# Euroopa Liidu C 69/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.069.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 69 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide18. märts 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.069.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 69

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide18. märts 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | Liikmesriikide algatused |
| 2010/C 069/01 | Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Ungari Vabariigi, Austria Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus eesmärgiga võtta vastu euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses | 1 |
| 2010/C 069/02 | Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Ungari Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus eesmärgiga võtta vastu euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv Euroopa lähenemiskeelu kohta | 5 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

Liikmesriikide algatused

2010/C 069/01

Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Ungari Vabariigi, Austria Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus eesmärgiga võtta vastu euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses

1

2010/C 069/02

Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Ungari Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus eesmärgiga võtta vastu euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv Euroopa lähenemiskeelu kohta

5

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2010/C 069/03 | Sõjaliste kaupade Ühine Euroopa liidu nimekiri | 19 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2010/C 069/03

Sõjaliste kaupade Ühine Euroopa liidu nimekiri

19

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

Liikmesriikide algatused

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 69/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 69/1

---

Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Ungari Vabariigi, Austria Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus eesmärgiga võtta vastu euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses

(2010/C 69/01)

EUROOPA PARLAMEND JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta resolutsiooni teekaardi kohta, mille eesmärk on tugevdada kahtlustatavate või süüdistatavate isikute menetlusõigusi kriminaalmenetluses (1), eriti selle lisas esitatud meedet A,

võttes arvesse Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Ungari Vabariigi, Austria Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatust,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on seadnud endale eesmärgiks säilitada ja arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala. 15.–16. oktoobril 1999. aastal Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järelduste kohaselt ning eelkõige järelduste punkti 33 kohaselt peaks vastastikuse tunnustamise põhimõte saama Euroopa Liidus nii tsiviil- kui ka kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö nurgakiviks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on seadnud endale eesmärgiks säilitada ja arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala. 15.–16. oktoobril 1999. aastal Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järelduste kohaselt ning eelkõige järelduste punkti 33 kohaselt peaks vastastikuse tunnustamise põhimõte saama Euroopa Liidus nii tsiviil- kui ka kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö nurgakiviks.

| (2) | Kooskõlas Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustega võttis nõukogu 29. novembril 2000. aastal vastu meetmeprogrammi, mille eesmärk on kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamine (3). Meetmeprogrammi sissejuhatuses märgitakse, et vastastikune tunnustamine on „mõeldud tugevdama koostööd liikmesriikide vahel, aga ka tõhustama üksikisiku õiguste kaitset”. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas Tamperes toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustega võttis nõukogu 29. novembril 2000. aastal vastu meetmeprogrammi, mille eesmärk on kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamine (3). Meetmeprogrammi sissejuhatuses märgitakse, et vastastikune tunnustamine on „mõeldud tugevdama koostööd liikmesriikide vahel, aga ka tõhustama üksikisiku õiguste kaitset”.

| (3) | Kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamine eeldab, et liikmesriigid usaldavad üksteiste kriminaalõigussüsteeme. Vastastikuse tunnustamise ulatus sõltub suuresti mitmest näitajast, mille hulka kuuluvad kahtlustatavate õiguste kaitse mehhanismid ja ühised miinimumnõuded, mis on vajalikud vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamise hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamine eeldab, et liikmesriigid usaldavad üksteiste kriminaalõigussüsteeme. Vastastikuse tunnustamise ulatus sõltub suuresti mitmest näitajast, mille hulka kuuluvad kahtlustatavate õiguste kaitse mehhanismid ja ühised miinimumnõuded, mis on vajalikud vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamise hõlbustamiseks.

| (4) | Vastastikune tunnustamine saab toimida tõhusalt üksnes usalduse õhkkonnas, milles mitte üksnes õigusasutused, vaid kõik kriminaalmenetluses osalejad peavad teiste liikmesriikide õigusasutuste otsuseid samaväärseks enda omadega viisil, mis ei väljenda mitte üksnes usaldust partneri eeskirjade adekvaatsusse, vaid ka veendumust, et neid eeskirju kohaldatakse õigesti. |
| --- | --- |

(4)

Vastastikune tunnustamine saab toimida tõhusalt üksnes usalduse õhkkonnas, milles mitte üksnes õigusasutused, vaid kõik kriminaalmenetluses osalejad peavad teiste liikmesriikide õigusasutuste otsuseid samaväärseks enda omadega viisil, mis ei väljenda mitte üksnes usaldust partneri eeskirjade adekvaatsusse, vaid ka veendumust, et neid eeskirju kohaldatakse õigesti.

| (5) | Kuigi kõik liikmesriigid on Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni osalised, näitavad kogemused, et see iseenesest ei tekita piisavat usaldust teiste liikmesriikide kriminaalõigussüsteemide vastu. |
| --- | --- |

(5)

Kuigi kõik liikmesriigid on Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni osalised, näitavad kogemused, et see iseenesest ei tekita piisavat usaldust teiste liikmesriikide kriminaalõigussüsteemide vastu.

