vse večjih stroškov za obrambno opremo in obstoječih omejitev izdatkov za obrambo; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je združevanje prizadevanj in zmogljivosti na ravni EU bistveno za odpravljanje skupnih posledic vse večjih stroškov za obrambno opremo in obstoječih omejitev izdatkov za obrambo;

| 9. | ugotavlja, da so za skupno obrambno politiko v Evropi potrebne integrirane vojaške evropske sile, ki jih je treba opremiti s skupnimi orožnimi sistemi, da bi zagotovili izenačenost in interoperabilnost; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da so za skupno obrambno politiko v Evropi potrebne integrirane vojaške evropske sile, ki jih je treba opremiti s skupnimi orožnimi sistemi, da bi zagotovili izenačenost in interoperabilnost;

| 10. | poudarja, da so preglednost in stroškovna učinkovitost ter parlamentarna odgovornost in spoštovanje mednarodnega prava človekovih pravic in humanitarnega prava bistvenega pomena, če naj evropska obramba uživa podporo javnosti; v zvezi s tem zlasti podarja pomembnost učinkovitega parlamentarnega nadzora evropske varnostne in obrambne politike v obliki tesnega sodelovanja med Evropskim parlamentom in parlamenti držav članic EU; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da so preglednost in stroškovna učinkovitost ter parlamentarna odgovornost in spoštovanje mednarodnega prava človekovih pravic in humanitarnega prava bistvenega pomena, če naj evropska obramba uživa podporo javnosti; v zvezi s tem zlasti podarja pomembnost učinkovitega parlamentarnega nadzora evropske varnostne in obrambne politike v obliki tesnega sodelovanja med Evropskim parlamentom in parlamenti držav članic EU;

| 11. | meni, da morata biti dopolnjena evropska varnostna strategija in prihodnji novi strateški koncept Nata skladna, kar se mora odražati v deklaraciji, ki bo sprejeta na vrhu glede 60. obletnice Nata v Strasbourgu in Kehlu dne 3. in 4. aprila 2009; |
| --- | --- |

11.

meni, da morata biti dopolnjena evropska varnostna strategija in prihodnji novi strateški koncept Nata skladna, kar se mora odražati v deklaraciji, ki bo sprejeta na vrhu glede 60. obletnice Nata v Strasbourgu in Kehlu dne 3. in 4. aprila 2009;

| 12. | poudarja, da je celotno in pravočasno izvajanje evropske varnostne strategije ključnega pomena; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je celotno in pravočasno izvajanje evropske varnostne strategije ključnega pomena;

| 13. | odobrava poročilo Sveta o izvajanju evropske varnostne strategije; vendar ugotavlja, da večina ciljev evropske varnostne strategije iz leta 2003 ni bila izpolnjena, zaradi česar mora EU, okrepljena z Lizbonsko pogodbo, odločneje spodbujati legitimnost, preglednost in učinkovitost institucij svetovnega upravljanja; |
| --- | --- |

13.

odobrava poročilo Sveta o izvajanju evropske varnostne strategije; vendar ugotavlja, da večina ciljev evropske varnostne strategije iz leta 2003 ni bila izpolnjena, zaradi česar mora EU, okrepljena z Lizbonsko pogodbo, odločneje spodbujati legitimnost, preglednost in učinkovitost institucij svetovnega upravljanja;

| 14. | pozdravlja začetek zgoraj navedene misije EVOP Atalanta proti piratstvu pred somalijsko obalo; vendar Svet, Komisijo in države članice opominja, da so razlogi za piratstvo v tej regiji, na primer revščina v propadli državi, globoko zakoreninjeni, in zahteva odločnejše evropsko ukrepanje za reševanje teh problemov; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja začetek zgoraj navedene misije EVOP Atalanta proti piratstvu pred somalijsko obalo; vendar Svet, Komisijo in države članice opominja, da so razlogi za piratstvo v tej regiji, na primer revščina v propadli državi, globoko zakoreninjeni, in zahteva odločnejše evropsko ukrepanje za reševanje teh problemov;

| 15. | glede ugrabitev in umorov talcev, ki jih izvajajo islamski teroristi, poudarja potrebo po okrepljenem sodelovanju in usklajevanju protiteroristične politike med državami članicami EU, ZDA in Nato, zlasti zato, da se izboljša učinkovitost reševalnih operacij, ki se izvajajo z namenom reševanja življenj talcev; |
| --- | --- |

15.

glede ugrabitev in umorov talcev, ki jih izvajajo islamski teroristi, poudarja potrebo po okrepljenem sodelovanju in usklajevanju protiteroristične politike med državami članicami EU, ZDA in Nato, zlasti zato, da se izboljša učinkovitost reševalnih operacij, ki se izvajajo z namenom reševanja življenj talcev;

| 16. | ponovno odločno opozarja, da se z evropsko varnostno strategijo ter evropsko varnostno in obrambno politiko predvidijo jamstva za zagotovitev uspešnega izvajanja resolucij Varnostnega sveta ZN o ženskah, miru in varnosti, in sicer resolucij 1325 z dne 31. oktobra 2000 (S/RES/1325) in 1820 z dne 19. junija 2008 (S/RES/1820), tako da se spodbuja enakovredno udeležbo žensk pri vseh zadevah in odločitvah v zvezi z mirom in varnostjo ter da se sistematična uporaba spolnega nasilja nad ženskami v konfliktnih razmerah opredeli kot vojni zločin proti človeštvu; obžaluje, da je napredek glede enakosti spolov v operacijah EVOP prepočasen; |
| --- | --- |

16.

ponovno odločno opozarja, da se z evropsko varnostno strategijo ter evropsko varnostno in obrambno politiko predvidijo jamstva za zagotovitev uspešnega izvajanja resolucij Varnostnega sveta ZN o ženskah, miru in varnosti, in sicer resolucij 1325 z dne 31. oktobra 2000 (S/RES/1325) in 1820 z dne 19. junija 2008 (S/RES/1820), tako da se spodbuja enakovredno udeležbo žensk pri vseh zadevah in odločitvah v zvezi z mirom in varnostjo ter da se sistematična uporaba spolnega nasilja nad ženskami v konfliktnih razmerah opredeli kot vojni zločin proti človeštvu; obžaluje, da je napredek glede enakosti spolov v operacijah EVOP prepočasen;

Evropski varnostni interesi

| 17. | poudarja, da razmišljanje v državah članicah pretežno ostaja v okviru nacionalnih varnostnih interesov, pri čemer se zanemarja skupna odgovornost za varovanje skupnih evropskih interesov; meni, da ima tak pristop nasprotne posledice in spodbuja države članice, naj razmišljajo bolj široko, tako da bi EU postala pomembnejši akter na mednarodnem prizorišču in zagotovila učinkovitejše evropske varnostne dogovore; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da razmišljanje v državah članicah pretežno ostaja v okviru nacionalnih varnostnih interesov, pri čemer se zanemarja skupna odgovornost za varovanje skupnih evropskih interesov; meni, da ima tak pristop nasprotne posledice in spodbuja države članice, naj razmišljajo bolj široko, tako da bi EU postala pomembnejši akter na mednarodnem prizorišču in zagotovila učinkovitejše evropske varnostne dogovore;

| 18. | meni, da je zaradi tega nujno, da se opredelijo skupni varnostni interesi EU; poudarja, da bodo skupne politike EU skladnejše in učinkovitejše samo ob jasni predstavi o skupnih interesih; |
| --- | --- |

18.

meni, da je zaradi tega nujno, da se opredelijo skupni varnostni interesi EU; poudarja, da bodo skupne politike EU skladnejše in učinkovitejše samo ob jasni predstavi o skupnih interesih;

| 19. | meni, da varnostni interesi Unije poleg izzivov, ki so opredeljeni v evropski varnostni strategiji sprejeti leta 2003, vključujejo varnost njenih državljanov in njenih interesov v Evropski uniji in zunaj nje, varnost sosednjih držav in varovanje zunanjih meja in ključne infrastrukture, izboljšanje kibernetske varnosti, zanesljivo oskrbo z energijo in varne plovne poti, zaščito pridobitev iz vesoljskih dejavnosti in varstvo pred posledicami podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

19.

meni, da varnostni interesi Unije poleg izzivov, ki so opredeljeni v evropski varnostni strategiji sprejeti leta 2003, vključujejo varnost njenih državljanov in njenih interesov v Evropski uniji in zunaj nje, varnost sosednjih držav in varovanje zunanjih meja in ključne infrastrukture, izboljšanje kibernetske varnosti, zanesljivo oskrbo z energijo in varne plovne poti, zaščito pridobitev iz vesoljskih dejavnosti in varstvo pred posledicami podnebnih sprememb;

Evropske varnostne ambicije

| 20. | ugotavlja, da EU priznava mednarodni red, ki temelji na dejanskem multilateralizmu na podlagi mednarodnega prava, kar odraža prepričanje Evropejcev, da se nobena država ne more sama soočiti z novimi grožnjami; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da EU priznava mednarodni red, ki temelji na dejanskem multilateralizmu na podlagi mednarodnega prava, kar odraža prepričanje Evropejcev, da se nobena država ne more sama soočiti z novimi grožnjami;

| 21. | meni, da mora EU jasneje opredeliti svoje ambicije glede vloge, ki jo ima v svetu; je prepričan, da si EU ne bi smela prizadevati, da postane takšna super sila, kot so ZDA, pač pa bi morala zagotavljati svojo varnost, si prizadevati za stabilnost v svoji soseščini in prispevati k večstranskemu svetovnemu sistemu varnosti v okviru Združenih narodov ter zagotavljati spoštovanje mednarodnega prava, učinkovito preprečevanje kriz in konfliktov ter postkonfliktno upravljanje in urejanje razmer; |
| --- | --- |

21.

meni, da mora EU jasneje opredeliti svoje ambicije glede vloge, ki jo ima v svetu; je prepričan, da si EU ne bi smela prizadevati, da postane takšna super sila, kot so ZDA, pač pa bi morala zagotavljati svojo varnost, si prizadevati za stabilnost v svoji soseščini in prispevati k večstranskemu svetovnemu sistemu varnosti v okviru Združenih narodov ter zagotavljati spoštovanje mednarodnega prava, učinkovito preprečevanje kriz in konfliktov ter postkonfliktno upravljanje in urejanje razmer;

| 22. | poudarja, da EU daje prednost preprečevanju kriz v okviru evropske varnostne in obrambne politike; poudarja, da sta varnost in načela pravne države nujna pogoja za razvoj in dolgotrajno stabilnost; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da EU daje prednost preprečevanju kriz v okviru evropske varnostne in obrambne politike; poudarja, da sta varnost in načela pravne države nujna pogoja za razvoj in dolgotrajno stabilnost;

Nadgradnja evropske varnostne strategije

| 23. | ugotavlja, da je evropska varnostna strategija iz leta 2003 opozorila na osrednje grožnje za Evropsko unijo (terorizem, širjenje orožja za množično uničevanje, regionalni konflikti, propad države in organizirani kriminal) in opredelila strateške cilje, ki so postali osnova za podstrategije; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da je evropska varnostna strategija iz leta 2003 opozorila na osrednje grožnje za Evropsko unijo (terorizem, širjenje orožja za množično uničevanje, regionalni konflikti, propad države in organizirani kriminal) in opredelila strateške cilje, ki so postali osnova za podstrategije;

| 24. | izreka čestitke francoskemu predsedstvu EU za pobude v zvezi z EVOP; je seznanjen z zgoraj omenjenim poročilom visokega predstavnika z dne 11. decembra 2008 o izvajanju evropske varnostne strategije, ki je bil potrjen s strani Evropskega sveta, in odobrava, da je bilo upoštevanih veliko priporočil iz prejšnjih poročil Parlamenta o evropski varnostni strategiji in EVOP, zlasti glede:






  — | kibernetske varnosti; |
| --- | --- | --- |

24.

izreka čestitke francoskemu predsedstvu EU za pobude v zvezi z EVOP; je seznanjen z zgoraj omenjenim poročilom visokega predstavnika z dne 11. decembra 2008 o izvajanju evropske varnostne strategije, ki je bil potrjen s strani Evropskega sveta, in odobrava, da je bilo upoštevanih veliko priporočil iz prejšnjih poročil Parlamenta o evropski varnostni strategiji in EVOP, zlasti glede:

—

kibernetske varnosti;

| — | zanesljive oskrbe z energijo, vključno z oskrbo Evrope; |
| --- | --- |

—

zanesljive oskrbe z energijo, vključno z oskrbo Evrope;

| — | nerešenih regionalnih sporov v soseščini EU; |
| --- | --- |

—

nerešenih regionalnih sporov v soseščini EU;

| — | izzivov na afriški celini; |
| --- | --- |

—

izzivov na afriški celini;

| — | posledic podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

—

posledic podnebnih sprememb;

| — | tekmovanja za naravne vire; |
| --- | --- |

—

tekmovanja za naravne vire;

| — | projektov za krepitev civilnih in vojaških zmogljivosti; |
| --- | --- |

—

projektov za krepitev civilnih in vojaških zmogljivosti;

| — | pomena vesolja za skupno varnost; |
| --- | --- |

—

pomena vesolja za skupno varnost;

| — | pomorske varnosti; |
| --- | --- |

—

pomorske varnosti;

| 25. | pozdravlja zavezanost Sveta ideji, da bi EU v prihodnjih letih dejansko morala biti zmožna, da glede na zastavljeno raven ambicij med drugim razmesti 60 000 vojakov v 60 dneh za večjo operacijo v okviru globalnega cilja 2010, ter da v okviru civilnega globalnega cilja za leto 2010 sočasno načrtuje in izvaja:






  — | dve večji operaciji za stabilizacijo in obnovo s prilagojeno civilno komponento in z največ 10 000 vojakov vsaj dve leti; |
| --- | --- | --- |

25.

pozdravlja zavezanost Sveta ideji, da bi EU v prihodnjih letih dejansko morala biti zmožna, da glede na zastavljeno raven ambicij med drugim razmesti 60 000 vojakov v 60 dneh za večjo operacijo v okviru globalnega cilja 2010, ter da v okviru civilnega globalnega cilja za leto 2010 sočasno načrtuje in izvaja:

—

dve večji operaciji za stabilizacijo in obnovo s prilagojeno civilno komponento in z največ 10 000 vojakov vsaj dve leti;

| — | dve časovno omejeni operaciji hitrega odziva, med drugim z uporabo bojnih skupin EU; |
| --- | --- |

—

dve časovno omejeni operaciji hitrega odziva, med drugim z uporabo bojnih skupin EU;

| — | operacije evakuacije evropskih državljanov v sili (v manj kot desetih dneh), ob upoštevanju vodilne vloge vsake evropske članice v odnosu do svojih državljanov ter ob uporabi koncepta vodilne države za konzularne zadeve; |
| --- | --- |

—

operacije evakuacije evropskih državljanov v sili (v manj kot desetih dneh), ob upoštevanju vodilne vloge vsake evropske članice v odnosu do svojih državljanov ter ob uporabi koncepta vodilne države za konzularne zadeve;

| — | misije za nadzor/onemogočanje na morju ali v zraku; |
| --- | --- |

—

misije za nadzor/onemogočanje na morju ali v zraku;

| — | civilno-vojaško operacijo za humanitarno pomoč, ki traja največ 90 dni; |
| --- | --- |

—

civilno-vojaško operacijo za humanitarno pomoč, ki traja največ 90 dni;

| — | okoli dvanajst civilnih misij EVOP različnih oblik (med drugim policijskih misij, misij za krepitev pravne države, za civilno upravo, misij za civilno zaščito, reformo varnostnega sektorja ali opazovanje), tudi v primerih hitrega odziva, vključno z večjo misijo (v kateri bi sodelovalo do 3 000 strokovnjakov), ki bi lahko trajala več let; |
| --- | --- |

—

okoli dvanajst civilnih misij EVOP različnih oblik (med drugim policijskih misij, misij za krepitev pravne države, za civilno upravo, misij za civilno zaščito, reformo varnostnega sektorja ali opazovanje), tudi v primerih hitrega odziva, vključno z večjo misijo (v kateri bi sodelovalo do 3 000 strokovnjakov), ki bi lahko trajala več let;

| 26. | vendar obžaluje nejasno predstavitev sklepov v zvezi z evropsko varnostno strategijo in EVOP (štirje dokumenti namesto enega); obžaluje, da je besedilo velikokrat nejasno in ne opisuje prave strategije; izraža kritiko, ker Svet ni izpolnil zahteve Parlamenta o pripravi bele knjige, zaradi česar ni verjetno, da bi se razvila plodna in široka javna razprava; |
| --- | --- |

26.

vendar obžaluje nejasno predstavitev sklepov v zvezi z evropsko varnostno strategijo in EVOP (štirje dokumenti namesto enega); obžaluje, da je besedilo velikokrat nejasno in ne opisuje prave strategije; izraža kritiko, ker Svet ni izpolnil zahteve Parlamenta o pripravi bele knjige, zaradi česar ni verjetno, da bi se razvila plodna in široka javna razprava;

| 27. | obžaluje tudi, da Svet ni upošteval zahtev iz prejšnjih poročil Parlamenta o evropski varnostni strategiji in EVOP. Te so:






  — | opredelitev skupnih evropskih varnostnih interesov, |
| --- | --- | --- |

27.

obžaluje tudi, da Svet ni upošteval zahtev iz prejšnjih poročil Parlamenta o evropski varnostni strategiji in EVOP. Te so:

—

opredelitev skupnih evropskih varnostnih interesov,

| — | opredelitev meril za začetek misij EVOP, |
| --- | --- |

—

opredelitev meril za začetek misij EVOP,

| — | predlogi za novo partnerstvo med EU in Natom, |
| --- | --- |

—

predlogi za novo partnerstvo med EU in Natom,

| — | obravnava nacionalnih ugovorov; |
| --- | --- |

—

obravnava nacionalnih ugovorov;

| 28. | predlaga, da se evropska varnostna strategija pregleda vsakih pet let in sicer na začetku novega zakonodajnega obdobja EU; |
| --- | --- |

28.

predlaga, da se evropska varnostna strategija pregleda vsakih pet let in sicer na začetku novega zakonodajnega obdobja EU;

| 29. | obžaluje, da po letu 2003 pri krepitvi obrambnega sodelovanja v EU ni bilo večjega napredka; zato ponovno poziva k pripravi bele knjige o evropski varnosti in obrambi kot orodja za sprožitev široke javne razprave ter da se zagotovi učinkovito izvajanje evropskem varnostne strategije; |
| --- | --- |

29.

obžaluje, da po letu 2003 pri krepitvi obrambnega sodelovanja v EU ni bilo večjega napredka; zato ponovno poziva k pripravi bele knjige o evropski varnosti in obrambi kot orodja za sprožitev široke javne razprave ter da se zagotovi učinkovito izvajanje evropskem varnostne strategije;

| 30. | obžaluje, da revizija evropske varnostne strategije – ki je bila sicer temeljito pripravljena, vendar je zaradi zapletov z Lizbonsko pogodbo izgubila svoj zagon – ni prinesla res novih strateških ciljev, ampak je rezultat samo poročilo o sprotnih vprašanjih te politike; ugotavlja, da se je obseg nevarnosti razširil, med drugim na kibernetsko varnost in piratstvo; pozdravlja inovativne vidike v reviziji, na primer njeno osredotočanje na podnebne spremembe, zanesljivo preskrbo z energijo (na področju jedrske energije tudi na podporo jedrskemu gorivnemu ciklusu, ki bi bil predmet večstranskega nadzora, in na večstranski sporazum, s katerim bi prepovedali proizvodnjo cepljivih materialov za jedrsko orožje) in na Mednarodni sporazum o trgovini z orožjem ter druge sporazume o razoroževanju, kot je najnovejša Konvencija iz Osla o prepovedi uporabe kasetnega streliva; |
| --- | --- |

30.

obžaluje, da revizija evropske varnostne strategije – ki je bila sicer temeljito pripravljena, vendar je zaradi zapletov z Lizbonsko pogodbo izgubila svoj zagon – ni prinesla res novih strateških ciljev, ampak je rezultat samo poročilo o sprotnih vprašanjih te politike; ugotavlja, da se je obseg nevarnosti razširil, med drugim na kibernetsko varnost in piratstvo; pozdravlja inovativne vidike v reviziji, na primer njeno osredotočanje na podnebne spremembe, zanesljivo preskrbo z energijo (na področju jedrske energije tudi na podporo jedrskemu gorivnemu ciklusu, ki bi bil predmet večstranskega nadzora, in na večstranski sporazum, s katerim bi prepovedali proizvodnjo cepljivih materialov za jedrsko orožje) in na Mednarodni sporazum o trgovini z orožjem ter druge sporazume o razoroževanju, kot je najnovejša Konvencija iz Osla o prepovedi uporabe kasetnega streliva;

| 31. | meni, da je nesprejemljivo, da je pred sprejetjem poročila s predlogom za revizijo evropske varnostne strategije potekala le omejena parlamentarna razprava in da javne razprave sploh ni bilo; |
| --- | --- |

31.

meni, da je nesprejemljivo, da je pred sprejetjem poročila s predlogom za revizijo evropske varnostne strategije potekala le omejena parlamentarna razprava in da javne razprave sploh ni bilo;

Odnosi z Rusijo

| 32. | meni, da nasilno širjenje doslej zamrznjenih sporov v Južni Osetiji in Abhaziji ter poznejše rusko priznanje neodvisnosti teh pokrajin še dodatno poudarjata nujno potrebo po investiranju v trajne politične rešitve teh konfliktov v naši soseščini; ponovno poudarja, da konfliktov na Kavkazu ni mogoče rešiti z vojaškimi sredstvi, in strogo obsoja vse, ki so v času konflikta uporabili nasilje; poudarja, da je v nadaljnji razvoj strateškega partnerstva EU z Rusijo treba vključiti pomemben dialog o varnosti, ki bo temeljil na izraženi zavezi obeh strani skupnim vrednotam, spoštovanju mednarodnega prava in ozemeljske celovitosti ter zavezanosti obveznostim iz Helsinške sklepne listine in njihovemu izpolnjevanju; |
| --- | --- |

32.

meni, da nasilno širjenje doslej zamrznjenih sporov v Južni Osetiji in Abhaziji ter poznejše rusko priznanje neodvisnosti teh pokrajin še dodatno poudarjata nujno potrebo po investiranju v trajne politične rešitve teh konfliktov v naši soseščini; ponovno poudarja, da konfliktov na Kavkazu ni mogoče rešiti z vojaškimi sredstvi, in strogo obsoja vse, ki so v času konflikta uporabili nasilje; poudarja, da je v nadaljnji razvoj strateškega partnerstva EU z Rusijo treba vključiti pomemben dialog o varnosti, ki bo temeljil na izraženi zavezi obeh strani skupnim vrednotam, spoštovanju mednarodnega prava in ozemeljske celovitosti ter zavezanosti obveznostim iz Helsinške sklepne listine in njihovemu izpolnjevanju;

| 33. | poudarja, da varnostne razsežnosti odnosov med EU in Rusijo ter vloge SZVP in EVOP ni mogoče obravnavati ločeno od širšega evropskega varnostnega ustroja, ki vključuje Nato, Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in mednarodne dogovore, kot sta pogodbi o protibalistični raketni zaščiti in o konvencionalnih oboroženih silah v Evropi; meni, da je treba pomembne razvoje v tej širši varnostni strukturi obravnavati v okviru dialoga z Rusijo in Združenimi državami, in poziva Svet, naj se odprto in konstruktivno zavzema za morebitne pogovore med EU, Združenimi državami, Rusijo in državami, ki niso članice EU OVSE, da bi obnovile čezatlansko soglasje o varnosti, in sicer na podlagi Helsinške sklepne listine; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da varnostne razsežnosti odnosov med EU in Rusijo ter vloge SZVP in EVOP ni mogoče obravnavati ločeno od širšega evropskega varnostnega ustroja, ki vključuje Nato, Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in mednarodne dogovore, kot sta pogodbi o protibalistični raketni zaščiti in o konvencionalnih oboroženih silah v Evropi; meni, da je treba pomembne razvoje v tej širši varnostni strukturi obravnavati v okviru dialoga z Rusijo in Združenimi državami, in poziva Svet, naj se odprto in konstruktivno zavzema za morebitne pogovore med EU, Združenimi državami, Rusijo in državami, ki niso članice EU OVSE, da bi obnovile čezatlansko soglasje o varnosti, in sicer na podlagi Helsinške sklepne listine;

| 34. | pozdravlja usklajeno ravnanje EU glede posredovanja med Rusijo in Gruzijo kot odziv na izziv, ki ga predstavlja vojna v Gruziji; poudarja, da sta hitri odziv in enotnost EU, ki sta privedla do podpisa sporazuma o prekinitvi ognja, ter hitra napotitev misije za nadzor v okviru EVOP, dokazali njeno sposobnost za krizno upravljanje in skupno ukrepanje; izraža pohvalo nedavnemu francoskemu predsedstvu EU za njegovo pozitivno vlogo pri ohranjanju skupnega evropskega pristopa; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja usklajeno ravnanje EU glede posredovanja med Rusijo in Gruzijo kot odziv na izziv, ki ga predstavlja vojna v Gruziji; poudarja, da sta hitri odziv in enotnost EU, ki sta privedla do podpisa sporazuma o prekinitvi ognja, ter hitra napotitev misije za nadzor v okviru EVOP, dokazali njeno sposobnost za krizno upravljanje in skupno ukrepanje; izraža pohvalo nedavnemu francoskemu predsedstvu EU za njegovo pozitivno vlogo pri ohranjanju skupnega evropskega pristopa;

| 35. | odobrava sklep Sveta z dne 2. decembra 2008, da določi neodvisno komisijo pod vodstvom EU, da preuči vzroke vojne v Gruziji; |
| --- | --- |

35.

odobrava sklep Sveta z dne 2. decembra 2008, da določi neodvisno komisijo pod vodstvom EU, da preuči vzroke vojne v Gruziji;

| 36. | je seznanjen z zaskrbljenostjo, ki so jo izrazile baltske države, in ugotavlja, da je zveza Nato skupaj s svojimi članicami jasno potrdila, da ostajajo njene zaveze iz člena 5 Severnoatlantske pogodbe še naprej veljavne; |
| --- | --- |

36.

je seznanjen z zaskrbljenostjo, ki so jo izrazile baltske države, in ugotavlja, da je zveza Nato skupaj s svojimi članicami jasno potrdila, da ostajajo njene zaveze iz člena 5 Severnoatlantske pogodbe še naprej veljavne;

| 37. | pozdravlja dejstvo, da se je Nato odločil, da ponovno uporabi obstoječe komunikacijske kanale in da bo svet Nato-Rusija ponovno začel z delom; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja dejstvo, da se je Nato odločil, da ponovno uporabi obstoječe komunikacijske kanale in da bo svet Nato-Rusija ponovno začel z delom;

| 38. | meni, da bi si EU in Nato morala prizadevati za odkrit in stvaren dialog z Rusijo o temah, kot so regionalna varnost, energija, protiraketna obramba, neširjenje orožja za množično uničevanje, zmanjšanje vojaških sil in vesoljska politika; |
| --- | --- |

38.

meni, da bi si EU in Nato morala prizadevati za odkrit in stvaren dialog z Rusijo o temah, kot so regionalna varnost, energija, protiraketna obramba, neširjenje orožja za množično uničevanje, zmanjšanje vojaških sil in vesoljska politika;

| 39. | meni, da je bistveno okrepiti večstranski dialog o varnostnih vprašanjih v okviru evro-atlantskega partnerskega sveta; |
| --- | --- |

39.

meni, da je bistveno okrepiti večstranski dialog o varnostnih vprašanjih v okviru evro-atlantskega partnerskega sveta;

| 40. | opozarja, da je Rusija zaradi svojega geopolitičnega položaja, vojaške sile, politične teže, energetskih bogastev in gospodarskega potenciala za Evropo strateško pomembna; |
| --- | --- |

40.

opozarja, da je Rusija zaradi svojega geopolitičnega položaja, vojaške sile, politične teže, energetskih bogastev in gospodarskega potenciala za Evropo strateško pomembna;

Oblikovanje evropskih zmogljivosti

| 41. | poudarja, da EU potrebuje sredstva za izvedbo svojih politik in torej – poleg tega, da mora močno okrepiti svoje diplomatske zmogljivosti – potrebuje civilne in vojaške zmogljivosti, s katerimi bo lahko okrepila evropsko varnostno in obrambno politiko in izpolnila svoje obveznosti v svetu; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da EU potrebuje sredstva za izvedbo svojih politik in torej – poleg tega, da mora močno okrepiti svoje diplomatske zmogljivosti – potrebuje civilne in vojaške zmogljivosti, s katerimi bo lahko okrepila evropsko varnostno in obrambno politiko in izpolnila svoje obveznosti v svetu;

| 42. | poudarja, da je bilo v okviru EVOP od njenega začetka izvedenih 22 misij, od tega 16 civilnih; poudarja pomen civilne komponente evropske varnostne in obrambne politike; v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev civilnih zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij v okviru Sveta Evropske unije; poziva države članice, naj podvojijo svoja prizadevanja, da zagotovijo usposobljeno osebje za civilne misije EVOP; v zvezi s tem poudarja pomen civilnega globalnega cilja za leto 2010; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je bilo v okviru EVOP od njenega začetka izvedenih 22 misij, od tega 16 civilnih; poudarja pomen civilne komponente evropske varnostne in obrambne politike; v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev civilnih zmogljivosti za načrtovanje in izvajanje operacij v okviru Sveta Evropske unije; poziva države članice, naj podvojijo svoja prizadevanja, da zagotovijo usposobljeno osebje za civilne misije EVOP; v zvezi s tem poudarja pomen civilnega globalnega cilja za leto 2010;

| 43. | poudarja tudi, da se največ pozornosti namenja vojaški razsežnosti EVOP, zaradi česar je napredek na področju civilnih zmogljivosti in preprečevanja konfliktov prepočasen, zato morata Svet in Komisija nujno dati nov zagon na tem področju; |
| --- | --- |

43.

poudarja tudi, da se največ pozornosti namenja vojaški razsežnosti EVOP, zaradi česar je napredek na področju civilnih zmogljivosti in preprečevanja konfliktov prepočasen, zato morata Svet in Komisija nujno dati nov zagon na tem področju;

| 44. | poziva k nadaljevanju preoblikovanja partnerstva za vzpostavljanje miru v evropske mirovne enote; |
| --- | --- |

44.

poziva k nadaljevanju preoblikovanja partnerstva za vzpostavljanje miru v evropske mirovne enote;

| 45. | meni, da bi morala EU svoje zmogljivosti še naprej graditi na podlagi civilnih in vojaških globalnih ciljev; prizadevati bi si morala za oblikovanje sil, v katerih bi bilo stalno razpoložljivih 60 000 vojakov; ponavlja svoj predlog o tem, da bi bil Eurocorps jedro teh sil, ki bi ga po potrebi okrepili z dodatnimi morskimi in zračnimi zmogljivostmi; pozdravlja sporazum med Nemčijo in Francijo o ohranitvi francosko-nemške brigade na skupnih lokacijah; meni tudi, da bi morala EU zagotoviti stalno razpoložljivost ustreznega števila policistov, sodnikov in tožilcev; ugotavlja, da koncept bojnih skupin EU in posebni načrti za morebitne misije očitno ne vodijo k temu, da bi se bojne skupine uporabljale v okviru zunanjih operacij EU, kar povzroča zmedo; |
| --- | --- |

45.

meni, da bi morala EU svoje zmogljivosti še naprej graditi na podlagi civilnih in vojaških globalnih ciljev; prizadevati bi si morala za oblikovanje sil, v katerih bi bilo stalno razpoložljivih 60 000 vojakov; ponavlja svoj predlog o tem, da bi bil Eurocorps jedro teh sil, ki bi ga po potrebi okrepili z dodatnimi morskimi in zračnimi zmogljivostmi; pozdravlja sporazum med Nemčijo in Francijo o ohranitvi francosko-nemške brigade na skupnih lokacijah; meni tudi, da bi morala EU zagotoviti stalno razpoložljivost ustreznega števila policistov, sodnikov in tožilcev; ugotavlja, da koncept bojnih skupin EU in posebni načrti za morebitne misije očitno ne vodijo k temu, da bi se bojne skupine uporabljale v okviru zunanjih operacij EU, kar povzroča zmedo;

| 46. | poudarja, da države članice EU skupaj za obrambo porabijo več kot 200 000 000 000 EUR letno, kar je več kot polovica sredstev, ki jih za obrambo namenjajo ZDA; je še vedno zelo zaskrbljen nad neučinkovito in neusklajeno porabo teh sredstev; zaradi tega poziva k večjim naporom za odpravo nepotrebnega podvajanja med državami članicami, predvsem s specializacijo, združevanjem in delitvijo obstoječih zmogljivosti ter skupnim razvijanjem novih zmogljivosti; izraža pohvalo Evropski obrambni agenciji za odlično opravljeno delo doslej in države članice EU poziva, naj v celoti izkoristijo možnosti, ki jih ponuja agencija; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da države članice EU skupaj za obrambo porabijo več kot 200 000 000 000 EUR letno, kar je več kot polovica sredstev, ki jih za obrambo namenjajo ZDA; je še vedno zelo zaskrbljen nad neučinkovito in neusklajeno porabo teh sredstev; zaradi tega poziva k večjim naporom za odpravo nepotrebnega podvajanja med državami članicami, predvsem s specializacijo, združevanjem in delitvijo obstoječih zmogljivosti ter skupnim razvijanjem novih zmogljivosti; izraža pohvalo Evropski obrambni agenciji za odlično opravljeno delo doslej in države članice EU poziva, naj v celoti izkoristijo možnosti, ki jih ponuja agencija;

| 47. | poudarja, da so potrebe glede zmogljivosti pri delovanju oboroženih sil, nadzoru na mejah, zaščiti kritične infrastrukture in kriznem upravljanju pogosto tehnološko zelo podobne ali celo enake; poudarja, da se s tem odpirajo nove priložnosti za izkoristek sinergij in povečanje interoperabilnost med oboroženimi in varnostnimi silami; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da so potrebe glede zmogljivosti pri delovanju oboroženih sil, nadzoru na mejah, zaščiti kritične infrastrukture in kriznem upravljanju pogosto tehnološko zelo podobne ali celo enake; poudarja, da se s tem odpirajo nove priložnosti za izkoristek sinergij in povečanje interoperabilnost med oboroženimi in varnostnimi silami;

| 48. | odločno poziva, da bi morala EU in njene države članice svoja prizadevanja usmeriti v skupne zmogljivosti, ki se lahko uporabijo za obrambne in varnostne namene; meni, da so pri tem bistvenega pomena satelitsko podprta obveščevalna dejavnost, oprema za nadzor in opozarjanje, zračna plovila brez posadke, helikopterji, telekomunikacijska oprema ter zračni in pomorski promet; zahteva skupni tehnični standard, ki bi veljal za varne telekomunikacije, in možnosti zaščite ključne infrastrukture; |
| --- | --- |

48.

odločno poziva, da bi morala EU in njene države članice svoja prizadevanja usmeriti v skupne zmogljivosti, ki se lahko uporabijo za obrambne in varnostne namene; meni, da so pri tem bistvenega pomena satelitsko podprta obveščevalna dejavnost, oprema za nadzor in opozarjanje, zračna plovila brez posadke, helikopterji, telekomunikacijska oprema ter zračni in pomorski promet; zahteva skupni tehnični standard, ki bi veljal za varne telekomunikacije, in možnosti zaščite ključne infrastrukture;

| 49. | pozdravlja sklep usmerjevalnega odbora Evropske obrambne agencije z dne 10. novembra 2008 o vzpostavitvi evropske flote za zračni transport ter je seznanjen z izjavo o namenu glede sodelovanja pri tej pobudi, ki so jo podpisali obrambni ministri dvanajstih držav članic EU; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja sklep usmerjevalnega odbora Evropske obrambne agencije z dne 10. novembra 2008 o vzpostavitvi evropske flote za zračni transport ter je seznanjen z izjavo o namenu glede sodelovanja pri tej pobudi, ki so jo podpisali obrambni ministri dvanajstih držav članic EU;

| 50. | meni, da je za varnostne in obrambne namene treba dovoliti uporabo Galilea in GMES (Global Monitoring for Environment in Security); |
| --- | --- |

50.

meni, da je za varnostne in obrambne namene treba dovoliti uporabo Galilea in GMES (Global Monitoring for Environment in Security);

| 51. | odobrava nadaljnji dinamični razvoj sodelovanja med nacionalnimi oboroženimi silami, da bi postale čim bolj usklajene; predlaga, da bi ta proces in oborožene sile poimenovali „usklajene oborožene sile Evrope“ (SAFE - Synchronised Armed Forces Europe); |
| --- | --- |

51.

odobrava nadaljnji dinamični razvoj sodelovanja med nacionalnimi oboroženimi silami, da bi postale čim bolj usklajene; predlaga, da bi ta proces in oborožene sile poimenovali „usklajene oborožene sile Evrope“ (SAFE - Synchronised Armed Forces Europe);

| 52. | meni, da bi SAFE zagotavljale dovolj manevrskega prostora za nevtralne države članice EU, za članice, ki so v vojaških zavezništvih, in tiste, ki že tesno sodelujejo med seboj, pa tudi tiste, ki se še niso odločile za to; za SAFE predlaga model sodelovanja „opt-in“, ki bi temeljil na večji prostovoljni uskladitvi; |
| --- | --- |

52.

meni, da bi SAFE zagotavljale dovolj manevrskega prostora za nevtralne države članice EU, za članice, ki so v vojaških zavezništvih, in tiste, ki že tesno sodelujejo med seboj, pa tudi tiste, ki se še niso odločile za to; za SAFE predlaga model sodelovanja „opt-in“, ki bi temeljil na večji prostovoljni uskladitvi;

| 53. | podpira zamisel o evropskem statutu za vojake v okviru SAFE, ki bi urejal standarde usposabljanja, operativno doktrino in svobodo pri operativnem ukrepanju, vprašanja dolžnosti in pravic, raven kakovosti opreme, zdravstveno oskrbo in socialno varnost v primeru smrti, poškodbe ali nezmožnosti za delo; |
| --- | --- |

53.