| (6) | Aluslepingu artikli 82 lõikes 2 nähakse ette liikmesriikides kohaldatavate miinimumeeskirjade kehtestamine, et hõlbustada kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikust tunnustamist ning politsei- ja õiguskoostööd piiriülese mõõtmega kriminaalasjades. Aluslepingu artikli 82 lõike 2 punkt b viitab isikute õigustele kriminaalmenetluses kui ühele valdkonnale, kus võib kehtestada miinimumeeskirjad. |
| --- | --- |

(6)

Aluslepingu artikli 82 lõikes 2 nähakse ette liikmesriikides kohaldatavate miinimumeeskirjade kehtestamine, et hõlbustada kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikust tunnustamist ning politsei- ja õiguskoostööd piiriülese mõõtmega kriminaalasjades. Aluslepingu artikli 82 lõike 2 punkt b viitab isikute õigustele kriminaalmenetluses kui ühele valdkonnale, kus võib kehtestada miinimumeeskirjad.

| (7) | Ühised miinimumeeskirjad peaksid suurendama usaldust kõikide liikmesriikide kriminaalõigussüsteemide vastu, mis omakorda peaks viima tõhusama õiguskoostööni vastastikuse usalduse õhkkonnas. Selliseid ühiseid miinimumeeskirju tuleks kohaldada suulise ja kirjaliku tõlke suhtes kriminaalmenetluses. |
| --- | --- |

(7)

Ühised miinimumeeskirjad peaksid suurendama usaldust kõikide liikmesriikide kriminaalõigussüsteemide vastu, mis omakorda peaks viima tõhusama õiguskoostööni vastastikuse usalduse õhkkonnas. Selliseid ühiseid miinimumeeskirju tuleks kohaldada suulise ja kirjaliku tõlke suhtes kriminaalmenetluses.

| (8) | Nende isikute õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele, kes ei mõista menetluses kasutatavat keelt, on sätestatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 6, mida on edasi arendanud Euroopa Inimõiguste Kohus oma kohtupraktikas. Käesoleva direktiiviga lihtsustatakse nende õiguste kasutamist praktikas. Sel eesmärgil kavatsetakse käesoleva direktiiviga tagada kahtlustatavate või süüdistatavate isikute õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses, mille eesmärgiks on tagada asjaomase isiku õigus õiglasele menetlusele. |
| --- | --- |

(8)

Nende isikute õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele, kes ei mõista menetluses kasutatavat keelt, on sätestatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 6, mida on edasi arendanud Euroopa Inimõiguste Kohus oma kohtupraktikas. Käesoleva direktiiviga lihtsustatakse nende õiguste kasutamist praktikas. Sel eesmärgil kavatsetakse käesoleva direktiiviga tagada kahtlustatavate või süüdistatavate isikute õigus suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses, mille eesmärgiks on tagada asjaomase isiku õigus õiglasele menetlusele.

| (9) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud õigusi tuleks kohaldada ka Euroopa vahistamismääruse täitmise menetluse suhtes, tehes seda käesolevas direktiivis sätestatud piirides. Täitvad liikmesriigid peaksid tagama suulise ja kirjaliku tõlke ning katma sellega seotud kulud isikute puhul, kelle vahistamist taotletakse ning kes ei mõista või ei räägi menetluses kasutatavat keelt. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud õigusi tuleks kohaldada ka Euroopa vahistamismääruse täitmise menetluse suhtes, tehes seda käesolevas direktiivis sätestatud piirides. Täitvad liikmesriigid peaksid tagama suulise ja kirjaliku tõlke ning katma sellega seotud kulud isikute puhul, kelle vahistamist taotletakse ning kes ei mõista või ei räägi menetluses kasutatavat keelt.

| (10) | Käesoleva direktiiviga tuleks tasuta ja täpse keeleabi andmise abil tagada sellisele kahtlustatavale või süüdistatavale isikule, kes ei räägi või ei mõista menetluses kasutatavat keelt, õigus saada aru tema suhtes tekkinud kahtlustustest või talle esitatud süüdistusest ja menetlusest, et ta saaks kasutada oma õigusi. Kahtlustataval või süüdistataval isikul peaks muu hulgas olema võimalus esitada oma õigusnõustajale oma versioon juhtunust, juhtida tähelepanu tunnistustele, millega ta nõus ei ole ning teavitada oma õigusnõustajat kõigist asjaoludest, mida tuleks tema kaitsel kasutada. Sellega seoses tuletatakse meelde, et käesoleva direktiiviga sätestatakse miinimumeeskirjad. Liikmesriigid võivad käesolevas direktiivis sätestatud õigusi laiendada, et tagada kõrgem kaitstuse tase ka sellistel juhtudel, mida käesolevas direktiivis ei ole otseselt reguleeritud. Kaitstuse tase ei tohiks mingil juhul langeda allapoole standarditest, mis on sätestatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, mida on tõlgendanud oma kohtupraktikas Euroopa Inimõiguste Kohus. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva direktiiviga tuleks tasuta ja täpse keeleabi andmise abil tagada sellisele kahtlustatavale või süüdistatavale isikule, kes ei räägi või ei mõista menetluses kasutatavat keelt, õigus saada aru tema suhtes tekkinud kahtlustustest või talle esitatud süüdistusest ja menetlusest, et ta saaks kasutada oma õigusi. Kahtlustataval või süüdistataval isikul peaks muu hulgas olema võimalus esitada oma õigusnõustajale oma versioon juhtunust, juhtida tähelepanu tunnistustele, millega ta nõus ei ole ning teavitada oma õigusnõustajat kõigist asjaoludest, mida tuleks tema kaitsel kasutada. Sellega seoses tuletatakse meelde, et käesoleva direktiiviga sätestatakse miinimumeeskirjad. Liikmesriigid võivad käesolevas direktiivis sätestatud õigusi laiendada, et tagada kõrgem kaitstuse tase ka sellistel juhtudel, mida käesolevas direktiivis ei ole otseselt reguleeritud. Kaitstuse tase ei tohiks mingil juhul langeda allapoole standarditest, mis on sätestatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, mida on tõlgendanud oma kohtupraktikas Euroopa Inimõiguste Kohus.

| (11) | Liikmesriigid ei peaks olema kohustatud tagama suulist tõlget suhtluseks kahtlustatava või süüdistatava isiku ja tema õigusnõustaja vahel, kui nad saavad omavahel ühes keeles tõhusalt suhelda. Samuti ei peaks liikmesriigid olema kohustatud tagama suulist tõlget sellise suhtluse korral, mida asjaomase menetluse raames ilmselgelt kasutatakse muul eesmärgil kui õiglase kohtumõistmise õiguse kasutamine. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid ei peaks olema kohustatud tagama suulist tõlget suhtluseks kahtlustatava või süüdistatava isiku ja tema õigusnõustaja vahel, kui nad saavad omavahel ühes keeles tõhusalt suhelda. Samuti ei peaks liikmesriigid olema kohustatud tagama suulist tõlget sellise suhtluse korral, mida asjaomase menetluse raames ilmselgelt kasutatakse muul eesmärgil kui õiglase kohtumõistmise õiguse kasutamine.

| (12) | Tuleks tagada võimalus vaadata kooskõlas siseriiklike õigusaktidega läbi otsus, mille kohaselt suulist või kirjalikku tõlget ei ole vaja. Sellise läbivaatamise võib näiteks läbi viia spetsiaalse kaebemenetluse abil või seoses otsuste sisuliseks uuesti läbivaatamiseks kasutatava tavalise edasikaebamise menetlusega. |
| --- | --- |

(12)

Tuleks tagada võimalus vaadata kooskõlas siseriiklike õigusaktidega läbi otsus, mille kohaselt suulist või kirjalikku tõlget ei ole vaja. Sellise läbivaatamise võib näiteks läbi viia spetsiaalse kaebemenetluse abil või seoses otsuste sisuliseks uuesti läbivaatamiseks kasutatava tavalise edasikaebamise menetlusega.

| (13) | Asjakohast abi tuleks anda ka kuulmishäiretega kahtlustatavatele või süüdistatavatele isikutele. |
| --- | --- |

(13)

Asjakohast abi tuleks anda ka kuulmishäiretega kahtlustatavatele või süüdistatavatele isikutele.

| (14) | Õiglase kohtumõistmise aluseks on kohustus hoolitseda kahtlustatavate või süüdistatavate isikute eest, kes on potentsiaalselt ebasoodsas olukorras ning seda eelkõige füüsilise puude tõttu, mis mõjutab nende võimet tõhusalt suhelda. Seetõttu peaksid prokuratuur, õiguskaitseasutused ja kohtud tagama, et sellistel isikutel on võimalik tõhusalt kasutada käesoleva direktiiviga sätestatud õigusi, näiteks pöörates tähelepanu igasugusele võimalikule haavatavusele, mis mõjutab nende võimet menetlust jälgida ja end mõistetavalt väljendada, ning võttes asjakohaseid meetmeid kõnealuste õiguste tagamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Õiglase kohtumõistmise aluseks on kohustus hoolitseda kahtlustatavate või süüdistatavate isikute eest, kes on potentsiaalselt ebasoodsas olukorras ning seda eelkõige füüsilise puude tõttu, mis mõjutab nende võimet tõhusalt suhelda. Seetõttu peaksid prokuratuur, õiguskaitseasutused ja kohtud tagama, et sellistel isikutel on võimalik tõhusalt kasutada käesoleva direktiiviga sätestatud õigusi, näiteks pöörates tähelepanu igasugusele võimalikule haavatavusele, mis mõjutab nende võimet menetlust jälgida ja end mõistetavalt väljendada, ning võttes asjakohaseid meetmeid kõnealuste õiguste tagamiseks.

| (15) | Menetluse õigluse tagamine eeldab, et kahtlustatava või süüdistatava isiku huvides tuleb tõlkida olulised dokumendid või vähemalt nende olulised lõigud. Liikmesriikide asutused otsustavad kookõlas siseriiklike õigusaktidega, millised dokumendid tuleks tõlkida. Teatud liiki dokumente tuleks alati käsitada oluliste ja tõlkimist vajavatena, sellised on näiteks otsused, millega võetakse inimeselt vabadus, süüdistused või süüdistusaktid ja igasugused kohtuotsused. |
| --- | --- |