podpira zamisel o evropskem statutu za vojake v okviru SAFE, ki bi urejal standarde usposabljanja, operativno doktrino in svobodo pri operativnem ukrepanju, vprašanja dolžnosti in pravic, raven kakovosti opreme, zdravstveno oskrbo in socialno varnost v primeru smrti, poškodbe ali nezmožnosti za delo;

| 54. | v zvezi s SAFE podpira načelo vseevropske delitve dela v okviru vojaških zmogljivosti; |
| --- | --- |

54.

v zvezi s SAFE podpira načelo vseevropske delitve dela v okviru vojaških zmogljivosti;

| 55. | se zavzema za tesnejše evropsko sodelovanje pri usposabljanju, vzdrževanju in logistiki kot osnovnih pogojih za večjo učinkovitost pri izdatkih za obrambo; |
| --- | --- |

55.

se zavzema za tesnejše evropsko sodelovanje pri usposabljanju, vzdrževanju in logistiki kot osnovnih pogojih za večjo učinkovitost pri izdatkih za obrambo;

Potreba po novih strukturah

| 56. | meni, da bi bilo treba zmogljivost EU za avtonomno delovanje na področju zunanje in varnostne politike izboljšati s ciljno usmerjenim stopnjevanjem njenih zmogljivosti za analizo, načrtovanje, vodenje in obveščevalno dejavnost; v zvezi s tem pozdravlja sklep Evropskega sveta o prizadevanjih za vzpostavitev integrirane civilne in vojaške strukture za strateško načrtovanje za operacije in misije EVOP; |
| --- | --- |

56.

meni, da bi bilo treba zmogljivost EU za avtonomno delovanje na področju zunanje in varnostne politike izboljšati s ciljno usmerjenim stopnjevanjem njenih zmogljivosti za analizo, načrtovanje, vodenje in obveščevalno dejavnost; v zvezi s tem pozdravlja sklep Evropskega sveta o prizadevanjih za vzpostavitev integrirane civilne in vojaške strukture za strateško načrtovanje za operacije in misije EVOP;

| 57. | pozdravlja tudi sklep Evropskega sveta o vzpostavitvi neformalne skupine EU in NATA na visoki ravni, ki bo zadolžena za pragmatično krepitev sodelovanja med obema organizacijama; |
| --- | --- |

57.

pozdravlja tudi sklep Evropskega sveta o vzpostavitvi neformalne skupine EU in NATA na visoki ravni, ki bo zadolžena za pragmatično krepitev sodelovanja med obema organizacijama;

| 58. | se zavzema za neodvisni in stalni operativni štab EU, ki bo lahko strateško načrtoval in izvajal operacije in misije v okviru evropske varnostne in obrambne politike; |
| --- | --- |

58.

se zavzema za neodvisni in stalni operativni štab EU, ki bo lahko strateško načrtoval in izvajal operacije in misije v okviru evropske varnostne in obrambne politike;

| 59. | podpira zamisel o ustanovitvi sveta ministrov za obrambo kot načina usklajevanja različnih nacionalnih obrambnih politik, s čimer bi se povečali prispevki posameznih držav članic k EVOP; poudarja cilj popolnega parlamentarnega nadzora nad misijami EVOP, tudi s strani Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

59.

podpira zamisel o ustanovitvi sveta ministrov za obrambo kot načina usklajevanja različnih nacionalnih obrambnih politik, s čimer bi se povečali prispevki posameznih držav članic k EVOP; poudarja cilj popolnega parlamentarnega nadzora nad misijami EVOP, tudi s strani Evropskega parlamenta;

| 60. | odločno podpira okrepitev evropskega obrambnega in varnostnega trga s sprejetjem zakonodajnega predloga Komisije za javna naročila in prenose znotraj Skupnosti ter predlaga še dodatne pobude za dosego tega cilja, zlasti na področju zanesljive oskrbe in varnosti informacij; |
| --- | --- |

60.

odločno podpira okrepitev evropskega obrambnega in varnostnega trga s sprejetjem zakonodajnega predloga Komisije za javna naročila in prenose znotraj Skupnosti ter predlaga še dodatne pobude za dosego tega cilja, zlasti na področju zanesljive oskrbe in varnosti informacij;

| 61. | v zvezi s tem pozdravlja sprejetje Skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (8), ki spreminja Kodeks ravnanja glede izvoza orožja v pravno zavezujoč instrument; pozdravlja tudi dejstvo, da lahko nacionalne države še naprej individualno sprejemajo strožje ukrepe; |
| --- | --- |

61.

v zvezi s tem pozdravlja sprejetje Skupnega stališča Sveta 2008/944/SZVP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme (8), ki spreminja Kodeks ravnanja glede izvoza orožja v pravno zavezujoč instrument; pozdravlja tudi dejstvo, da lahko nacionalne države še naprej individualno sprejemajo strožje ukrepe;

| 62. | opozarja, da je skupne orožne sisteme treba zagotoviti s pomočjo močne evropske obrambne industrije, ki bo lahko zadostila sedanjim in prihodnjim potrebam evropskih oboroženih sil ter Evropi omogočila samozadostnost in neodvisnost; |
| --- | --- |

62.

opozarja, da je skupne orožne sisteme treba zagotoviti s pomočjo močne evropske obrambne industrije, ki bo lahko zadostila sedanjim in prihodnjim potrebam evropskih oboroženih sil ter Evropi omogočila samozadostnost in neodvisnost;

| 63. | se zavzema za povečanje sredstev Skupnosti za varnostne raziskave in za vzpostavitev skupnih raziskovalnih programov, v katerih bi sodelovali Komisija in Evropska obrambna agencija; |
| --- | --- |

63.

se zavzema za povečanje sredstev Skupnosti za varnostne raziskave in za vzpostavitev skupnih raziskovalnih programov, v katerih bi sodelovali Komisija in Evropska obrambna agencija;

Potreba po novem duhu

| 64. | meni, da je zelo pomembno okrepiti Evropsko akademijo za varnost in obrambo in jo preoblikovati v stalno strukturo, ki bo še pospešila razvoj lastne evropske varnostne kulture; Komisijo poziva, naj po letu 2009 še naprej financira dejavnosti usposabljanja na ravni EU na področju civilnega kriznega upravljanja; |
| --- | --- |

64.

meni, da je zelo pomembno okrepiti Evropsko akademijo za varnost in obrambo in jo preoblikovati v stalno strukturo, ki bo še pospešila razvoj lastne evropske varnostne kulture; Komisijo poziva, naj po letu 2009 še naprej financira dejavnosti usposabljanja na ravni EU na področju civilnega kriznega upravljanja;

| 65. | poziva k novim pobudam za skupno usposabljanje in skupne standarde za osebje, ki bo napoteno v civilne in vojaške operacije in bo v njih skupaj delovalo, povečanje interakcije med oboroženimi silami in civilnim osebjem držav članic EU, usklajevanje usposabljanja za delovanje v kriznih razmerah, programe izmenjave med oboroženimi silami v Evropi in odpiranje vojsk državljanom drugih držav članic EU; |
| --- | --- |

65.

poziva k novim pobudam za skupno usposabljanje in skupne standarde za osebje, ki bo napoteno v civilne in vojaške operacije in bo v njih skupaj delovalo, povečanje interakcije med oboroženimi silami in civilnim osebjem držav članic EU, usklajevanje usposabljanja za delovanje v kriznih razmerah, programe izmenjave med oboroženimi silami v Evropi in odpiranje vojsk državljanom drugih držav članic EU;

| 66. | odločno podpira uspešne evropske programe, kot je Eurofighter, ki bo v prihodnjih desetletjih bistveni sestavni del zmogljivosti petih evropskih zračnih sil, kar se tiče lovskih letal; zato meni, da bi morale države članice EU spodbujati in podpirati takšne pobude; |
| --- | --- |

66.

odločno podpira uspešne evropske programe, kot je Eurofighter, ki bo v prihodnjih desetletjih bistveni sestavni del zmogljivosti petih evropskih zračnih sil, kar se tiče lovskih letal; zato meni, da bi morale države članice EU spodbujati in podpirati takšne pobude;

*

* *

| 67. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic Evropske unije in generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Organizacije Severnoatlantske pogodbe, generalnemu sekretarju Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi in generalnemu sekretarju Sveta Evrope. |
| --- | --- |

67.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic Evropske unije in generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Organizacije Severnoatlantske pogodbe, generalnemu sekretarju Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi in generalnemu sekretarju Sveta Evrope.

---

(1)  S407/08.

(2)  S113/08.

(3)  UL L 301, 12.11.2008, str. 33.

(4)  UL C 33 E, 9.2.2006, str. 580.

(5)  UL C 314 E, 21.12.2006, str. 334.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0255.

(7)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0365.

(8)  UL L 335, 13.12.2008, str. 99.

---

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/69 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/69

---

Četrtek, 19. februarja 2009Vloga Nata v varnostnem ustroju EU

P6_TA(2009)0076

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o vlogi Nata v varnostnem ustroju EU (2008/2197(INI))

2010/C 76 E/14

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupne deklaracije EU-Nato z dne 16. decembra 2002,

ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov,

ob upoštevanju Severnoatlantske pogodbe, ki je bila podpisana v Washingtonu dne 4. aprila 1949,

ob upoštevanju naslova V Pogodbe o Evropski uniji,

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, ki je bila podpisana dne 13. decembra 2007 in ki jo je ratificirala velika večina držav članic EU,

ob upoštevanju celostnega okvira za stalne odnose med EU in Natom, ki sta ga dne 17. marca 2003 sklenila generalni sekretar Sveta EU/visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko in generalni sekretar Nata,

ob upoštevanju evropske varnostne strategije, ki jo je sprejel Evropski svet dne 12. decembra 2003,

ob upoštevanju deklaracije vrha Severnoatlantskega sveta v Bukarešti dne 3. aprila 2008,

ob upoštevanju poročil, ki jih je o evropski varnostni in obrambni politiki (EVOP) dne 11. decembra 2007 in 16. junija 2008 objavilo predsedstvo Sveta EU,

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 14. aprila 2005 o evropski varnostni strategiji (1), z dne 16. novembra 2006 o izvajanju evropske varnostne strategije v okviru EVOP (2), z dne 25. aprila 2007 o čezatlantskih odnosih (3), z dne 5. junija 2008 o izvajanju evropske varnostne strategije in evropske varnostne in obrambne politike (EVOP) (4) in z dne 5. junija 2008 o prihodnjem vrhu EU-ZDA (5),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A6-0033/2009),

| A. | ker sta EU in Nato osnovana na skupnih vrednotah svobode, demokracije, človekovih pravic in načel pravne države in ker od svojega nastanka služita preprečevanju vojn na evropskem ozemlju; ker se po izvolitvi novega predsednika Združenih držav Amerike na obeh straneh Atlantika povečuje soglasje o vse manjši koristnosti jedrskega orožja glede na trenutne nevarnosti, in občutek, da je treba nujno zmanjšati zaloge jedrskega orožja v skladu z zavezo, sprejeto po členu VI sporazuma o neširjenju jedrskega orožja, |
| --- | --- |

A.

ker sta EU in Nato osnovana na skupnih vrednotah svobode, demokracije, človekovih pravic in načel pravne države in ker od svojega nastanka služita preprečevanju vojn na evropskem ozemlju; ker se po izvolitvi novega predsednika Združenih držav Amerike na obeh straneh Atlantika povečuje soglasje o vse manjši koristnosti jedrskega orožja glede na trenutne nevarnosti, in občutek, da je treba nujno zmanjšati zaloge jedrskega orožja v skladu z zavezo, sprejeto po členu VI sporazuma o neširjenju jedrskega orožja,

| B. | ker ima v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov vso odgovornost za mednarodni mir in varnost Varnostni svet ZN; ker Ustanovna listina daje pravno podlago za ustanovitev Nata; ker so države članice Nata s podpisom Sevetnoatlantske pogodbe potrdile svojo vero v namene in načela Ustanovne listine ter se s tem zavezale k temu, da se bodo v mednarodnih odnosih izogibale uporabi sile ali grožnji z njo na kakršen koli način, ki ne bi bil skladen z nameni Združenih narodov, |
| --- | --- |

B.

ker ima v skladu z Ustanovno listino Združenih narodov vso odgovornost za mednarodni mir in varnost Varnostni svet ZN; ker Ustanovna listina daje pravno podlago za ustanovitev Nata; ker so države članice Nata s podpisom Sevetnoatlantske pogodbe potrdile svojo vero v namene in načela Ustanovne listine ter se s tem zavezale k temu, da se bodo v mednarodnih odnosih izogibale uporabi sile ali grožnji z njo na kakršen koli način, ki ne bi bil skladen z nameni Združenih narodov,

| C. | ker države članice EU priznavajo, da je sistem ZN temeljni okvir za mednarodne odnose; ker ostajajo zavezane k ohranjanju miru in krepitvi mednarodne varnosti v skladu z načeli Ustanovne listine Združenih narodov, pa tudi načeli Helsinške sklepne listine in cilji Pariške listine, ter k razvoju in utrditvi demokracije in pravne države, spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker so države članice EU določile kot prednostne ukrepe za reformo in okrepitev Organizacije združenih narodov, da bi bila sposobna izpolnjevati svoje naloge in učinkovitega ukrepanja pri reševanju svetovnih vprašanj ter odziva na ključne grožnje, |
| --- | --- |

C.

ker države članice EU priznavajo, da je sistem ZN temeljni okvir za mednarodne odnose; ker ostajajo zavezane k ohranjanju miru in krepitvi mednarodne varnosti v skladu z načeli Ustanovne listine Združenih narodov, pa tudi načeli Helsinške sklepne listine in cilji Pariške listine, ter k razvoju in utrditvi demokracije in pravne države, spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker so države članice EU določile kot prednostne ukrepe za reformo in okrepitev Organizacije združenih narodov, da bi bila sposobna izpolnjevati svoje naloge in učinkovitega ukrepanja pri reševanju svetovnih vprašanj ter odziva na ključne grožnje,

| D. | ker je Nato jedro evropske vojaške varnosti in ker ima EU zadosten potencial za podporo njegovih dejavnosti, tako da bosta okrepitev evropskih obrambnih zmogljivosti in poglobljeno sodelovanje koristila obema organizacijama, |
| --- | --- |

D.

ker je Nato jedro evropske vojaške varnosti in ker ima EU zadosten potencial za podporo njegovih dejavnosti, tako da bosta okrepitev evropskih obrambnih zmogljivosti in poglobljeno sodelovanje koristila obema organizacijama,

| E. | ker evropski varnostni ustroj vključuje tudi Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) ter mednarodne instrumente, kot je pogodba o konvencionalnih oboroženih silah v Evropi, |
| --- | --- |

E.

ker evropski varnostni ustroj vključuje tudi Organizacijo za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) ter mednarodne instrumente, kot je pogodba o konvencionalnih oboroženih silah v Evropi,

| F. | ker je Nato medvladna organizacija demokratičnih narodov, kjer velja načelo „civilisti sprejemajo odločitve, vojaki pa jih izvršujejo“, |
| --- | --- |

F.

ker je Nato medvladna organizacija demokratičnih narodov, kjer velja načelo „civilisti sprejemajo odločitve, vojaki pa jih izvršujejo“,

| G. | ker je 94 % prebivalstva EU državljanov držav članic Nata, 21 držav članic EU od skupaj 27 je članic Nata, 21 od 26 članic Nata pa je članic EU, Turčija, ki je že dolgo članica Nata, pa je kandidatka za pristop k EU, |
| --- | --- |

G.

ker je 94 % prebivalstva EU državljanov držav članic Nata, 21 držav članic EU od skupaj 27 je članic Nata, 21 od 26 članic Nata pa je članic EU, Turčija, ki je že dolgo članica Nata, pa je kandidatka za pristop k EU,

| H. | ker je v letih 2007 in 2008 Evropski svet sprejel pomembne odločitve na področju evropske varnostne in obrambne politike, da bi se dodatno izboljšale njene operativne zmogljivosti; ker bo težko pričakovani začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe uvedel velike spremembe na področju EVOP, s tem bo pa evropsko sodelovanje na tem področju postalo doslednejše in učinkovitejše, |
| --- | --- |

H.

ker je v letih 2007 in 2008 Evropski svet sprejel pomembne odločitve na področju evropske varnostne in obrambne politike, da bi se dodatno izboljšale njene operativne zmogljivosti; ker bo težko pričakovani začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe uvedel velike spremembe na področju EVOP, s tem bo pa evropsko sodelovanje na tem področju postalo doslednejše in učinkovitejše,

| I. | ker morata EU in Nato okrepiti svoje sodelovanje in ker bi morala omogočati večjo maksimizacijo sredstev obeh organizacij ter zagotoviti učinkovito sodelovanje s končanjem institucionalnih nesoglasij, |
| --- | --- |

I.

ker morata EU in Nato okrepiti svoje sodelovanje in ker bi morala omogočati večjo maksimizacijo sredstev obeh organizacij ter zagotoviti učinkovito sodelovanje s končanjem institucionalnih nesoglasij,

| J. | ker so – kljub temu, da je Nato forum za razprave in pričakovana izbira za skupne vojaške operacije evropskih in ameriških zaveznikov – za mir in varnost dokončno odgovorni Združeni narodi, |
| --- | --- |

J.

ker so – kljub temu, da je Nato forum za razprave in pričakovana izbira za skupne vojaške operacije evropskih in ameriških zaveznikov – za mir in varnost dokončno odgovorni Združeni narodi,

| K. | ker so čete in oprema, dodeljeni misijam EVOP, bolj ali manj enaki kot tisti, ki so dodeljeni operacijam Nata, |
| --- | --- |

K.

ker so čete in oprema, dodeljeni misijam EVOP, bolj ali manj enaki kot tisti, ki so dodeljeni operacijam Nata,

| L. | ker Nato kot tak ne sodeluje v operacijah EVOP; ker se EU pri teh operacijah odloča, ali bo preko t.i. dogovorov „Berlin plus“ zaprosila za vire in zmogljivosti Nata, |
| --- | --- |

L.

ker Nato kot tak ne sodeluje v operacijah EVOP; ker se EU pri teh operacijah odloča, ali bo preko t.i. dogovorov „Berlin plus“ zaprosila za vire in zmogljivosti Nata,

| M. | ker sodelovanje med EU in Natom, ki sodi v okvir dogovorov „Berlin plus“, doslej ni bilo zadovoljivo, zaradi nerešenih težav, ki so povezane z dejstvom, da so nekatere države članice Nata, ne pa tudi EU, |
| --- | --- |

M.

ker sodelovanje med EU in Natom, ki sodi v okvir dogovorov „Berlin plus“, doslej ni bilo zadovoljivo, zaradi nerešenih težav, ki so povezane z dejstvom, da so nekatere države članice Nata, ne pa tudi EU,

| N. | ker bi poleg dogovorov „Berlin plus“ Nato in EU morala poskrbeti za učinkovito krizno upravljanje in tesnejše sodelovanje pri iskanju najboljšega možnega odzivanja na krize, kot v primerih Afganistana in Kosova, |
| --- | --- |

N.

ker bi poleg dogovorov „Berlin plus“ Nato in EU morala poskrbeti za učinkovito krizno upravljanje in tesnejše sodelovanje pri iskanju najboljšega možnega odzivanja na krize, kot v primerih Afganistana in Kosova,

| O. | ker bi morali obe organizaciji še izboljšati medsebojne odnose in bi morala EU tesneje vključiti članice Nata, ki niso članice EU, v EVOP, Nato pa bi moral države članice EU, ki niso včlanjene v Nato, vključevati v pogovore EU-Nato; ker bi bilo treba okrepiti odnose EU-ZDA, |
| --- | --- |

O.

ker bi morali obe organizaciji še izboljšati medsebojne odnose in bi morala EU tesneje vključiti članice Nata, ki niso članice EU, v EVOP, Nato pa bi moral države članice EU, ki niso včlanjene v Nato, vključevati v pogovore EU-Nato; ker bi bilo treba okrepiti odnose EU-ZDA,

| P. | ker bi se morala procesa širitve Nata in EU, kljub temu, da se razlikujeta, medsebojno krepiti, da bi zagotavljala večjo stabilnost in blaginjo evropske celine, |
| --- | --- |

P.

ker bi se morala procesa širitve Nata in EU, kljub temu, da se razlikujeta, medsebojno krepiti, da bi zagotavljala večjo stabilnost in blaginjo evropske celine,

| Q. | ker je pomemben sestavni del odnosov med EU in Natom vzajemna krepitev podpore nacionalnim prizadevanjem za razvoj in dobavo vojaških zmogljivosti za krizno upravljanje, kar že samo krepi osnovno nalogo varovanja ozemeljskih obrambnih in varnostnih interesov držav članic, |
| --- | --- |

Q.

ker je pomemben sestavni del odnosov med EU in Natom vzajemna krepitev podpore nacionalnim prizadevanjem za razvoj in dobavo vojaških zmogljivosti za krizno upravljanje, kar že samo krepi osnovno nalogo varovanja ozemeljskih obrambnih in varnostnih interesov držav članic,

| R. | ker bi lahko sinergijo med EU in Natom pri nekaterih vojaških zmogljivostih povečali s skupnimi pilotnimi projekti, |
| --- | --- |

R.

ker bi lahko sinergijo med EU in Natom pri nekaterih vojaških zmogljivostih povečali s skupnimi pilotnimi projekti,

| S. | ker je evropska skupna obramba osnovana na kombinaciji konvencionalnih in jedrskih sil, ki bi morale biti bolj prilagojene spreminjajočim se razmeram, |
| --- | --- |

S.

ker je evropska skupna obramba osnovana na kombinaciji konvencionalnih in jedrskih sil, ki bi morale biti bolj prilagojene spreminjajočim se razmeram,

| T. | ker tako EU kot tudi Nato trenutno opravljata ponovno oceno svojih varnostnih strategij (evropske varnostne strategije in izjave o varnosti zavezništva), |
| --- | --- |

T.

ker tako EU kot tudi Nato trenutno opravljata ponovno oceno svojih varnostnih strategij (evropske varnostne strategije in izjave o varnosti zavezništva),

| U. | ker Lizbonska pogodba obvezuje civilne in vojaške zmogljivosti držav članic v okviru EVOP, določa trajno strukturirano sodelovanje pri obrambi med pilotno skupino držav, zavezuje države k povečanju svojih vojaških zmogljivosti, povečuje vlogo Evropske obrambne agencije, državam nalaga, da priskočijo na pomoč napadeni državi (brez poseganja v nevtralen status nekaterih držav ali članstvo v Natu drugih), nadgrajuje cilje EU (petersberške naloge), da vključujejo boj proti terorizmu, in poudarja vzajemno solidarnost v primerih terorističnih napadov ali naravnih nesreč, |
| --- | --- |

U.

ker Lizbonska pogodba obvezuje civilne in vojaške zmogljivosti držav članic v okviru EVOP, določa trajno strukturirano sodelovanje pri obrambi med pilotno skupino držav, zavezuje države k povečanju svojih vojaških zmogljivosti, povečuje vlogo Evropske obrambne agencije, državam nalaga, da priskočijo na pomoč napadeni državi (brez poseganja v nevtralen status nekaterih držav ali članstvo v Natu drugih), nadgrajuje cilje EU (petersberške naloge), da vključujejo boj proti terorizmu, in poudarja vzajemno solidarnost v primerih terorističnih napadov ali naravnih nesreč,

Strateški pregled

| 1. | poudarjajo, da morajo vse politike Evropske unije biti v celoti skladne z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

1.

poudarjajo, da morajo vse politike Evropske unije biti v celoti skladne z mednarodnim pravom;

| 2. | poudarja, da je razlog obstoja Evropske unije delati za mir znotraj in zunaj svojih meja, in sicer prek zavezanosti učinkovitemu multilateralizmu ter črki in duhu Ustanovne listine ZN; ugotavlja, da učinkovita varnostna strategija podpira demokracijo in varovanje temeljnih pravic; nasprotno ugotavlja, da neučinkovita varnostna strategija vodi v nepotrebno trpljenje ljudi; meni, da je sposobnost EU za izgradnjo miru odvisna od razvoja pravilne varnostne strategije ali varnostne politike, vključno s sposobnostjo za samostojno ukrepanje ter učinkovitimi in dopolnjujočimi odnosi z Natom; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je razlog obstoja Evropske unije delati za mir znotraj in zunaj svojih meja, in sicer prek zavezanosti učinkovitemu multilateralizmu ter črki in duhu Ustanovne listine ZN; ugotavlja, da učinkovita varnostna strategija podpira demokracijo in varovanje temeljnih pravic; nasprotno ugotavlja, da neučinkovita varnostna strategija vodi v nepotrebno trpljenje ljudi; meni, da je sposobnost EU za izgradnjo miru odvisna od razvoja pravilne varnostne strategije ali varnostne politike, vključno s sposobnostjo za samostojno ukrepanje ter učinkovitimi in dopolnjujočimi odnosi z Natom;

| 3. | zato EU poziva, naj še naprej pošilja misije in obenem zagotavlja večjo vzdržnost EVOP, da se preprečijo konflikti, spodbudi stabilnost in zagotovi pomoč tam, kjer je potrebna, in da je to odvisno od soglasja med državami članicami EU ali v okviru strukturnega sodelovanja; meni, da je še naprej potrebno, da EU in Nato razvijata celovit pristop h kriznemu upravljanju; |
| --- | --- |

3.

zato EU poziva, naj še naprej pošilja misije in obenem zagotavlja večjo vzdržnost EVOP, da se preprečijo konflikti, spodbudi stabilnost in zagotovi pomoč tam, kjer je potrebna, in da je to odvisno od soglasja med državami članicami EU ali v okviru strukturnega sodelovanja; meni, da je še naprej potrebno, da EU in Nato razvijata celovit pristop h kriznemu upravljanju;

| 4. | priznava, da raznolikost interesov, ki je značilna za Unijo s 27 ali več državami članicami, – povedano drugače, pisana sestava EU – daje Uniji enkraten značaj in možnost, da posreduje, nastopa kot vezni člen in pomaga v različnih delih sveta; poziva k nadaljnjemu razvoju obstoječih orodij EU za krizno upravljanje in upa, da bodo sedanje vojaške zmogljivosti držav članic EU postale bolj povezane ter stroškovno in vojaško učinkovite, saj bo le tako Unija lahko zbrala dovolj moči za izkoriščanje svojih enkratnih sposobnosti na področju preprečevanja in reševanja konfliktov ter dopolnjevanje širokega niza mehanizmov za civilno krizno upravljanje; |
| --- | --- |

4.

priznava, da raznolikost interesov, ki je značilna za Unijo s 27 ali več državami članicami, – povedano drugače, pisana sestava EU – daje Uniji enkraten značaj in možnost, da posreduje, nastopa kot vezni člen in pomaga v različnih delih sveta; poziva k nadaljnjemu razvoju obstoječih orodij EU za krizno upravljanje in upa, da bodo sedanje vojaške zmogljivosti držav članic EU postale bolj povezane ter stroškovno in vojaško učinkovite, saj bo le tako Unija lahko zbrala dovolj moči za izkoriščanje svojih enkratnih sposobnosti na področju preprečevanja in reševanja konfliktov ter dopolnjevanje širokega niza mehanizmov za civilno krizno upravljanje;

| 5. | odločno zagovarja vse večjo solidarnost med državami članicami EU pri razvoju skupnih varnostnih in obrambnih strategij; |
| --- | --- |

5.

odločno zagovarja vse večjo solidarnost med državami članicami EU pri razvoju skupnih varnostnih in obrambnih strategij;

| 6. | je prepričan, da je močno in dejavno evroatlantsko partnerstvo najboljše jamstvo varnosti in stabilnosti po vsej Evropi, pa tudi spoštovanja načel demokracije, človekovih pravic, pravne države in dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

6.

je prepričan, da je močno in dejavno evroatlantsko partnerstvo najboljše jamstvo varnosti in stabilnosti po vsej Evropi, pa tudi spoštovanja načel demokracije, človekovih pravic, pravne države in dobrega upravljanja;

| 7. | je prepričan, da so demokratične svoboščine in pravna država odgovor na pričakovanja ljudi po vsem svetu; meni, da nobeni državi ali narodu ne bi smela biti odvzeta takšna perspektiva, saj ima vsak človek pravico do življenja v demokratični državi, v kateri velja vladavina prava; |
| --- | --- |

7.

je prepričan, da so demokratične svoboščine in pravna država odgovor na pričakovanja ljudi po vsem svetu; meni, da nobeni državi ali narodu ne bi smela biti odvzeta takšna perspektiva, saj ima vsak človek pravico do življenja v demokratični državi, v kateri velja vladavina prava;

| 8. | pozdravlja najnovejšo dopolnitev evropske varnostne strategije v okviru prizadevanj Evropske unije za opredelitev in varovanje evropskih varnostnih interesov ter krepitev učinkovitega multilateralizma, s čimer se Uniji zagotovi strategija, na osnovi katere se bo lahko soočila z grožnjami 21. stoletja; ugotavlja, da je za izvajanje strategije bistvenega pomena pristno, celostno in demokratično soglasje med Evropsko unijo in Natom, ki ima podlago v varnostnem konsenzu med EU in Združenimi državami Amerike, v katerem se odražajo skupne vrednote, cilji in prednostne naloge, torej osrednja vloga človekovih pravic in mednarodnega prava; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja najnovejšo dopolnitev evropske varnostne strategije v okviru prizadevanj Evropske unije za opredelitev in varovanje evropskih varnostnih interesov ter krepitev učinkovitega multilateralizma, s čimer se Uniji zagotovi strategija, na osnovi katere se bo lahko soočila z grožnjami 21. stoletja; ugotavlja, da je za izvajanje strategije bistvenega pomena pristno, celostno in demokratično soglasje med Evropsko unijo in Natom, ki ima podlago v varnostnem konsenzu med EU in Združenimi državami Amerike, v katerem se odražajo skupne vrednote, cilji in prednostne naloge, torej osrednja vloga človekovih pravic in mednarodnega prava;

| 9. | poudarja, da je to še bolj pomembno glede na nedavne dogodke v Kavkazu, sedanje dojemanje Nata v Evropi, menjavo vodstva v ZDA in začetek revizije strateškega koncepta Nata; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je to še bolj pomembno glede na nedavne dogodke v Kavkazu, sedanje dojemanje Nata v Evropi, menjavo vodstva v ZDA in začetek revizije strateškega koncepta Nata;

| 10. | poziva, da se hkratni reviziji varnostnih strategij EU in Nata ne bi smeli zgolj dopolnjevati, temveč tudi stekati, tako da bi vsaka dala ustrezno težo potencialom druge; |
| --- | --- |

10.

poziva, da se hkratni reviziji varnostnih strategij EU in Nata ne bi smeli zgolj dopolnjevati, temveč tudi stekati, tako da bi vsaka dala ustrezno težo potencialom druge;

| 11. | meni, da bi si morala Nato in EU, v skladu s črko in duhom Ustanovne listine Združenih narodov, zadati dolgoročni skupni cilj izgradnje varnejšega sveta za prebivalce njunih držav članic in na splošno ter da bi morala tudi aktivno preprečevati in se odzivati na masovne zločine in regionalne konflikte, ki še vedno povzročajo veliko človeškega trpljenja; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi si morala Nato in EU, v skladu s črko in duhom Ustanovne listine Združenih narodov, zadati dolgoročni skupni cilj izgradnje varnejšega sveta za prebivalce njunih držav članic in na splošno ter da bi morala tudi aktivno preprečevati in se odzivati na masovne zločine in regionalne konflikte, ki še vedno povzročajo veliko človeškega trpljenja;

| 12. | vztraja, da bi se morale vse demokracije združiti v prizadevanjih za izgradnjo stabilnosti in miru pod vodstvom ZN; |
| --- | --- |

12.

vztraja, da bi se morale vse demokracije združiti v prizadevanjih za izgradnjo stabilnosti in miru pod vodstvom ZN;

| 13. | priznava, da sta varnost in razvoj medsebojno odvisna ter da ne obstaja jasno zaporedje dogodkov za doseganje trajnostnega razvoja na konfliktnih območjih; poudarja, da se v praksi sočasno uporabljajo vsi instrumenti; zato poziva Komisijo, naj opravi dodatne raziskave o pomenu zaporedja vojaških in civilnih posredovanj na konfliktnih območjih ter ugotovitve teh raziskav vključi v svoje varnostne in razvojne politike; |
| --- | --- |

13.

priznava, da sta varnost in razvoj medsebojno odvisna ter da ne obstaja jasno zaporedje dogodkov za doseganje trajnostnega razvoja na konfliktnih območjih; poudarja, da se v praksi sočasno uporabljajo vsi instrumenti; zato poziva Komisijo, naj opravi dodatne raziskave o pomenu zaporedja vojaških in civilnih posredovanj na konfliktnih območjih ter ugotovitve teh raziskav vključi v svoje varnostne in razvojne politike;

Odnos med Natom in varnostnim ustrojem EU

| 14. | priznava, da je vloga Nata nekoč in je še danes pomembna za varnostni ustroj Evrope; ugotavlja, da za večino držav članic EU, ki so hkrati tudi zaveznice Nata, zveza ostaja temeljni kamen njihove kolektivne obrambe ter da ima varnost Evrope kot celote, ne glede na posamična stališča, ki jih zavzamejo njene države, še naprej koristi od ohranjanja čezatlantskega zavezništva; zato izraža stališče, da bi se morala prihodnja kolektivna obramba EU v največji možni meri organizirati v sodelovanju z zvezo Nato; meni, da morajo ZDA in EU okrepiti svoje dvostranske odnose in jih razširiti na vprašanja, ki se nanašajo na mir in varnost; |
| --- | --- |

14.

priznava, da je vloga Nata nekoč in je še danes pomembna za varnostni ustroj Evrope; ugotavlja, da za večino držav članic EU, ki so hkrati tudi zaveznice Nata, zveza ostaja temeljni kamen njihove kolektivne obrambe ter da ima varnost Evrope kot celote, ne glede na posamična stališča, ki jih zavzamejo njene države, še naprej koristi od ohranjanja čezatlantskega zavezništva; zato izraža stališče, da bi se morala prihodnja kolektivna obramba EU v največji možni meri organizirati v sodelovanju z zvezo Nato; meni, da morajo ZDA in EU okrepiti svoje dvostranske odnose in jih razširiti na vprašanja, ki se nanašajo na mir in varnost;

| 15. | ugotavlja, da varnostna tveganja v sodobnem svetu vedno bolj zaznamujejo pojavi, kot so mednarodni terorizem, širjenje orožja za množično uničevanje, propadle države, zapleteni konflikti, organizirani kriminal, računalniške grožnje, propadanje okolja in s tem povezana varnostna tveganja, naravne in druge nesreče, ter da ti zahtevajo še tesnejše partnerstvo in osredotočanje na krepitev osrednjih zmogljivosti EU in Nata, pa tudi tesnejše sodelovanje na področjih načrtovanja, tehnologije, opreme in usposabljanja; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da varnostna tveganja v sodobnem svetu vedno bolj zaznamujejo pojavi, kot so mednarodni terorizem, širjenje orožja za množično uničevanje, propadle države, zapleteni konflikti, organizirani kriminal, računalniške grožnje, propadanje okolja in s tem povezana varnostna tveganja, naravne in druge nesreče, ter da ti zahtevajo še tesnejše partnerstvo in osredotočanje na krepitev osrednjih zmogljivosti EU in Nata, pa tudi tesnejše sodelovanje na področjih načrtovanja, tehnologije, opreme in usposabljanja;

| 16. | poudarja vse večji pomen EVOP, s katero se bo izboljšala sposobnost EU za soočanje z varnostnimi grožnjami 21. stoletja, zlasti s skupnimi civilno-vojaškimi operacijami in ukrepi za krizno upravljanje – od preprečevanja kriz na podlagi obveščevalnih dejavnosti do reforme varnostnega sektorja, torej reform policije, pravosodja in vojaških akcij; |
| --- | --- |

16.

poudarja vse večji pomen EVOP, s katero se bo izboljšala sposobnost EU za soočanje z varnostnimi grožnjami 21. stoletja, zlasti s skupnimi civilno-vojaškimi operacijami in ukrepi za krizno upravljanje – od preprečevanja kriz na podlagi obveščevalnih dejavnosti do reforme varnostnega sektorja, torej reform policije, pravosodja in vojaških akcij;

| 17. | meni, da bi se EU in Nato lahko medsebojno krepila z izogibanjem tekmovanju in razvijanjem tesnejšega sodelovanja pri operacijah kriznega upravljanja, ki temelji na praktični delitvi dela; meni, da bi morale odločitve o tem, katera organizacija naj napoti sile, temeljiti na politični volji, ki jo izrazita obe organizaciji, na operativnih potrebah in politični legitimnosti na terenu ter na njuni sposobnosti, da zagotovita mir in stabilnost; meni, da je sodelovanje pri oblikovanju nove evropske varnostne strategije in novega strateškega koncepta Nata bistveno za izpolnitev tega cilja; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi se EU in Nato lahko medsebojno krepila z izogibanjem tekmovanju in razvijanjem tesnejšega sodelovanja pri operacijah kriznega upravljanja, ki temelji na praktični delitvi dela; meni, da bi morale odločitve o tem, katera organizacija naj napoti sile, temeljiti na politični volji, ki jo izrazita obe organizaciji, na operativnih potrebah in politični legitimnosti na terenu ter na njuni sposobnosti, da zagotovita mir in stabilnost; meni, da je sodelovanje pri oblikovanju nove evropske varnostne strategije in novega strateškega koncepta Nata bistveno za izpolnitev tega cilja;

| 18. | meni, da mora EU razviti svoje varnostne in obrambne zmogljivosti, ki ji bodo omogočale boljšo porazdelitev bremena z neevropskimi zavezniki in ustrezno odzivanje na tiste varnostne izzive in grožnje, ki zadevajo le države članice EU; |
| --- | --- |

18.

meni, da mora EU razviti svoje varnostne in obrambne zmogljivosti, ki ji bodo omogočale boljšo porazdelitev bremena z neevropskimi zavezniki in ustrezno odzivanje na tiste varnostne izzive in grožnje, ki zadevajo le države članice EU;

| 19. | poziva EU, naj razvije instrumente svoje varnostne strategije, od diplomatskega preprečevanja kriz ter gospodarske in razvojne pomoči do civilnih zmogljivosti na področju stabilizacije in obnove, pa tudi vojaška sredstva; poleg tega meni, da bi bilo treba v soseščini EU strateško uporabiti instrumente „mehke moči“; |
| --- | --- |

19.

poziva EU, naj razvije instrumente svoje varnostne strategije, od diplomatskega preprečevanja kriz ter gospodarske in razvojne pomoči do civilnih zmogljivosti na področju stabilizacije in obnove, pa tudi vojaška sredstva; poleg tega meni, da bi bilo treba v soseščini EU strateško uporabiti instrumente „mehke moči“;

| 20. | ugotavlja, da bi bilo treba izboljšati dogovore „Berlin plus“, ki EU omogočajo uporabo virov in zmogljivosti Nata, da bi obema organizacijama omogočili posredovanje in učinkovito zagotavljanje pomoči v sedanjih krizah, ki zahtevajo civilno-vojaški odziv, s katerim je mogoče opravljati več nalog obenem; meni, da je treba zato dodatno razvijati odnose med Natom in EU z oblikovanjem stalnih struktur sodelovanja ter brez vplivanja na neodvisni in avtonomni značaj obeh organizacij in brez izključevanja udeležbe vseh članic Nata in vseh držav članic EU, ki želijo sodelovati; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da bi bilo treba izboljšati dogovore „Berlin plus“, ki EU omogočajo uporabo virov in zmogljivosti Nata, da bi obema organizacijama omogočili posredovanje in učinkovito zagotavljanje pomoči v sedanjih krizah, ki zahtevajo civilno-vojaški odziv, s katerim je mogoče opravljati več nalog obenem; meni, da je treba zato dodatno razvijati odnose med Natom in EU z oblikovanjem stalnih struktur sodelovanja ter brez vplivanja na neodvisni in avtonomni značaj obeh organizacij in brez izključevanja udeležbe vseh članic Nata in vseh držav članic EU, ki želijo sodelovati;

| 21. | poziva Turčijo, naj preneha ovirati sodelovanje med EU in Natom; |
| --- | --- |

21.

poziva Turčijo, naj preneha ovirati sodelovanje med EU in Natom;

| 22. | poziva EU, naj v procesu razvoja bele knjige o evropski varnosti in obrambi oceni tudi skladnost evropskih zunanjih operacij, zlasti kar zadeva sodelovanje z drugimi mednarodnimi partnerji na kriznih območjih; |
| --- | --- |

22.

poziva EU, naj v procesu razvoja bele knjige o evropski varnosti in obrambi oceni tudi skladnost evropskih zunanjih operacij, zlasti kar zadeva sodelovanje z drugimi mednarodnimi partnerji na kriznih območjih;

Sodelovanje med Natom in EU pri varnostnih in obrambnih vprašanjih

| 23. | izraža veliko zadovoljstvo nad francosko pobudo za formalno vrnitev v vojaške strukture Nata in nad prizadevanji francoskega predsedstva Svetu EU, da bi se EU in Nato v odziv na nove varnostne izzive še tesneje zbližali; pozdravlja prizadevanja francoskega predsedstva za sprejem konkretnih pobud v zvezi z združevanjem evropskih obrambnih zmogljivosti; zadovoljstvo izraža tudi nad novim pozitivnim odnosom ZDA do utrjevanja obrambnih zmogljivosti EU; |
| --- | --- |

23.

izraža veliko zadovoljstvo nad francosko pobudo za formalno vrnitev v vojaške strukture Nata in nad prizadevanji francoskega predsedstva Svetu EU, da bi se EU in Nato v odziv na nove varnostne izzive še tesneje zbližali; pozdravlja prizadevanja francoskega predsedstva za sprejem konkretnih pobud v zvezi z združevanjem evropskih obrambnih zmogljivosti; zadovoljstvo izraža tudi nad novim pozitivnim odnosom ZDA do utrjevanja obrambnih zmogljivosti EU;

| 24. | poziva države članice obeh organizacij k večji prožnosti, ciljni usmerjenosti in pragmatičnosti pri izvajanju partnerstva EU-Nato; zato podpira predlog francoske vlade o vzpostavitvi sistematičnih stikov med generalnima sekretarjema Nata in Sveta EU, zlasti, da se prepreči nejasnosti o tem, kje EU in Nato nastopata skupaj v različnih misijah za dosego istega cilja na istem bojišču, na primer na Kosovu ali v Afganistanu; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice obeh organizacij k večji prožnosti, ciljni usmerjenosti in pragmatičnosti pri izvajanju partnerstva EU-Nato; zato podpira predlog francoske vlade o vzpostavitvi sistematičnih stikov med generalnima sekretarjema Nata in Sveta EU, zlasti, da se prepreči nejasnosti o tem, kje EU in Nato nastopata skupaj v različnih misijah za dosego istega cilja na istem bojišču, na primer na Kosovu ali v Afganistanu;

| 25. | poudarja, da je EU, zaradi specifične kombinacije instrumentov, s katerimi razpolaga – civilne operacije, sankcije, človekoljubna pomoč, razvojne in trgovinske politike ter politični dialog – ključni partner Nata; zato poziva EU in Nato, naj okrepita svoja prizadevanja za oblikovanje okvira za celovito sodelovanje pred ratifikacijo Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je EU, zaradi specifične kombinacije instrumentov, s katerimi razpolaga – civilne operacije, sankcije, človekoljubna pomoč, razvojne in trgovinske politike ter politični dialog – ključni partner Nata; zato poziva EU in Nato, naj okrepita svoja prizadevanja za oblikovanje okvira za celovito sodelovanje pred ratifikacijo Lizbonske pogodbe;

| 26. | priznava bistven pomen izboljšanja izmenjave obveščevalnih podatkov med zaveznicami Nata in partnericami EU; |
| --- | --- |

26.

priznava bistven pomen izboljšanja izmenjave obveščevalnih podatkov med zaveznicami Nata in partnericami EU;

| 27. | ugotavlja, da državljani EU podpirajo misije, katerih cilj je blažiti človeško trpljenje na konfliktnih območjih; ugotavlja, da državljani niso dovolj obveščeni o misijah EU in Nata in njihovemu namenu; zato EU in Nato poziva k boljšemu obveščanju ljudi glede njunih misij in glede vloge, ki jo imajo te misije pri vzpostavljanju varnosti in stabilnosti po svetu; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da državljani EU podpirajo misije, katerih cilj je blažiti človeško trpljenje na konfliktnih območjih; ugotavlja, da državljani niso dovolj obveščeni o misijah EU in Nata in njihovemu namenu; zato EU in Nato poziva k boljšemu obveščanju ljudi glede njunih misij in glede vloge, ki jo imajo te misije pri vzpostavljanju varnosti in stabilnosti po svetu;

| 28. | ugotavlja, da bi se morala Nato in EU za utrditev njunega sodelovanja osredotočiti na krepitev svojih osnovnih zmogljivosti, izboljšanje interoperabilnosti ter usklajevanje njunih doktrin, načrtovanja, tehnologije, opreme in metod usposabljanja; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da bi se morala Nato in EU za utrditev njunega sodelovanja osredotočiti na krepitev svojih osnovnih zmogljivosti, izboljšanje interoperabilnosti ter usklajevanje njunih doktrin, načrtovanja, tehnologije, opreme in metod usposabljanja;

Operativni štab EU

| 29. | podpira ustanovitev stalnega operativnega štaba EU pod pristojnostjo podpredsednika Komisije/visokega predstavnika, katerega pristojnost bo med drugim tudi načrtovanje in izvedba vojaških operacij EVOP; |
| --- | --- |

29.

podpira ustanovitev stalnega operativnega štaba EU pod pristojnostjo podpredsednika Komisije/visokega predstavnika, katerega pristojnost bo med drugim tudi načrtovanje in izvedba vojaških operacij EVOP;

| 30. | poudarja, da so dosedanje operacije EU opozorile na dejstvo, da bi stalno načrtovanje in poveljniške zmogljivosti pri operacijah EU povečale njihovo učinkovitost in verodostojnost;; opozarja, da so misije EU v prvi vrsti civilno-vojaškega značaja, zato takšna struktura ne bi pomenila podvajanja že obstoječih struktur; opozarja še, da je glavno poveljstvo Nata prvenstveno namenjeno vojaškemu načrtovanju, medtem ko ima EU strokovno znanje za načrtovanje in vodenje civilnih, vojaških in civilno-vojaških operacij, ki jih trenutno ne more uspešno izpeljati nobena druga svetovna sila; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da so dosedanje operacije EU opozorile na dejstvo, da bi stalno načrtovanje in poveljniške zmogljivosti pri operacijah EU povečale njihovo učinkovitost in verodostojnost;; opozarja, da so misije EU v prvi vrsti civilno-vojaškega značaja, zato takšna struktura ne bi pomenila podvajanja že obstoječih struktur; opozarja še, da je glavno poveljstvo Nata prvenstveno namenjeno vojaškemu načrtovanju, medtem ko ima EU strokovno znanje za načrtovanje in vodenje civilnih, vojaških in civilno-vojaških operacij, ki jih trenutno ne more uspešno izpeljati nobena druga svetovna sila;

| 31. | poudarja, da bi moral operativni štab EU dopolnjevati sedanje poveljniške strukture Nata in naj ne bi slabil čezatlantske celovitosti Nata; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da bi moral operativni štab EU dopolnjevati sedanje poveljniške strukture Nata in naj ne bi slabil čezatlantske celovitosti Nata;

| 32. | predlaga, da bi morale v dogovoru z Natom vse države članice EU, ki so tudi članice Nata, razmejiti tiste sile, ki se lahko uporabljajo le za operacije EU, da se prepreči blokiranje takšne uporabe s strani členic Nata, ki niso države članice EU; meni, da bi se bilo treba izogniti podvajanju pri uporabi teh sil; |
| --- | --- |

32.

predlaga, da bi morale v dogovoru z Natom vse države članice EU, ki so tudi članice Nata, razmejiti tiste sile, ki se lahko uporabljajo le za operacije EU, da se prepreči blokiranje takšne uporabe s strani členic Nata, ki niso države članice EU; meni, da bi se bilo treba izogniti podvajanju pri uporabi teh sil;

Zmogljivosti in vojaški izdatki

| 33. | izraža stališče, da je medsebojni izziv za EU in Nato ta, da bi sredstva za kadre in zmogljivosti črpala iz enega in istega nacionalnega fonda; poziva EU in Nato, naj zagotovita, da se ti omejeni viri namenijo za najprimernejše zmogljivosti glede na izzive današnjega sveta, da bi se delo ne podvajalo in bi bilo delovanje čim bolj usklajeno; izraža stališče, da bi moral biti strateški zračni most kot primer sorazmerno redkih in dragih operativnih zmogljivosti priložnost za sodelovanje med državami članicami EU in Nata; poziva države članice EU, naj združujejo ter skupaj uporabljajo in razvijajo vojaške zmogljivosti, da bi se izognile razsipnosti, ustvarile ekonomijo obsega ter okrepile tehnološke in industrijske temelje evropske obrambe; |
| --- | --- |

33.

izraža stališče, da je medsebojni izziv za EU in Nato ta, da bi sredstva za kadre in zmogljivosti črpala iz enega in istega nacionalnega fonda; poziva EU in Nato, naj zagotovita, da se ti omejeni viri namenijo za najprimernejše zmogljivosti glede na izzive današnjega sveta, da bi se delo ne podvajalo in bi bilo delovanje čim bolj usklajeno; izraža stališče, da bi moral biti strateški zračni most kot primer sorazmerno redkih in dragih operativnih zmogljivosti priložnost za sodelovanje med državami članicami EU in Nata; poziva države članice EU, naj združujejo ter skupaj uporabljajo in razvijajo vojaške zmogljivosti, da bi se izognile razsipnosti, ustvarile ekonomijo obsega ter okrepile tehnološke in industrijske temelje evropske obrambe;

| 34. | meni, da je za evropsko varnost, poleg potrebe po veliko bolj učinkoviti uporabi vojaških sredstev za doseganje sinergije, bistvenega pomena boljše in učinkovito usklajevanje naložb držav članic, EU v obrambo; poziva k znatnemu povečanju v razmerju skupnih stroškov v vsaki vojaški operaciji Nata in EU; opaža precejšnje razlike v obsegu in v učinkovitosti porabe izdatkov v obrambne namene med evropskimi članicami Nata na eni strani in ZDA na drugi strani; poziva EU, naj poskrbi za bolj pošteno globalno porazdelitev bremena; poziva tudi ZDA, naj pokažejo večjo pripravljenost, da se s svojimi evropskimi zavezniki posvetujejo o vprašanjih, povezanih z mirom in varnostjo; |
| --- | --- |

34.

meni, da je za evropsko varnost, poleg potrebe po veliko bolj učinkoviti uporabi vojaških sredstev za doseganje sinergije, bistvenega pomena boljše in učinkovito usklajevanje naložb držav članic, EU v obrambo; poziva k znatnemu povečanju v razmerju skupnih stroškov v vsaki vojaški operaciji Nata in EU; opaža precejšnje razlike v obsegu in v učinkovitosti porabe izdatkov v obrambne namene med evropskimi članicami Nata na eni strani in ZDA na drugi strani; poziva EU, naj poskrbi za bolj pošteno globalno porazdelitev bremena; poziva tudi ZDA, naj pokažejo večjo pripravljenost, da se s svojimi evropskimi zavezniki posvetujejo o vprašanjih, povezanih z mirom in varnostjo;

| 35. | priznava, da utegne Evropska obrambna agencija, ki se okrepi z Lizbonsko pogodbo, pomembno prispevati v smeri stroškovno učinkovitega javnega naročanja in večje medobratovalnosti oborožitve; |
| --- | --- |

35.

priznava, da utegne Evropska obrambna agencija, ki se okrepi z Lizbonsko pogodbo, pomembno prispevati v smeri stroškovno učinkovitega javnega naročanja in večje medobratovalnosti oborožitve;

Združljivost članstva v Natu in Evropski uniji

| 36. | vztraja, da se morajo srečanj EU-Nato brez diskriminacije udeleževati vse države članice EU; poudarja, da je enotnost vrednot in varnostnih dogovorov osrednji faktor, ki zagotavlja evropski mir, stabilnost in blaginjo; |
| --- | --- |

36.

vztraja, da se morajo srečanj EU-Nato brez diskriminacije udeleževati vse države članice EU; poudarja, da je enotnost vrednot in varnostnih dogovorov osrednji faktor, ki zagotavlja evropski mir, stabilnost in blaginjo;

| 37. | predlaga, da bi bilo treba članice Nata, ki so kandidatke za pristop k EU, tesneje vključiti v delo EVOP in Evropske obrambne agencije; |
| --- | --- |

37.

predlaga, da bi bilo treba članice Nata, ki so kandidatke za pristop k EU, tesneje vključiti v delo EVOP in Evropske obrambne agencije;

| 38. | ugotavlja, da je bistvenega pomena, da se ustrezno obravnava problem združljivosti med nečlanstvom v EU in članstvom v Natu oziroma nečlanstvom v Natu in članstvom v EU, da se prepreči negativni vpliv na konkretno sodelovanje med EU in Natom; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da je bistvenega pomena, da se ustrezno obravnava problem združljivosti med nečlanstvom v EU in članstvom v Natu oziroma nečlanstvom v Natu in članstvom v EU, da se prepreči negativni vpliv na konkretno sodelovanje med EU in Natom;

| 39. | še posebej obžaluje dejstvo, da turško-ciprski spor še naprej zelo ovira razvoj sodelovanja med EU in Natom, glede na to, da Turčija ne dopušča sodelovanja Cipra v misijah EVOP, ki vključujejo obveščevalne podatke in sredstva Nata, Ciper pa zato ne dopušča Turčiji, da bi sodelovala pri celovitem razvoju EVOP v obsegu, ki bi bil sorazmeren z njenim vojaškim in strateškim pomenom za Evropo in čezatlantsko zavezništvo; |
| --- | --- |

39.

še posebej obžaluje dejstvo, da turško-ciprski spor še naprej zelo ovira razvoj sodelovanja med EU in Natom, glede na to, da Turčija ne dopušča sodelovanja Cipra v misijah EVOP, ki vključujejo obveščevalne podatke in sredstva Nata, Ciper pa zato ne dopušča Turčiji, da bi sodelovala pri celovitem razvoju EVOP v obsegu, ki bi bil sorazmeren z njenim vojaškim in strateškim pomenom za Evropo in čezatlantsko zavezništvo;

| 40. | spodbuja Ciper, naj kot država članica EU revidira svoje politično stališče o svojem članstvu v Partnerstvu za mir, in poziva države članice Nata, naj se vzdržijo uporabe veta, da bi preprečile državam članicam EU, da postanejo članice Nata; |
| --- | --- |

40.

spodbuja Ciper, naj kot država članica EU revidira svoje politično stališče o svojem članstvu v Partnerstvu za mir, in poziva države članice Nata, naj se vzdržijo uporabe veta, da bi preprečile državam članicam EU, da postanejo članice Nata;

| 41. | pozdravlja dejstvo, da so na vrhu Nata v Bukarešti članice zavezništva priznale prispevek, ki ga lahko ponudi močnejša in zmogljivejša Evropa, in da je zavezništvo še naprej pripravljeno, da se v prihodnosti širi; ugotavlja, da je za države evropske sosedske politike na vzhodu ter za njihov demokratični razvoj in razvoj pravne države nadvse pomembna politika evropske perspektive in torej projekt vzhodnega partnerstva; |
| --- | --- |

41.

pozdravlja dejstvo, da so na vrhu Nata v Bukarešti članice zavezništva priznale prispevek, ki ga lahko ponudi močnejša in zmogljivejša Evropa, in da je zavezništvo še naprej pripravljeno, da se v prihodnosti širi; ugotavlja, da je za države evropske sosedske politike na vzhodu ter za njihov demokratični razvoj in razvoj pravne države nadvse pomembna politika evropske perspektive in torej projekt vzhodnega partnerstva;

| 42. | meni, da bi bilo treba, kar zadeva prihodnje širitve Nata, o vsakem primeru presojati posebej; bi vseeno, zaradi evropskih varnostnih interesov, nasprotoval širitvi organizacije na katero koli državo, v kateri prebivalstvo ne podpira članstva ali ima ta država resne nerešene ozemeljske spore s svojimi sosedami; |
| --- | --- |

42.

meni, da bi bilo treba, kar zadeva prihodnje širitve Nata, o vsakem primeru presojati posebej; bi vseeno, zaradi evropskih varnostnih interesov, nasprotoval širitvi organizacije na katero koli državo, v kateri prebivalstvo ne podpira članstva ali ima ta država resne nerešene ozemeljske spore s svojimi sosedami;

| 43. | ugotavlja, da sta za številne sosede EU članstvo v Natu in članstvo v EU realistična in skladna cilja, četudi zgolj na dolgi rok; |
| --- | --- |

43.

ugotavlja, da sta za številne sosede EU članstvo v Natu in članstvo v EU realistična in skladna cilja, četudi zgolj na dolgi rok;

| 44. | meni, da bi si EU in Nato morala prizadevati za odkrit in stvaren dialog z Rusijo o temah, kot so človekove pravice in pravna država, regionalna varnost, energija, protiraketna obramba, neširjenje orožja za množično uničevanje, zmanjšanje vojaških sil in vesoljska politika; zato meni, da če in ko bo Rusija postala resnična demokracija, ki zavrača vojaške grožnje kot sredstvo pritiska na svoje sosede, bi lahko obseg sodelovanja med EU in Rusijo dosegel raven brez primere, vključno z možnostjo članstva Rusije v vseh evroatlanstkih strukturah; |
| --- | --- |

44.

meni, da bi si EU in Nato morala prizadevati za odkrit in stvaren dialog z Rusijo o temah, kot so človekove pravice in pravna država, regionalna varnost, energija, protiraketna obramba, neširjenje orožja za množično uničevanje, zmanjšanje vojaških sil in vesoljska politika; zato meni, da če in ko bo Rusija postala resnična demokracija, ki zavrača vojaške grožnje kot sredstvo pritiska na svoje sosede, bi lahko obseg sodelovanja med EU in Rusijo dosegel raven brez primere, vključno z možnostjo članstva Rusije v vseh evroatlanstkih strukturah;

| 45. | z veseljem pričakuje priložnosti, ki jih bo ponudil prihajajoče vrhunsko srečanje ob 60. obletnici Nata v Strasbourgu in Kehlu, in sicer za pomladitev zavezništva in okrepitev njegovih odnosov z Evropsko unijo; |
| --- | --- |

45.

z veseljem pričakuje priložnosti, ki jih bo ponudil prihajajoče vrhunsko srečanje ob 60. obletnici Nata v Strasbourgu in Kehlu, in sicer za pomladitev zavezništva in okrepitev njegovih odnosov z Evropsko unijo;

*

* *

| 46. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic EU in držav Nata, parlamentarni skupščini Nata ter generalnim sekretarjem Združenih narodov, Nata, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter Sveta Evrope. |
| --- | --- |

46.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic EU in držav Nata, parlamentarni skupščini Nata ter generalnim sekretarjem Združenih narodov, Nata, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter Sveta Evrope.

---

(1)  UL C 33 E, 9.2.2006, str. 580.

(2)  UL C 314 E, 21.12.2006, str. 334.

(3)  UL C 74 E, 20.03.2008, str. 670.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0255.

(5)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0256.

---

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/76 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/76

---

Četrtek, 19. februarja 2009Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje

P6_TA(2009)0077

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o Barcelonskem procesu: Unija za Sredozemlje (2008/2231(INI))

2010/C 76 E/15

Evropski parlament,

ob upoštevanju barcelonske izjave, sprejete na evro-sredozemski konferenci ministrov za zunanje zadeve, ki je potekala v Barceloni dne 27. in 28. novembra 1995, o ustanovitvi evro-sredozemskega partnerstva,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2008 z naslovom „Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje“ (KOM(2008)0319),

ker je Evropski svet na zasedanju dne 13. in 14. marca 2008 v Bruslju dal soglasje k Barcelonskemu procesu: Uniji za Sredozemlje,

ob upoštevanju skupne izjave pariškega vrha za Sredozemlje, ki je potekal dne 13. julija 2008,

ob upoštevanju končne izjave s srečanja ministrov za zunanje zadeve iz držav Unije za Sredozemlje, ki je potekalo v Marseillu dne 3. in 4. novembra 2008,

ob upoštevanju sklepov konference ministrov za zunanje zadeve evro-sredozemskih držav, ki je potekala v Lizboni dne 5. in 6. novembra 2007,

ob upoštevanja sklepov evro-sredozemskega srečanja na vrhu, ki je potekal v Barceloni dne 27. in 28. novembra 2005 v počastitev desete obletnice evro-sredozemskega partnerstva,

ob upoštevanju izjave predsedstva evro-sredozemske parlamentarne skupščine z dne 12. julija 2008, izjave evro-sredozemske parlamentarne skupščine o mirovnem procesu na Bližnjem vzhodu z dne 13. oktobra 2008 ter priporočila evro-sredozemske parlamentarne skupščine za prvo srečanje ministrov za zunanje zadeve Barcelonskega procesa: Unije za Sredozemlje z dne 13. oktobra 2008,

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 9. oktobra 2008,

ob upoštevanju izjave z evro-sredozemskega srečanja ekonomsko-socialnih svetov na vrhu v Rabatu z dne 16. oktobra 2008,

ob upoštevanju končne izjave predsedstva evro-sredozemske parlamentarne skupščine in priporočil, ki jih je skupščina sprejela na svojem četrtem plenarnem zasedanju v Atenah dne 27. in 28. marca 2008,

ob upoštevanju prvega srečanja EuroMedScola, na katerem so se dne 16. in 17. novembra 2008 v Strasbourgu sestali mlade državljanke in državljani držav partneric in držav Evropske unije,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o sredozemski politiki Evropske unije, zlasti tiste z dne 5. junija 2008 o barcelonskem procesu – sredozemski uniji (1),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. maja 2003 z naslovom „Nov zagon dejavnostim EU na področju človekovih pravic in demokratizacije v sodelovanju s sredozemskimi partnericami – strateške smernice“ (KOM(2003)0294),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. decembra 2006 o krepitvi evropske sosedske politike (KOM(2006)0726),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. novembra 2007 o krepitvi evropske sosedske politike (2),

ob upoštevanju svojih prednostnih nalog med predsedovanjem Evro-sredozemski parlamentarni skupščini (marec 2008–marec 2009),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino, Odbor za ustavne zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0502/2008),

| A. | ker predstavlja Sredozemlje križišče in ker so skupni interesi Evropske unije in držav partneric vse večji spričo izzivov globalizacije in miroljubnega sožitja, od tu pa izhaja tudi potreba po zagotovitvi večjega regionalnega povezovanja in oblikovanja skupne politične strategije na tem območju, |
| --- | --- |

A.

ker predstavlja Sredozemlje križišče in ker so skupni interesi Evropske unije in držav partneric vse večji spričo izzivov globalizacije in miroljubnega sožitja, od tu pa izhaja tudi potreba po zagotovitvi večjega regionalnega povezovanja in oblikovanja skupne politične strategije na tem območju,

| B. | ker je Evropska unija zavezana izpolnjevanju razvojnih ciljev tisočletja Združenih narodov, kar bi se moralo nadaljevati tudi v prihodnosti, |
| --- | --- |

B.

ker je Evropska unija zavezana izpolnjevanju razvojnih ciljev tisočletja Združenih narodov, kar bi se moralo nadaljevati tudi v prihodnosti,

| C. | ob upoštevanju vse večjih gospodarskih, političnih in kulturnih razlik med obema obalama v Sredozemlju – severno in južno – in potrebe, da se odpravijo neenakosti ter tako dolgoročno izgradi območje skupnega miru, varnosti in blaginje, |
| --- | --- |

C.

ob upoštevanju vse večjih gospodarskih, političnih in kulturnih razlik med obema obalama v Sredozemlju – severno in južno – in potrebe, da se odpravijo neenakosti ter tako dolgoročno izgradi območje skupnega miru, varnosti in blaginje,

| D. | ker je potrebna temeljita prenova in poglobitev odnosov med Evropsko unijo in sredozemskimi partnerskimi državami, pri čemer je treba dati prednost rezultatom ter izhajati iz enakopravnosti med vsemi partnericami in iz ovrednotenja tistega, kar je že bilo narejeno, obenem pa je treba upoštevati omejitve in pomanjkljivosti doslej uresničenih politik in zlasti slab izkupiček Barcelonskega procesa, |
| --- | --- |

D.

ker je potrebna temeljita prenova in poglobitev odnosov med Evropsko unijo in sredozemskimi partnerskimi državami, pri čemer je treba dati prednost rezultatom ter izhajati iz enakopravnosti med vsemi partnericami in iz ovrednotenja tistega, kar je že bilo narejeno, obenem pa je treba upoštevati omejitve in pomanjkljivosti doslej uresničenih politik in zlasti slab izkupiček Barcelonskega procesa,

| E. | ob upoštevanju omejitev evropske sosedske politike do sredozemskih držav, ki daje prednost dvostranskim odnosom in vse bolj razkriva svojo neuravnoteženost in nesposobnost, da bi prispevala k skupnemu procesu pomembnih reform v regiji, |
| --- | --- |

E.

ob upoštevanju omejitev evropske sosedske politike do sredozemskih držav, ki daje prednost dvostranskim odnosom in vse bolj razkriva svojo neuravnoteženost in nesposobnost, da bi prispevala k skupnemu procesu pomembnih reform v regiji,

| F. | ker je treba med Evropsko unijo in sredozemskimi državami celotnega Sredozemlja vzpostaviti odnose, katerih podlaga bo tesno partnerstvo, ki bo temeljilo na spoštovanju človekovih pravic in načel pravne države; |
| --- | --- |

F.

ker je treba med Evropsko unijo in sredozemskimi državami celotnega Sredozemlja vzpostaviti odnose, katerih podlaga bo tesno partnerstvo, ki bo temeljilo na spoštovanju človekovih pravic in načel pravne države;

| G. | ker od začetka Barcelonskega procesa v nekaterih partnerskih državah ni bilo bistvenega napredka glede zavezanosti nekaterim skupnim vrednotam in načelom, poudarjenim v barcelonski deklaraciji iz leta 1995, h kateri so pristopile, in njihovega spoštovanja, zlasti glede demokracije, človekovih pravic in načel pravne države, |
| --- | --- |

G.

ker od začetka Barcelonskega procesa v nekaterih partnerskih državah ni bilo bistvenega napredka glede zavezanosti nekaterim skupnim vrednotam in načelom, poudarjenim v barcelonski deklaraciji iz leta 1995, h kateri so pristopile, in njihovega spoštovanja, zlasti glede demokracije, človekovih pravic in načel pravne države,

| H. | ker je treba spodbujati območno in gospodarsko povezovanje med državami Sredozemlja; ker bo prava regionalna in gospodarska integracija dosežena le, če bo prišlo do konkretnega napredka pri reševanju obstoječih konfliktov in na področju demokracije in človekovih pravic, |
| --- | --- |

H.

ker je treba spodbujati območno in gospodarsko povezovanje med državami Sredozemlja; ker bo prava regionalna in gospodarska integracija dosežena le, če bo prišlo do konkretnega napredka pri reševanju obstoječih konfliktov in na področju demokracije in človekovih pravic,

| I. | ker je tesnejšim odnosom med Evropsko unijo in sredozemskimi državami sledilo veliko povečanje trgovine med temi državami, pri čemer pa ni bilo poskrbljeno za potrebno izboljšanje in posodobitev infrastrukture, |
| --- | --- |

I.

ker je tesnejšim odnosom med Evropsko unijo in sredozemskimi državami sledilo veliko povečanje trgovine med temi državami, pri čemer pa ni bilo poskrbljeno za potrebno izboljšanje in posodobitev infrastrukture,

| J. | ker so predsedniki držav in vlad v skupni izjavi pariškega vrha za Sredozemlje z dne 13. julija 2008 priznali, da je evro-sredozemska parlamentarna skupščina legitimni parlamentarni izraz Barcelonskega procesa: Unije za Sredozemlje, obenem pa močno podprli okrepitev vloge evro-sredozemske parlamentarne skupščine v njenih odnosih s sredozemskimi partnericami, |
| --- | --- |

J.

ker so predsedniki držav in vlad v skupni izjavi pariškega vrha za Sredozemlje z dne 13. julija 2008 priznali, da je evro-sredozemska parlamentarna skupščina legitimni parlamentarni izraz Barcelonskega procesa: Unije za Sredozemlje, obenem pa močno podprli okrepitev vloge evro-sredozemske parlamentarne skupščine v njenih odnosih s sredozemskimi partnericami,

| K. | ker celotni obseg političnih odnosov med državami evro-sredozemske regije ni omejen le na medvladno raven, |
| --- | --- |

K.

ker celotni obseg političnih odnosov med državami evro-sredozemske regije ni omejen le na medvladno raven,

| L. | ker poudarja pomen vloge evro-sredozemske parlamentarne skupščine, edine parlamentarne skupščine, ki omogoča dialog in sodelovanje na evro-sredozemskem območju, saj združuje 27 držav članic Evropske unije in vse strani, ki so povezane z mirovnim procesom na Bližnjem vzhodu, |
| --- | --- |

L.

ker poudarja pomen vloge evro-sredozemske parlamentarne skupščine, edine parlamentarne skupščine, ki omogoča dialog in sodelovanje na evro-sredozemskem območju, saj združuje 27 držav članic Evropske unije in vse strani, ki so povezane z mirovnim procesom na Bližnjem vzhodu,

| M. | ker je pri ponovni vzpostavitvi evro-sredozemskih odnosov treba zagotoviti sodelovanje lokalnih in regionalnih skupnosti pri projektih in pobudah, ki jih je opredelil Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje, ter upoštevati nedavne predloge, ki so jih te skupnosti predstavile, |
| --- | --- |

M.

ker je pri ponovni vzpostavitvi evro-sredozemskih odnosov treba zagotoviti sodelovanje lokalnih in regionalnih skupnosti pri projektih in pobudah, ki jih je opredelil Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje, ter upoštevati nedavne predloge, ki so jih te skupnosti predstavile,

| N. | ker je pri ponovni vzpostavitvi evro-sredozemskih odnosov treba zagotoviti sodelovanje socialnih partnerje in civilne družbe, |
| --- | --- |

N.

ker je pri ponovni vzpostavitvi evro-sredozemskih odnosov treba zagotoviti sodelovanje socialnih partnerje in civilne družbe,

| O. | ker je treba paziti, da se ne podvajajo ali prekrivajo že obstoječi instrumenti, politike in institucionalne ravni, in ker je treba zagotoviti skladnost celotnega sistema evro-sredozemskih odnosov, |
| --- | --- |

O.

ker je treba paziti, da se ne podvajajo ali prekrivajo že obstoječi instrumenti, politike in institucionalne ravni, in ker je treba zagotoviti skladnost celotnega sistema evro-sredozemskih odnosov,

| P. | ker obstaja potreba po hitri in miroljubni rešitvi vseh konfliktov, v katere so vpletene sredozemske države, in ker je pomembno ohranjati medkulturni dialog, |
| --- | --- |

P.

ker obstaja potreba po hitri in miroljubni rešitvi vseh konfliktov, v katere so vpletene sredozemske države, in ker je pomembno ohranjati medkulturni dialog,

| Q. | ker nedavni ponovni izbruh konflikta med Izraelom in Palestino vpliva na politični dialog v evro-sredozemskem partnerstvu in lahko ogrozi nekatere cilje, ki jih predvideva nova institucija, |
| --- | --- |

Q.

ker nedavni ponovni izbruh konflikta med Izraelom in Palestino vpliva na politični dialog v evro-sredozemskem partnerstvu in lahko ogrozi nekatere cilje, ki jih predvideva nova institucija,

| R. | ker stalna odsotnost rešitve resnih političnih napetosti v Zahodni Sahari ne prispeva k ponovnem zagonu evro-sredozemskega partnerstva, |
| --- | --- |

R.

ker stalna odsotnost rešitve resnih političnih napetosti v Zahodni Sahari ne prispeva k ponovnem zagonu evro-sredozemskega partnerstva,

| 1. | meni, da je predlog Barcelonskega procesa: Unije za Sredozemlje, ki so ga sprejeli predsedniki držav in vlad na srečanju na vrhu za Sredozemlje, ki je potekalo dne 13. julija 2008 v Parizu, prispevek k miru in blaginji in korak naprej na poti k gospodarskemu in območnemu združevanju ter sodelovanju sredozemskih držav pri ekoloških in podnebnih vprašanjih, pod pogojem da bo znal uresničiti obljube in prinesti otipljive in vidne rezultate; poudarja, da začetek postopka za države, ki niso del partnerstva, povečuje možnosti za vzpostavitev enakopravnih odnosov med Evropsko unijo in sredozemskimi partnerskimi državami ter za celostno obravnavanje težav regije; |
| --- | --- |

1.

meni, da je predlog Barcelonskega procesa: Unije za Sredozemlje, ki so ga sprejeli predsedniki držav in vlad na srečanju na vrhu za Sredozemlje, ki je potekalo dne 13. julija 2008 v Parizu, prispevek k miru in blaginji in korak naprej na poti k gospodarskemu in območnemu združevanju ter sodelovanju sredozemskih držav pri ekoloških in podnebnih vprašanjih, pod pogojem da bo znal uresničiti obljube in prinesti otipljive in vidne rezultate; poudarja, da začetek postopka za države, ki niso del partnerstva, povečuje možnosti za vzpostavitev enakopravnih odnosov med Evropsko unijo in sredozemskimi partnerskimi državami ter za celostno obravnavanje težav regije;

| 2. | ponavlja svoje stališče iz resolucije z dne 15. januarja 2009 o razmerah v Gazi (3) in izraža zaskrbljenost zaradi ponovnega izbruha spopadov med Izraelom in Palestino, kar je že vplivalo na politični dialog udeležencev evro-sredozemskega partnerstva; meni, da se je bistveno izogniti nadaljnjemu odlaganju začetne faze Unije za Sredozemlje, in upa, da se bo sodelovanje čim prej znova okrepilo in prispevalo k skupnemu cilju – miru na Bližnjem vzhodu; poudarja, da bi se morale nove institucije Unije za Sredozemlje ob upoštevanju načel, dogovorjenih na pariškem vrhu v dne 13. julija 2008 in na seji ministrov za zunanje zadeve dne 3. in 4. novembra 2008 v Marseillu, osredotočiti na jasno projektno naravnanost, kar je njena glavna dodana vrednost; |
| --- | --- |

2.

ponavlja svoje stališče iz resolucije z dne 15. januarja 2009 o razmerah v Gazi (3) in izraža zaskrbljenost zaradi ponovnega izbruha spopadov med Izraelom in Palestino, kar je že vplivalo na politični dialog udeležencev evro-sredozemskega partnerstva; meni, da se je bistveno izogniti nadaljnjemu odlaganju začetne faze Unije za Sredozemlje, in upa, da se bo sodelovanje čim prej znova okrepilo in prispevalo k skupnemu cilju – miru na Bližnjem vzhodu; poudarja, da bi se morale nove institucije Unije za Sredozemlje ob upoštevanju načel, dogovorjenih na pariškem vrhu v dne 13. julija 2008 in na seji ministrov za zunanje zadeve dne 3. in 4. novembra 2008 v Marseillu, osredotočiti na jasno projektno naravnanost, kar je njena glavna dodana vrednost;

| 3. | ugotavlja, da je bilo na srečanju ministrov za zunanje zadeve dne 3. in 4. novembra 2008 v Marseillu predlagano, da se „Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje“ preimenuje v „Unijo za Sredozemlje“; meni, da to poimenovanje omogoča ovrednotenje značaja enakovrednosti partnerstva za uresničitev projektov gospodarskega in območnega združevanja; vendar meni, da se morajo strateška vrednost evro-sredozemskih odnosov in dosežki Barcelonskega procesa, zlasti vključenost civilne družbe, ponovno potrditi v politikah, ki jih Evropska unija že razvija s svojimi sredozemskimi partnericami prek regionalnih in podregionalnih programov ter skupnih smernic, ki so vodilo dvostranskega sodelovanja; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je bilo na srečanju ministrov za zunanje zadeve dne 3. in 4. novembra 2008 v Marseillu predlagano, da se „Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje“ preimenuje v „Unijo za Sredozemlje“; meni, da to poimenovanje omogoča ovrednotenje značaja enakovrednosti partnerstva za uresničitev projektov gospodarskega in območnega združevanja; vendar meni, da se morajo strateška vrednost evro-sredozemskih odnosov in dosežki Barcelonskega procesa, zlasti vključenost civilne družbe, ponovno potrditi v politikah, ki jih Evropska unija že razvija s svojimi sredozemskimi partnericami prek regionalnih in podregionalnih programov ter skupnih smernic, ki so vodilo dvostranskega sodelovanja;

| 4. | v zvezi s tem poziva Svet in Komisijo, da zagotovita skladno delovanje Unije, zlasti glede morebitnega institucionalnega razvoja (predvsem vloge visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko kot podpredsednika Komisije) in uporabe proračuna Skupnosti; |
| --- | --- |