(15)

Menetluse õigluse tagamine eeldab, et kahtlustatava või süüdistatava isiku huvides tuleb tõlkida olulised dokumendid või vähemalt nende olulised lõigud. Liikmesriikide asutused otsustavad kookõlas siseriiklike õigusaktidega, millised dokumendid tuleks tõlkida. Teatud liiki dokumente tuleks alati käsitada oluliste ja tõlkimist vajavatena, sellised on näiteks otsused, millega võetakse inimeselt vabadus, süüdistused või süüdistusaktid ja igasugused kohtuotsused.

| (16) | Dokumentide kirjaliku tõlke õigusest loobumine peaks olema selgesõnaliselt väljendatud, minimaalsed kaitsemeetmed peaksid olema tagatud ning kõnealusest õigusest loobumine ei tohi olla vastuolus mis tahes olulise avaliku huviga. |
| --- | --- |

(16)

Dokumentide kirjaliku tõlke õigusest loobumine peaks olema selgesõnaliselt väljendatud, minimaalsed kaitsemeetmed peaksid olema tagatud ning kõnealusest õigusest loobumine ei tohi olla vastuolus mis tahes olulise avaliku huviga.

| (17) | Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige soovitakse käesoleva direktiiviga edendada õigust isikuvabadusele, õiglasele kohtumõistmisele ja kaitsele. |
| --- | --- |

(17)

Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige soovitakse käesoleva direktiiviga edendada õigust isikuvabadusele, õiglasele kohtumõistmisele ja kaitsele.

| (18) | Liikmesriigid peaksid tagama, et juhul kui käesoleva direktiivi sätted vastavad Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tagatud õigustele, rakendatakse neid sätteid järjepidevalt kooskõlas kõnealuse konventsiooni sätetega ning kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu asjaomases praktikas antud tõlgendustega. |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriigid peaksid tagama, et juhul kui käesoleva direktiivi sätted vastavad Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tagatud õigustele, rakendatakse neid sätteid järjepidevalt kooskõlas kõnealuse konventsiooni sätetega ning kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu asjaomases praktikas antud tõlgendustega.

| (19) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kehtestada ühised miinimumnõuded, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning esitatud meetme ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(19)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kehtestada ühised miinimumnõuded, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning esitatud meetme ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Käesoleva direktiiviga sätestatakse eeskirjad õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses ja Euroopa vahistamismääruse täitmise menetluses.

2.   Need õigused tekivad isikul hetkest, mil liikmesriigi pädevad asutused on sellele isikule teatavaks teinud, et teda kahtlustatakse või süüdistatakse kuriteo toimepanekus, ning kehtivad kuni tema suhtes menetluse lõpetamiseni, mille all mõistetakse lõpliku otsuse tegemist küsimuses, kas kahtlustatav või süüdistatav isik on kuriteo toime pannud.

3.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata selliste menetluste suhtes, kus karistuse määrab muu asutus kui kriminaalkohus, tingimusel et kõnealused menetlused ei ole pooleli kriminaalasjades pädevas kohtus.

Artikkel 2

Õigus suulisele tõlkele

1.   Liikmesriigid tagavad, et kahtlustatavale või süüdistatavale isikule, kes ei mõista või ei räägi asjaomases kriminaalmenetluses kasutatavat keelt, võimaldatakse suuline tõlge tema emakeelde või mõnda muusse talle arusaadavasse keelde, et tagada tema õigus õiglasele menetlusele. Suuline tõlge, sh kahtlustatava või süüdistatava isiku ja tema õigusnõustaja vahelise suhtluse suuline tõlge, võimaldatakse kriminaalmenetluse ajal uurimisasutustes ja kohtutes, sh politseis toimuva küsitluse ajal ning kõikide kohtuistungite ja kõikide vajalike vaheistungite ajal ning seda võidakse võimaldada ka teistes olukordades. Käesolev säte ei mõjuta siseriikliku õiguse norme, mis käsitlevad õigusnõustaja kohalolekut kriminaalmenetluse mis tahes etapis.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kuulmishäiretega isikutele võimaldatakse vajadusel tõlkealast abi.

3.   Liikmesriigid tagavad, et asjakohasel viisil, sealhulgas kahtlustatava või süüdistatava isikuga konsulteerides kontrollitakse, kas ta mõistab ja räägib kriminaalmenetluses kasutatavat keelt ja vajab tõlgi abi.

4.   Liikmesriigid tagavad, et menetluse käigus on kooskõlas siseriiklike õigusaktidega võimalik läbi vaadata otsus, mille kohaselt ei ole tõlge vajalik. Selline läbivaatamine ei pane liikmesriikidele kohustust näha ette eraldiseisev mehhanism, mille kohaselt on läbivaatamise ainupõhjuseks sellise otsuse vaidlustamine.

5.   Euroopa vahistamismääruse täitmise menetluse puhul tagab täitev liikmesriik, et tema pädevad asutused võimaldavad vastavalt käesolevale artiklile tõlkealast abi igale isikule, kelle suhtes seda menetlust täidetakse ja kes ei mõista või ei räägi menetluses kasutatavat keelt.