4.

v zvezi s tem poziva Svet in Komisijo, da zagotovita skladno delovanje Unije, zlasti glede morebitnega institucionalnega razvoja (predvsem vloge visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko kot podpredsednika Komisije) in uporabe proračuna Skupnosti;

| 5. | izraža odobravanje, ker je bila ustanovitev Unije za Sredozemlje podprta v okviru institucij EU; |
| --- | --- |

5.

izraža odobravanje, ker je bila ustanovitev Unije za Sredozemlje podprta v okviru institucij EU;

| 6. | odobrava odločitev, da se z določitvijo nekaterih velikih projektov, ki bodo uresničeni prek novih instrumentov iz sporočila „Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje“, da prednost večstranskemu okviru; opaža pa pomanjkanje strategij gospodarskega in območnega povezovanja v Sredozemlju, ki bi podpirale te projekte; |
| --- | --- |

6.

odobrava odločitev, da se z določitvijo nekaterih velikih projektov, ki bodo uresničeni prek novih instrumentov iz sporočila „Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje“, da prednost večstranskemu okviru; opaža pa pomanjkanje strategij gospodarskega in območnega povezovanja v Sredozemlju, ki bi podpirale te projekte;

| 7. | meni, da je treba za uresničevanje projektov uporabiti formulo programskih dogovorov, ki bi se zgledovali po načelu subsidiarnosti in bi jasno določali finančno, upravno in nadzorno odgovornost različnih institucionalnih ravni: Evropske unije, držav članic, regij, podjetij, socialnih partnerjev; |
| --- | --- |

7.

meni, da je treba za uresničevanje projektov uporabiti formulo programskih dogovorov, ki bi se zgledovali po načelu subsidiarnosti in bi jasno določali finančno, upravno in nadzorno odgovornost različnih institucionalnih ravni: Evropske unije, držav članic, regij, podjetij, socialnih partnerjev;

| 8. | opozarja, da je treba projekte, financirane v okviru Unije za Sredozemlje, podpreti s sredstvi Skupnosti in partnerskih držav ter s sredstvi zasebnikov; zato poziva Svet in Komisijo, naj opredelita in okrepita vlogo in pobude Evro-sredozemskega sklada za naložbe in partnerstvo, ki s svojim programom naložb omogoča lažje gospodarsko odpiranje in modernizacijo sredozemskih držav; ponovno izraža podporo ustanovitvi evro-sredozemske investicijske banke in sodelovanju z mednarodnimi vlagatelji; poudarja pomen prenosa prihrankov migrantov iz držav južnega Sredozemlja v njihove matične države in meni, da gre za odličen in doslej premalo uporabljen vzvod za razvoj; |
| --- | --- |

8.

opozarja, da je treba projekte, financirane v okviru Unije za Sredozemlje, podpreti s sredstvi Skupnosti in partnerskih držav ter s sredstvi zasebnikov; zato poziva Svet in Komisijo, naj opredelita in okrepita vlogo in pobude Evro-sredozemskega sklada za naložbe in partnerstvo, ki s svojim programom naložb omogoča lažje gospodarsko odpiranje in modernizacijo sredozemskih držav; ponovno izraža podporo ustanovitvi evro-sredozemske investicijske banke in sodelovanju z mednarodnimi vlagatelji; poudarja pomen prenosa prihrankov migrantov iz držav južnega Sredozemlja v njihove matične države in meni, da gre za odličen in doslej premalo uporabljen vzvod za razvoj;

| 9. | meni, da je treba v pričakovanju pregleda finančne perspektive zagotoviti delež finančnih sredstev Evropske unije za sredozemske projekte brez poseganja v evro-sredozemske regionalne programe, ki se že izvajajo ali so načrtovani in v zvezi s katerimi je Evropski parlament večkrat prosil za okrepitev; v zvezi s tem poudarja vpliv Evropskega parlamenta v proračunskem postopku Evropske unije; izraža upanje, da bo Parlament redno obveščen o napredovanju projektov; |
| --- | --- |

9.

meni, da je treba v pričakovanju pregleda finančne perspektive zagotoviti delež finančnih sredstev Evropske unije za sredozemske projekte brez poseganja v evro-sredozemske regionalne programe, ki se že izvajajo ali so načrtovani in v zvezi s katerimi je Evropski parlament večkrat prosil za okrepitev; v zvezi s tem poudarja vpliv Evropskega parlamenta v proračunskem postopku Evropske unije; izraža upanje, da bo Parlament redno obveščen o napredovanju projektov;

| 10. | meni, da bo sekretariat zaradi svoje operativne zmogljivosti in politične vrednosti svoje sestave lahko veliko prispeval k ponovni vzpostavitvi evro-sredozemskih odnosov; poziva, naj sekretariat nemudoma začne delovati v dokaz, da je mogoče prebroditi sedanje napetosti s spodbujanjem resničnih in konkretnih projektov vzajemnega sodelovanja; pozdravlja dejstvo, da je prišlo do soglasne rešitve glede sedeža sekretariata; opozarja, da je Barcelona kraj, kjer se je evro-sredozemsko partnerstvo začelo; |
| --- | --- |

10.

meni, da bo sekretariat zaradi svoje operativne zmogljivosti in politične vrednosti svoje sestave lahko veliko prispeval k ponovni vzpostavitvi evro-sredozemskih odnosov; poziva, naj sekretariat nemudoma začne delovati v dokaz, da je mogoče prebroditi sedanje napetosti s spodbujanjem resničnih in konkretnih projektov vzajemnega sodelovanja; pozdravlja dejstvo, da je prišlo do soglasne rešitve glede sedeža sekretariata; opozarja, da je Barcelona kraj, kjer se je evro-sredozemsko partnerstvo začelo;

| 11. | se strinja z vidika Evropske unije, da mora biti sopredsedovanje združljivo z zunanjim zastopanjem Evropske unije, v skladu z veljavnimi določbami Pogodbe; v zvezi s tem izraža upanje, da bo Evropska unija, ob predvidevanju, da bo Lizbonska pogodba začela veljati, zagotovila usklajenost in trajnost svoje prisotnosti v novih institucijah Unije za Sredozemlje; |
| --- | --- |

11.

se strinja z vidika Evropske unije, da mora biti sopredsedovanje združljivo z zunanjim zastopanjem Evropske unije, v skladu z veljavnimi določbami Pogodbe; v zvezi s tem izraža upanje, da bo Evropska unija, ob predvidevanju, da bo Lizbonska pogodba začela veljati, zagotovila usklajenost in trajnost svoje prisotnosti v novih institucijah Unije za Sredozemlje;

| 12. | pozdravlja sklep ministrske konference z dne 3. novembra 2008, ki je ustrezno upošteval priporočilo evro-sredozemske parlamentarne skupščine, sprejeto 13. oktobra 2008 v Jordaniji; podpira odločitev, da Unija za Sredozemlje dobi prepričljivo parlamentarno razsežnost ter da se okrepi njena demokratična legitimnost s tem, da se jo poveže z evro-sredozemsko parlamentarno skupščino, ki jo bo treba še okrepiti in njeno delovanje bolje uskladiti z delovanjem drugih institucij partnerstva, pri čemer se predvidi možnost, da se ji podeli pravno osebnost, pravico do predlaganja in ocenjevanja strategij gospodarskega in območnega povezovanja in projekte ter možnost predložitve priporočil na srečanjih ministrov za zunanje zadeve; pričakuje, da se bo to institucionalno priznanje Evro-sredozemske parlamentarne skupščine pokazalo tudi prek njenega sodelovanja kot opazovalke na vseh srečanjih izvršilnega organa, srečanjih predsednikov držav in vlad ter srečanjih ministrov, kot tudi na pripravljalnih srečanjih visokih uradnikov; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja sklep ministrske konference z dne 3. novembra 2008, ki je ustrezno upošteval priporočilo evro-sredozemske parlamentarne skupščine, sprejeto 13. oktobra 2008 v Jordaniji; podpira odločitev, da Unija za Sredozemlje dobi prepričljivo parlamentarno razsežnost ter da se okrepi njena demokratična legitimnost s tem, da se jo poveže z evro-sredozemsko parlamentarno skupščino, ki jo bo treba še okrepiti in njeno delovanje bolje uskladiti z delovanjem drugih institucij partnerstva, pri čemer se predvidi možnost, da se ji podeli pravno osebnost, pravico do predlaganja in ocenjevanja strategij gospodarskega in območnega povezovanja in projekte ter možnost predložitve priporočil na srečanjih ministrov za zunanje zadeve; pričakuje, da se bo to institucionalno priznanje Evro-sredozemske parlamentarne skupščine pokazalo tudi prek njenega sodelovanja kot opazovalke na vseh srečanjih izvršilnega organa, srečanjih predsednikov držav in vlad ter srečanjih ministrov, kot tudi na pripravljalnih srečanjih visokih uradnikov;

| 13. | pozdravlja odločitev ministrov za zunanje zadeve iz držav Unije za Sredozemlje, da Arabsko ligo kot udeleženko vključijo na srečanja na vseh ravneh, ob upoštevanju njenega pozitivnega prispevka k ciljem miru, blaginje in stabilnosti v sredozemski regiji; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja odločitev ministrov za zunanje zadeve iz držav Unije za Sredozemlje, da Arabsko ligo kot udeleženko vključijo na srečanja na vseh ravneh, ob upoštevanju njenega pozitivnega prispevka k ciljem miru, blaginje in stabilnosti v sredozemski regiji;

| 14. | poudarja potrebo po vključitvi regionalnih in lokalnih organov v nov institucionalni okvir; pozdravlja mnenje Odbora regij in predlog o ustanovitvi evro-sredozemske lokalne in regionalne skupščine; |
| --- | --- |

14.

poudarja potrebo po vključitvi regionalnih in lokalnih organov v nov institucionalni okvir; pozdravlja mnenje Odbora regij in predlog o ustanovitvi evro-sredozemske lokalne in regionalne skupščine;

| 15. | meni, da je treba vzporedno z utrjevanjem parlamentarne razsežnosti izvajati podoben postopek, da se civilno družbo vključi v ustrezne institucionalne strukture Unije za Sredozemlje, zlasti s pomočjo mehanizmov, ki bodo zagotovili posvetovanja s civilno družbo glede izbire, izvedbe in spremljanja projektov; v tem okviru poziva evro-sredozemsko parlamentarno skupščino, naj bolj vključi civilno družbo držav severnega in južnega Sredozemlja v svoje delo; poziva k temu, da se ovrednoti vloga socialnih partnerjev za vzpostavitev evro-sredozemskega ekonomsko-socialnega odbora; |
| --- | --- |

15.

meni, da je treba vzporedno z utrjevanjem parlamentarne razsežnosti izvajati podoben postopek, da se civilno družbo vključi v ustrezne institucionalne strukture Unije za Sredozemlje, zlasti s pomočjo mehanizmov, ki bodo zagotovili posvetovanja s civilno družbo glede izbire, izvedbe in spremljanja projektov; v tem okviru poziva evro-sredozemsko parlamentarno skupščino, naj bolj vključi civilno družbo držav severnega in južnega Sredozemlja v svoje delo; poziva k temu, da se ovrednoti vloga socialnih partnerjev za vzpostavitev evro-sredozemskega ekonomsko-socialnega odbora;

| 16. | ugotavlja, da nekatere države, ki sodelujejo pri Barcelonskem procesu: Uniji za Sredozemlje, niso bile vključene v evro-sredozemsko partnerstvo; zato poziva Svet, Komisijo in vse države, ki sodelujejo pri Barcelonskem procesu: Uniji za Sredozemlje, da zagotovijo skladen okvir odnosov, katerega namen je gospodarsko in območno povezovanje med Evropsko unijo in vsemi državami v Sredozemlju; zahteva, da Svet in Komisija zagotovita vsem državam članicam Unije za Sredozemlje možnost dostopa do regionalnih programov, ki so že predvideni za evro-sredozemsko partnerstvo; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da nekatere države, ki sodelujejo pri Barcelonskem procesu: Uniji za Sredozemlje, niso bile vključene v evro-sredozemsko partnerstvo; zato poziva Svet, Komisijo in vse države, ki sodelujejo pri Barcelonskem procesu: Uniji za Sredozemlje, da zagotovijo skladen okvir odnosov, katerega namen je gospodarsko in območno povezovanje med Evropsko unijo in vsemi državami v Sredozemlju; zahteva, da Svet in Komisija zagotovita vsem državam članicam Unije za Sredozemlje možnost dostopa do regionalnih programov, ki so že predvideni za evro-sredozemsko partnerstvo;

| 17. | poudarja, da sodelovanje pri Uniji za Sredozemlje ni alternativa širitvi Evropske unije in ne vpliva na obete za pristop sedanjih ali prihodnjih držav kandidatk; meni, da Unija za Sredozemlje ne bo ovirala drugih pobud regionalnega sodelovanja; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da sodelovanje pri Uniji za Sredozemlje ni alternativa širitvi Evropske unije in ne vpliva na obete za pristop sedanjih ali prihodnjih držav kandidatk; meni, da Unija za Sredozemlje ne bo ovirala drugih pobud regionalnega sodelovanja;

| 18. | vztraja, da je treba temeljito prenoviti celotno evro-sredozemsko politiko, okrepiti njeno politično razsežnost in skupni razvoj, ter opozarja, da s pobudo Barcelonskega procesa: Unije za Sredozemlje še niso izčrpane širše perspektive te politike; |
| --- | --- |

18.

vztraja, da je treba temeljito prenoviti celotno evro-sredozemsko politiko, okrepiti njeno politično razsežnost in skupni razvoj, ter opozarja, da s pobudo Barcelonskega procesa: Unije za Sredozemlje še niso izčrpane širše perspektive te politike;

| 19. | meni, da bi moral Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje okrepiti obstoječe oblike sodelovanja v okviru evro-sredozemskega partnerstva, da bi vsem državam partnericam ponudili možnost sodelovanja v regionalnih programih in v zadevnih politikah Evropske unije na osnovi prednostnih nalog in ciljev, ki bi jih skupaj določili; opozarja, da je treba razširiti obseg programov Skupnosti, da se jih bodo lahko udeležile države partnerice, zlasti na področju izobraževanja, raziskav, poklicnega usposabljanja (izmenjava študentov itd.); |
| --- | --- |

19.

meni, da bi moral Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje okrepiti obstoječe oblike sodelovanja v okviru evro-sredozemskega partnerstva, da bi vsem državam partnericam ponudili možnost sodelovanja v regionalnih programih in v zadevnih politikah Evropske unije na osnovi prednostnih nalog in ciljev, ki bi jih skupaj določili; opozarja, da je treba razširiti obseg programov Skupnosti, da se jih bodo lahko udeležile države partnerice, zlasti na področju izobraževanja, raziskav, poklicnega usposabljanja (izmenjava študentov itd.);

| 20. | meni, da se je treba vprašanj miru in varnosti, človekovih pravic in demokracije ter sodelovanja na področju kulture lotiti v okviru evro-sredozemske razsežnosti; poudarja, da je namen Unije za Sredozemlje obravnavati območne, infrastrukturne in okoljske probleme s pomočjo strateških načrtov in specifičnih projektov; upa, da bo ta dejanska razsežnost lahko pripomogla k obnovitvi evro-sredozemskega partnerstva; |
| --- | --- |

20.

meni, da se je treba vprašanj miru in varnosti, človekovih pravic in demokracije ter sodelovanja na področju kulture lotiti v okviru evro-sredozemske razsežnosti; poudarja, da je namen Unije za Sredozemlje obravnavati območne, infrastrukturne in okoljske probleme s pomočjo strateških načrtov in specifičnih projektov; upa, da bo ta dejanska razsežnost lahko pripomogla k obnovitvi evro-sredozemskega partnerstva;

| 21. | opozarja na prve pobude, ki so bile predlagane med vrhom za Sredozemlje v Parizu dne 13. julija 2008: sanacija okolja v Sredozemlju, obalne in kopenske avtoceste, civilna zaščita, načrt za sončno energijo v Sredozemlju, visokošolsko izobraževanje in raziskave, sredozemska pobuda za razvoj podjetništva; |
| --- | --- |

21.

opozarja na prve pobude, ki so bile predlagane med vrhom za Sredozemlje v Parizu dne 13. julija 2008: sanacija okolja v Sredozemlju, obalne in kopenske avtoceste, civilna zaščita, načrt za sončno energijo v Sredozemlju, visokošolsko izobraževanje in raziskave, sredozemska pobuda za razvoj podjetništva;

| 22. | opozarja, da je treba za uresničitev ambiciozno zastavljenih ciljev Barcelonskega procesa hitro razširiti področja sodelovanja na upravljanje voda, kmetijstvo, zanesljivo preskrbo s hrano, energijo, poklicno usposabljanje, kulturo, zdravje, turizem itd. |
| --- | --- |

22.

opozarja, da je treba za uresničitev ambiciozno zastavljenih ciljev Barcelonskega procesa hitro razširiti področja sodelovanja na upravljanje voda, kmetijstvo, zanesljivo preskrbo s hrano, energijo, poklicno usposabljanje, kulturo, zdravje, turizem itd.

| 23. | odločno podpira okoljsko razsežnost Barcelonskega procesa: Unije za Sredozemlje in z njo povezane pobude in projekte, na primer novo evro-sredozemsko pobudo za sanacijo Sredozemlja in načrt za sončno energijo v Sredozemlju; |
| --- | --- |

23.

odločno podpira okoljsko razsežnost Barcelonskega procesa: Unije za Sredozemlje in z njo povezane pobude in projekte, na primer novo evro-sredozemsko pobudo za sanacijo Sredozemlja in načrt za sončno energijo v Sredozemlju;

| 24. | meni, da vključitev vseh sredozemskih držav v Barcelonski proces: Unijo za Sredozemlje zagotavlja priložnost za celovitejšo obravnavo problemov regije in za učinkovitejše povezovanje in usklajevanje procesa z že obstoječimi programi, kot je sredozemski akcijski načrt UNEP (program Združenih narodov za okolje); |
| --- | --- |

24.

meni, da vključitev vseh sredozemskih držav v Barcelonski proces: Unijo za Sredozemlje zagotavlja priložnost za celovitejšo obravnavo problemov regije in za učinkovitejše povezovanje in usklajevanje procesa z že obstoječimi programi, kot je sredozemski akcijski načrt UNEP (program Združenih narodov za okolje);

| 25. | pozdravlja predlog v sklepni izjavi predsedstva četrtega plenarnega zasedanja evro-sredozemske parlamentarne skupščine z dne 27. in 28. marca 2008 o ustanovitvi Evro-sredozemske energetske skupnosti, ki ga podpira evro-sredozemska parlamentarna skupščina; priznava pomen krepitve sodelovanja na področju energetike med evro-sredozemskimi partnericami in potrebo po oblikovanju regionalnega energetskega trga, da se izvedejo obsežni projekti obnovljivih virov energije in energetske infrastrukture v evro-sredozemski regiji; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja predlog v sklepni izjavi predsedstva četrtega plenarnega zasedanja evro-sredozemske parlamentarne skupščine z dne 27. in 28. marca 2008 o ustanovitvi Evro-sredozemske energetske skupnosti, ki ga podpira evro-sredozemska parlamentarna skupščina; priznava pomen krepitve sodelovanja na področju energetike med evro-sredozemskimi partnericami in potrebo po oblikovanju regionalnega energetskega trga, da se izvedejo obsežni projekti obnovljivih virov energije in energetske infrastrukture v evro-sredozemski regiji;

| 26. | izraža upanje, da bo okrepitev evro-sredozemskih odnosov spodbudila razvoj območja miru in blaginje; poudarja, da sta mir in politična stabilnost v Sredozemlju bistvena za kolektivno in individualno varnost daleč onstran njegovih mej; poudarja, da je ta cilj možno doseči le z okrepitvijo pogajanj, da se najde trajna in celovita rešitev konfliktov v regiji; meni, da mora EU imeti vodilno vlogo pri reševanju teh konfliktov in sicer tako, da pridobi zaupanje vseh vpletenih strani; poudarja, da je treba nadaljevati formalno sodelovanje pri preprečevanju mednarodnega terorizma, trgovine z mamili, organiziranega kriminala in trgovanja z ljudmi; pozdravlja poziv iz marseillske izjave, naj si zadevne strani prizadevajo za uresničitev procesa postopne demilitarizacije in razorožitve Bližnjega vzhoda, da se zlasti vzpostavi območje brez atomskega orožja in orožja za množično uničevanje; |
| --- | --- |

26.

izraža upanje, da bo okrepitev evro-sredozemskih odnosov spodbudila razvoj območja miru in blaginje; poudarja, da sta mir in politična stabilnost v Sredozemlju bistvena za kolektivno in individualno varnost daleč onstran njegovih mej; poudarja, da je ta cilj možno doseči le z okrepitvijo pogajanj, da se najde trajna in celovita rešitev konfliktov v regiji; meni, da mora EU imeti vodilno vlogo pri reševanju teh konfliktov in sicer tako, da pridobi zaupanje vseh vpletenih strani; poudarja, da je treba nadaljevati formalno sodelovanje pri preprečevanju mednarodnega terorizma, trgovine z mamili, organiziranega kriminala in trgovanja z ljudmi; pozdravlja poziv iz marseillske izjave, naj si zadevne strani prizadevajo za uresničitev procesa postopne demilitarizacije in razorožitve Bližnjega vzhoda, da se zlasti vzpostavi območje brez atomskega orožja in orožja za množično uničevanje;

| 27. | meni, da je za pomiritev napetosti v Sredozemlju treba izboljšati razumevanje kulturnih in družbenih procesov med narodi, zato je treba podpirati pobude, kot je zavezništvo civilizacij kot najugodnejši prostor za dialog, ki bo prispeval k stabilizaciji regije; poziva Svet in Komisijo, naj predlagajo strategije za razvoj takega dialoga; spodbuja krepitev povezav med evro-sredozemsko parlamentarno skupščino in fundacijo Anna Lindh, vključno z organiziranjem srečanj med vodilnimi mrežami fundacije in odborom za kulturo evro-sredozemske parlamentarne skupščine; |
| --- | --- |

27.

meni, da je za pomiritev napetosti v Sredozemlju treba izboljšati razumevanje kulturnih in družbenih procesov med narodi, zato je treba podpirati pobude, kot je zavezništvo civilizacij kot najugodnejši prostor za dialog, ki bo prispeval k stabilizaciji regije; poziva Svet in Komisijo, naj predlagajo strategije za razvoj takega dialoga; spodbuja krepitev povezav med evro-sredozemsko parlamentarno skupščino in fundacijo Anna Lindh, vključno z organiziranjem srečanj med vodilnimi mrežami fundacije in odborom za kulturo evro-sredozemske parlamentarne skupščine;

| 28. | opozarja, da je eden od glavnih ciljev evro-sredozemske politike spodbujanje načel pravne države, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in politične pluralnosti, ter ugotavlja, da je hudih kršitev še veliko; poudarja pomen spodbujanja človekovih pravic in načel pravne države; poziva, da je treba oceniti dosedanje rezultate in ustreznost instrumentov, ki so bili izvedeni v okviru partnerstva; poziva Komisijo, naj določi natančna merila za upravičenost teh instrumentov, tudi prek primerjave z drugimi mednarodnimi organizacijami, kot je Svet Evrope, in vzpostavi učinkovit sistem spremljanja njihovega izvajanja; v tem okviru poziva vse strani, ki jih zanima ta pobuda, da krepijo in spodbujajo spoštovanje verske svobode vseh ljudi in zlasti svojih verskih manjšin; priporoča vzpostavitev skupnega politično-institucionalnega okvira, ki omogoča ovrednotenje razsežnosti vzajemnosti, tako na ravni opredeljevanja težav kot na ravni iskanja skupnih rešitev; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da je eden od glavnih ciljev evro-sredozemske politike spodbujanje načel pravne države, demokracije, spoštovanja človekovih pravic in politične pluralnosti, ter ugotavlja, da je hudih kršitev še veliko; poudarja pomen spodbujanja človekovih pravic in načel pravne države; poziva, da je treba oceniti dosedanje rezultate in ustreznost instrumentov, ki so bili izvedeni v okviru partnerstva; poziva Komisijo, naj določi natančna merila za upravičenost teh instrumentov, tudi prek primerjave z drugimi mednarodnimi organizacijami, kot je Svet Evrope, in vzpostavi učinkovit sistem spremljanja njihovega izvajanja; v tem okviru poziva vse strani, ki jih zanima ta pobuda, da krepijo in spodbujajo spoštovanje verske svobode vseh ljudi in zlasti svojih verskih manjšin; priporoča vzpostavitev skupnega politično-institucionalnega okvira, ki omogoča ovrednotenje razsežnosti vzajemnosti, tako na ravni opredeljevanja težav kot na ravni iskanja skupnih rešitev;

| 29. | zato poziva Svet in Komisijo, naj spodbujanje človekovih pravic in demokracije jasno vključita v cilje nove pobude, okrepita izvajanje obstoječih mehanizmov, kot je določba o človekovih pravicah v pridružitvenih sporazumih, in vzpostavitev pododborov za človekove pravice ter spodbudita oblikovanje mehanizma za izvajanje te določbe v novi generaciji sporazumov in v dvostranskih akcijskih načrtih evropske sosedske politike; poudarja, da je treba instrumente evropske sosedske politike za pospeševanje človekovih pravic čim bolje izkoristiti, in sicer tako, da se zagotovi večja politična kohezija med evropskimi institucijami; |
| --- | --- |

29.

zato poziva Svet in Komisijo, naj spodbujanje človekovih pravic in demokracije jasno vključita v cilje nove pobude, okrepita izvajanje obstoječih mehanizmov, kot je določba o človekovih pravicah v pridružitvenih sporazumih, in vzpostavitev pododborov za človekove pravice ter spodbudita oblikovanje mehanizma za izvajanje te določbe v novi generaciji sporazumov in v dvostranskih akcijskih načrtih evropske sosedske politike; poudarja, da je treba instrumente evropske sosedske politike za pospeševanje človekovih pravic čim bolje izkoristiti, in sicer tako, da se zagotovi večja politična kohezija med evropskimi institucijami;

| 30. | poziva vse države, ki sodelujejo v partnerstvu, Komisijo in prihodnje institucije Unije za Sredozemlje, naj dajo nov zagon upravljanju skupnih migracijskih politik, da se ovrednotijo človeški viri in okrepijo izmenjave med narodi Sredozemlja, obenem pa odreče vsem korakom, ki so usmerjeni izključno v varnost; meni, da se morajo vprašanja glede priseljevanja osredotočiti na možnosti zakonite mobilnosti, boj proti nezakonitim tokovom, na boljše vključevanje priseljenih skupin in na izvajanje pravice do azila; poudarja pomen, ki ga pripisuje tesnemu sodelovanju in duhu skupne odgovornosti med državami članicami Evropske unije in državami južnega Sredozemlja; odobrava izvedbo ministrske konference Euromed o migracijah v novembru 2007 in meni, da bi morala Unija za Sredozemlje nameniti pozornost zlasti strukturiranemu upravljanju migracijskih tokov; |
| --- | --- |

30.

poziva vse države, ki sodelujejo v partnerstvu, Komisijo in prihodnje institucije Unije za Sredozemlje, naj dajo nov zagon upravljanju skupnih migracijskih politik, da se ovrednotijo človeški viri in okrepijo izmenjave med narodi Sredozemlja, obenem pa odreče vsem korakom, ki so usmerjeni izključno v varnost; meni, da se morajo vprašanja glede priseljevanja osredotočiti na možnosti zakonite mobilnosti, boj proti nezakonitim tokovom, na boljše vključevanje priseljenih skupin in na izvajanje pravice do azila; poudarja pomen, ki ga pripisuje tesnemu sodelovanju in duhu skupne odgovornosti med državami članicami Evropske unije in državami južnega Sredozemlja; odobrava izvedbo ministrske konference Euromed o migracijah v novembru 2007 in meni, da bi morala Unija za Sredozemlje nameniti pozornost zlasti strukturiranemu upravljanju migracijskih tokov;

| 31. | je seznanjen s skupno izjavo voditeljev držav in vlad s pariškega vrha za Sredozemlje, ki je potekal dne 13. julija 2008, da Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje izkazuje odločenost, da bo dajal prednost razvijanju človeških virov in zaposlovanju skladno z razvojnimi cilji tisočletja, med drugim z zmanjševanjem revščine, ter se veseli temu namenjenih novih pobud, programov in določb o financiranju; |
| --- | --- |

31.

je seznanjen s skupno izjavo voditeljev držav in vlad s pariškega vrha za Sredozemlje, ki je potekal dne 13. julija 2008, da Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje izkazuje odločenost, da bo dajal prednost razvijanju človeških virov in zaposlovanju skladno z razvojnimi cilji tisočletja, med drugim z zmanjševanjem revščine, ter se veseli temu namenjenih novih pobud, programov in določb o financiranju;

| 32. | meni, da je treba v okviru gospodarskih in trgovinskih pobud Unije za Sredozemlje spodbujati gospodarsko rast te regije, njeno boljše vključevanje v svetovno gospodarstvo ter zmanjšanje razvojnih razlik med severom in jugom Sredozemlja, obenem pa krepiti socialno kohezijo, da bi se s tem uresničilo evro-sredozemsko območje proste trgovine, ki bi bilo koristno za obe strani; |
| --- | --- |

32.

meni, da je treba v okviru gospodarskih in trgovinskih pobud Unije za Sredozemlje spodbujati gospodarsko rast te regije, njeno boljše vključevanje v svetovno gospodarstvo ter zmanjšanje razvojnih razlik med severom in jugom Sredozemlja, obenem pa krepiti socialno kohezijo, da bi se s tem uresničilo evro-sredozemsko območje proste trgovine, ki bi bilo koristno za obe strani;

| 33. | poudarja, da je treba sistematično ocenjevati in upoštevati družbeni vpliv liberalizacije, zlasti z vidika zanesljive preskrbe s hrano; prav tako poudarja, da se njen vpliv lahko močno razlikuje glede na sektor in državo; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je treba sistematično ocenjevati in upoštevati družbeni vpliv liberalizacije, zlasti z vidika zanesljive preskrbe s hrano; prav tako poudarja, da se njen vpliv lahko močno razlikuje glede na sektor in državo;

| 34. | poudarja pomen neformalnega sektorja in množičnega gospodarstva v državah na jugu in vzhodu Sredozemlja; meni, da je treba pri razvoju regije podpreti postopno vključevanje teh dejavnosti v formalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

34.

poudarja pomen neformalnega sektorja in množičnega gospodarstva v državah na jugu in vzhodu Sredozemlja; meni, da je treba pri razvoju regije podpreti postopno vključevanje teh dejavnosti v formalno gospodarstvo;

| 35. | opozarja, da se od širitve Unije leta 2004 in leta 2007 trgovanje med novimi državami članicami Unije in njenimi sredozemskimi partnericami nenehno povečuje; poziva, da se ta težnja upošteva in podpira v okviru partnerstva; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da se od širitve Unije leta 2004 in leta 2007 trgovanje med novimi državami članicami Unije in njenimi sredozemskimi partnericami nenehno povečuje; poziva, da se ta težnja upošteva in podpira v okviru partnerstva;

| 36. | poudarja, da je treba mlade spodbujati pri ustanavljanju malih podjetij, kamor sodijo tudi olajšave pri pridobivanju posojil in mikroposojil; meni tudi, da je treba okrepiti podporo iz Evro-sredozemskega sklada za naložbe in partnerstvo; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je treba mlade spodbujati pri ustanavljanju malih podjetij, kamor sodijo tudi olajšave pri pridobivanju posojil in mikroposojil; meni tudi, da je treba okrepiti podporo iz Evro-sredozemskega sklada za naložbe in partnerstvo;

| 37. | je seznanjen z dejstvom, da sporazumi med Evropsko unijo in državami članicami na eni strani ter sredozemskimi državami na drugi strani predvidevajo ukrepe sodelovanja na področju priseljevanja in političnega azila, vključno s financiranjem centrov za priseljence, ter poziva Evropsko unijo in države članice, naj preverijo, ali se v teh centrih v celoti spoštujejo človekove pravice in temeljne svoboščine; |
| --- | --- |

37.

je seznanjen z dejstvom, da sporazumi med Evropsko unijo in državami članicami na eni strani ter sredozemskimi državami na drugi strani predvidevajo ukrepe sodelovanja na področju priseljevanja in političnega azila, vključno s financiranjem centrov za priseljence, ter poziva Evropsko unijo in države članice, naj preverijo, ali se v teh centrih v celoti spoštujejo človekove pravice in temeljne svoboščine;

| 38. | meni, da je nadvse pomembno dosegati konkretne in otipljive cilje na socialnem področju; v zvezi s tem opozarja, da cilja območja proste trgovine ni mogoče ovrednotiti le z vidika gospodarske rasti, ampak predvsem z vidika ustvarjanja novih delovnih mest; opozarja, da je brezposelnost mladih in žensk največje žarišče socialne stiske v sredozemskih državah; |
| --- | --- |

38.

meni, da je nadvse pomembno dosegati konkretne in otipljive cilje na socialnem področju; v zvezi s tem opozarja, da cilja območja proste trgovine ni mogoče ovrednotiti le z vidika gospodarske rasti, ampak predvsem z vidika ustvarjanja novih delovnih mest; opozarja, da je brezposelnost mladih in žensk največje žarišče socialne stiske v sredozemskih državah;

| 39. | poziva države partnerice južnega Sredozemlja, da razvijejo trgovino med državami na jugu, kot v gospodarskem sporazumu iz Agadirja, ki so ga podpisali Egipt, Jordanija, Maroko in Tunizija, in poudarja, da se morajo institucije Evropske unije pozitivno odzvati na prošnje za tehnološko podporo za spodbujanje takšne gospodarske integracije držav na jugu; |
| --- | --- |

39.

poziva države partnerice južnega Sredozemlja, da razvijejo trgovino med državami na jugu, kot v gospodarskem sporazumu iz Agadirja, ki so ga podpisali Egipt, Jordanija, Maroko in Tunizija, in poudarja, da se morajo institucije Evropske unije pozitivno odzvati na prošnje za tehnološko podporo za spodbujanje takšne gospodarske integracije držav na jugu;

| 40. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladam in parlamentom vseh držav partneric Unije za Sredozemlje. |
| --- | --- |

40.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter vladam in parlamentom vseh držav partneric Unije za Sredozemlje.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0257.

(2)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 443.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0025.

---

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/83 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/83

---

Četrtek, 19. februarja 2009Revizija Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva

P6_TA(2009)0078

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o reviziji Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (2008/2236(INI))

2010/C 76 E/16

Evropski parlament,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva (1) (EISP),

ob upoštevanju razvoja evropske sosedske politike (ESP) od leta 2004 in zlasti poročil Komisije o napredku na področju njenega izvajanja,

ob upoštevanju akcijskih načrtov, sprejetih skupaj z Armenijo, Azerbajdžanom, Egiptom, Gruzijo, Izraelom, Jordanijo, Libanonom, Moldavijo, Marokom, Palestinsko oblastjo, Tunizijo in Ukrajino,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki vzpostavlja partnerstvo med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Rusko federacijo na drugi strani in je stopil v veljavo 1. decembra 1997, ter ob upoštevanju nadaljevanja pogajanj iz decembra 2008 z namenom sklenitve obnovljenega Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju,

ob upoštevanju sklepov, ki sta jih je septembra in oktobra 2008 sprejel Svet za splošne zadeve in zunanje odnose glede obnovitve dialoga z beloruskimi oblastmi ter začasne opustitve omejitev potovanj za vodilne osebnosti za obdobje šest mesecev, in sicer po izpustitvi političnih zapornikov ter manjših izboljšavah pri izvajanju parlamentarnih volitev,

ob upoštevanju Barcelonske deklaracije, sprejete na evro-sredozemski konferenci ministrov za zunanje zadeve dne 27. in 28. novembra 1995 v Barceloni, s katero je bilo vzpostavljeno evro-sredozemsko partnerstvo,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. maja 2008 z naslovom „Barcelonski proces: Unija za Sredozemlje“ (KOM(2008)0319),

ob upoštevanju potrditve „Barcelonskega procesa: Unija za Sredozemlje“ s strani Evropskega sveta dne 13. in 14. marca 2008,

ob upoštevanju skupne izjave s pariškega vrha za Sredozemlje v Parizu dne 13. julija 2008,

ob upoštevanju izjave o upravljanju, projektih in regionalnem političnem dialogu, sprejete na ministrski konferenci o „Barcelonskem procesu: Unija za Sredozemlje“ v Marseillu dne 3. in 4. novembra 2008,

ob upoštevanju sporočil Komisije z dne 4. decembra 2006 o krepitvi evropske sosedske politike (KOM(2006)0726) ter z dne 5. decembra 2007 o močni evropski sosedski politiki (KOM(2007)0774),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. aprila 2007 z naslovom „Sinergija Črnega morja - nova pobuda za regionalno sodelovanje“ (KOM(2007)0160) in z dne 19. junija 2008 (KOM(2008)0391), ki poroča o prvem letu izvajanja te pobude,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. decembra 2008 z naslovom „Vzhodno partnerstvo“ (KOM(2008)0823),

ob upoštevanju pisma z dne 26. aprila 2006, ki ga je Odboru za zunanje zadeve Parlamenta poslala komisarka Benita Ferrero-Waldner,

ob upoštevanju svojih resolucij o evropski sosedski politiki in strategiji širitve Evropske unije,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o sosednjih državah in regijah Evropske unije,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenj Odbora za razvoj, Odbora za proračun in Odbora za regionalni razvoj (A6-0037/2009),

| A. | ker sta reforma finančnega instrumenta leta 2006 in sporazum o novem okviru zunanje pomoči vključevala zavezo Komisije, da bo izvedla vmesni pregled izvajanja Uredbe o Evropskem instrumentu sosedstva in partnerstva pred evropskimi volitvami leta 2009, Parlamentu pa sta dodelila povečane nadzorne pristojnosti na področju pomoči Skupnosti, |
| --- | --- |

A.

ker sta reforma finančnega instrumenta leta 2006 in sporazum o novem okviru zunanje pomoči vključevala zavezo Komisije, da bo izvedla vmesni pregled izvajanja Uredbe o Evropskem instrumentu sosedstva in partnerstva pred evropskimi volitvami leta 2009, Parlamentu pa sta dodelila povečane nadzorne pristojnosti na področju pomoči Skupnosti,

| B. | ker je Odbor za zunanje zadeve v letu 2006 ustanovil delovne skupine glede Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva za jug ter Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva za vzhod, da bi vzpostavil strukturiran dialog s Komisijo o izvedbenih dokumentih, ki so določili politični okvir za zagotavljanje pomoči v skladu z Evropskim instrumentom sosedstva in partnerstva, |
| --- | --- |

B.

ker je Odbor za zunanje zadeve v letu 2006 ustanovil delovne skupine glede Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva za jug ter Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva za vzhod, da bi vzpostavil strukturiran dialog s Komisijo o izvedbenih dokumentih, ki so določili politični okvir za zagotavljanje pomoči v skladu z Evropskim instrumentom sosedstva in partnerstva,

| C. | ker je bil namen Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva od začetka sedanje finančne perspektive v letu 2007 podpirati izvajanje evropske sosedske politike in zlasti njenih akcijskih načrtov ter strateškega partnerstva z Rusko federacijo prek podpore za izvajanje časovnih načrtov glede štirih skupnih prostorov, |
| --- | --- |

C.

ker je bil namen Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva od začetka sedanje finančne perspektive v letu 2007 podpirati izvajanje evropske sosedske politike in zlasti njenih akcijskih načrtov ter strateškega partnerstva z Rusko federacijo prek podpore za izvajanje časovnih načrtov glede štirih skupnih prostorov,

| D. | ker je glavni cilj evropske sosedske politike vzpostaviti prijazno okolje v neposredni bližini Evropske unije; ker so sosednje države naravno razdeljene v dve kategoriji: južne in vzhodne, z različnimi cilji in pristopi do Evropske unije; ker je ta delitev ponazorjena z dvema nedavno predlaganima pobudama: Unijo za Sredozemlje in vzhodnim partnerstvom, |
| --- | --- |

D.

ker je glavni cilj evropske sosedske politike vzpostaviti prijazno okolje v neposredni bližini Evropske unije; ker so sosednje države naravno razdeljene v dve kategoriji: južne in vzhodne, z različnimi cilji in pristopi do Evropske unije; ker je ta delitev ponazorjena z dvema nedavno predlaganima pobudama: Unijo za Sredozemlje in vzhodnim partnerstvom,

| E. | ker je bil Evropski instrument sosedstva in partnerstva oblikovan tudi za financiranje čezmejnih in večdržavnih programov na tem področju, z namenom podpirati med drugim pobude, kot je sinergija Črnega morja, Unija za Sredozemlje in vzhodno partnerstvo, |
| --- | --- |

E.

ker je bil Evropski instrument sosedstva in partnerstva oblikovan tudi za financiranje čezmejnih in večdržavnih programov na tem področju, z namenom podpirati med drugim pobude, kot je sinergija Črnega morja, Unija za Sredozemlje in vzhodno partnerstvo,

| F. | ker evropska sosedska politika ostaja ena osrednjih prednostnih nalog zunanje politike Evropske unije in ker vsem zadevnim državam ponuja možnost tesnejšega povezovanja z Unijo, |
| --- | --- |

F.

ker evropska sosedska politika ostaja ena osrednjih prednostnih nalog zunanje politike Evropske unije in ker vsem zadevnim državam ponuja možnost tesnejšega povezovanja z Unijo,

| G. | ker evropska sosedska politika ni odvisna od pristopnega procesa, vendar ga ne izključuje, ter ker predstavlja korak naprej pri gospodarskem in političnem zbliževanju med Evropsko unijo in sosednjimi državami, |
| --- | --- |

G.

ker evropska sosedska politika ni odvisna od pristopnega procesa, vendar ga ne izključuje, ter ker predstavlja korak naprej pri gospodarskem in političnem zbliževanju med Evropsko unijo in sosednjimi državami,

| H. | ker je posledica hitre demografske rasti držav, ki mejijo na Evropsko unijo, vse večji delež mestnega prebivalstva, kar predstavlja nov izziv za Evropski instrument sosedstva in partnerstva, |
| --- | --- |

H.

ker je posledica hitre demografske rasti držav, ki mejijo na Evropsko unijo, vse večji delež mestnega prebivalstva, kar predstavlja nov izziv za Evropski instrument sosedstva in partnerstva,

Splošne opombe

| 1. | meni, da so določbe Uredbe o Evropskem instrumentu sosedstva in partnerstva na splošno primerne in utemeljene za namene sodelovanja s sosednjimi državami in drugimi večstranskimi organizacijami; |
| --- | --- |

1.

meni, da so določbe Uredbe o Evropskem instrumentu sosedstva in partnerstva na splošno primerne in utemeljene za namene sodelovanja s sosednjimi državami in drugimi večstranskimi organizacijami;

| 2. | poziva Komisijo, naj skupaj s partnerskimi vladami nadalje razvija mehanizme za posvetovanje s civilno družbo in lokalnimi organi, da bi jih bolje vključila v oblikovanje in spremljanje izvajanja Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva ter nacionalnih reformnih programov; poziva Komisijo, naj pospeši objavljanje letnih akcijskih programov na svoji spletni strani, ter prepriča partnerske vlade, naj zagotovijo redno dostopnost svojih nacionalnih programskih dokumentov javnosti; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj skupaj s partnerskimi vladami nadalje razvija mehanizme za posvetovanje s civilno družbo in lokalnimi organi, da bi jih bolje vključila v oblikovanje in spremljanje izvajanja Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva ter nacionalnih reformnih programov; poziva Komisijo, naj pospeši objavljanje letnih akcijskih programov na svoji spletni strani, ter prepriča partnerske vlade, naj zagotovijo redno dostopnost svojih nacionalnih programskih dokumentov javnosti;

| 3 | poziva Svet, naj skupaj s Parlamentom razvije prožen in pregleden instrument za zagotavljanje informacij s tega področja in naj Parlamentu čim hitreje posreduje zapisnike o sprejetih sklepih; |
| --- | --- |

3

poziva Svet, naj skupaj s Parlamentom razvije prožen in pregleden instrument za zagotavljanje informacij s tega področja in naj Parlamentu čim hitreje posreduje zapisnike o sprejetih sklepih;

| 4. | poziva Komisijo in nacionalne, regionalne in lokalne organe, naj spodbujajo programe za pobratenje mest in regij ter jim za to nudijo primerno pomoč, da bi tako okrepili lokalne in regionalne upravne zmogljivosti v sosednjih državah in spodbudili programe izmenjav za civilno družbo ter mikroprojekte; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo in nacionalne, regionalne in lokalne organe, naj spodbujajo programe za pobratenje mest in regij ter jim za to nudijo primerno pomoč, da bi tako okrepili lokalne in regionalne upravne zmogljivosti v sosednjih državah in spodbudili programe izmenjav za civilno družbo ter mikroprojekte;

| 5. | pozdravlja novi program sodelovanja v urbanem razvoju in dialog (CIUDAD), ki ga je v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva začela Komisija, da bi omogočila podporo konkretnim projektom sodelovanja med evropskimi mesti in mesti v državah iz Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva; poudarja, da je tovrstna pobuda zelo primerno sredstvo za pospeševanje dialoga in demokratičnega procesa; se zato zavzema, da bi se za krepitev teh pobud ob vmesnem pregledu finančnega okvira v obdobju 2008–2009 namenili višji zneski; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja novi program sodelovanja v urbanem razvoju in dialog (CIUDAD), ki ga je v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva začela Komisija, da bi omogočila podporo konkretnim projektom sodelovanja med evropskimi mesti in mesti v državah iz Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva; poudarja, da je tovrstna pobuda zelo primerno sredstvo za pospeševanje dialoga in demokratičnega procesa; se zato zavzema, da bi se za krepitev teh pobud ob vmesnem pregledu finančnega okvira v obdobju 2008–2009 namenili višji zneski;

| 6. | meni, da bi bilo treba prepoznavnost pomoči Skupnosti povečati s ciljno usmerjeno komunikacijo z zainteresiranimi stranmi in širšo javnostjo, in v ta namen priporoča vzpostavitev stikov s civilno družbo in lokalnimi organi, saj so ti bliže državljanom in torej predstavljajo primerno in učinkovito raven delovanja; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi bilo treba prepoznavnost pomoči Skupnosti povečati s ciljno usmerjeno komunikacijo z zainteresiranimi stranmi in širšo javnostjo, in v ta namen priporoča vzpostavitev stikov s civilno družbo in lokalnimi organi, saj so ti bliže državljanom in torej predstavljajo primerno in učinkovito raven delovanja;

| 7. | poziva k ambicioznejšemu uresničevanju letnih akcijskih programov na področjih demokracije, pravne države in človekovih pravic v skladu s cilji iz akcijskih načrtov evropske sosedske politike, da bi se izognili bistvenim razlikam pri dodeljevanju sredstev med vzhodnimi in sredozemskimi partnericami; meni, da je treba storiti več, da bi prepričali partnerske vlade, da se zavežejo k ukrepanju na teh področjih; |
| --- | --- |

7.

poziva k ambicioznejšemu uresničevanju letnih akcijskih programov na področjih demokracije, pravne države in človekovih pravic v skladu s cilji iz akcijskih načrtov evropske sosedske politike, da bi se izognili bistvenim razlikam pri dodeljevanju sredstev med vzhodnimi in sredozemskimi partnericami; meni, da je treba storiti več, da bi prepričali partnerske vlade, da se zavežejo k ukrepanju na teh področjih;

| 8. | poudarja, da je treba pri vseh novih akcijskih načrtih evropske sosedske politike, o katerih potekajo pogajanja, opredeliti jasne, konkretne in izmerljive cilje; opozarja, da morajo biti vsa poglavja akcijskih načrtov medsebojno povezana, da bi prišlo do napredka pri vseh poglavjih brez diskriminacije; v tem okviru ponavlja poziv k celoviti politiki za človekove pravice in demokracijo, ki bi vključevala vse obstoječe instrumente s tega področja; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba pri vseh novih akcijskih načrtih evropske sosedske politike, o katerih potekajo pogajanja, opredeliti jasne, konkretne in izmerljive cilje; opozarja, da morajo biti vsa poglavja akcijskih načrtov medsebojno povezana, da bi prišlo do napredka pri vseh poglavjih brez diskriminacije; v tem okviru ponavlja poziv k celoviti politiki za človekove pravice in demokracijo, ki bi vključevala vse obstoječe instrumente s tega področja;

| 9. | ugotavlja, da so postopki in časovni okviri iz Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva – kljub povečani prilagodljivosti in enostavnosti instrumentov pomoči Skupnosti, kar dokazuje zlasti Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (2) – za organizacije civilne družbe in lokalne oblasti še vedno težavni; poziva Komisijo, naj izvede primerjalno analizo postopkov, ki jih uporabljajo drugi veliki donatorji, ter te rezultate predstavi Parlamentu; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da so postopki in časovni okviri iz Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva – kljub povečani prilagodljivosti in enostavnosti instrumentov pomoči Skupnosti, kar dokazuje zlasti Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (2) – za organizacije civilne družbe in lokalne oblasti še vedno težavni; poziva Komisijo, naj izvede primerjalno analizo postopkov, ki jih uporabljajo drugi veliki donatorji, ter te rezultate predstavi Parlamentu;

| 10. | meni, da bo morala biti sektorska in splošna proračunska pomoč v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva na voljo samo vladam, ki jo lahko izvajajo na pregleden, učinkovit in odgovoren način in kjer bo predstavljala resnično spodbudo; poziva Komisijo, naj pregleda primernost proračunske pomoči v državah, ki imajo težave z upravljanjem proračuna in nadzornimi postopki ter visoko stopnjo korupcije; poziva Komisijo, naj pri izbiri, izvajanju in spremljanju programov iz Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva poišče pravo ravnotežje med prožnostjo in preglednostjo; |
| --- | --- |

10.

meni, da bo morala biti sektorska in splošna proračunska pomoč v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva na voljo samo vladam, ki jo lahko izvajajo na pregleden, učinkovit in odgovoren način in kjer bo predstavljala resnično spodbudo; poziva Komisijo, naj pregleda primernost proračunske pomoči v državah, ki imajo težave z upravljanjem proračuna in nadzornimi postopki ter visoko stopnjo korupcije; poziva Komisijo, naj pri izbiri, izvajanju in spremljanju programov iz Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva poišče pravo ravnotežje med prožnostjo in preglednostjo;

| 11. | poudarja potrebo po posameznim državam prilagojenih pristopih glede političnega pogojevanja, ki bodo med drugim namenjeni spodbujanju demokracije, načel pravne države in dobrega upravljanja, spoštovanja človekovih pravic, pravic manjšin in neodvisnosti sodstva; zato meni, da bi bilo treba objaviti in Parlamentu predstaviti poglobljeno in temeljito oceno vseh projektov „Sodstvo“, ki se financirajo iz tega instrumenta; |
| --- | --- |

11.

poudarja potrebo po posameznim državam prilagojenih pristopih glede političnega pogojevanja, ki bodo med drugim namenjeni spodbujanju demokracije, načel pravne države in dobrega upravljanja, spoštovanja človekovih pravic, pravic manjšin in neodvisnosti sodstva; zato meni, da bi bilo treba objaviti in Parlamentu predstaviti poglobljeno in temeljito oceno vseh projektov „Sodstvo“, ki se financirajo iz tega instrumenta;

| 12. | pozdravlja vključitev čezmejnega sodelovanja v področje uporabe Uredbe o Evropskem instrumentu sosedstva in partnerstva kot strateškega orodja za razvoj skupnih projektov in krepitev odnosov med državami evropske sosedske politike in državami članicami; vztraja pa, da je treba oblikovati posebne instrumente, da bi se zagotovilo redno spremljanje upravljanja in procesa izvajanja skupnih operativnih programov na obeh straneh meja Evropske unije; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja vključitev čezmejnega sodelovanja v področje uporabe Uredbe o Evropskem instrumentu sosedstva in partnerstva kot strateškega orodja za razvoj skupnih projektov in krepitev odnosov med državami evropske sosedske politike in državami članicami; vztraja pa, da je treba oblikovati posebne instrumente, da bi se zagotovilo redno spremljanje upravljanja in procesa izvajanja skupnih operativnih programov na obeh straneh meja Evropske unije;

| 13. | poziva Komisijo, naj pripravi natančen pregled vseh skupnih operativnih programov, odobrenih za obdobje 2007–2013, in oceni stopnjo spoštovanja načel preglednosti, učinkovitosti in partnerstva pri izvajanju projektov; spodbuja Komisijo, naj pripravi popis najpogostejših težav, s katerimi se soočajo organi upravljanja v obmejnih regijah Evropske unije in v državah evropske sosedske politike, da bi za naslednje programsko obdobje pripravili bolj primerne rešitve zanje; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj pripravi natančen pregled vseh skupnih operativnih programov, odobrenih za obdobje 2007–2013, in oceni stopnjo spoštovanja načel preglednosti, učinkovitosti in partnerstva pri izvajanju projektov; spodbuja Komisijo, naj pripravi popis najpogostejših težav, s katerimi se soočajo organi upravljanja v obmejnih regijah Evropske unije in v državah evropske sosedske politike, da bi za naslednje programsko obdobje pripravili bolj primerne rešitve zanje;

| 14. | spodbuja Komisijo, naj olajša izmenjavo izkušenj in najboljših praks pri čezmejnem sodelovanju med programi in projekti evropske sosedske politike ter ukrepi, sprejetimi na podlagi cilja „Evropskega teritorialnega sodelovanja“ in že zaključene pobude Skupnosti Interreg III A; zlasti meni, da bi bilo treba podpirati pobude za usposabljanje (vključno s programi učenja jezika sosednjih držav) in partnerske pobude za uslužbence; v tem okviru predlaga redne analize napredka, doseženega na področju zmogljivosti in izgradnje institucij na obeh straneh meja Evropske unije; |
| --- | --- |

14.

spodbuja Komisijo, naj olajša izmenjavo izkušenj in najboljših praks pri čezmejnem sodelovanju med programi in projekti evropske sosedske politike ter ukrepi, sprejetimi na podlagi cilja „Evropskega teritorialnega sodelovanja“ in že zaključene pobude Skupnosti Interreg III A; zlasti meni, da bi bilo treba podpirati pobude za usposabljanje (vključno s programi učenja jezika sosednjih držav) in partnerske pobude za uslužbence; v tem okviru predlaga redne analize napredka, doseženega na področju zmogljivosti in izgradnje institucij na obeh straneh meja Evropske unije;

| 15. | poudarja pomembnost pojasnitve razmerja med evropsko sosedsko politiko kot okvirno politiko in regionalnimi pobudami evropske sosedske politike, kot je sinergija Črnega morja, Unija za Sredozemlje in prihodnje vzhodno partnerstvo, pa tudi pomen krepitve usklajevanja in dopolnjevanja teh pobud ter različnih instrumentov pomoči Skupnosti; poziva k boljši časovni usklajenosti med programi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva ter finančnim sodelovanjem, ki ga zagotavljajo države članice in mednarodne organizacije; |
| --- | --- |

15.

poudarja pomembnost pojasnitve razmerja med evropsko sosedsko politiko kot okvirno politiko in regionalnimi pobudami evropske sosedske politike, kot je sinergija Črnega morja, Unija za Sredozemlje in prihodnje vzhodno partnerstvo, pa tudi pomen krepitve usklajevanja in dopolnjevanja teh pobud ter različnih instrumentov pomoči Skupnosti; poziva k boljši časovni usklajenosti med programi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva ter finančnim sodelovanjem, ki ga zagotavljajo države članice in mednarodne organizacije;

| 16. | poudarja potrebo po okrepljenem sodelovanju na strani držav Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva z agencijami Evropske unije ter povečanih možnostih za te države, da sodelujejo v programih Skupnosti, če so izpolnjeni cilji akcijskih načrtov evropske sosedske politike; poziva Komisijo, naj učinkovito ukrepa za zmanjšanje finančnega bremena tretjih držav, ki si prizadevajo sodelovati v teh programih Skupnosti; |
| --- | --- |

16.

poudarja potrebo po okrepljenem sodelovanju na strani držav Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva z agencijami Evropske unije ter povečanih možnostih za te države, da sodelujejo v programih Skupnosti, če so izpolnjeni cilji akcijskih načrtov evropske sosedske politike; poziva Komisijo, naj učinkovito ukrepa za zmanjšanje finančnega bremena tretjih držav, ki si prizadevajo sodelovati v teh programih Skupnosti;

| 17. | poudarja potrebo po tem, da so sredstva iz Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva pregledna glede na državo, regijo in prednostno področje; |
| --- | --- |

17.

poudarja potrebo po tem, da so sredstva iz Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva pregledna glede na državo, regijo in prednostno področje;

| 18. | poziva, da se večji poudarek nameni povečani mobilnosti, zlasti z vzpostavitvijo partnerstev za mobilnost z državami Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, in medsebojnim človeškim stikom, zlasti na področjih izobraževanja, raziskav in razvoja, poslovanja in političnega dialoga; podpira nujne ukrepe za znižanje taks za izdajo vizuma za državljane in prebivalce vseh držav Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, s končnim ciljem liberalizacije vizumskega sistema; |
| --- | --- |

18.

poziva, da se večji poudarek nameni povečani mobilnosti, zlasti z vzpostavitvijo partnerstev za mobilnost z državami Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, in medsebojnim človeškim stikom, zlasti na področjih izobraževanja, raziskav in razvoja, poslovanja in političnega dialoga; podpira nujne ukrepe za znižanje taks za izdajo vizuma za državljane in prebivalce vseh držav Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, s končnim ciljem liberalizacije vizumskega sistema;

| 19. | potrjuje pristop Komisije h gospodarskemu povezovanju, ki vključuje cilj vzpostavitve poglobljenega in obsežnega območja proste trgovine; |
| --- | --- |

19.

potrjuje pristop Komisije h gospodarskemu povezovanju, ki vključuje cilj vzpostavitve poglobljenega in obsežnega območja proste trgovine;

| 20. | ugotavlja, da kljub prizadevanjem za spodbujanje enakosti med spoloma in vključevanja žensk v politično, socialno in gospodarsko življenje, v nekaterih državah Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva taki ukrepi še niso privedli do vidnejšega izboljšanja niti v sredozemskem sosedstvu niti v nekaterih državah vzhodnega sosedstva; poziva Komisijo, naj pri načrtovanju in izvajanju Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva bolj sistematično obravnava neenakost med spoloma; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da kljub prizadevanjem za spodbujanje enakosti med spoloma in vključevanja žensk v politično, socialno in gospodarsko življenje, v nekaterih državah Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva taki ukrepi še niso privedli do vidnejšega izboljšanja niti v sredozemskem sosedstvu niti v nekaterih državah vzhodnega sosedstva; poziva Komisijo, naj pri načrtovanju in izvajanju Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva bolj sistematično obravnava neenakost med spoloma;

| 21. | podpira pristop Komisije glede vprašanja zanesljive oskrbe z energijo, s ciljem, da se srednjeročno ustvari vzajemno koristen, povezan in raznovrsten energetski trg med Evropsko unijo in sosednjimi državami; vendar poudarja, da je treba poleg nadaljnjega razvoja usklajevanja partnerskih energetskih politik in zakonodaje s prakso Evropske unije in pravnim redom Skupnosti posebno pozornost nameniti posodobitvi energetske infrastrukture v partnerskih državah; |
| --- | --- |

21.

podpira pristop Komisije glede vprašanja zanesljive oskrbe z energijo, s ciljem, da se srednjeročno ustvari vzajemno koristen, povezan in raznovrsten energetski trg med Evropsko unijo in sosednjimi državami; vendar poudarja, da je treba poleg nadaljnjega razvoja usklajevanja partnerskih energetskih politik in zakonodaje s prakso Evropske unije in pravnim redom Skupnosti posebno pozornost nameniti posodobitvi energetske infrastrukture v partnerskih državah;

| 22. | pozdravlja dejstvo, da predlog Komisije za vzhodno partnerstvo vključuje vzpostavitev tematskih platform (demokracija, dobro upravljanje in stabilnost, gospodarsko povezovanje in zbliževanje s politikami Evropske unije, zanesljiva oskrba z energijo, stiki med ljudmi), ki se ujemajo z glavnimi področji sodelovanja; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja dejstvo, da predlog Komisije za vzhodno partnerstvo vključuje vzpostavitev tematskih platform (demokracija, dobro upravljanje in stabilnost, gospodarsko povezovanje in zbliževanje s politikami Evropske unije, zanesljiva oskrba z energijo, stiki med ljudmi), ki se ujemajo z glavnimi področji sodelovanja;

| 23. | poudarja potrebo po povečanju finančnega okvira Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, da bi tako omogočili evropski sosedski politiki, da doseže svoje vedno bolj ambiciozne cilje, ter podprli njene nove regionalne pobude; poziva, naj imajo potem, ko se bo to zgodilo, korist tako sredozemske kot vzhodnoevropske države; |
| --- | --- |

23.

poudarja potrebo po povečanju finančnega okvira Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, da bi tako omogočili evropski sosedski politiki, da doseže svoje vedno bolj ambiciozne cilje, ter podprli njene nove regionalne pobude; poziva, naj imajo potem, ko se bo to zgodilo, korist tako sredozemske kot vzhodnoevropske države;

| 24. | poziva k ovrednotenju sedanje učinkovitosti in učinka porabe v širšem smislu, kot so dejavnosti tretjih držav, povezane s pomočjo; |
| --- | --- |

24.

poziva k ovrednotenju sedanje učinkovitosti in učinka porabe v širšem smislu, kot so dejavnosti tretjih držav, povezane s pomočjo;

| 25. | poziva Komisijo, naj pripravi oceno učinka tujih politik pomoči tretjih držav v državah evropske sosedske politike, zlasti Kitajske in Rusije, ter oceno učinka finančne krize za vse države Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj pripravi oceno učinka tujih politik pomoči tretjih držav v državah evropske sosedske politike, zlasti Kitajske in Rusije, ter oceno učinka finančne krize za vse države Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva;

| 26. | poziva Komisijo, naj strogo oceni resnične potrebe držav, katerim trenutno zagotavlja uradno razvojno pomoč in drugo podobno pomoč, predvsem glede na ravni BDP in stopnje gospodarske rasti v državah prejemnicah; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj strogo oceni resnične potrebe držav, katerim trenutno zagotavlja uradno razvojno pomoč in drugo podobno pomoč, predvsem glede na ravni BDP in stopnje gospodarske rasti v državah prejemnicah;

| 27. | poziva države članice, naj zagotovijo finančno podporo reformnemu programu, ki je opredeljen v akcijskih načrtih evropske sosedske politike, z dodatnimi prispevki v Sklad za spodbujanje naložb v sosedstvo in podobne pobude Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva ter povečano dvostransko pomoč; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, naj zagotovijo finančno podporo reformnemu programu, ki je opredeljen v akcijskih načrtih evropske sosedske politike, z dodatnimi prispevki v Sklad za spodbujanje naložb v sosedstvo in podobne pobude Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva ter povečano dvostransko pomoč;

| 28. | opozarja, da je Parlament med pogajanji o pravni podlagi za Evropski instrument sosedstva in partnerstva izrazil upravičene pomisleke o tem, kako vključiti srednjeročne in kratkoročne strateške in nacionalne dokumente, ki pogosto vsebujejo okvirne finančne zneske, v parlamentarni nadzor; poziva k oceni izvajanja teh okvirnih finančnih obveznosti v preteklih dveh letih; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da je Parlament med pogajanji o pravni podlagi za Evropski instrument sosedstva in partnerstva izrazil upravičene pomisleke o tem, kako vključiti srednjeročne in kratkoročne strateške in nacionalne dokumente, ki pogosto vsebujejo okvirne finančne zneske, v parlamentarni nadzor; poziva k oceni izvajanja teh okvirnih finančnih obveznosti v preteklih dveh letih;

| 29. | v zvezi s tem izraža zaskrbljenost zaradi visoke ravni zahtevanih prerazporeditev proračunskih sredstev za poglavje 1908 proračuna, saj znaša skupno povečanje sredstev za prevzem obveznosti za leti 2007 in 2008 že sedaj 410 milijonov EUR, sredstev za plačilo pa 635 milijonov EUR; |
| --- | --- |

29.

v zvezi s tem izraža zaskrbljenost zaradi visoke ravni zahtevanih prerazporeditev proračunskih sredstev za poglavje 1908 proračuna, saj znaša skupno povečanje sredstev za prevzem obveznosti za leti 2007 in 2008 že sedaj 410 milijonov EUR, sredstev za plačilo pa 635 milijonov EUR;

| 30. | z zadovoljstvom ugotavlja, da so države, zajete v Evropskem instrumentu sosedstva in partnerstva, upravičene do posojil s strani Evropske investicijske banke (EIB) (3), in da mora tovrstno financiranje potekati v skladu z zunanjo politiko Evropske unije in jo podpirati, vključno z njenimi posebnimi regionalnimi cilji; opozarja, da je sedanja najvišja zgornja meja financiranja EIB za države Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva za obdobje 2007–201312,4 milijard EUR, ta znesek pa je razdeljen na dva okvirna podzneska, in sicer 8,7 milijard EUR za sredozemske države ter 3,7 milijarde EUR za vzhodne države in Rusijo; poziva k oceni, izvedeni skupaj z EIB, da bi ugotovili, kako se taka posojila izvajajo; |
| --- | --- |

30.

z zadovoljstvom ugotavlja, da so države, zajete v Evropskem instrumentu sosedstva in partnerstva, upravičene do posojil s strani Evropske investicijske banke (EIB) (3), in da mora tovrstno financiranje potekati v skladu z zunanjo politiko Evropske unije in jo podpirati, vključno z njenimi posebnimi regionalnimi cilji; opozarja, da je sedanja najvišja zgornja meja financiranja EIB za države Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva za obdobje 2007–201312,4 milijard EUR, ta znesek pa je razdeljen na dva okvirna podzneska, in sicer 8,7 milijard EUR za sredozemske države ter 3,7 milijarde EUR za vzhodne države in Rusijo; poziva k oceni, izvedeni skupaj z EIB, da bi ugotovili, kako se taka posojila izvajajo;

| 31. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je Sodišče na podlagi izpodbijanja Parlamenta (4) pred nedavnim razveljavilo izvorno pravno podlago za takšna posojila in presodilo, da je treba v omenjenih primerih uporabiti postopek soodločanja v skladu s členoma 179 in 181a Pogodbe ES; poudarja, da morata pregled Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva ter sprejem uredbe, ki bo nadomestila razveljavljeni Sklep Sveta o jamstvu Skupnosti za posojila EIB, potekati vzporedno, saj gre za dopolnjujoča se instrumenta s področja politike Evropske unije do sosednjih držav in se je zato treba izogniti protislovnim in neučinkovitim določbam; |
| --- | --- |

31.

z zadovoljstvom ugotavlja, da je Sodišče na podlagi izpodbijanja Parlamenta (4) pred nedavnim razveljavilo izvorno pravno podlago za takšna posojila in presodilo, da je treba v omenjenih primerih uporabiti postopek soodločanja v skladu s členoma 179 in 181a Pogodbe ES; poudarja, da morata pregled Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva ter sprejem uredbe, ki bo nadomestila razveljavljeni Sklep Sveta o jamstvu Skupnosti za posojila EIB, potekati vzporedno, saj gre za dopolnjujoča se instrumenta s področja politike Evropske unije do sosednjih držav in se je zato treba izogniti protislovnim in neučinkovitim določbam;

| 32. | ponovno izraža zaskrbljenost, da bi v primeru usmerjanja pomoči Evropske unije prek večdonatorskih odškodninskih skladov lahko prihajalo do pomanjkljivosti glede odgovornosti in tveganja zlorabe sredstev Skupnosti; poudarja pomen dobrega sistema javnih financ, temelječega na načelih preglednosti in demokratične odgovornosti; zato poziva Komisijo, naj se vedno, ko je to mogoče in kjer ima na voljo boljše ter preglednejše načine, izogne usmerjanju sredstev prek omenjenih posrednikov; |
| --- | --- |

32.

ponovno izraža zaskrbljenost, da bi v primeru usmerjanja pomoči Evropske unije prek večdonatorskih odškodninskih skladov lahko prihajalo do pomanjkljivosti glede odgovornosti in tveganja zlorabe sredstev Skupnosti; poudarja pomen dobrega sistema javnih financ, temelječega na načelih preglednosti in demokratične odgovornosti; zato poziva Komisijo, naj se vedno, ko je to mogoče in kjer ima na voljo boljše ter preglednejše načine, izogne usmerjanju sredstev prek omenjenih posrednikov;

Opombe za posamezne države in regije

| 33. | opaža napredek, dosežen v okviru pobude za Unijo za Sredozemlje, vendar poudarja, da:






  — | financiranje pobude evropske sosedske politike za jug ali vzhod iz Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva ne sme iti v škodo druge, |
| --- | --- | --- |

33.

opaža napredek, dosežen v okviru pobude za Unijo za Sredozemlje, vendar poudarja, da:

—

financiranje pobude evropske sosedske politike za jug ali vzhod iz Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva ne sme iti v škodo druge,

| — | bi moral biti Parlament ustrezno obveščen o projektih Unije za Sredozemlje, ki se financirajo iz Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva; |
| --- | --- |

—

bi moral biti Parlament ustrezno obveščen o projektih Unije za Sredozemlje, ki se financirajo iz Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva;

| — | je zlasti pomembna preglednost drugih virov, vključno z zasebnim financiranjem, ko se uporabljajo sredstva Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva; |
| --- | --- |

—

je zlasti pomembna preglednost drugih virov, vključno z zasebnim financiranjem, ko se uporabljajo sredstva Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva;

| 34. | ponovno poudarja, da mora sredozemski element evropske sosedske politike dopolnjevati barcelonski proces in da je treba jasneje opredeliti cilje evropske sosedske politike, da se okrepi barcelonski proces, tako da se da prednost večstranskemu regionalnemu pristopu; |
| --- | --- |

34.

ponovno poudarja, da mora sredozemski element evropske sosedske politike dopolnjevati barcelonski proces in da je treba jasneje opredeliti cilje evropske sosedske politike, da se okrepi barcelonski proces, tako da se da prednost večstranskemu regionalnemu pristopu;

| 35. | meni, da je treba načrtovati razširitev sodelovanja v regionalnih, večstranskih in čezmejnih projektih v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva na vse nove partnerje Unije za Sredozemlje, da se okrepi učinkovitost teh projektov; |
| --- | --- |

35.

meni, da je treba načrtovati razširitev sodelovanja v regionalnih, večstranskih in čezmejnih projektih v okviru Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva na vse nove partnerje Unije za Sredozemlje, da se okrepi učinkovitost teh projektov;

| 36. | meni, da nedavni geopolitični razvoj v vzhodni soseščini Evropske unije poudarja pomembnost nadaljnjega razvoja evropske sosedske politike, tako da se bolje prilagodi potrebam partnerjev, vključno z okrepljeno udeležbo Evropske unije v regiji Črnega morja in ambicioznim vzhodnim partnerstvom; poudarja potrebo po pospešitvi vzpostavljanja območij proste trgovine, zlasti glede Armenije, Azerbajdžana, Gruzije, Moldavije in Ukrajine, takoj ko bodo partnerske države pripravljene, in potrebo po čim hitrejši izpeljavi korakov za odpravo vizumov z Evropsko unijo, pa tudi potrebo po krepitvi regionalnega sodelovanja, da se spodbudita stabilnost in blaginja v evropski soseščini; |
| --- | --- |

36.

meni, da nedavni geopolitični razvoj v vzhodni soseščini Evropske unije poudarja pomembnost nadaljnjega razvoja evropske sosedske politike, tako da se bolje prilagodi potrebam partnerjev, vključno z okrepljeno udeležbo Evropske unije v regiji Črnega morja in ambicioznim vzhodnim partnerstvom; poudarja potrebo po pospešitvi vzpostavljanja območij proste trgovine, zlasti glede Armenije, Azerbajdžana, Gruzije, Moldavije in Ukrajine, takoj ko bodo partnerske države pripravljene, in potrebo po čim hitrejši izpeljavi korakov za odpravo vizumov z Evropsko unijo, pa tudi potrebo po krepitvi regionalnega sodelovanja, da se spodbudita stabilnost in blaginja v evropski soseščini;

| 37. | predlaga oblikovanje skupščine vzhodnega sosedstva („Euroeast“), v kateri bo sodeloval Evropski parlament in ki bo zasnovna podobno kot skupščini „Euromed“ in „Eurolat“, njen namen pa bo izvajanje Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva v vzhodnoevropskih državah – Armeniji, Azerbajdžanu, Gruziji, Moldaviji, Ukrajini in Belorusiji; |
| --- | --- |

37.

predlaga oblikovanje skupščine vzhodnega sosedstva („Euroeast“), v kateri bo sodeloval Evropski parlament in ki bo zasnovna podobno kot skupščini „Euromed“ in „Eurolat“, njen namen pa bo izvajanje Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva v vzhodnoevropskih državah – Armeniji, Azerbajdžanu, Gruziji, Moldaviji, Ukrajini in Belorusiji;

| 38. | poudarja, da zamrznjeni konflikti predstavljajo oviro za popolni razvoj evropske sosedske politike v zvezi z Južnim Kavkazom, in poziva Svet, naj aktivneje sodeluje pri razreševanju konfliktov; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da zamrznjeni konflikti predstavljajo oviro za popolni razvoj evropske sosedske politike v zvezi z Južnim Kavkazom, in poziva Svet, naj aktivneje sodeluje pri razreševanju konfliktov;

| 39. | poudarja, da je potrebno dejavnejše sodelovanje v črnomorski regiji, da bi Evropska unija pomagala razrešiti nekaj nerešenih konfliktov in okrepiti sodelovanje med državami v regiji; meni, da bi moralo biti večje regionalno sodelovanje v črnomorski regiji ena od bistvenih prednostnih nalog za evropske sosedske politike, pa tudi za različne regionalne pobude, ki jih začenja EU; z veseljem pričakuje nadaljnje izvajanje sinergije Črnega morja; poziva k okrepljenemu sodelovanju skupaj s Turčijo v Črnem morju, glede na njen strateški pomen in na vlogo, ki bi jo lahko imela v prihodnosti v skupni zunanji in varnostni politiki, pa tudi z Rusijo, pri čemer poudarja, da je treba v celoti vključiti ti državi v reševanje regionalnih konfliktov in v spodbujanje miru in stabilnosti v evropski soseščini; meni, da bi bilo v tem okviru mogoče izvesti številne projekte v skupnem interesu; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je potrebno dejavnejše sodelovanje v črnomorski regiji, da bi Evropska unija pomagala razrešiti nekaj nerešenih konfliktov in okrepiti sodelovanje med državami v regiji; meni, da bi moralo biti večje regionalno sodelovanje v črnomorski regiji ena od bistvenih prednostnih nalog za evropske sosedske politike, pa tudi za različne regionalne pobude, ki jih začenja EU; z veseljem pričakuje nadaljnje izvajanje sinergije Črnega morja; poziva k okrepljenemu sodelovanju skupaj s Turčijo v Črnem morju, glede na njen strateški pomen in na vlogo, ki bi jo lahko imela v prihodnosti v skupni zunanji in varnostni politiki, pa tudi z Rusijo, pri čemer poudarja, da je treba v celoti vključiti ti državi v reševanje regionalnih konfliktov in v spodbujanje miru in stabilnosti v evropski soseščini; meni, da bi bilo v tem okviru mogoče izvesti številne projekte v skupnem interesu;

| 40. | pozdravlja dejstvo, da evropsko partnerstvo ponuja boljšo spodbudo ambicioznim partnerskim državam, kot je na primer Ukrajina; pozdravlja zlasti novi, celoviti program za institucionalni razvoj za izboljšanje upravne usposobljenosti v ustreznih sektorjih sodelovanja; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja dejstvo, da evropsko partnerstvo ponuja boljšo spodbudo ambicioznim partnerskim državam, kot je na primer Ukrajina; pozdravlja zlasti novi, celoviti program za institucionalni razvoj za izboljšanje upravne usposobljenosti v ustreznih sektorjih sodelovanja;

| 41. | meni, da vzhodno partnerstvo ne bi smelo ovirati članstva v Evropski uniji za tiste sosednje države, ki bi želele zaprositi za članstvo na podlagi člena 49 Pogodbe EU; |
| --- | --- |