Artikkel 3

Õigus oluliste dokumentide tõlkele

1.   Liikmesriigid tagavad, et kahtlustatavale või süüdistatavale isikule, kes ei mõista asjaomases kriminaalmenetluses kasutatavat keelt, võimaldatakse kõikide oluliste dokumentide või vähemalt nende oluliste lõikude kirjalik tõlge tema emakeelde või mõnda teise keelde, mida ta valdab, et kindlustada tema õigus õiglasele menetlusele ning seda tingimusel, et asjaomasel isikul on siseriikliku õiguse kohaselt juurdepääsuõigus asjaomastele dokumentidele.

2.   Pädevad asutused otsustavad, millised on lõike 1 kohaselt tõlkimist vajavad olulised dokumendid. Tervikuna või oluliste lõikude osas kuuluvad tõlkimisele vähemalt kinnipidamismäärused või samaväärsed otsused, millega võetakse inimeselt vabadus, süüdistus või süüdistusakt ja igat liiki kohtuotsused, kui sellised dokumendid on olemas.

3.   Kahtlustatav või süüdistatav isik või tema õigusnõustaja võivad esitada põhjendatud taotluse täiendavate dokumentide tõlkimiseks, mis on vajalikud, et tõhusalt teostada õigust kaitsele.

4.   Liikmesriigid tagavad, et menetluse käigus on kooskõlas siseriiklike õigusaktidega võimalik teostada läbivaatamine, kui lõigetes 2 ja 3 osutatud dokumenti ei ole tõlgitud. Selline läbivaatamine ei pane liikmesriikidele kohustust näha ette eraldiseisev mehhanism, mille kohaselt on läbivaatamise ainupõhjuseks sellise otsuse vaidlustamine.

5.   Euroopa vahistamismääruse täitmise menetluse puhul tagab täitev liikmesriik, et tema pädevad asutused võimaldavad kõnealuse dokumendi tõlke isikule, kelle suhtes seda menetlust täidetakse ning kes ei mõista keelt, milles Euroopa vahistamismäärus on koostatud või keelt, millesse vahistamismääruse teinud liikmesriik on selle tõlkinud.

6.   Tingimusel, et sellega ei mõjutata menetluse õiglust, võib vajadusel kirjaliku tõlke asemel teha käesolevas artiklis viidatud dokumentide suulise tõlke või suulise kokkuvõtte.

7.   Isik, kellel on käesoleva artikli kohaselt õigus dokumentide tõlkele, võib igal ajal sellest loobuda.

Artikkel 4

Suulise ja kirjaliku tõlke kulud

Liikmesriigid katavad artiklite 2 ja 3 kohaldamisel tekkivad suulise ja kirjaliku tõlke kulud, sõltumata menetluse tulemusest.

Artikkel 5

Kirjaliku ja suulise tõlke kvaliteet

Liikmesriigid võtavad konkreetseid meetmeid, tagamaks et pakutav suuline või kirjalik tõlge on nõuetekohase kvaliteediga ning võimaldab kahtlustataval või süüdistataval isikul ja isikul, kelle suhtes täidetakse Euroopa vahistamismääruse täitmise menetlust, oma õigusi täielikult kasutada.

Artikkel 6

Tagasiulatuva mõju puudumine

Ühtegi käesoleva direktiivi sätet ei tõlgendata Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, rahvusvahelise õiguse teiste asjakohaste sätete ega liikmesriikide õigusaktide alusel tagatud kõrgema tasemega kaitset pakkuvate õiguste ja menetluslike tagatiste piiramisena või nende suhtes erandi kehtestamisena.

Artikkel 7

Rakendamine

Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi sätete järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt ... (4).

Liikmesriigid edastavad samaks kuupäevaks nõukogule ja komisjonile nende sätete teksti, millega võetakse nende siseriiklikku õigusse üle käesolevast direktiivist tulenevad kohustused.

Artikkel 8

Aruanne

Komisjon esitab hiljemalt ... (5) Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse, millises ulatuses on liikmesriigid võtnud käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikke meetmeid, ning millele vajaduse korral lisatakse seadusandlikke ettepanekuid.

Artikkel 9

Jõustumine

Käesolev raamotsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 295, 4.12.2009, lk 1.

1

(2)  ... arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT C 12, 15.1.2001, lk 10.

3

(4)  30 kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

4

Euroopa Liidu Teatajas

(5)  42 kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

5

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 69/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 69/5

---

Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Ungari Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatus eesmärgiga võtta vastu euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv Euroopa lähenemiskeelu kohta

(2010/C 69/02)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõike 1 punkti d,

võttes arvesse Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Ungari Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Rumeenia, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatust,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on seadnud endale eesmärgiks säilitada ja arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on seadnud endale eesmärgiks säilitada ja arendada vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala.

| (2) | Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 82 lõikes 1 on sätestatud, et liidus põhineb kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 82 lõikes 1 on sätestatud, et liidus põhineb kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö kohtuotsuste ja õigusasutuste otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõttel.