41.

meni, da vzhodno partnerstvo ne bi smelo ovirati članstva v Evropski uniji za tiste sosednje države, ki bi želele zaprositi za članstvo na podlagi člena 49 Pogodbe EU;

| 42. | podpira predlog Komisije, da bi bili novi odnosi z državami vzhodnega partnerstva oblikovani na podlagi novih pridružitvenih sporazumov, prilagojenih posameznim državam, kar bi omogočilo boljši odziv na partnerska prizadevanja za tesnejši odnos; |
| --- | --- |

42.

podpira predlog Komisije, da bi bili novi odnosi z državami vzhodnega partnerstva oblikovani na podlagi novih pridružitvenih sporazumov, prilagojenih posameznim državam, kar bi omogočilo boljši odziv na partnerska prizadevanja za tesnejši odnos;

| 43. | pozdravlja dejstvo, da je zanesljiva oskrba z energijo sestavni del predloga za vzhodno partnerstvo pri odnosih z vzhodnimi partnerji; podpira glavne cilje prej omenjenega sporočila Komisije z dne 3. decembra 2008 o vzhodnem partnerstvu, kot je nagel zaključek pogajanj o članstvu Ukrajine in Moldavije v skupnosti za energijo in dejavnejše politično sodelovanje z Azerbajdžanom, katerega cilj je zbliževanje z energetskim trgom Evropske unije in infrastrukturno povezovanje; poudarja, da bi morale biti vse države evropske sosedske politike vključene v ukrepe energetskega sodelovanja; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja dejstvo, da je zanesljiva oskrba z energijo sestavni del predloga za vzhodno partnerstvo pri odnosih z vzhodnimi partnerji; podpira glavne cilje prej omenjenega sporočila Komisije z dne 3. decembra 2008 o vzhodnem partnerstvu, kot je nagel zaključek pogajanj o članstvu Ukrajine in Moldavije v skupnosti za energijo in dejavnejše politično sodelovanje z Azerbajdžanom, katerega cilj je zbliževanje z energetskim trgom Evropske unije in infrastrukturno povezovanje; poudarja, da bi morale biti vse države evropske sosedske politike vključene v ukrepe energetskega sodelovanja;

| 44. | potrjuje paket za stabilnost in oživitev gospodarstva v okviru proračuna Skupnosti, ki bo zagotovil do 500 milijonov EUR v obdobju 2008–2010 za prenovo Gruzije po uničujoči vojni ter za zagotovitev gospodarske rehabilitacije notranje razseljenih oseb do njihove vrnitve na svoje domove in posesti; poudarja, da je treba financiranju Skupnosti dodati ustrezne mehanizme za pogojevanje in spremljanje, da bi tako zagotovili, da je pomoč namenjena za najnujnejše potrebe Gruzije; poudarja, da je treba pomoč usmeriti v podpiranje reformnega programa, kot je določen v akcijskem načrtu evropske sosedske politike ter programskih dokumentih Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, ki ostajajo izredno primerni; |
| --- | --- |

44.

potrjuje paket za stabilnost in oživitev gospodarstva v okviru proračuna Skupnosti, ki bo zagotovil do 500 milijonov EUR v obdobju 2008–2010 za prenovo Gruzije po uničujoči vojni ter za zagotovitev gospodarske rehabilitacije notranje razseljenih oseb do njihove vrnitve na svoje domove in posesti; poudarja, da je treba financiranju Skupnosti dodati ustrezne mehanizme za pogojevanje in spremljanje, da bi tako zagotovili, da je pomoč namenjena za najnujnejše potrebe Gruzije; poudarja, da je treba pomoč usmeriti v podpiranje reformnega programa, kot je določen v akcijskem načrtu evropske sosedske politike ter programskih dokumentih Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, ki ostajajo izredno primerni;

| 45. | poudarja, da je treba finančni okvir za potrebe Belorusije ponovno preučiti, da se ugotovi, če je mogoče sodelovanje razširiti tako, da bo poleg energije, okolja in preseljevanja zajemalo še druga področja, z namenom izvajanja politike ponovne vključitve, ki jo je začel Svet septembra 2008; opozarja, da bodo odnosi med EU in Belorusijo v veliki meri odvisni od zavezanosti beloruske vlade demokratičnim vrednotam; poudarja potrebo po dejanski politični pogojenosti ter po zagotavljanju, da bo pomoč imela takojšen pozitivni učinek na državljane in je organi ne bodo zlorabili proti svojim političnim nasprotnikom; poudarja, da bi morala Evropska unije učinkoviteje podpreti civilno družbo in politične stranke, ki zagovarjajo demokracijo; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je treba finančni okvir za potrebe Belorusije ponovno preučiti, da se ugotovi, če je mogoče sodelovanje razširiti tako, da bo poleg energije, okolja in preseljevanja zajemalo še druga področja, z namenom izvajanja politike ponovne vključitve, ki jo je začel Svet septembra 2008; opozarja, da bodo odnosi med EU in Belorusijo v veliki meri odvisni od zavezanosti beloruske vlade demokratičnim vrednotam; poudarja potrebo po dejanski politični pogojenosti ter po zagotavljanju, da bo pomoč imela takojšen pozitivni učinek na državljane in je organi ne bodo zlorabili proti svojim političnim nasprotnikom; poudarja, da bi morala Evropska unije učinkoviteje podpreti civilno družbo in politične stranke, ki zagovarjajo demokracijo;

| 46. | meni, da bi se morala Evropska unija pri pogajanjih o novem sporazumu EU- Rusija osredotočiti na naslednja vprašanja:






  — | večje rusko sodelovanje pri določanju jasnih prednostnih nalog finančnega sodelovanja, kar bi vodilo v boljše načrtovanje in večletno programiranje pomoči; |
| --- | --- | --- |

46.

meni, da bi se morala Evropska unija pri pogajanjih o novem sporazumu EU- Rusija osredotočiti na naslednja vprašanja:

—

večje rusko sodelovanje pri določanju jasnih prednostnih nalog finančnega sodelovanja, kar bi vodilo v boljše načrtovanje in večletno programiranje pomoči;

| — | zagotovitev, da se pri dodeljevanju finančne pomoči ruskim organom pripomore h krepitvi demokratičnih standardov v Ruski federaciji; |
| --- | --- |

—

zagotovitev, da se pri dodeljevanju finančne pomoči ruskim organom pripomore h krepitvi demokratičnih standardov v Ruski federaciji;

| — | povečano skupno lastništvo projektov, določenih za financiranje; |
| --- | --- |

—

povečano skupno lastništvo projektov, določenih za financiranje;

*

* *

| 47. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter Evro-sredozemski parlamentarni skupščini. |
| --- | --- |

47.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter Evro-sredozemski parlamentarni skupščini.

---

(1)  UL L 310, 9.11.2006, str. 1.

(2)  Uredba (ES) št. 1889/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (UL L 386, 29.12.2006, str. 1).

(3)  Sklep Sveta 2006/1016/ES z dne 19. decembra 2006 o odobritvi jamstva Skupnosti Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za projekte zunaj Skupnosti (UL L 414, 30.12.2006, str. 95).

(4)  Sodba z dne 6. novembra 2008 v zadevi C-155/07 Parlament proti Svetu (UL C 327, 20.12.2008, str. 2).

---

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/90 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/90

---

Četrtek, 19. februarja 2009Boj proti alzheimerjevi bolezni

P6_TA(2009)0081

Izjava Evropskega parlamenta o prednostnih nalogah v boju proti alzheimerjevi bolezni

2010/C 76 E/17

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 116 svojega Poslovnika,

| A. | ker alzheimerjeva bolezen trenutno prizadene 6,1 milijonov Evropejcev, ta številka pa se bo s staranjem prebivalstva do leta 2050 še podvojila ali potrojila, |
| --- | --- |

A.

ker alzheimerjeva bolezen trenutno prizadene 6,1 milijonov Evropejcev, ta številka pa se bo s staranjem prebivalstva do leta 2050 še podvojila ali potrojila,

| B. | ker je ta bolezen najpogostejši vzrok za odvisnost, |
| --- | --- |

B.

ker je ta bolezen najpogostejši vzrok za odvisnost,

| C. | ker je politična zaveza bistvena na področju raziskav, preprečevanja in socialne zaščite, |
| --- | --- |

C.

ker je politična zaveza bistvena na področju raziskav, preprečevanja in socialne zaščite,

| 1. | poziva Svet, Komisijo in vlade držav članic, naj priznajo alzheimerjevo bolezen za prednostno nalogo evropskega javnega zdravja in razvijejo evropski akcijski načrt za:






  — | spodbujanje vseevropskih raziskav o vzrokih, preprečevanju in zdravljenju alzheimerjeve bolezni, |
| --- | --- | --- |

1.

poziva Svet, Komisijo in vlade držav članic, naj priznajo alzheimerjevo bolezen za prednostno nalogo evropskega javnega zdravja in razvijejo evropski akcijski načrt za:

—

spodbujanje vseevropskih raziskav o vzrokih, preprečevanju in zdravljenju alzheimerjeve bolezni,

| — | izboljšanje zgodnjega odkrivanja, |
| --- | --- |

—

izboljšanje zgodnjega odkrivanja,

| — | poenostavitev postopkov za bolnike in negovalce ter izboljšanje njihove kakovosti življenja, |
| --- | --- |

—

poenostavitev postopkov za bolnike in negovalce ter izboljšanje njihove kakovosti življenja,

| — | krepitev vloge združenj za alzheimerjevo bolezen in dodelitev stalne podpore tem združenjem, |
| --- | --- |

—

krepitev vloge združenj za alzheimerjevo bolezen in dodelitev stalne podpore tem združenjem,

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov posreduje Svetu, Komisiji ter vladam držav članic, pa tudi zadevnim nacionalnim, regionalnim in lokalnim organom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov posreduje Svetu, Komisiji ter vladam držav članic, pa tudi zadevnim nacionalnim, regionalnim in lokalnim organom.

Podpisniki

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Gabriele Albertini, Georgs Andrejevs, Laima Liucija Andrikienė, Emmanouil Angelakas, Alfredo Antoniozzi, Kader Arif, Stavros Arnaoutakis, Richard James Ashworth, Robert Atkins, John Attard-Montalto, Elspeth Attwooll, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Liam Aylward, Pilar Ayuso, Peter Baco, Mariela Velichkova Baeva, Enrique Barón Crespo, Paolo Bartolozzi, Domenico Antonio Basile, Alessandro Battilocchio, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Glenn Bedingfield, Angelika Beer, Bastiaan Belder, Ivo Belet, Irena Belohorská, Jean-Luc Bennahmias, Maria Berger, Slavi Binev, Johannes Blokland, Sebastian Valentin Bodu, Guy Bono, Vito Bonsignore, Mario Borghezio, Erminio Enzo Boso, Costas Botopoulos, John Bowis, Sharon Bowles, Emine Bozkurt, Iles Braghetto, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, André Brie, Danutė Budreikaitė, Kathalijne Maria Buitenweg, Udo Bullmann, Nicodim Bulzesc, Colm Burke, Philip Bushill-Matthews, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Philippe Busquin, Simon Busuttil, Milan Cabrnoch, Maddalena Calia, Martin Callanan, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Giorgio Carollo, David Casa, Paulo Casaca, Jean-Marie Cavada, Alejandro Cercas, Giles Chichester, Giulietto Chiesa, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Fabio Ciani, Philip Claeys, Luigi Cocilovo, Carlos Coelho, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Thierry Cornillet, Michael Cramer, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Magor Imre Csibi, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Joseph Daul, Dragoș Florin David, Bairbre de Brún, Jean-Luc Dehaene, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marielle De Sarnez, Marie-Hélène Descamps, Nirj Deva, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Giorgos Dimitrakopoulos, Alexandra Dobolyi, Bert Doorn, Brigitte Douay, Den Dover, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Konstantinos Droutsas, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, James Elles, Maria da Assunção Esteves, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Carlo Fatuzzo, Emanuel Jardim Fernandes, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Petru Filip, Věra Flasarová, Alessandro Foglietta, Hanna Foltyn-Kubicka, Nicole Fontaine, Glyn Ford, Brigitte Fouré, Janelly Fourtou, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Duarte Freitas, Kinga Gál, Milan Gaľa, Gerardo Galeote, Vicente Miguel Garcés Ramón, José Manuel García-Margallo y Marfil, Elisabetta Gardini, Salvador Garriga Polledo, Patrick Gaubert, Jean-Paul Gauzès, Jas Gawronski, Georgios Georgiou, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Monica Giuntini, Ioannis Gklavakis, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Bruno Gollnisch, Ana Maria Gomes, Dariusz Maciej Grabowski, Luis de Grandes Pascual, Martí Grau i Segú, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Mathieu Grosch, Françoise Grossetête, Ignasi Guardans Cambó, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Zita Gurmai, Cristina Gutiérrez-Cortines, Fiona Hall, Małgorzata Handzlik, Gábor Harangozó, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Gyula Hegyi, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Esther Herranz García, Luis Herrero-Tejedor, Jens Holm, Mary Honeyball, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Milan Horáček, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Jana Hybášková, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Ville Itälä, Carlos José Iturgaiz Angulo, Caroline Jackson, Lily Jacobs, Mieczysław Edmund Janowski, Lívia Járóka, Rumiana Jeleva, Anne E. Jensen, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Aurelio Juri, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Othmar Karas, Ioannis Kasoulides, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Metin Kazak, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Timothy Kirkhope, Christa Klaß, Jaromír Kohlíček, Maria Eleni Koppa, Magda Kósáné Kovács, Sergej Kozlík, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Sepp Kusstatscher, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Carl Lang, Esther De Lange, Raymond Langendries, Anne Laperrouze, Kurt Joachim Lauk, Henrik Lax, Johannes Lebech, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Fernand Le Rachinel, Katalin Lévai, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Marie-Noëlle Lienemann, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Eleonora Lo Curto, Antonio López-Istúriz White, Andrea Losco, Patrick Louis, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Florencio Luque Aguilar, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mairead McGuinness, Jamila Madeira, Eugenijus Maldeikis, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Marian-Jean Marinescu, Catiuscia Marini, Sérgio Marques, Maria Martens, David Martin, Jean-Claude Martinez, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Tadeusz Masiel, Jiří Maštálka, Véronique Mathieu, Marios Matsakis, Yiannakis Matsis, Maria Matsouka, Iosif Matula, Mario Mauro, Manolis Mavrommatis, Íñigo Méndez de Vigo, Emilio Menéndez del Valle, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Gay Mitchell, Nickolay Mladenov, Viktória Mohácsi, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Philippe Morillon, Elisabeth Morin, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Juan Andrés Naranjo Escobar, Bill Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, James Nicholson, Angelika Niebler, Lambert van Nistelrooij, Ljudmila Novak, Cem Özdemir, Péter Olajos, Jan Olbrycht, Seán Ó Neachtain, Gérard Onesta, Ria Oomen-Ruijten, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Csaba Őry, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Athanasios Pafilis, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Vladko Todorov Panayotov, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Georgios Papastamkos, Aldo Patriciello, Bogdan Pęk, Alojz Peterle, Maria Petre, Sirpa Pietikäinen, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Hubert Pirker, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Anni Podimata, Zdzisław Zbigniew Podkański, José Javier Pomés Ruiz, Miguel Portas, Horst Posdorf, Bernd Posselt, Christa Prets, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Luís Queiró, Bilyana Ilieva Raeva, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, José Ribeiro e Castro, Teresa Riera Madurell, Frédérique Ries, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Marco Rizzo, Giovanni Robusti, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Luca Romagnoli, Raül Romeva i Rueda, Dagmar Roth-Behrendt, Libor Rouček, Paul Rübig, Heide Rühle, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Manuel António dos Santos, Salvador Domingo Sanz Palacio, Jacek Saryusz-Wolski, Gilles Savary, Lydia Schenardi, Agnes Schierhuber, Margaritis Schinas, Carl Schlyter, Frithjof Schmidt, Olle Schmidt, Pál Schmitt, György Schöpflin, Inger Segelström, Esko Seppänen, Czesław Adam Siekierski, José Albino Silva Peneda, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Nina Škottová, Csaba Sógor, Renate Sommer, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Peter Šťastný, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Dimitar Stoyanov, Daniel Strož, Margie Sudre, David Sumberg, Gianluca Susta, Eva-Britt Svensson, Hannes Swoboda, József Szájer, Andrzej Jan Szejna, István Szent-Iványi, Csaba Sándor Tabajdi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Salvatore Tatarella, Michel Teychenné, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Silvia-Adriana Țicău, Gary Titley, Patrizia Toia, Ewa Tomaszewska, Witold Tomczak, Jacques Toubon, Georgios Toussas, Antonios Trakatellis, Catherine Trautmann, Kyriacos Triantaphyllides, Claude Turmes, Evangelia Tzampazi, Vladimir Urutchev, Nikolaos Vakalis, Anne Van Lancker, Geoffrey Van Orden, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ioannis Varvitsiotis, Ari Vatanen, Armando Veneto, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kristian Vigenin, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Graham Watson, Henri Weber, Andrzej Wielowieyski, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Bernard Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Corien Wortmann-Kool, Francis Wurtz, Anna Záborská, Jan Zahradil, Zbigniew Zaleski, Mauro Zani, Andrzej Tomasz Zapałowski, Stefano Zappalà, Tomáš Zatloukal, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Vladimír Železný, Gabriele Zimmer, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV IN TELES EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2008—2009 Seji: 18. februar in 19. februar 2009 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 202 E, 27.8.2009. SPREJETA BESEDILA

Četrtek, 19. februarja 2009

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/93 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/93

---

Četrtek, 19. februarja 2009Postopek pridružitvenih odborov in zahteva za ugotavljanje sklepčnosti (razlaga členov 47 in 149(4))

P6_TA(2009)0080

Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o razlagi členov 47 in 149(4) Poslovnika Parlamenta o postopku pridruženih odborov in zahtevi za ugotavljanje sklepčnosti

2010/C 76 E/18

Evropski parlament,

ob upoštevanju pisma predsednika Odbora za ustavne zadeve z dne 27. januarja 2009 in 13. februarja 2009,

ob upoštevanju člena 201 svojega Poslovnika,

| 1. | sklene, da se členu 47 doda sledeča razlaga:
  „Pri postopku privolitve iz člena 75 ni mogoče uporabiti postopka pridruženih odborov iz člena 47 za namene pregleda mednarodnega sporazuma po členu 83.“; |
| --- | --- |

1.

sklene, da se členu 47 doda sledeča razlaga:

„Pri postopku privolitve iz člena 75 ni mogoče uporabiti postopka pridruženih odborov iz člena 47 za namene pregleda mednarodnega sporazuma po členu 83.“;

| 2. | sklene, da se členu 149(4) doda sledeča razlaga:
  „Poslanci, ki so vložili zahtevo za ugotavljanje sklepčnosti, morajo biti prisotni v sejni dvorani, ko se ta zahteva vloži.“; |
| --- | --- |

2.

sklene, da se členu 149(4) doda sledeča razlaga:

„Poslanci, ki so vložili zahtevo za ugotavljanje sklepčnosti, morajo biti prisotni v sejni dvorani, ko se ta zahteva vloži.“;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament ZASEDANJE 2008—2009 Seji: 18. februar in 19. februar 2009 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 202 E, 27.8.2009. SPREJETA BESEDILA

Četrtek, 19. februarja 2009

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/94 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/94

---

Četrtek, 19. februarja 2009Pravni okvir Skupnosti za evropsko raziskovalno infrastrukturo (ERI) *

P6_TA(2009)0058

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o pravnem okviru Skupnosti za evropsko raziskovalno infrastrukturo (ERI) (KOM(2008)0467 – C6-0306/2008 – 2008/0148(CNS))

2010/C 76 E/19

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0467),

ob upoštevanju člena 171 Pogodbe ES in prvega odstavka člena 172 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0306/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0007/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 3 |
| (3) | Medtem ko tradicionalno podporo za uporabo in razvoj evropskih raziskovalnih infrastruktur predstavljajo zlasti subvencije za ustanovljene raziskovalne infrastrukture v državah članicah, se je v zadnjih letih pokazala potreba po dodatnem prizadevanju za spodbujanje razvoja novih infrastruktur, tako da se oblikuje ustrezen pravni okvir, ki mora omogočiti njihovo ustanovitev in delovanje na ravni Skupnosti. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

(3)

Medtem ko tradicionalno podporo za uporabo in razvoj evropskih raziskovalnih infrastruktur predstavljajo zlasti subvencije za ustanovljene raziskovalne infrastrukture v državah članicah, se je v zadnjih letih pokazala potreba po dodatnem prizadevanju za spodbujanje razvoja novih infrastruktur, tako da se oblikuje ustrezen pravni okvir, ki mora omogočiti njihovo ustanovitev in delovanje na ravni Skupnosti.

| (3) | Medtem ko tradicionalno podporo za uporabo in razvoj evropskih raziskovalnih infrastruktur predstavljajo zlasti subvencije za ustanovljene raziskovalne infrastrukture v državah članicah, se je v zadnjih letih pokazala potreba po dodatnem prizadevanju za spodbujanje razvoja novih infrastruktur
  ali posodabljanje obstoječih struktur, da se optimizira njihova uporaba
  , tako da se oblikuje ustrezen pravni okvir, ki mora omogočiti njihovo ustanovitev in delovanje na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Medtem ko tradicionalno podporo za uporabo in razvoj evropskih raziskovalnih infrastruktur predstavljajo zlasti subvencije za ustanovljene raziskovalne infrastrukture v državah članicah, se je v zadnjih letih pokazala potreba po dodatnem prizadevanju za spodbujanje razvoja novih infrastruktur
  ali posodabljanje obstoječih struktur, da se optimizira njihova uporaba
  , tako da se oblikuje ustrezen pravni okvir, ki mora omogočiti njihovo ustanovitev in delovanje na ravni Skupnosti.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| (4) | To potrebo so na politični ravni večkrat izrazile države članice, institucije Skupnosti in različni akterji iz evropske raziskovalne skupnosti, kot so podjetja, raziskovalni centri
  in
  univerze. |
| --- | --- |

(4)

To potrebo so na politični ravni večkrat izrazile države članice, institucije Skupnosti in različni akterji iz evropske raziskovalne skupnosti, kot so podjetja, raziskovalni centri
  in
  univerze.

| (4) | To potrebo so na politični ravni večkrat izrazile države članice in institucije Skupnosti, pa tudi različni akterji iz evropske raziskovalne skupnosti, kot so podjetja, raziskovalni centri, univerze in zlasti Evropski strateški forum za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI). |
| --- | --- |

(4)

To potrebo so na politični ravni večkrat izrazile države članice in institucije Skupnosti, pa tudi različni akterji iz evropske raziskovalne skupnosti, kot so podjetja, raziskovalni centri, univerze in zlasti Evropski strateški forum za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI).

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6 a (novo)

| (6a) | Namen evropske raziskovalne infrastrukture (ERI), ustanovljene v skladu s to uredbo, bi moral biti omogočanje in pospeševanje raziskovanja vseevropskega interesa. To bi bilo treba izvajati na negospodarski osnovi, kar pomeni, da ne bo ponujala opravljanja del ali zagotavljala preskrbe in/ali storitev, ki bi lahko izkrivljale konkurenco. Da se vendarle spodbudi prenos inovacij, znanja in tehnologije, je treba ERI omogočiti opravljanje nekaterih omejenih gospodarskih dejavnosti pod določenimi pogoji. |
| --- | --- |

(6a)

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| (7) | V nasprotju s skupnimi tehnološkimi pobudami, zasnovanimi kot skupna podjetja, katerih članica je Skupnost, od katere prejemajo finančne prispevke,
  evropska raziskovalna infrastruktura (v nadaljnjem besedilu:
  ERI
  )
  ne sme biti zasnovana kot organ Skupnosti v smislu člena 185 finančne uredbe, ampak kot pravna oseba, pri kateri
  ni nujno, da je članica
  Skupnost, od katere tudi ne prejema finančnih prispevkov v smislu člena 108(2)(f) finančne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

V nasprotju s skupnimi tehnološkimi pobudami, zasnovanimi kot skupna podjetja, katerih članica je Skupnost, od katere prejemajo finančne prispevke,
  evropska raziskovalna infrastruktura (v nadaljnjem besedilu:
  ERI
  )
  ne sme biti zasnovana kot organ Skupnosti v smislu člena 185 finančne uredbe, ampak kot pravna oseba, pri kateri
  ni nujno, da je članica
  Skupnost, od katere tudi ne prejema finančnih prispevkov v smislu člena 108(2)(f) finančne uredbe.

| (7) | V nasprotju s skupnimi tehnološkimi pobudami, zasnovanimi kot skupna podjetja, katerih članica je Skupnost, od katere prejemajo finančne prispevke, ERI ne sme biti zasnovana kot organ Skupnosti v smislu člena 185 Finančne uredbe, ampak kot pravna oseba, pri kateri Skupnost
  ni članica
  , od katere
  ERI
  tudi ne prejema finančnih prispevkov v smislu člena 108(2)(f) Finančne uredbe.
  To ne bi smelo veljati, če bi Skupnost postala članica ERI, kateri nameni pomemben finančni prispevek iz člena 185(1) Finančne uredbe. V vsakem primeru pa za vsako financiranje Skupnosti za namene ERI veljajo ustrezne določbe Finančne uredbe. |
| --- | --- |

(7)

V nasprotju s skupnimi tehnološkimi pobudami, zasnovanimi kot skupna podjetja, katerih članica je Skupnost, od katere prejemajo finančne prispevke, ERI ne sme biti zasnovana kot organ Skupnosti v smislu člena 185 Finančne uredbe, ampak kot pravna oseba, pri kateri Skupnost
  ni članica
  , od katere
  ERI
  tudi ne prejema finančnih prispevkov v smislu člena 108(2)(f) Finančne uredbe.
  To ne bi smelo veljati, če bi Skupnost postala članica ERI, kateri nameni pomemben finančni prispevek iz člena 185(1) Finančne uredbe. V vsakem primeru pa za vsako financiranje Skupnosti za namene ERI veljajo ustrezne določbe Finančne uredbe.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| (8) | Glede na tesno sodelovanje med državami članicami in Skupnostjo pri načrtovanju programov in izvajanju ustreznih raziskovalnih dejavnosti v duhu dopolnjevanja, kot določata člena 164 in 165 Pogodbe, morajo zainteresirane države članice
  same ali v sodelovanju z drugimi kvalificirani subjekti
  opredeliti svoje potrebe po ustanovitvi raziskovalnih infrastruktur na podlagi svojih dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja ter zahtev Skupnosti. Iz istega razloga mora biti članstvo v ERI odprto za zainteresirane države članice z možno vključitvijo tretjih držav, ki izpolnjujejo pogoje, in specializiranih medvladnih organizacij. |
| --- | --- |

(8)

Glede na tesno sodelovanje med državami članicami in Skupnostjo pri načrtovanju programov in izvajanju ustreznih raziskovalnih dejavnosti v duhu dopolnjevanja, kot določata člena 164 in 165 Pogodbe, morajo zainteresirane države članice
  same ali v sodelovanju z drugimi kvalificirani subjekti
  opredeliti svoje potrebe po ustanovitvi raziskovalnih infrastruktur na podlagi svojih dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja ter zahtev Skupnosti. Iz istega razloga mora biti članstvo v ERI odprto za zainteresirane države članice z možno vključitvijo tretjih držav, ki izpolnjujejo pogoje, in specializiranih medvladnih organizacij.

| (8) | Glede na tesno sodelovanje med državami članicami in Skupnostjo pri načrtovanju programov in izvajanju ustreznih raziskovalnih dejavnosti v duhu dopolnjevanja, kot določata člena 164 in 165 Pogodbe, morajo zainteresirane države članice opredeliti svoje potrebe po ustanovitvi raziskovalnih infrastruktur na podlagi svojih dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja ter zahtev Skupnosti. Iz istega razloga mora biti članstvo v ERI odprto za zainteresirane države članice z možno vključitvijo tretjih držav, ki izpolnjujejo pogoje, in specializiranih medvladnih organizacij. |
| --- | --- |

(8)

Glede na tesno sodelovanje med državami članicami in Skupnostjo pri načrtovanju programov in izvajanju ustreznih raziskovalnih dejavnosti v duhu dopolnjevanja, kot določata člena 164 in 165 Pogodbe, morajo zainteresirane države članice opredeliti svoje potrebe po ustanovitvi raziskovalnih infrastruktur na podlagi svojih dejavnosti na področju raziskav in tehnološkega razvoja ter zahtev Skupnosti. Iz istega razloga mora biti članstvo v ERI odprto za zainteresirane države članice z možno vključitvijo tretjih držav, ki izpolnjujejo pogoje, in specializiranih medvladnih organizacij.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| (9) | Evropska raziskovalna infrastruktura (v nadaljnjem besedilu: ERI), ustanovljena v skladu s to uredbo, mora biti odgovorna za ustanovitev in delovanje raziskovalne infrastrukture. Da lahko prepreči izkrivljanje konkurence, mora opravljati negospodarske dejavnosti. Da se spodbudi prenos inovacij ter znanja in tehnologije, mora biti ERI omogočeno opravljanje nekaterih omejenih gospodarskih dejavnosti pod določenimi pogoji. Ustanovitev raziskovalnih infrastruktur, kot so ERI, ne izključuje, da lahko raziskovalne infrastrukture vseevropskega interesa z drugo pravno obliko enakovredno prispevajo k
  izvajanju načrta, ki ga je oblikoval Evropski strateški forum za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI), in
  napredku evropskih raziskav. Komisija bo zagotovila, da se
  člani ESFRI in druge
  zainteresirane strani obvestijo o teh alternativnih pravnih oblikah. |
| --- | --- |

(9)

Evropska raziskovalna infrastruktura (v nadaljnjem besedilu: ERI), ustanovljena v skladu s to uredbo, mora biti odgovorna za ustanovitev in delovanje raziskovalne infrastrukture. Da lahko prepreči izkrivljanje konkurence, mora opravljati negospodarske dejavnosti. Da se spodbudi prenos inovacij ter znanja in tehnologije, mora biti ERI omogočeno opravljanje nekaterih omejenih gospodarskih dejavnosti pod določenimi pogoji. Ustanovitev raziskovalnih infrastruktur, kot so ERI, ne izključuje, da lahko raziskovalne infrastrukture vseevropskega interesa z drugo pravno obliko enakovredno prispevajo k
  izvajanju načrta, ki ga je oblikoval Evropski strateški forum za raziskovalno infrastrukturo (ESFRI), in
  napredku evropskih raziskav. Komisija bo zagotovila, da se
  člani ESFRI in druge
  zainteresirane strani obvestijo o teh alternativnih pravnih oblikah.

| (9) | Ustanovitev raziskovalnih infrastruktur
  v skladu s to uredbo
  , kot so ERI, ne izključuje, da lahko raziskovalne infrastrukture vseevropskega interesa z drugo pravno obliko enakovredno prispevajo k napredku evropskih raziskav. Komisija bo zagotovila, da se zainteresirane strani obvestijo o teh alternativnih pravnih oblikah. |
| --- | --- |

(9)

Ustanovitev raziskovalnih infrastruktur
  v skladu s to uredbo
  , kot so ERI, ne izključuje, da lahko raziskovalne infrastrukture vseevropskega interesa z drugo pravno obliko enakovredno prispevajo k napredku evropskih raziskav. Komisija bo zagotovila, da se zainteresirane strani obvestijo o teh alternativnih pravnih oblikah.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| (10) | Raziskovalne infrastrukture morajo prispevati k zaščiti znanstvene odličnosti raziskav Skupnosti in konkurenčnosti njenega gospodarstva na podlagi srednje- do dolgoročnih napovedi, in sicer z učinkovito podporo evropskih raziskovalnih dejavnosti. Da lahko to dosežejo, morajo biti dejansko odprte za evropsko raziskovalno skupnost na splošno in si prizadevati za krepitev evropskih znanstvenih zmogljivosti, ki presegajo sedanje stanje tehnike, ter tako prispevati k razvoju Evropskega raziskovalnega prostora. |
| --- | --- |

(10)

Raziskovalne infrastrukture morajo prispevati k zaščiti znanstvene odličnosti raziskav Skupnosti in konkurenčnosti njenega gospodarstva na podlagi srednje- do dolgoročnih napovedi, in sicer z učinkovito podporo evropskih raziskovalnih dejavnosti. Da lahko to dosežejo, morajo biti dejansko odprte za evropsko raziskovalno skupnost na splošno in si prizadevati za krepitev evropskih znanstvenih zmogljivosti, ki presegajo sedanje stanje tehnike, ter tako prispevati k razvoju Evropskega raziskovalnega prostora.

| (10) | Raziskovalne infrastrukture morajo prispevati k zaščiti znanstvene odličnosti raziskav Skupnosti in konkurenčnosti njenega gospodarstva na podlagi srednje- do dolgoročnih napovedi, in sicer z učinkovito podporo evropskih raziskovalnih dejavnosti. Da lahko to dosežejo, morajo biti dejansko odprte za evropsko raziskovalno skupnost na splošno
  v skladu s pravili iz njihovih statutov
  in si prizadevati za krepitev evropskih znanstvenih zmogljivosti, ki presegajo sedanje stanje tehnike, ter tako prispevati k razvoju Evropskega raziskovalnega prostora
  , zlasti s spodbujanjem sinergij s kohezijsko politiko EU
  . |
| --- | --- |

(10)

Raziskovalne infrastrukture morajo prispevati k zaščiti znanstvene odličnosti raziskav Skupnosti in konkurenčnosti njenega gospodarstva na podlagi srednje- do dolgoročnih napovedi, in sicer z učinkovito podporo evropskih raziskovalnih dejavnosti. Da lahko to dosežejo, morajo biti dejansko odprte za evropsko raziskovalno skupnost na splošno
  v skladu s pravili iz njihovih statutov
  in si prizadevati za krepitev evropskih znanstvenih zmogljivosti, ki presegajo sedanje stanje tehnike, ter tako prispevati k razvoju Evropskega raziskovalnega prostora
  , zlasti s spodbujanjem sinergij s kohezijsko politiko EU
  .

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10a (novo)

| (10a) | Nove raziskovalne infrastrukture bi morale zlasti upoštevati, kjer je to mogoče, kako pomembna je sprostitev zmogljivosti znanstvene odličnosti v konvergenčnih regijah kot sredstva za krepitev dolgoročne učinkovitosti EU na področju raziskav, inovacij in gospodarske konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(10a)

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| (12) | Zaradi preglednosti mora biti odločba o ustanovitvi ERI objavljena v Uradnem listu Evropske unije. Iz istega razloga je treba tej odločbi priložiti izvleček iz statuta, ki opredeljuje njene bistvene elemente. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi preglednosti mora biti odločba o ustanovitvi ERI objavljena v Uradnem listu Evropske unije. Iz istega razloga je treba tej odločbi priložiti izvleček iz statuta, ki opredeljuje njene bistvene elemente.

| (12) | Zaradi preglednosti mora biti odločba o ustanovitvi
  raziskovalne infrastrukture kot
  ERI objavljena v Uradnem listu Evropske unije. Iz istega razloga je treba tej odločbi priložiti izvleček iz statuta, ki opredeljuje njegove bistvene elemente. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi preglednosti mora biti odločba o ustanovitvi
  raziskovalne infrastrukture kot
  ERI objavljena v Uradnem listu Evropske unije. Iz istega razloga je treba tej odločbi priložiti izvleček iz statuta, ki opredeljuje njegove bistvene elemente.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| (14) | V ERI morajo biti včlanjene vsaj tri države članice, včlanijo pa se lahko tudi tretje države, ki izpolnjujejo pogoje, in posebne medvladne organizacije. Zato se ERI šteje kot mednarodna organizacija ali organizacija za namen uporabe Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost, Direktive Sveta 92/12/EGS z dne 25. februarja 1992 o splošnem režimu za trošarinske proizvode in o skladiščenju, gibanju in nadzoru takih proizvodov in Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev v skladu s pravili glede državnih pomoči. Za bolj učinkovito podporo raziskovalnih dejavnosti ERI morajo države članice in sodelujoče tretje države sprejeti vse možne ukrepe, da se taki ERI zagotovi oprostitev plačila drugih davkov v čim širšem obsegu. |
| --- | --- |

(14)

V ERI morajo biti včlanjene vsaj tri države članice, včlanijo pa se lahko tudi tretje države, ki izpolnjujejo pogoje, in posebne medvladne organizacije. Zato se ERI šteje kot mednarodna organizacija ali organizacija za namen uporabe Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost, Direktive Sveta 92/12/EGS z dne 25. februarja 1992 o splošnem režimu za trošarinske proizvode in o skladiščenju, gibanju in nadzoru takih proizvodov in Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev v skladu s pravili glede državnih pomoči. Za bolj učinkovito podporo raziskovalnih dejavnosti ERI morajo države članice in sodelujoče tretje države sprejeti vse možne ukrepe, da se taki ERI zagotovi oprostitev plačila drugih davkov v čim širšem obsegu.

| (14) | V ERI morajo biti včlanjene vsaj tri države članice, včlanijo pa se lahko tudi tretje države, ki izpolnjujejo pogoje, in posebne medvladne organizacije. Zato
  bi morala bistvena določba te uredbe zagotavljati, da
  se ERI šteje kot mednarodna organizacija ali organizacija za namen uporabe Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost, Direktive Sveta 92/12/EGS z dne 25. februarja 1992 o splošnem režimu za trošarinske proizvode in o skladiščenju, gibanju in nadzoru takih proizvodov in Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil za gradnjo, blago in storitve v skladu s pravili glede državnih pomoči. Za bolj učinkovito podporo raziskovalnim dejavnostim ERI
  , da bi te postale bolj konkurenčne na svetovni ravni,
  morajo države članice in sodelujoče tretje države sprejeti vse možne ukrepe, da se taki ERI zagotovi oprostitev plačila drugih davkov v čim širšem obsegu. |
| --- | --- |

(14)

V ERI morajo biti včlanjene vsaj tri države članice, včlanijo pa se lahko tudi tretje države, ki izpolnjujejo pogoje, in posebne medvladne organizacije. Zato
  bi morala bistvena določba te uredbe zagotavljati, da
  se ERI šteje kot mednarodna organizacija ali organizacija za namen uporabe Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost, Direktive Sveta 92/12/EGS z dne 25. februarja 1992 o splošnem režimu za trošarinske proizvode in o skladiščenju, gibanju in nadzoru takih proizvodov in Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil za gradnjo, blago in storitve v skladu s pravili glede državnih pomoči. Za bolj učinkovito podporo raziskovalnim dejavnostim ERI
  , da bi te postale bolj konkurenčne na svetovni ravni,
  morajo države članice in sodelujoče tretje države sprejeti vse možne ukrepe, da se taki ERI zagotovi oprostitev plačila drugih davkov v čim širšem obsegu.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| (17) | Na eni strani je treba zagotoviti, da je ERI dovolj prilagodljiva, da spremeni svoj statut, na drugi strani pa mora Skupnost, ki ustanovi ERI, ohraniti nadzor nad nekaterimi bistvenimi elementi. Če sprememba zadeva vprašanje iz izvlečka statuta, priloženega odločbi o ustanovitvi ERI, je treba to spremembo pred začetkom veljavnosti odobriti z odločbo Komisije, sprejeto po enakem postopku kot odločba o ustanovitvi ERI, ker se informacije iz te odločbe štejejo za bistvene. O kakršni koli drugi spremembi je treba obvestiti Komisijo, ki lahko ugovarja, če meni, da je sprememba v nasprotju s to uredbo. Če ugovor ni vložen, je treba objaviti ustrezno obvestilo s priloženim kratkim povzetkom spremembe. |
| --- | --- |

(17)

Na eni strani je treba zagotoviti, da je ERI dovolj prilagodljiva, da spremeni svoj statut, na drugi strani pa mora Skupnost, ki ustanovi ERI, ohraniti nadzor nad nekaterimi bistvenimi elementi. Če sprememba zadeva vprašanje iz izvlečka statuta, priloženega odločbi o ustanovitvi ERI, je treba to spremembo pred začetkom veljavnosti odobriti z odločbo Komisije, sprejeto po enakem postopku kot odločba o ustanovitvi ERI, ker se informacije iz te odločbe štejejo za bistvene. O kakršni koli drugi spremembi je treba obvestiti Komisijo, ki lahko ugovarja, če meni, da je sprememba v nasprotju s to uredbo. Če ugovor ni vložen, je treba objaviti ustrezno obvestilo s priloženim kratkim povzetkom spremembe.

| (17) | Na eni strani je treba zagotoviti, da je ERI dovolj prilagodljiva, da spremeni svoj statut, na drugi strani pa mora Skupnost, ki ustanovi
  raziskovalno infrastrukturo kot
  ERI, ohraniti nadzor nad nekaterimi bistvenimi elementi. Če sprememba zadeva vprašanje iz izvlečka statuta, priloženega odločbi o ustanovitvi ERI, je treba to spremembo pred začetkom veljavnosti odobriti z odločbo Komisije, sprejeto po enakem postopku kot odločba o ustanovitvi ERI, ker se informacije iz te odločbe štejejo za bistvene. O kakršni koli drugi spremembi je treba obvestiti Komisijo, ki lahko ugovarja, če meni, da je sprememba v nasprotju s to uredbo. Če ugovor ni vložen, je treba objaviti ustrezno obvestilo s priloženim kratkim povzetkom spremembe. |
| --- | --- |

(17)

Na eni strani je treba zagotoviti, da je ERI dovolj prilagodljiva, da spremeni svoj statut, na drugi strani pa mora Skupnost, ki ustanovi
  raziskovalno infrastrukturo kot
  ERI, ohraniti nadzor nad nekaterimi bistvenimi elementi. Če sprememba zadeva vprašanje iz izvlečka statuta, priloženega odločbi o ustanovitvi ERI, je treba to spremembo pred začetkom veljavnosti odobriti z odločbo Komisije, sprejeto po enakem postopku kot odločba o ustanovitvi ERI, ker se informacije iz te odločbe štejejo za bistvene. O kakršni koli drugi spremembi je treba obvestiti Komisijo, ki lahko ugovarja, če meni, da je sprememba v nasprotju s to uredbo. Če ugovor ni vložen, je treba objaviti ustrezno obvestilo s priloženim kratkim povzetkom spremembe.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| (20) | ERI so lahko sofinancirane iz finančnih instrumentov kohezijske politike v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999. |
| --- | --- |

(20)

ERI so lahko sofinancirane iz finančnih instrumentov kohezijske politike v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999.

| (20) | ERI so lahko sofinancirane iz finančnih instrumentov kohezijske politike v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999
  ter v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1084/2006 z dne 11. julija 2006 o ustanovitvi Kohezijskega sklada

   (1). |
| --- | --- |

(20)

ERI so lahko sofinancirane iz finančnih instrumentov kohezijske politike v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1260/1999
  ter v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1084/2006 z dne 11. julija 2006 o ustanovitvi Kohezijskega sklada

   (1).

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| (22) | Ker je ERI ustanovljena v skladu z zakonodajo Skupnosti, mora biti urejena z zakonodajo Skupnosti in zakonodajo države njenega uradnega sedeža. Vendar ima lahko ERI
  sedež
  poslovanja v
  drugi državi
  . V tem primeru se mora zakonodaja
  te države
  uporabljati na področju javnega zdravja ter zdravja in varnosti pri delu, varstva okolja, ravnanja z nevarnimi snovmi in izdaje potrebnih dovoljenj. Poleg tega mora biti ERI urejena s statutom, sprejetim v skladu s prejšnjimi pravnimi viri, ter izvedbenimi pravili iz statuta. |
| --- | --- |

(22)

Ker je ERI ustanovljena v skladu z zakonodajo Skupnosti, mora biti urejena z zakonodajo Skupnosti in zakonodajo države njenega uradnega sedeža. Vendar ima lahko ERI
  sedež
  poslovanja v
  drugi državi
  . V tem primeru se mora zakonodaja
  te države
  uporabljati na področju javnega zdravja ter zdravja in varnosti pri delu, varstva okolja, ravnanja z nevarnimi snovmi in izdaje potrebnih dovoljenj. Poleg tega mora biti ERI urejena s statutom, sprejetim v skladu s prejšnjimi pravnimi viri, ter izvedbenimi pravili iz statuta.

| (22) | Ker je ERI ustanovljena v skladu z zakonodajo Skupnosti, mora biti urejena z zakonodajo Skupnosti in zakonodajo države njenega uradnega sedeža. Vendar ima lahko ERI
  sedeže
  poslovanja v
  drugih državah
  . V tem primeru se mora zakonodaja
  teh držav
  uporabljati na področju javnega zdravja ter zdravja in varnosti pri delu, varstva okolja, ravnanja z nevarnimi snovmi in izdaje potrebnih dovoljenj. Poleg tega mora biti ERI urejena s statutom, sprejetim v skladu s prejšnjimi pravnimi viri, ter izvedbenimi pravili iz statuta. |
| --- | --- |

(22)

Ker je ERI ustanovljena v skladu z zakonodajo Skupnosti, mora biti urejena z zakonodajo Skupnosti in zakonodajo države njenega uradnega sedeža. Vendar ima lahko ERI
  sedeže
  poslovanja v
  drugih državah
  . V tem primeru se mora zakonodaja
  teh držav
  uporabljati na področju javnega zdravja ter zdravja in varnosti pri delu, varstva okolja, ravnanja z nevarnimi snovmi in izdaje potrebnih dovoljenj. Poleg tega mora biti ERI urejena s statutom, sprejetim v skladu s prejšnjimi pravnimi viri, ter izvedbenimi pravili iz statuta.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| (23) | Za zagotovitev zadostnega nadzora skladnosti s to uredbo mora ERI predložiti Komisiji
  svoje
  letno poročilo in kakršne koli informacije o okoliščinah, ki lahko resno ogrozijo
  izvajanje nalog ERI
  . Če prejme Komisija iz letnega poročila ali na drug način namig, da ERI resno krši to uredbo ali drugo veljavno zakonodajo, zahteva pojasnilo in/ali ukrepe ERI in/ali njenih članic. V izrednih primerih in če ni sprejet noben ukrep za odpravo pomanjkljivosti, lahko Komisija razveljavi odločbo o ustanovitvi ERI; to bo sprožilo likvidacijo ERI. |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev zadostnega nadzora skladnosti s to uredbo mora ERI predložiti Komisiji
  svoje
  letno poročilo in kakršne koli informacije o okoliščinah, ki lahko resno ogrozijo
  izvajanje nalog ERI
  . Če prejme Komisija iz letnega poročila ali na drug način namig, da ERI resno krši to uredbo ali drugo veljavno zakonodajo, zahteva pojasnilo in/ali ukrepe ERI in/ali njenih članic. V izrednih primerih in če ni sprejet noben ukrep za odpravo pomanjkljivosti, lahko Komisija razveljavi odločbo o ustanovitvi ERI; to bo sprožilo likvidacijo ERI.

| (23) | Za zagotovitev zadostnega nadzora skladnosti s to uredbo mora ERI predložiti Komisiji letno poročilo in kakršne koli informacije o okoliščinah, ki lahko resno ogrozijo
  izpolnjevanje njenega cilja
  . Če prejme Komisija iz letnega poročila ali na drug način namig, da ERI resno krši to uredbo ali drugo veljavno zakonodajo, zahteva pojasnilo in/ali ukrepe ERI in/ali njenih članic. V izrednih primerih in če ni sprejet noben ukrep za odpravo pomanjkljivosti, lahko Komisija razveljavi odločbo o ustanovitvi ERI; to bo sprožilo likvidacijo ERI. |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev zadostnega nadzora skladnosti s to uredbo mora ERI predložiti Komisiji letno poročilo in kakršne koli informacije o okoliščinah, ki lahko resno ogrozijo
  izpolnjevanje njenega cilja
  . Če prejme Komisija iz letnega poročila ali na drug način namig, da ERI resno krši to uredbo ali drugo veljavno zakonodajo, zahteva pojasnilo in/ali ukrepe ERI in/ali njenih članic. V izrednih primerih in če ni sprejet noben ukrep za odpravo pomanjkljivosti, lahko Komisija razveljavi odločbo o ustanovitvi ERI; to bo sprožilo likvidacijo ERI.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

| (23a) | Komisija bi morala na osnovi svojih rednih posodobitev načrta ESFRI Evropski parlament redno obveščati o stopnji razvoja ERI v evropskem raziskovalnem prostoru ter mu predložiti svojo oceno in priporočila v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(23a)

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| (24) | Ker ciljev ukrepov, ki jih je treba sprejeti, tj. vzpostavitev okvira za
  evropske raziskovalne infrastrukture med državami članicami
  , države članice ne morejo učinkovito doseči v okviru nacionalnih ustavnih sistemov, je te cilje zaradi nadnacionalne narave problema mogoče bolj učinkovito doseči na ravni Skupnosti. Zato lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta uredba ne presega tega, kar je nujno za dosego teh ciljev. |
| --- | --- |

(24)

Ker ciljev ukrepov, ki jih je treba sprejeti, tj. vzpostavitev okvira za
  evropske raziskovalne infrastrukture med državami članicami
  , države članice ne morejo učinkovito doseči v okviru nacionalnih ustavnih sistemov, je te cilje zaradi nadnacionalne narave problema mogoče bolj učinkovito doseči na ravni Skupnosti. Zato lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz istega člena ta uredba ne presega tega, kar je nujno za dosego teh ciljev.

| (24) | Ker ciljev ukrepov, ki jih je treba sprejeti, tj.
  kolektivna
  vzpostavitev okvira za
  ERI s strani držav članic
  , države članice ne morejo učinkovito doseči v okviru nacionalnih ustavnih sistemov, je te cilje zaradi nadnacionalne narave problema mogoče bolj učinkovito doseči na ravni Skupnosti. Zato lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tega, kar je nujno za dosego teh ciljev. |
| --- | --- |

(24)

Ker ciljev ukrepov, ki jih je treba sprejeti, tj.
  kolektivna
  vzpostavitev okvira za
  ERI s strani držav članic
  , države članice ne morejo učinkovito doseči v okviru nacionalnih ustavnih sistemov, je te cilje zaradi nadnacionalne narave problema mogoče bolj učinkovito doseči na ravni Skupnosti. Zato lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tega, kar je nujno za dosego teh ciljev.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 1

1.   Ta uredba
  določa okvir, ki
  opredeljuje zahteve in postopke za
  ustanovitev evropske raziskovalne infrastrukture
  (v nadaljnjem besedilu: ERI)
  ter učinke njene ustanovitve
  .

2.
     
  Velja za raziskovalne infrastrukture vseevropskega interesa.

1.   Ta uredba opredeljuje zahteve in postopke za
  raziskovalno infrastrukturo vseevropskega interesa, ki se ustanovi kot evropska raziskovalna infrastruktura
  (v nadaljnjem besedilu: ERI).

Sprememba 18

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Raziskovalna infrastruktura vseevropskega interesa je zmogljivost, vključno z viri in storitvami, ki jih znanstvena skupnost uporablja za izvajanje vrhunskih raziskav na zadevnih področjih. Ta opredelitev zajema glavno znanstveno opremo ali nize instrumentov, na znanju temelječe vire, kot so zbirke, arhivi ali strukturirani znanstveni podatki, infrastrukture, ki temeljijo na informacijskih in komunikacijskih tehnologijah, kot so omrežna, računalniška, programska in komunikacijska infrastruktura, ter kakršna koli druga edinstvena sredstva, bistvena za dosego odličnosti raziskav. Take raziskovalne infrastrukture so lahko na enem mestu ali razpršene (organizirana mreža virov).

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 2 – naslov

Naloga
  in
  druge
  dejavnosti

Cilj
  in dejavnosti ERI

Sprememba 20

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1

1.   
  Naloga
  ERI je
  ustanovitev
  in
  upravljanje raziskovalne infrastrukture
  .

1.   
  Cilj
  ERI je
  omogočati in spodbujati raziskave vseevropskega interesa v okviru obstoječe evropske infrastrukture ali nove infrastrukture, ki jo je skupaj ustanovilo več držav članic
  .

Sprememba 21

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2

2.   ERI
  opravlja svojo nalogo na negospodarski podlagi
  . Kljub temu lahko opravlja omejene gospodarske dejavnosti, tesno povezane z
  njeno nalogo
  , če ne ogrožajo izpolnjevanje
  te naloge
  .

2.   
  Dejavnosti, ki jih opravlja
  ERI
  , so negospodarske narave
  . Kljub temu lahko opravlja omejene gospodarske dejavnosti, tesno povezane z
  njenim ciljem
  , če ne ogrožajo izpolnjevanje
  tega cilja, dohodek iz teh dejavnosti pa se uporabi izključno za izpolnjevanje tega cilja
  .

Sprememba 22

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  ERI posebno pozornost namenijo patentom ter drugim pomembnim pravicam intelektualne lastnine in interesom, kise pojavijo pri dejavnostih ERI, ter o teh pravicah intelektualne lastnine obvestijo Komisijo v letnem poročilu.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Člen 3 – naslov

Zahteve
  v zvezi z infrastrukturo

Splošne
  zahteve

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – uvodni del

Raziskovalna infrastruktura, ki
  jo
  ustanovi ERI, izpolnjuje naslednje zahteve:

Raziskovalna infrastruktura, ki se ustanovi
  kot
  ERI, izpolnjuje naslednje zahteve:

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka b

| (b) | zagotavlja dodano vrednost razvoja Evropskega raziskovalnega prostora in bistveno izboljšuje zadevna znanstvena in tehnološka področja na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja dodano vrednost razvoja Evropskega raziskovalnega prostora in bistveno izboljšuje zadevna znanstvena in tehnološka področja na mednarodni ravni;

| (b) | zagotavlja dodano vrednost razvoja Evropskega raziskovalnega prostora
  , vključno s sprostitvijo raziskovalne zmogljivosti v vseh regijah EU,
  in
  z izpopolnjevanjem raziskovalnih metod
  bistveno izboljšuje zadevna
  specialistična
  znanstvena in tehnološka področja na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja dodano vrednost razvoja Evropskega raziskovalnega prostora
  , vključno s sprostitvijo raziskovalne zmogljivosti v vseh regijah EU,
  in
  z izpopolnjevanjem raziskovalnih metod
  bistveno izboljšuje zadevna
  specialistična
  znanstvena in tehnološka področja na mednarodni ravni;

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka c

| (c) | do nje ima dejanski dostop evropska raziskovalna skupnost, sestavljena iz raziskovalcev iz držav članic in držav, povezanih s programi Skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, ter |
| --- | --- |

(c)

do nje ima dejanski dostop evropska raziskovalna skupnost, sestavljena iz raziskovalcev iz držav članic in držav, povezanih s programi Skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti, ter

| (c) | do nje ima dejanski dostop evropska raziskovalna skupnost, sestavljena iz raziskovalcev iz držav članic in držav, povezanih s programi Skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti,
  v skladu s pravili iz svojih statutov; |
| --- | --- |

(c)

do nje ima dejanski dostop evropska raziskovalna skupnost, sestavljena iz raziskovalcev iz držav članic in držav, povezanih s programi Skupnosti za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti,
  v skladu s pravili iz svojih statutov;

Sprememba 27

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| (ca) | prispeva k usposabljanju mladih raziskovalcev; ter |
| --- | --- |

(ca)

Sprememba 28

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 – točka d a (novo)

| (da) | povečuje učinkovitost interdisciplinarnih raziskav, in sicer zaradi koncentracije raziskovalnih projektov v danem časovnem obdobju. |
| --- | --- |

(da)

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 a (novo)

Raziskovalna infrastruktura, ki se ustanovi kot ERI, vlogi priloži tudi oceno učinka.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 b (novo)

Člani raziskovalne infrastrukture, ki se ustanovi kot ERI, zagotovijo človeške in finančne vire, ki so nujni za njeno vzpostavitev in delovanje.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 4 – naslov

Vloga
  za ustanovitev ERI

Vloga

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – uvodni del

1.   Subjekti, ki zaprosijo
  za ustanovitev
  ERI (v nadaljnjem besedilu: vlagatelji), predložijo vlogo Komisiji. Vloga se predloži v pisni obliki v enem od uradnih jezikov Skupnosti in vsebuje:

1.   Subjekti, ki zaprosijo
  , da se raziskovalna infrastruktura ustanovi kot
  ERI (v nadaljnjem besedilu: vlagatelji), predložijo vlogo Komisiji. Vloga se predloži v pisni obliki v enem od uradnih jezikov Skupnosti in vsebuje:

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka a

| (a) | zahtevo Komisiji
  za ustanovitev
  ERI; |
| --- | --- |

(a)

zahtevo Komisiji
  za ustanovitev
  ERI;

| (a) | zahtevo Komisiji
  , da se raziskovalna infrastruktura ustanovi kot
  ERI; |
| --- | --- |

(a)

zahtevo Komisiji
  , da se raziskovalna infrastruktura ustanovi kot
  ERI;

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c

| (c) | tehnični in znanstveni opis raziskovalne strukture, ki
  jo mora ustanoviti in upravljati
  ERI, zlasti ob upoštevanju zahtev iz člena 3; |
| --- | --- |

(c)

tehnični in znanstveni opis raziskovalne strukture, ki
  jo mora ustanoviti in upravljati
  ERI, zlasti ob upoštevanju zahtev iz člena 3;

| (c) | tehnični in znanstveni opis raziskovalne infrastrukture, ki
  naj se ustanovi kot
  ERI,
  kot tudi družbeno-ekonomskih učinkov in prispevka h konvergenčnim ciljem EU,
  zlasti ob upoštevanju zahtev iz člena 3; |
| --- | --- |

(c)

tehnični in znanstveni opis raziskovalne infrastrukture, ki
  naj se ustanovi kot
  ERI,
  kot tudi družbeno-ekonomskih učinkov in prispevka h konvergenčnim ciljem EU,
  zlasti ob upoštevanju zahtev iz člena 3;

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

2.
     
  Komisija oceni vlogo. Med ocenjevanjem lahko pridobi mnenja neodvisnih strokovnjakov, zlasti na področju nameravanih dejavnosti ERI. Rezultat take ocene se sporoči vlagateljem, ki se po potrebi pozovejo k dopolnitvi ali spremembi vloge v razumnem času.

črtano

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 5 – naslov

Odločba o vlogi

Ocena in
  odločba o vlogi

Sprememba 37

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek – -1 (novo)

-1.
     
  Komisija oceni vlogo. Med ocenjevanjem mora pridobiti mnenja neodvisnih strokovnjakov, zlasti na področju načrtovanih dejavnosti ERI. Rezultat take ocene se sporoči vlagateljem, ki se po potrebi pozovejo k dopolnitvi ali spremembi vloge v razumnem času.

Sprememba 38

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – uvodni del

1.   Komisija ob upoštevanju rezultatov ocene iz
  člena 4(2) in
  po postopku iz člena 21:

1.   Komisija ob upoštevanju rezultatov ocene iz
  člena 5(-1) in potreb, ki so opredeljene v evropskem strateškem forumu o raziskovalnih infrastrukturah (ESFRI), ter v skladu s postopkom iz člena 21:

Sprememba 39

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – točka a

| (a) | sprejme odločbo o ustanovitvi ERI po tem, ko se prepriča, da so izpolnjene zahteve iz te uredbe, ali |
| --- | --- |

(a)

sprejme odločbo o ustanovitvi ERI po tem, ko se prepriča, da so izpolnjene zahteve iz te uredbe, ali

| (a) | sprejme odločbo o ustanovitvi
  raziskovalne infrastrukture kot
  ERI po tem, ko se prepriča, da so izpolnjene zahteve iz te uredbe, ali |
| --- | --- |

(a)

sprejme odločbo o ustanovitvi
  raziskovalne infrastrukture kot
  ERI po tem, ko se prepriča, da so izpolnjene zahteve iz te uredbe, ali

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2

2.   Odločba o vlogi se sporoči vlagateljem. Odločba o ustanovitvi ERI se objavi tudi v seriji L Uradnega lista Evropske unije.

2.   Odločba o vlogi se sporoči vlagateljem. Odločba o ustanovitvi
  raziskovalne infrastrukture kot
  ERI se objavi tudi v seriji L Uradnega lista Evropske unije.
  V primeru zavrnitve imajo vlagatelji dostop do ocenjevalnega poročila.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Izvirna pravna oseba infrastruktur z drugačno pravno obliko preneha obstajati na dan iz odstavka 1, ERI pa na podlagi pravnega nasledstva deluje kot njena naslednica;

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

2.   Naziv vsake ERI vsebuje izraz „evropska raziskovalna infrastruktura“ ali okrajšavo „ERI“.

2.   Naziv vsake ERI vsebuje izraz „evropska raziskovalna infrastruktura“ ali okrajšavo „ERI“ter navedbo njenega raziskovalnega področja.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 2

2.   V ERI morajo biti včlanjene vsaj tri države članice. Nadaljnje države članice se lahko včlanijo kadar koli pod poštenimi in razumnimi pogoji iz statuta.

2.   V ERI morajo biti včlanjene vsaj tri države članice. Nadaljnje države članice
  , tretje države in mednarodne organizacije
  se lahko včlanijo kadar koli pod poštenimi in razumnimi pogoji iz statuta.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 4

4.   Katero koli državo članico ali tretjo državo kot članico ERI lahko zastopa en javni subjekt ali več javnih subjektov, vključno z regijami, ali zasebni subjekti, ki opravljajo javne storitve na področju uveljavljanja določenih pravic in razrešitve določenih obveznosti.

4.   Katero koli državo članico ali tretjo državo kot članico ERI lahko
  v skupščini članic
  zastopa en javni subjekt ali več javnih subjektov, vključno z regijami, ali zasebni subjekti, ki opravljajo javne storitve na področju uveljavljanja določenih pravic in razrešitve določenih obveznosti.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 5

5.   Tretje države in medvladne organizacije, ki zaprosijo za članstvo v ERI, priznavajo, da ima ERI pravno osebnost in sposobnost v skladu s členom 6(1) in (2) ter da upošteva pravila iz člena 16.

5.   Tretje države in medvladne organizacije, ki zaprosijo za članstvo v ERI, priznavajo, da ima ERI pravno osebnost in sposobnost
  na njihovih ozemljih in organizacijah
  v skladu s členom 6(1) in (2) ter da upošteva pravila iz člena 16.

Če ERI uporabi sredstva Skupnosti, mednarodni ali medvladni člani ERI ohranijo svoj status ERI le, če se obvežejo, da bodo svoje notranje in zunanje revizije pošiljali Evropskemu računskemu sodišču in notranjemu revizorju Komisije.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 6 a (novo)

6a.
     
  Če postane Skupnost neposredno ali prek posrednika članica ERI, Komisija o tem nemudoma obvesti obe veji proračunskega organa.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka b

| (b) | naloge
  in dejavnosti ERI; |
| --- | --- |

(b)

naloge
  in dejavnosti ERI;

| (b) | cilj
  in dejavnosti ERI; |
| --- | --- |

(b)

cilj
  in dejavnosti ERI;

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka e

| (e) | pravice in obveznosti članic, vključno z obveznostjo prispevanja k uravnoteženemu proračunu; |
| --- | --- |

(e)

pravice in obveznosti članic, vključno z obveznostjo prispevanja k uravnoteženemu proračunu;

| (e) | pravice in obveznosti članic, vključno z obveznostjo prispevanja k uravnoteženemu proračunu
  in pravico glasovanja
  ; |
| --- | --- |

(e)

pravice in obveznosti članic, vključno z obveznostjo prispevanja k uravnoteženemu proračunu
  in pravico glasovanja
  ;

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka h – točka i

| (i) | politiko dostopa za uporabnike; |
| --- | --- |

(i)

politiko dostopa za uporabnike;

| (i) | politiko dostopa za uporabnike
  , ki temelji na znanstveni odličnosti
  ; |
| --- | --- |

(i)

politiko dostopa za uporabnike
  , ki temelji na znanstveni odličnosti
  ;

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka h – podtočka i a (novo)

| (ia) | naložbeno politiko; |
| --- | --- |

(ia)

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka h – podtočka vi a (novo)

| (via) | nediskriminatorno politiko, kjer so upoštevane zlasti enakost med spoloma in enake možnosti za invalide; |
| --- | --- |

(via)

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1 – točka j a (novo)

| (ja) | dogovor o posamezniku, ki je pristojen za patente ter druge pravice intelektualne lastnine in interese, ki se pojavijo pri dejavnostih ERI, ter o uporabi prihodka iz tovrstnih pravic; |
| --- | --- |

(ja)

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 6

6.   ERI sklene potrebna zavarovanja, da se pokrijejo vsa tveganja v zvezi z njenim delovanjem.

6.   ERI sklene potrebna zavarovanja, da se pokrijejo vsa tveganja v zvezi z
  vzpostavitvijo infrastrukture in
  njenim delovanjem.

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 14

Sredstva Skupnosti za ERI se dodelijo le v skladu z naslovom VI Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti. Možno je tudi financiranje v okviru kohezijske politike v skladu z zadevno zakonodajo Skupnosti.

Sredstva Skupnosti za ERI se dodelijo le v skladu z naslovom VI Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti. Možno je tudi financiranje v okviru kohezijske politike v skladu z zadevno zakonodajo Skupnosti.

Če postane Skupnost kadar koli, neposredno ali prek posrednika, članica ERI, se ta ERI obravnava kot pravna oseba v skladu s členom 185 Finančne uredbe. To velja tudi za ERI, ki prejema sredstva (operativne subvencije) v skladu s členom 185 Finančne uredbe.

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1 – točka a

| (a) | zakonodaja Skupnosti, zlasti ta uredba in odločbe iz členov 5(1)(a) in 10(1); |
| --- | --- |

(a)

zakonodaja Skupnosti, zlasti ta uredba in odločbe iz členov 5(1)(a) in 10(1);

| (a) | zakonodaja Skupnosti, zlasti ta uredba in odločbe iz členov 5(1)(a) in 10(1), ter po potrebi Finančna uredba; |
| --- | --- |

(a)

zakonodaja Skupnosti, zlasti ta uredba in odločbe iz členov 5(1)(a) in 10(1), ter po potrebi Finančna uredba;

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 5

5.   Če ni sprejet noben ukrep za odpravo pomanjkljivosti, lahko Komisija razveljavi Uradnem listu Evropske unijeodločbo o ustanovitvi ERI. Ta odločba se sporoči ERI in objavi v seriji L Uradnega lista Evropske unije. S tem se sproži likvidacija ERI.

5.   Če ni sprejet noben ukrep za odpravo pomanjkljivosti, lahko Komisija razveljavi odločbo o ustanovitvi
  raziskovalne infrastrukture kot
  ERI. Ta odločba se sporoči ERI in objavi v seriji L Uradnega lista Evropske unije. S tem se sproži likvidacija ERI.

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 5 a (novo)

5a.
     
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o dejavnosti ter jih obvesti o vseh odločbah, sprejetih na podlagi odstavkov 3 do 5.

---

(1)  
  UL L 210, 31.7.2006, str. 79.

---

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/107 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/107

---

Četrtek, 19. februarja 2009Spremembe Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika *

P6_TA(2009)0059

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o predlogu Sklepa Sveta o odobritvi sprememb Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika, ki omogočajo uvedbo postopkov za reševanje sporov, razširitev področja uporabe Konvencije in revizijo njenih ciljev (KOM(2008)0512 – C6-0338/2008 – 2008/0166(CNS))

2010/C 76 E/20

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (KOM(2008)0512),

ob upoštevanju členov 37 in 300(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju prvega pododstavka člena 300(3) Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0338/2008),

ob upoštevanju člena 51 in člena 83(7) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A6-0009/2009),

| 1. | odobri spremembe Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika; |
| --- | --- |

1.

odobri spremembe Konvencije o prihodnjem večstranskem sodelovanju v ribištvu severovzhodnega Atlantika;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/107 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/107

---

Četrtek, 19. februarja 2009Sankcije zoper delodajalce, ki zaposlujejo nezakonite priseljence iz tretjih držav ***I

P6_TA(2009)0069

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sankcijah zoper delodajalce državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU (KOM(2007)0249 – C6-0143/2007 – 2007/0094(COD))

2010/C 76 E/21

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0249),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 63(3)(b) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0143/2007),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0026/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen 4. februarja 2009 (1); |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen 4. februarja 2009 (1);

| 2. | odobri priloženo skupno izjavo; |
| --- | --- |

2.

odobri priloženo skupno izjavo;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0043.

---

Četrtek, 19. februarja 2009P6_TC1-COD(2007)0094

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 19. februarja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih standardih glede sankcij in ukrepov zoper delodajalce nezakonito prebivajočih državljanov tretjih držav

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2009/52/ES.)

---

Četrtek, 19. februarja 2009PILOGA

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta

Parlament in Svet izjavljata, da pravila o sklepanju pogodb s podizvajalci, dogovorjena v členu 8 [nekdanji člen 9] te direktive, ne posegajo v druge določbe o tem vprašanju, ki bodo sprejete v prihodnjih zakonodajnih instrumentih.

---

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/108 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/108

---

Četrtek, 19. februarja 2009Statistika rastlinskih pridelkov ***I

P6_TA(2009)0070

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki rastlinskih pridelkov (KOM(2008)0210 – C6-0179/2008 – 2008/0079(COD))

2010/C 76 E/22

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0210),

ob upoštevanju členov 251(2) in 285(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0179/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0472/2008),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Četrtek, 19. februarja 2009P6_TC1-COD(2008)0079

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 19. februarja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki rastlinske pridelave ter razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 837/90 in (EGS) št. 959/93

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 543/2009.)

---

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/109 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/109

---

Četrtek, 19. februarja 2009Aromatizirana vina, aromatizirane pijače na osnovi vina in aromatizirane mešane pijače iz vinskih proizvodov (prenovitev) ***I

P6_TA(2009)0071

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih pravilih za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov (prenovitev) (KOM(2007)0848 – C6-0006/2008 – 2007/0287(COD))

2010/C 76 E/23

(Postopek soodločanja: prenovitev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2007)0848),

ob upoštevanju členov 251(2), 37 in 95 Pogodbe ES, v skladu s katerimi je Komisija predložila predlog Parlamentu (C6-0006/2008),

ob upoštevanju jamstev, ki jih je dal predstavnik Sveta v pismu z dne 2. februarja 2009 glede sprejetja predloga, kakor je spremenjen, v skladu s prvo alineo drugega pododstavka člena 251(2) Pogodbe ES;

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

ob upoštevanju členov 51 in 80a svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0216/2008),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ter skladno spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen glede na priporočila posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije ter skladno spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Četrtek, 19. februarja 2009P6_TC1-COD(2007)0287

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 19. februarja 2009 z namenom sprejetja z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o splošnih pravilih za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov (prenovitev)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. ....)

---

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/110 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/110

---

Četrtek, 19. februarja 2009Nižje stopnje davka na dodano vrednost *

P6_TA(2009)0072

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o predlogu Direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES v zvezi z uporabo nižjih stopenj davka na dodano vrednost (KOM(2008)0428 – C6-0299/2008 – 2008/0143(CNS))

2010/C 76 E/24

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0428),

ob upoštevanju člena 93 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0299/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0047/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 6 |
| Predlog direktive - akt o spremembi


  Uvodna izjava 4 |
| (4) | V navedenem sporočilu je bilo ugotovljeno, da različne stopnje DDV, ki se uporabljajo za storitve, ki se zagotavljajo na lokalni ravni, ne
  škodijo
  nemotenemu delovanju notranjega trga. Zato je ustrezno dati vsem državam članicam možnost, da uporabljajo nižje stopnje DDV za storitve, kot so delovno intenzivne storitve, zajete v začasnih določbah, ki bodo v uporabi do konca leta 2010, za storitve, povezane s stanovanjskim sektorjem, ter za storitve za osebno nego in restavracijske storitve.
  Te spremembe Direktive bodo državam članicam omogočile uporabo
  nižjih stopenj DDV
  za prenovitvena dela in popravila z namenom okrepljenega varčevanja in učinkovitosti energije. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 6

Predlog direktive - akt o spremembi

Uvodna izjava 4

(4)

V navedenem sporočilu je bilo ugotovljeno, da različne stopnje DDV, ki se uporabljajo za storitve, ki se zagotavljajo na lokalni ravni, ne
  škodijo
  nemotenemu delovanju notranjega trga. Zato je ustrezno dati vsem državam članicam možnost, da uporabljajo nižje stopnje DDV za storitve, kot so delovno intenzivne storitve, zajete v začasnih določbah, ki bodo v uporabi do konca leta 2010, za storitve, povezane s stanovanjskim sektorjem, ter za storitve za osebno nego in restavracijske storitve.
  Te spremembe Direktive bodo državam članicam omogočile uporabo
  nižjih stopenj DDV
  za prenovitvena dela in popravila z namenom okrepljenega varčevanja in učinkovitosti energije.

| (4) | V navedenem sporočilu je bilo ugotovljeno, da različne stopnje DDV, ki se uporabljajo za storitve, ki se zagotavljajo na lokalni ravni, ne
  predstavljajo resne grožnje
  nemotenemu delovanju notranjega trga
  in imajo lahko pozitiven učinek v smislu ustvarjanja delovnih mest in boja proti sivi ekonomiji
  . Zato je ustrezno dati vsem državam članicam možnost, da uporabljajo nižje stopnje DDV za storitve, kot so delovno intenzivne storitve, zajete v začasnih določbah, ki bodo v uporabi do konca leta 2010, za storitve, povezane s stanovanjskim sektorjem, ter za storitve za osebno nego in restavracijske storitve.
  Znižane stopnje DDV na teh področjih bi imele pozitiven učinek za preoblikovanje več storitvenih sektorjev, saj bi zmanjšale raven neprijavljenega dela. Države članice bi morale podjetjem zagotoviti jasne in dostopne smernice o področju uporabe
  nižjih stopenj DDV. |
| --- | --- |

(4)

V navedenem sporočilu je bilo ugotovljeno, da različne stopnje DDV, ki se uporabljajo za storitve, ki se zagotavljajo na lokalni ravni, ne
  predstavljajo resne grožnje
  nemotenemu delovanju notranjega trga
  in imajo lahko pozitiven učinek v smislu ustvarjanja delovnih mest in boja proti sivi ekonomiji
  . Zato je ustrezno dati vsem državam članicam možnost, da uporabljajo nižje stopnje DDV za storitve, kot so delovno intenzivne storitve, zajete v začasnih določbah, ki bodo v uporabi do konca leta 2010, za storitve, povezane s stanovanjskim sektorjem, ter za storitve za osebno nego in restavracijske storitve.
  Znižane stopnje DDV na teh področjih bi imele pozitiven učinek za preoblikovanje več storitvenih sektorjev, saj bi zmanjšale raven neprijavljenega dela. Države članice bi morale podjetjem zagotoviti jasne in dostopne smernice o področju uporabe
  nižjih stopenj DDV.