| (3) | Stockholmi programmi kohaselt, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu oma 10.–11. detsembri 2009. aasta istungil, võiks vastastikuse tunnustamise põhimõtet laiendada igat liiki kohtuotsustele ja õigusliku iseloomuga otsustele, mis õigussüsteemist sõltuvalt võivad olla tehtud kriminaalasjades või haldusasjades. Kõnealuses programmis märgitakse samuti, et kuriteoohvritele võib osutada spetsiaalseid kaitsemeetmeid, mis peaksid olema tõhusad kogu liidus. |
| --- | --- |

(3)

Stockholmi programmi kohaselt, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu oma 10.–11. detsembri 2009. aasta istungil, võiks vastastikuse tunnustamise põhimõtet laiendada igat liiki kohtuotsustele ja õigusliku iseloomuga otsustele, mis õigussüsteemist sõltuvalt võivad olla tehtud kriminaalasjades või haldusasjades. Kõnealuses programmis märgitakse samuti, et kuriteoohvritele võib osutada spetsiaalseid kaitsemeetmeid, mis peaksid olema tõhusad kogu liidus.

| (4) | Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2006. aasta resolutsioonis naiste vastu suunatud vägivallaga võitlemise olukorra ja edasise tegevuse kohta soovitatakse liikmesriikidel kehtestada täisleppimatus kõikide naistevastase vägivalla vormide suhtes ning kutsutakse liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada praeguste ja võimalike ohvrite parem kaitse ja toetus. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi 2. veebruari 2006. aasta resolutsioonis naiste vastu suunatud vägivallaga võitlemise olukorra ja edasise tegevuse kohta soovitatakse liikmesriikidel kehtestada täisleppimatus kõikide naistevastase vägivalla vormide suhtes ning kutsutakse liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada praeguste ja võimalike ohvrite parem kaitse ja toetus.

| (5) | Ühisel sisepiirideta õigusalal on tarvis tagada, et kaitse, mis on isikule tagatud ühes liikmesriigis, oleks jätkuvalt sarnaselt tagatud ka kõigis teistes liikmesriikides, kuhu nimetatud isik liigub või on liikunud. Samuti tuleks tagada, et liidu kodanikud saaksid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 3 lõikega 2 ja ELi toimimise lepingu artikliga 21 kasutada oma seaduslikku õigust vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, ilma et see ohustaks nende turvalisust. |
| --- | --- |

(5)

Ühisel sisepiirideta õigusalal on tarvis tagada, et kaitse, mis on isikule tagatud ühes liikmesriigis, oleks jätkuvalt sarnaselt tagatud ka kõigis teistes liikmesriikides, kuhu nimetatud isik liigub või on liikunud. Samuti tuleks tagada, et liidu kodanikud saaksid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 3 lõikega 2 ja ELi toimimise lepingu artikliga 21 kasutada oma seaduslikku õigust vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil, ilma et see ohustaks nende turvalisust.

| (6) | Nimetatud eesmärkide saavutamiseks tuleks käesolevas direktiivis sätestada eeskirjad, mille kohaselt kaitset, mis tuleneb ühe liikmesriigi („otsuse teinud riik”) õigusaktide kohaselt vastu võetud kaitsemeetmest, saab laiendada teisele liikmesriigile, kuhu kaitstav isik liigub („täidesaatev riik”), sõltumata asjaomases kaitsemeetmes sisalduvate kohustuste või keeldude liigist või kestusest. |
| --- | --- |

(6)

Nimetatud eesmärkide saavutamiseks tuleks käesolevas direktiivis sätestada eeskirjad, mille kohaselt kaitset, mis tuleneb ühe liikmesriigi („otsuse teinud riik”) õigusaktide kohaselt vastu võetud kaitsemeetmest, saab laiendada teisele liikmesriigile, kuhu kaitstav isik liigub („täidesaatev riik”), sõltumata asjaomases kaitsemeetmes sisalduvate kohustuste või keeldude liigist või kestusest.

| (7) | Selleks et ära hoida ohvri vastu uue kuriteo toimepanekut täidesaatvas riigis, tuleks sellele riigile anda õiguslik alus otsuse teinud riigis ohvri kaitseks varem vastu võetud otsuse tunnustamiseks, vältides samuti vajadust, et ohver peaks täidesaatvas riigis taas uue menetluse algatama või tõendeid esitama, justkui otsuse teinud riik ei oleks otsust teinud. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et ära hoida ohvri vastu uue kuriteo toimepanekut täidesaatvas riigis, tuleks sellele riigile anda õiguslik alus otsuse teinud riigis ohvri kaitseks varem vastu võetud otsuse tunnustamiseks, vältides samuti vajadust, et ohver peaks täidesaatvas riigis taas uue menetluse algatama või tõendeid esitama, justkui otsuse teinud riik ei oleks otsust teinud.

| (8) | Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada ja jõustada selliselt, et kaitstav isik saab täidesaatvas riigis sama või samaväärse kaitse nagu ta saaks siis, kui kaitsemeede oleks selles riigis välja antud ab initio, hoidudes seega igasugusest diskrimineerimisest. |
| --- | --- |

(8)

Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada ja jõustada selliselt, et kaitstav isik saab täidesaatvas riigis sama või samaväärse kaitse nagu ta saaks siis, kui kaitsemeede oleks selles riigis välja antud ab initio, hoidudes seega igasugusest diskrimineerimisest.

| (9) | Arvestades seda, et käesolevas direktiivis käsitletakse olukordi, kus kaitstav isik liigub teise liikmesriiki, ei tähenda selle sätete rakendamine mis tahes volituste üleandmist täidesaatvale riigile seoses põhikaristuste või peatatud, alternatiivsete, tingimisi kohaldatavate või lisakaristustega või seoses turvameetmetega, mida on kohaldatud ohustava isiku suhtes, kui viimane elab jätkuvalt kaitsemeetme välja andnud riigis. |
| --- | --- |

(9)

Arvestades seda, et käesolevas direktiivis käsitletakse olukordi, kus kaitstav isik liigub teise liikmesriiki, ei tähenda selle sätete rakendamine mis tahes volituste üleandmist täidesaatvale riigile seoses põhikaristuste või peatatud, alternatiivsete, tingimisi kohaldatavate või lisakaristustega või seoses turvameetmetega, mida on kohaldatud ohustava isiku suhtes, kui viimane elab jätkuvalt kaitsemeetme välja andnud riigis.

| (10) | Vajaduse korral peaks olema võimalik kasutada elektroonilisi vahendeid käesoleva direktiivi kohaldamisel vastu võetud meetmete rakendamiseks kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja menetlustega. |
| --- | --- |

(10)

Vajaduse korral peaks olema võimalik kasutada elektroonilisi vahendeid käesoleva direktiivi kohaldamisel vastu võetud meetmete rakendamiseks kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja menetlustega.

| (11) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kaitsta ohustatud isikuid, ei suuda liikmesriigid hõlmatud olukordade piiriülese iseloomu tõttu piisavalt saavutada ning ulatuse ja võimalike mõjude tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artikli 5 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. ELi lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(11)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kaitsta ohustatud isikuid, ei suuda liikmesriigid hõlmatud olukordade piiriülese iseloomu tõttu piisavalt saavutada ning ulatuse ja võimalike mõjude tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artikli 5 lõikes 3 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. ELi lepingu artikli 5 lõikes 4 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (12) | Käesolev direktiiv peaks aitama kaasa ohustatud isikute kaitsele, täiendades selles valdkonnas juba olemasolevaid õigusakte, nagu nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsus 2008/947/JSK (vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kohtuotsuste ja vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevate otsuste suhtes, et teostada tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet) (2) ja nõukogu raamotsus 2009/829/JSK (Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes) (3), |
| --- | --- |

(12)

Käesolev direktiiv peaks aitama kaasa ohustatud isikute kaitsele, täiendades selles valdkonnas juba olemasolevaid õigusakte, nagu nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsus 2008/947/JSK (vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kohtuotsuste ja vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevate otsuste suhtes, et teostada tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet) (2) ja nõukogu raamotsus 2009/829/JSK (Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes) (3),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „Euroopa lähenemiskeeld” – õigusasutuse otsus, mis on seotud liikmesriigi poolt välja antud kaitsemeetmega ning mille eesmärk on hõlbustada teisel liikmesriigil võtta vajaduse korral kaitsemeetmeid tema enda siseriikliku õiguse alusel, eesmärgiga kaitsta isiku elu, kehalist ja psühholoogilist puutumatust, vabadust või seksuaalset puutumatust; |
| --- | --- |

1)

„Euroopa lähenemiskeeld” – õigusasutuse otsus, mis on seotud liikmesriigi poolt välja antud kaitsemeetmega ning mille eesmärk on hõlbustada teisel liikmesriigil võtta vajaduse korral kaitsemeetmeid tema enda siseriikliku õiguse alusel, eesmärgiga kaitsta isiku elu, kehalist ja psühholoogilist puutumatust, vabadust või seksuaalset puutumatust;

| 2) | „kaitsemeede” – liikmesriigi pädeva asutuse vastu võetud otsus, millega kehtestatakse ohustava isiku suhtes üks või mitu artikli 2 lõikes 2 loetletud kohustust või keeldu, eeldusel et selliste kohustuste või keeldude rikkumine on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt kuritegu või võib selles liikmesriigis olla muul viisil karistatav vabaduskaotusega; |
| --- | --- |

2)

„kaitsemeede” – liikmesriigi pädeva asutuse vastu võetud otsus, millega kehtestatakse ohustava isiku suhtes üks või mitu artikli 2 lõikes 2 loetletud kohustust või keeldu, eeldusel et selliste kohustuste või keeldude rikkumine on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt kuritegu või võib selles liikmesriigis olla muul viisil karistatav vabaduskaotusega;

| 3) | „kaitstav isik” – isik, kelle elu, kehaline ja psühholoogiline puutumatus, vabadus või seksuaalne puutumatus on kaitse objektiks tulenevalt otsuse teinud riigis vastu võetud kaitsemeetmest; |
| --- | --- |

3)