Sprememba 7

Predlog direktive - akt o spremembi

Uvodna izjava 4 a (novo)

| (4a) | V zvezi s stanovanjskim sektorjem ta direktiva državam članicam prav tako omogoča uporabo nižjih stopenj DDV za prenovitvena dela in popravila z namenom okrepljenega varčevanja z energijo in energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(4a)

Sprememba 2

Predlog direktive - akt o spremembi

Priloga - točka 5 a (novo)

Direktiva 2006/112/ES

Priloga III - točka 11

| (5a) | Točka (11) se nadomesti z naslednjim:









  „(11) | dobava blaga in opravljanje storitev, ki se običajno uporabljajo v kmetijski proizvodnji, vključno s stroji, izvzeta pa je osnovna oprema, kot so stavbe;“. |
| --- | --- | --- |

(5a)

„(11)

Sprememba 5

Predlog direktive - akt o spremembi

Priloga - točka 7

Direktiva 2006/112/ES

Priloga III - točka 16

| (16) | opravljanje pogrebnih storitev ali storitev upepelitev in dobava povezanega blaga; |
| --- | --- |

(16)

opravljanje pogrebnih storitev ali storitev upepelitev in dobava povezanega blaga;

| (16) | opravljanje pogrebnih storitev ali storitev upepelitev in dobava povezanega blaga,
  kot so spomeniki in nagrobni kamni ter skrb zanje
  ; |
| --- | --- |

(16)

opravljanje pogrebnih storitev ali storitev upepelitev in dobava povezanega blaga,
  kot so spomeniki in nagrobni kamni ter skrb zanje
  ;

Sprememba 4

Predlog direktive - akt o spremembi

Priloga - točka 7 a (novo)

Direktiva 2006/112/ES

Priloga III - točka 18 a (novo)

| (7a) | Doda se naslednja točka:









  „(18a) | otroška oblačila, otroška obutev;“. |
| --- | --- | --- |

(7a)

„(18a)

---

| 25.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 76/112 |
| --- | --- | --- | --- |

25.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 76/112

---

Četrtek, 19. februarja 2009Organizacija in delovanje Urada za uradne publikacije Evropske Unije

P6_TA(2009)0079

Sklep Evropskega parlamenta z dne 19. februarja 2009 o osnutku Sklepa Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije, Sodišča Evropskih skupnosti, Računskega sodišča, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij o organizaciji in delovanju Urada za uradne publikacije Evropske unije (2008/2164(ACI))

2010/C 76 E/25

Evropski parlament,

ob upoštevanju pisma svojega predsednika z dne 1. oktobra 2008,

ob upoštevanju osnutka Sklepa Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije, Sodišča Evropskih skupnosti, Računskega sodišča, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij o organizaciji in delovanju Urada za uradne publikacije Evropske unije (SEK(2008)2109 - C6-0256/2008),

ob upoštevanju člena 254(1) Pogodbe ES,

ob upoštevanju izjave št. 3 k členu 10 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki je bila priložena sklepni listini medvladne konference, na kateri je bila sprejeta Pogodba iz Nice,

ob upoštevanju pisma Sveta z dne 26. januarja 2009, s katerim je obvestil ostale institucije in organe, pristojne za ustanovitev Urada za publikacije, o nekaterih spremembah v osnutku sklepa, ki ga je upravni odbor Urada za publikacije odobril 9. januarja 2001, Svet pa sprejel 19. januarja 2009 (1),

ob upoštevanju člena 120(1) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A6-0426/2008),

| A. | ker je bil Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti (OPOCE, v nadaljnjem besedilu „Urad“) ustanovljen leta 1969 s Sklepom 69/13/Euratom, ESPJ, EGS Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije, Sodišča Evropskih skupnosti in Ekonomsko-socialnega odbora (2), |
| --- | --- |

A.

ker je bil Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti (OPOCE, v nadaljnjem besedilu „Urad“) ustanovljen leta 1969 s Sklepom 69/13/Euratom, ESPJ, EGS Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije, Sodišča Evropskih skupnosti in Ekonomsko-socialnega odbora (2),

| B. | ker je bil sklep leta 1980 spremenjen (3), leta 2000 pa razveljavljen in nadomeščen z novim (4), |
| --- | --- |

B.

ker je bil sklep leta 1980 spremenjen (3), leta 2000 pa razveljavljen in nadomeščen z novim (4),

| C. | ker je Parlament v odstavku 45 svoje resolucije z dne 29. januarja 2004 (5) o razrešnici za proračunsko leto 2001 pripomnil, da je „pri medinstitucionalnih organih posebej težko določiti jasno politično odgovornost, kar dokazuje primer Urada za uradne publikacije Evropskih skupnosti; zato Parlament poziva institucije, naj ponovno pregledajo pravne določbe, ki urejajo obstoječe medinstitucionalne organe, ne da bi kakorkoli postavile pod vprašaj načelo medinstitucionalnega sodelovanja, ki omogoča precejšnje prihranke v evropskem proračunu; Parlament zato poziva evropske institucije, naj spremenijo pravno podlago za medinstitucionalne organe, in sicer tako, da bo možna jasna dodelitev upravne in politične odgovornosti;“, |
| --- | --- |

C.

ker je Parlament v odstavku 45 svoje resolucije z dne 29. januarja 2004 (5) o razrešnici za proračunsko leto 2001 pripomnil, da je „pri medinstitucionalnih organih posebej težko določiti jasno politično odgovornost, kar dokazuje primer Urada za uradne publikacije Evropskih skupnosti; zato Parlament poziva institucije, naj ponovno pregledajo pravne določbe, ki urejajo obstoječe medinstitucionalne organe, ne da bi kakorkoli postavile pod vprašaj načelo medinstitucionalnega sodelovanja, ki omogoča precejšnje prihranke v evropskem proračunu; Parlament zato poziva evropske institucije, naj spremenijo pravno podlago za medinstitucionalne organe, in sicer tako, da bo možna jasna dodelitev upravne in politične odgovornosti;“,

| D. | ker je Komisija predložila osnutek novega sklepa, ki razveljavlja in nadomešča Sklep 2000/459/ES, ESPJ, Euratom, ki je sedaj v veljavi, |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija predložila osnutek novega sklepa, ki razveljavlja in nadomešča Sklep 2000/459/ES, ESPJ, Euratom, ki je sedaj v veljavi,

| E. | ker je namen osnutka sklepa bolj podrobna določitev pristojnosti in nalog Urada za publikacije Evropske unije, odgovornosti posameznih institucij ter vloge upravnega odbora in direktorja Urada, |
| --- | --- |

E.

ker je namen osnutka sklepa bolj podrobna določitev pristojnosti in nalog Urada za publikacije Evropske unije, odgovornosti posameznih institucij ter vloge upravnega odbora in direktorja Urada,

| F. | ker je Urad organ, ki so ga skupaj ustanovile institucije, kar pomeni, da izpolnjuje merila za medinstitucionalni dogovor, |
| --- | --- |

F.

ker je Urad organ, ki so ga skupaj ustanovile institucije, kar pomeni, da izpolnjuje merila za medinstitucionalni dogovor,

| G. | ker so generalni sekretarji vpletenih institucij dne 18. aprila 2008 odobrili osnutek sklepa, dne 3. septembra 2008 pa ga je odobrilo še predsedstvo Parlamenta, |
| --- | --- |

G.

ker so generalni sekretarji vpletenih institucij dne 18. aprila 2008 odobrili osnutek sklepa, dne 3. septembra 2008 pa ga je odobrilo še predsedstvo Parlamenta,

| H. | ker člen 120(1) Poslovnika določa, da mora medinstitucionalne dogovore podpisati predsednik po pregledu, ki ga opravi odbor, pristojen za ustavne zadeve, in po odobritvi Parlamenta, |
| --- | --- |

H.

ker člen 120(1) Poslovnika določa, da mora medinstitucionalne dogovore podpisati predsednik po pregledu, ki ga opravi odbor, pristojen za ustavne zadeve, in po odobritvi Parlamenta,

| 1. | odobri osnutek sklepa skupaj s spremembami, ki jih je predlagal Svet, kot je navedeno v prilogi k resoluciji; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek sklepa skupaj s spremembami, ki jih je predlagal Svet, kot je navedeno v prilogi k resoluciji;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, da ta sklep posreduje v vednost Svetu, Komisiji, Sodišču Evropskih skupnosti, Računskemu sodišču, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, da ta sklep posreduje v vednost Svetu, Komisiji, Sodišču Evropskih skupnosti, Računskemu sodišču, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

---

(1)  Dokument 14485/1/08 REV 1 in REV 2.

(2)  UL L 13, 18.1.1969, str. 19.

(3)  Sklep št. 80/443/EGS, Euratom, ESPJ z dne 7. februarja 1980 o spremembi Sklepa o ustanovitvi Urada za uradne publikacije Evropskih skupnosti z dne 16. januarja 1969 (UL L 107, 25.4.1980, str. 44).

(4)  Sklep 2000/459/ES, ESPJ, Euratom Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije, Sodišča Evropskih skupnosti, Računskega sodišča, Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij z dne 20. julija 2000 o organizaciji in delovanju Urada za uradne publikacije Evropskih Skupnosti (UL L 183, 22.7.2000, str. 12).

(5)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. januarja 2004 o ukrepih, ki jih je sprejela Komisija zaradi pripomb, ki jih je vsebovala resolucija, priložena sklepu o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2001(UL C 96 E, 21.4.2004, str. 112).

---

Četrtek, 19. februarja 2009PRILOGA

Osnutek

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA, SVETA, KOMISIJE, SODIŠČA EVROPSKIH SKUPNOSTI, RAČUNSKEGA SODIŠČA, EVROPSKEGA EKONOMSKO-SOCIALNEGA ODBORA IN ODBORA REGIJ

z dne

o organizaciji in delovanju Urada za uradne publikacije Evropskih skupnosti

EVROPSKI PARLAMENT,

SVET,

KOMISIJA,

SODIŠČE EVROPSKIH SKUPNOSTI,

RAČUNSKO SODIŠČE,

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR IN

ODBOR REGIJ SO –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V členu 8 Sklepa predstavnikov vlad držav članic z dne 8. aprila 1965 o začasni lokaciji nekaterih institucij in služb Skupnosti (1) je bilo določeno, da bo Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Urad“) nameščen v Luxembourgu. Ta določba je bila nazadnje izvedena s Sklepom 2000/459/ES, ESPJ, Euratom (2). |
| --- | --- |

(1)

V členu 8 Sklepa predstavnikov vlad držav članic z dne 8. aprila 1965 o začasni lokaciji nekaterih institucij in služb Skupnosti (1) je bilo določeno, da bo Urad za uradne publikacije Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Urad“) nameščen v Luxembourgu. Ta določba je bila nazadnje izvedena s Sklepom 2000/459/ES, ESPJ, Euratom (2).

| (2) | Za Urad se uporabljajo pravila in predpisi, ki veljajo za uradnike in druge uslužbence Evropskih skupnosti. Upoštevati bi bilo treba zadnje spremembe teh pravil in predpisov. |
| --- | --- |

(2)

Za Urad se uporabljajo pravila in predpisi, ki veljajo za uradnike in druge uslužbence Evropskih skupnosti. Upoštevati bi bilo treba zadnje spremembe teh pravil in predpisov.

| (3) | Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3) (v nadaljnjem besedilu „Finančna uredba“), vsebuje posebne določbe glede delovanja Urada. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3) (v nadaljnjem besedilu „Finančna uredba“), vsebuje posebne določbe glede delovanja Urada.

| (4) | V založniški dejavnosti je bil dosežen velik tehnološki napredek, ki ga je treba upoštevati pri načinu delovanja Urada. |
| --- | --- |

(4)

V založniški dejavnosti je bil dosežen velik tehnološki napredek, ki ga je treba upoštevati pri načinu delovanja Urada.

| (5) | Zaradi jasnosti je treba s tem sklepom razveljaviti Sklep 2000/459/ES, ESPJ, Euratom ter ga nadomestiti s tem sklepom – |
| --- | --- |

(5)

Zaradi jasnosti je treba s tem sklepom razveljaviti Sklep 2000/459/ES, ESPJ, Euratom ter ga nadomestiti s tem sklepom –

SKLENILI:

Člen 1

Urad za publikacije

1.   Urad za uradne publikacije Evropske unije (v nadaljnjem besedilu „Urad“) je medinstitucionalni urad, katerega naloga je, da pod najboljšimi možnimi pogoji zagotavlja izdajo publikacij institucij Evropskih skupnosti in Evropske unije.

Urad zato po eni strani institucijam omogoča, da izpolnjujejo svoje obveznosti glede objavljanja zakonodajnih besedil, po drugi strani pa prispeva k tehnični zasnovi ter izvajanju politik informiranja in obveščanja na področjih, ki so v njegovi pristojnosti.

2.   Urad vodi direktor na podlagi strateških smernic, ki jih določi upravni odbor. Urad poleg določb tega sklepa, ki so značilni za njegovo medinstitucionalno vlogo, uporablja upravne in finančne postopke Komisije. Komisija pri opredelitvi navedenih postopkov upošteva posebno naravo Urada.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tem sklepu:

| (1) | „izdaja“ pomeni katero koli dejanje, potrebno za zasnovo, preverjanje, opremljanje z mednarodnimi standardnimi številkami in/ali kataloškimi številkami, produkcijo, katalogizacijo, indeksacijo, razširjanje, promocijo, prodajo, shranjevanje in arhiviranje publikacij v kakršni koli obliki in s kakršnim koli sredstvom, sedanjim ali prihodnjim; |
| --- | --- |

(1)

„izdaja“ pomeni katero koli dejanje, potrebno za zasnovo, preverjanje, opremljanje z mednarodnimi standardnimi številkami in/ali kataloškimi številkami, produkcijo, katalogizacijo, indeksacijo, razširjanje, promocijo, prodajo, shranjevanje in arhiviranje publikacij v kakršni koli obliki in s kakršnim koli sredstvom, sedanjim ali prihodnjim;

| (2) | „publikacije“ pomenijo vsa besedila, objavljena na katerem koli mediju in v kakršni koli obliki, opremljena z mednarodno standardno številko in/ali kataloško številko; |
| --- | --- |

(2)

„publikacije“ pomenijo vsa besedila, objavljena na katerem koli mediju in v kakršni koli obliki, opremljena z mednarodno standardno številko in/ali kataloško številko;

| (3) | „obvezne publikacije“ pomenijo publikacije, izdane v skladu s pogodbami ali drugimi zakonodajnimi besedili; |
| --- | --- |

(3)

„obvezne publikacije“ pomenijo publikacije, izdane v skladu s pogodbami ali drugimi zakonodajnimi besedili;

| (4) | „neobvezne publikacije“ pomenijo vse publikacije, izdane v okviru pristojnosti vsake institucije; |
| --- | --- |

(4)

„neobvezne publikacije“ pomenijo vse publikacije, izdane v okviru pristojnosti vsake institucije;

| (5) | „upravljanje avtorskih pravic“ pomeni, da imajo avtorske službe glede publikacij, za izdajo katerih je odgovoren Urad, avtorske pravice ali pravice za ponovno uporabo, Urad pa te pravice upravlja; |
| --- | --- |

(5)

„upravljanje avtorskih pravic“ pomeni, da imajo avtorske službe glede publikacij, za izdajo katerih je odgovoren Urad, avtorske pravice ali pravice za ponovno uporabo, Urad pa te pravice upravlja;

| (6) | „neto prihodki od prodaje“ pomenijo skupni znesek računov, od katerega se odštejejo trgovinski popusti, stroški upravljanja in izterjav ter bančni stroški; |
| --- | --- |

(6)

„neto prihodki od prodaje“ pomenijo skupni znesek računov, od katerega se odštejejo trgovinski popusti, stroški upravljanja in izterjav ter bančni stroški;

| (7) | „institucije“ pomenijo institucije, organe, urade in agencije, ustanovljene s Pogodbami ali na njihovi podlagi. |
| --- | --- |

(7)

„institucije“ pomenijo institucije, organe, urade in agencije, ustanovljene s Pogodbami ali na njihovi podlagi.

Člen 3

Pristojnosti Urada

1.   Urad je pristojen za:

| (a) | izdajanje Uradnega lista Evropske unije (v nadaljnjem besedilu „Uradni list“) in zagotavljanje njegove verodostojnosti; |
| --- | --- |

(a)

izdajanje Uradnega lista Evropske unije (v nadaljnjem besedilu „Uradni list“) in zagotavljanje njegove verodostojnosti;

| (b) | izdajanje drugih obveznih publikacij; |
| --- | --- |

(b)

izdajanje drugih obveznih publikacij;

| (c) | izdajanje ali skupno izdajanje neobveznih publikacij, ki so zaupane Uradu v okviru pristojnosti vsake institucije, zlasti v okviru dejavnosti institucij na področju obveščanja; |
| --- | --- |

(c)

izdajanje ali skupno izdajanje neobveznih publikacij, ki so zaupane Uradu v okviru pristojnosti vsake institucije, zlasti v okviru dejavnosti institucij na področju obveščanja;

| (d) | izdajanje ali skupno izdajanje publikacij na lastno pobudo, ki vključujejo publikacije, katerih cilj je zagotavljati promocijo svojih služb; Urad lahko v tem okviru naroči prevode s sklenitvijo pogodb o storitvah; |
| --- | --- |

(d)

izdajanje ali skupno izdajanje publikacij na lastno pobudo, ki vključujejo publikacije, katerih cilj je zagotavljati promocijo svojih služb; Urad lahko v tem okviru naroči prevode s sklenitvijo pogodb o storitvah;

| (e) | razvijanje, vzdrževanje in posodabljanje elektronskih založniških storitev, namenjenih javnosti; |
| --- | --- |

(e)

razvijanje, vzdrževanje in posodabljanje elektronskih založniških storitev, namenjenih javnosti;

| (f) | zagotavljanje vse zakonodaje in drugih uradnih besedil javnosti; |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje vse zakonodaje in drugih uradnih besedil javnosti;

| (g) | shranjevanje vseh publikacij institucij v elektronski obliki in zagotavljanje publikacij javnosti; |
| --- | --- |

(g)

shranjevanje vseh publikacij institucij v elektronski obliki in zagotavljanje publikacij javnosti;

| (h) | opremljanje publikacij institucij z mednarodnimi standardnimi številkami in/ali kataloškimi številkami; |
| --- | --- |

(h)

opremljanje publikacij institucij z mednarodnimi standardnimi številkami in/ali kataloškimi številkami;

| (i) | upravljanje pravic reproduciranja in prevajanja publikacij institucij; |
| --- | --- |

(i)

upravljanje pravic reproduciranja in prevajanja publikacij institucij;

| (j) | promocijo in prodajo publikacij ter storitev, ki jih ponuja javnosti. |
| --- | --- |

(j)

promocijo in prodajo publikacij ter storitev, ki jih ponuja javnosti.

2.   Urad svetuje in pomaga institucijam na področju:

| (a) | programiranja in načrtovanja njihovih programov za publikacije; |
| --- | --- |

(a)

programiranja in načrtovanja njihovih programov za publikacije;

| (b) | izvajanja projektov izdaje ne glede na vrsto medija; |
| --- | --- |

(b)

izvajanja projektov izdaje ne glede na vrsto medija;

| (c) | oblikovanja strani in zasnove projektov izdaje; |
| --- | --- |

(c)

oblikovanja strani in zasnove projektov izdaje;

| (d) | obveščanja o trendih na založniških trgih v državah članicah ter o temah in naslovih, ki bi lahko pritegnili velik del javnosti; |
| --- | --- |

(d)

obveščanja o trendih na založniških trgih v državah članicah ter o temah in naslovih, ki bi lahko pritegnili velik del javnosti;

| (e) | določanja naklad in priprave načrtov distribucije; |
| --- | --- |

(e)

določanja naklad in priprave načrtov distribucije;

| (f) | določanja cen publikacij in prodaje publikacij; |
| --- | --- |

(f)

določanja cen publikacij in prodaje publikacij;

| (g) | promocije, distribucije in ocenjevanja brezplačnih ali plačljivih publikacij; |
| --- | --- |

(g)

promocije, distribucije in ocenjevanja brezplačnih ali plačljivih publikacij;

| (h) | analize, ocenjevanja in izdelave spletnih strani in spletnih storitev za javnost; |
| --- | --- |

(h)

analize, ocenjevanja in izdelave spletnih strani in spletnih storitev za javnost;

| (i) | priprave okvirnih pogodb za založniške dejavnosti; |
| --- | --- |

(i)

priprave okvirnih pogodb za založniške dejavnosti;

| (j) | zagotavljanja tehnološkega nadzora založniških sistemov. |
| --- | --- |

(j)

zagotavljanja tehnološkega nadzora založniških sistemov.

Člen 4

Odgovornosti institucij

1.   Vsaka institucija ima izključno pristojnost za sprejemanje odločitev na področju objavljanja svojih publikacij.

2.   Institucije se za izdajo svojih obveznih publikacij poslužujejo storitev Urada.

3.   Institucijam se za izdajo neobveznih publikacij ni treba obrniti na Urad. Institucije v tem primeru zaprosijo Urad za mednarodne standardne številke in/ali kataloške številke ter Uradu izročijo elektronsko različico publikacije v kateri koli obliki in po potrebi dva izvoda publikacije na papirju.

4.   Institucije se zavezujejo, da bodo zagotavljale vse pravice reprodukcije, prevajanja in distribucije vseh sestavnih delov publikacije.

5.   Institucije se zavezujejo, da bodo za svoje publikacije pripravile načrt distribucije, ki ga odobri Urad.

6.   Institucije lahko z Uradom sklenejo sporazume o opravljanju storitev, v katerih določijo načine za svoje sodelovanje.

Člen 5

Naloge Urada

1.   Naloge, ki jih opravlja Urad, vključujejo zlasti:

| (a) | sestavo dokumentov, ki se izdajo; |
| --- | --- |

(a)

sestavo dokumentov, ki se izdajo;

| (b) | pripravo, grafično zasnovo, popravljanje, oblikovanje strani ter preverjanje besedil in drugih elementov, v kateri koli obliki ali na katerem koli mediju, ob spoštovanju navodil, ki jih predložijo institucije, in po drugi strani ob uporabi zahtev za tipografsko in jezikovno predstavitev, ki se določijo v sodelovanju z institucijami; |
| --- | --- |

(b)

pripravo, grafično zasnovo, popravljanje, oblikovanje strani ter preverjanje besedil in drugih elementov, v kateri koli obliki ali na katerem koli mediju, ob spoštovanju navodil, ki jih predložijo institucije, in po drugi strani ob uporabi zahtev za tipografsko in jezikovno predstavitev, ki se določijo v sodelovanju z institucijami;

| (c) | indeksacijo in katalogizacijo publikacij; |
| --- | --- |

(c)

indeksacijo in katalogizacijo publikacij;

| (d) | dokumentarno analizo besedil, ki se objavijo v Uradnem listu, in drugih uradnih besedil, ki niso objavljena v Uradnem listu; |
| --- | --- |

(d)

dokumentarno analizo besedil, ki se objavijo v Uradnem listu, in drugih uradnih besedil, ki niso objavljena v Uradnem listu;

| (e) | konsolidacijo zakonodajnih besedil; |
| --- | --- |

(e)

konsolidacijo zakonodajnih besedil;

| (f) | upravljanje, razvijanje, posodabljanje in distribucijo večjezičnega tezavra Eurovoc; |
| --- | --- |

(f)

upravljanje, razvijanje, posodabljanje in distribucijo večjezičnega tezavra Eurovoc;

| (g) | organizacijo tiskanja s posredovanjem izvajalcev; |
| --- | --- |

(g)

organizacijo tiskanja s posredovanjem izvajalcev;

| (h) | spremljanje izvajanja dela; |
| --- | --- |

(h)

spremljanje izvajanja dela;

| (i) | kontrolo kakovosti; |
| --- | --- |

(i)

kontrolo kakovosti;

| (j) | prevzem glede na kakovost in količino; |
| --- | --- |

(j)

prevzem glede na kakovost in količino;

| (k) | fizično in elektronsko distribucijo Uradnega lista, uradnih besedil, ki se ne objavijo v Uradnem listu, in drugih neobveznih publikacij; |
| --- | --- |

(k)

fizično in elektronsko distribucijo Uradnega lista, uradnih besedil, ki se ne objavijo v Uradnem listu, in drugih neobveznih publikacij;

| (l) | shranjevanje; |
| --- | --- |

(l)

shranjevanje;

| (m) | fizično in elektronsko arhiviranje; |
| --- | --- |

(m)

fizično in elektronsko arhiviranje;

| (n) | ponovno tiskanje razprodanih publikacij in tiskanje na zahtevo; |
| --- | --- |

(n)

ponovno tiskanje razprodanih publikacij in tiskanje na zahtevo;

| (o) | oblikovanje konsolidiranega kataloga publikacij institucij; |
| --- | --- |

(o)

oblikovanje konsolidiranega kataloga publikacij institucij;

| (p) | prodajo, vključno z izdajanjem računov, izterjavo in plačilom prihodkov, upravljanje terjatev; |
| --- | --- |

(p)

prodajo, vključno z izdajanjem računov, izterjavo in plačilom prihodkov, upravljanje terjatev;

| (q) | promocijo; |
| --- | --- |

(q)

promocijo;

| (r) | oblikovanje, nakup, upravljanje, posodabljanje, spremljanje in nadzor seznamov poštnih naslovov institucij ter ustvarjanje ciljnih poštnih naslovov. |
| --- | --- |

(r)

oblikovanje, nakup, upravljanje, posodabljanje, spremljanje in nadzor seznamov poštnih naslovov institucij ter ustvarjanje ciljnih poštnih naslovov.

2.   Urad je v okviru svojih pristojnosti ali na podlagi prenosa nalog odredbodajalca, ki ga odobrijo institucije, odgovoren za:

| (a) | javna naročila, vključno s prevzemanjem pravnih obveznosti; |
| --- | --- |

(a)

javna naročila, vključno s prevzemanjem pravnih obveznosti;

| (b) | finančno spremljanje pogodb z izvajalci; |
| --- | --- |

(b)

finančno spremljanje pogodb z izvajalci;

| (c) | poravnavo izdatkov, ki vključuje zlasti prevzem glede na kakovost in količino s podpisom odobritve plačila; |
| --- | --- |

(c)

poravnavo izdatkov, ki vključuje zlasti prevzem glede na kakovost in količino s podpisom odobritve plačila;

| (d) | odobritve izdatkov; |
| --- | --- |

(d)

odobritve izdatkov;

| (e) | operacije v zvezi s prihodki. |
| --- | --- |

(e)

operacije v zvezi s prihodki.

Člen 6

Upravni odbor

1.   Ustanovi se upravni odbor, v katerem so zastopane institucije, ki so podpisnice tega sklepa. Upravni odbor sestavljajo sodni tajnik Sodišča Evropskih skupnosti, namestnik generalnega sekretarja Sveta ter generalni sekretarji drugih institucij ali njihovi zastopniki. Evropska centralna banka sodeluje pri delu upravnega odbora kot opazovalka.

2.   Upravni odbor imenuje predsednika, ki ga izbere med svojimi člani za obdobje dveh let.

3.   Upravni odbor se sestane najmanj štirikrat na leto, in sicer na pobudo svojega predsednika ali na zahtevo institucije.

4.   Upravni odbor sprejme svoj poslovnik, ki se objavi v Uradnem listu.

5.   Odločitve upravnega odbora se sprejemajo z navadno večino, če ni drugače določeno.

6.   Vsaka institucija, ki je podpisnica tega sklepa, ima en glas v okviru upravnega odbora.

Člen 7

Naloge in odgovornosti upravnega odbora

1.   Z odstopanjem od člena 6 upravni odbor v skupnem interesu institucij in v okviru pristojnosti Urada soglasno odloča v naslednjih primerih:

| (a) | na predlog direktorja sprejme strateške cilje in pravila delovanja Urada; |
| --- | --- |

(a)

na predlog direktorja sprejme strateške cilje in pravila delovanja Urada;

| (b) | določa smernice splošnih politik Urada, zlasti glede prodaje, distribucije in izdaje, ter zagotavlja, da Urad prispeva k zasnovi in izvajanju politik obveščanja in sporočanja na področjih, ki so v njegovi pristojnosti; |
| --- | --- |

(b)

določa smernice splošnih politik Urada, zlasti glede prodaje, distribucije in izdaje, ter zagotavlja, da Urad prispeva k zasnovi in izvajanju politik obveščanja in sporočanja na področjih, ki so v njegovi pristojnosti;

| (c) | na podlagi osnutka, ki ga pripravi direktor Urada, sprejme letno poročilo o upravljanju, ki se naslovi na institucije in obravnava izvajanje strategije in storitev, ki jih zagotavlja Urad. Do 1. maja vsako leto institucijam pošlje poročilo o pravkar končanem finančnem letu; |
| --- | --- |

(c)

na podlagi osnutka, ki ga pripravi direktor Urada, sprejme letno poročilo o upravljanju, ki se naslovi na institucije in obravnava izvajanje strategije in storitev, ki jih zagotavlja Urad. Do 1. maja vsako leto institucijam pošlje poročilo o pravkar končanem finančnem letu;

| (d) | odobri oceno prihodkov in odhodkov Urada v okviru proračunskega postopka za upravni proračun Urada; |
| --- | --- |

(d)

odobri oceno prihodkov in odhodkov Urada v okviru proračunskega postopka za upravni proračun Urada;

| (e) | odobri merila, v skladu s katerimi Urad vodi analitične konte, ki jih direktor Urada sprejme; |
| --- | --- |

(e)

odobri merila, v skladu s katerimi Urad vodi analitične konte, ki jih direktor Urada sprejme;

| (f) | institucijam daje predloge, s katerimi se lahko olajša ustrezno delovanje Urada. |
| --- | --- |

(f)

institucijam daje predloge, s katerimi se lahko olajša ustrezno delovanje Urada.

2.   Upravni odbor upošteva smernice, ki jih medinstitucionalni organi v ta namen pripravijo na področju obveščanja in sporočanja. Predsednik upravnega odbora se vsako leto sreča s temi organi.

3.   Oseba za stike z organom, ki da razrešnico glede strateških odločitev na področjih, ki so v pristojnosti Urada, je predsednik upravnega odbora v vlogi zastopnika za medinstitucionalno sodelovanje.

4.   Predsednik upravnega odbora in direktor Urada soglasno določita pravila za medsebojno obveščanje in sporočanje, s katerimi se formalizirajo njuni odnosi. Ta dogovor se v vednost pošlje članom upravnega odbora.

Člen 8

Direktor Urada

Direktor Urada pod nadzorom in v okviru pristojnosti upravnega odbora odgovarja za ustrezno delovanje Urada. Pri uporabi upravnih in finančnih postopkov deluje pod nadzorom Komisije.

Člen 9

Naloge in odgovornosti direktorja Urada

1.   Direktor Urada zagotavlja sekretariat za upravni odbor in slednjemu pošilja četrtletna poročila o izvajanju svojih nalog.

2.   Direktor Urada upravnemu odboru zagotavlja predloge za izboljšanje delovanja Urada.

3.   Direktor Urada po posvetovanju z upravnim odborom za pridobitev mnenja določi vrsto storitev, ki jih Urad lahko opravlja za institucije proti plačilu, in ustrezne cene.

4.   Direktor Urada po odobritvi upravnega odbora sprejme merila, v skladu s katerimi Urad vodi analitične konte. V soglasju z računovodjo Komisije določi postopke za sodelovanje med Uradom in institucijami na področju računovodstva.

5.   Direktor Urada v okviru proračunskega postopka za upravni proračun Urada pripravi oceno prihodkov in odhodkov Urada. Ti predlogi se po odobritvi upravnega odbora pošljejo Komisiji.

6.   Direktor Urada odloči, ali se lahko publikacije tretjih strani izdajo in pod kakšnimi pogoji.

7.   Direktor Urada sodeluje pri medinstitucionalnih dejavnostih obveščanja in sporočanja na področjih, ki so v pristojnosti Urada.

8.   Na področju izdajanja zakonodaje in uradnih dokumentov v zvezi z zakonodajnim postopkom, vključno z Uradnim listom, direktor Urada:

| (a) | zagotavlja, da pristojni organi vsake institucije sprejmejo načelne odločitve, ki se skupno uporabljajo; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja, da pristojni organi vsake institucije sprejmejo načelne odločitve, ki se skupno uporabljajo;

| (b) | predloži predloge za izboljšanje strukture in oblike Uradnega lista ter uradnih zakonodajnih besedil; |
| --- | --- |

(b)

predloži predloge za izboljšanje strukture in oblike Uradnega lista ter uradnih zakonodajnih besedil;

| (c) | institucijam predloži predloge glede usklajevanja oblike besedil za objavo; |
| --- | --- |

(c)

institucijam predloži predloge glede usklajevanja oblike besedil za objavo;

| (d) | proučuje težave pri tekočih dejavnostih in za njihovo odpravo v okviru Urada oblikuje potrebna navodila, institucijam pa zagotovi ustrezna priporočila. |
| --- | --- |

(d)

proučuje težave pri tekočih dejavnostih in za njihovo odpravo v okviru Urada oblikuje potrebna navodila, institucijam pa zagotovi ustrezna priporočila.

9.   Direktor Urada v skladu s finančno uredbo pripravi letno poročilo o dejavnostih, v katerem je zajeto upravljanje sredstev, ki jih Komisija in druge institucije prenesejo v skladu s finančno uredbo. To poročilo se pošlje Komisiji in zadevnim institucijam ter v vednost upravnemu odboru.

10.   V okviru prenosa sredstev Komisije in izvrševanja proračuna se sporazumno določijo postopki obveščanja in posvetovanja med komisarjem, pristojnim za odnose z Uradom, in direktorjem Urada.

11.   Direktor Urada je odgovoren za izvajanje strateških ciljev, ki jih sprejme upravni odbor, ter za dobro upravljanje Urada in njegovih dejavnosti kakor tudi za upravljanje njegovega proračuna.

12.   Če je direktor Urada odsoten ali zadržan, se uporabljajo pravila o nadomeščanju glede na razred in delovno dobo, razen če se upravni odbor na predlog svojega predsednika ali direktorja Urada odloči za drugačen prednostni red.

13.   Direktor Urada v četrtletnem poročilu obvesti institucije o načrtovanju in porabi sredstev ter poteku dela.

Člen 10

Zaposleni

1.   Komisija po soglasnem sprejetju pozitivnega mnenja upravnega odbora imenujee generalnega direktorja in direktorja. Za generalnega direktorja in direktorje (razredi AD 16/AD 15/AD 14) se uporabljajo pravila Komisije na področju mobilnosti in ocenjevanja vodstvenih delavcev. Če se za uradnika, zaposlenega na navedenem delovnem mestu, izteka rok za premestitev v okviru mobilnosti, ki je običajno predviden z zadevnimi pravili, Komisija obvesti upravni odbor, ki lahko v zvezi z zadevo izda soglasno mnenje.

2.   Upravni odbor tesno sodeluje v postopkih, ki jih je potrebno izvesti pred imenovanjem uradnikov in drugih uslužbencev Urada, ki naj bi opravljali funkcije generalnega direktorja (razreda AD 16/AD 15) in direktorja (razreda AD 15/AD 14), zlasti pri pripravi objav prostih delovnih mest, pregledu prijav in imenovanju izbirne komisije za ta delovna mesta.

3.   Pristojnosti organa za imenovanje in organa, pooblaščenega za sklepanje pogodb, glede uradnikov in drugih uslužbencev Urada izvaja Komisija. Komisija lahko nekatere svoje pristojnosti prenese znotraj Komisije in na direktorja Urada. Tak prenos se opravi pod istimi pogoji kot za generalne direktorje Komisije.

4.   Ob upoštevanju odstavka 2 se določbe in postopki, ki jih Komisija sprejme za izvajanje Kadrovskih predpisov in Pogojev zaposlovanja drugih uslužbencev, uporabljajo za uradnike in druge uslužbence, zaposlene pri Uradu, pod istimi pogoji kot za uradnike in druge uslužbence Komisije, zaposlene v Luxembourgu.

5.   Uradnike vseh institucij se obvesti o vseh objavah prostih delovnih mest znotraj Urada, takoj ko organ za imenovanja in organ, pooblaščen za sklepanje pogodb, skleneta zapolniti zadevno delovno mesto.

6.   Direktor Urada vsako četrtletje obvesti upravni odbor o upravljanju človeških virov.

Člen 11

Finančni vidiki

1.   Sredstva Urada, katerih skupni znesek se prikaže v posebni proračunski vrstici v delu proračuna za Komisijo, so natančno določena v prilogi k tistemu delu proračuna. Navedena priloga je v obliki izkaza prihodkov in izdatkov, razdeljena na enak način kakor deli proračuna.

2.   Načrt delovnih mest Urada je v obliki priloge k načrtu delovnih mest Komisije.

3.   Vsaka institucija je odredbodajalec za ustrezna sredstva pod vrstico „izdatki za objave“ svojega proračuna.

4.   Vsaka institucija lahko prenese pooblastila odredbodajalca na direktorja Urada za upravljanje odobrenih proračunskih sredstev, ki spadajo v njen del proračuna, ter določi omejitve in pogoje tega prenosa pooblastil v skladu s finančno uredbo. Direktor Urada vsako četrtletje obvesti upravni odbor o teh prenosih.

5.   Proračunsko in finančno upravljanje Urada se izvaja v skladu s finančno uredbo in podrobnimi pravili za njeno izvajanje ter finančnim okvirom, ki velja za Komisijo, vključno s sredstvi, ki jih razen Komisije prenesejo druge institucije.

6.   Računi Urada se pripravijo v skladu z računovodskimi predpisi in metodami, ki jih odobri računovodja Komisije. Urad vodi ločeno knjigovodstvo za prodajo Uradnega lista in publikacij. Neto prihodki od prodaje se izplačajo institucijam.

Člen 12

Nadzor

1.   Funkcijo notranjega revizorja pri Uradu v skladu s Finančno uredbo opravlja notranji revizor Komisije. Urad ustanovi službo za notranjo revizijo na podlagi postopkov, ki so podobni postopkom, predvidenim za generalne direktorate in službe Komisije. Institucije lahko direktorja Urada zaprosijo, da v delovni program službe Urada za notranjo revizijo vključi posebne revizije.

2.   Urad v okviru nalog Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) odgovarja na vsa vprašanja, ki izhajajo iz njegovih pristojnosti. Za zagotavljanje zaščite interesov Evropske unije se pripravi sporazum o postopkih za medsebojno obveščanje med predsednikom upravnega odbora in direktorjem urada OLAF.

Člen 13

Pritožbe in zahtevki

1.   Urad je v mejah svojih pristojnosti odgovoren za odgovore na zahtevke Evropskega varuha človekovih pravic in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

2.   Vse pritožbe na področjih, ki so v pristojnosti Urada, se vložijo zoper Komisijo.

Člen 14

Javni dostop do dokumentov

1.   Direktor Urada sprejema odločitve iz člena 7 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (4). Če se prošnje zavrnejo, odločitve o potrdilnih prošnjah sprejme generalni sekretar Komisije.

2.   Urad vodi register dokumentov v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 1049/2001.

Člen 15

Razveljavitev

Sklep 2000/459/ES, ESPJ, Euratom se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeni sklep se štejejo kot sklicevanja na ta sklep.

Člen 16

Začetek učinkovanja

Ta sklep začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju in Luxembourgu,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

Za Komisijo

Predsednik

Za Sodišče Evropskih skupnosti

Predsednik

Za Računsko sodišče

Predsednik

Za Evropski ekonomsko-socialni odbor

Predsednik

Za Odbor regij

Predsednik

---

(1)  UL 152, 13.7.1967, str. 18.

1

(2)  UL L 183, 22.7.2000, str. 12.

2

(3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

4

---