„kaitstav isik” – isik, kelle elu, kehaline ja psühholoogiline puutumatus, vabadus või seksuaalne puutumatus on kaitse objektiks tulenevalt otsuse teinud riigis vastu võetud kaitsemeetmest;

| 4) | „ohustav isik” – isik, kelle suhtes on kehtestatud üks või mitu artikli 2 lõikes 2 loetletud kohustust või keeldu; |
| --- | --- |

4)

„ohustav isik” – isik, kelle suhtes on kehtestatud üks või mitu artikli 2 lõikes 2 loetletud kohustust või keeldu;

| 5) | „otsuse teinud riik” – liikmesriik, kus on algselt vastu võetud kaitsemeede, mis on Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise aluseks; |
| --- | --- |

5)

„otsuse teinud riik” – liikmesriik, kus on algselt vastu võetud kaitsemeede, mis on Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise aluseks;

| 6) | „täidesaatev riik” – liikmesriik, kellele Euroopa lähenemiskeeld on tunnustamiseks edastatud; |
| --- | --- |

6)

„täidesaatev riik” – liikmesriik, kellele Euroopa lähenemiskeeld on tunnustamiseks edastatud;

| 7) | „järelevalvet teostav riik” – liikmesriik, kellele on edastatud nõukogu raamotsuse 2008/947/JSK artiklis 2 määratletud kohtuotsus või raamotsuse 2009/829/JSK artiklis 4 määratletud järelevalvemeetmete rakendamise otsus. |
| --- | --- |

7)

„järelevalvet teostav riik” – liikmesriik, kellele on edastatud nõukogu raamotsuse 2008/947/JSK artiklis 2 määratletud kohtuotsus või raamotsuse 2009/829/JSK artiklis 4 määratletud järelevalvemeetmete rakendamise otsus.

Artikkel 2

Euroopa lähenemiskeelu kohaldamisala

1.   Euroopa lähenemiskeeldu võib välja anda igal ajal, kui kaitstav isik kavatseb lahkuda või on lahkunud otsuse teinud riigist teise liikmesriiki.

2.   Euroopa lähenemiskeeld antakse välja üksnes siis, kui varem on otsuse teinud riigis vastu võetud kaitsemeede, millega kehtestatakse ohustava isiku suhtes üks või mitu järgmist kohustust või keeldu:

| a) | kohustus mitte siseneda teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse, kus kaitstav isik elab või mida ta külastab; |
| --- | --- |

a)

kohustus mitte siseneda teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse, kus kaitstav isik elab või mida ta külastab;

| b) | kohustus viibida vajaduse korral kindlaksmääratud aegadel kindlaksmääratud kohas; |
| --- | --- |

b)

kohustus viibida vajaduse korral kindlaksmääratud aegadel kindlaksmääratud kohas;

| c) | kohustus, mis sisaldab piiranguid otsuse teinud riigi territooriumilt lahkumise suhtes; |
| --- | --- |

c)

kohustus, mis sisaldab piiranguid otsuse teinud riigi territooriumilt lahkumise suhtes;

| d) | kohustus vältida kontakte kaitstava isikuga või |
| --- | --- |

d)

kohustus vältida kontakte kaitstava isikuga või

| e) | keeld läheneda kaitstavale isikule lähemale kui ettenähtud kaugusele. |
| --- | --- |

e)

keeld läheneda kaitstavale isikule lähemale kui ettenähtud kaugusele.

Artikkel 3

Euroopa lähenemiskeelu määratlus ja selle tunnustamise kohustus

1.   Liikmesriigid tunnustavad mis tahes Euroopa lähenemiskeeldu kooskõlas käesoleva direktiivi sätetega.

2.   Käesolev direktiiv ei mõjuta kohustust austada põhiõigusi ja õiguse üldpõhimõtteid, mis on sätestatud ELi lepingu artiklis 6.

Artikkel 4

Pädevate asutuste määramine

1.   Iga liikmesriik teatab nõukogu peasekretariaadile, milline õigusasutus (või millised õigusasutused) on tema siseriiklike õigusaktide alusel pädev (pädevad) käesoleva direktiivi kohaselt Euroopa lähenemiskeeldu välja andma ja sellist keeldu tunnustama, kui asjaomane liikmesriik on otsuse teinud riik või täidesaatev riik.

2.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid käesoleva direktiivi alusel pädevateks otsuseid tegevateks asutusteks määrata asutused, mis ei ole õigusasutused, tingimusel et asjaomastel asutustel on pädevus võtta vastu samalaadseid otsuseid vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele ja menetlustele.

3.   Nõukogu peasekretariaat teeb saadud teabe kättesaadavaks kõigile liikmesriikidele ja komisjonile.

Artikkel 5

Euroopa lähenemiskeelu väljaandmine

1.   Otsuse teinud riigis vastu võetud kaitsemeetme alusel annab selle riigi õigusasutus või muu artikli 4 lõikes 2 osutatud pädev asutus üksnes kaitstava isiku taotlusel välja Euroopa lähenemiskeelu, olles eelnevalt veendunud selles, et kaitsemeede vastab kõigile artikli 3 lõikes 1 kehtestatud nõuetele.

2.   Kaitstav isik või tema seaduslik esindaja võib esitada taotluse Euroopa lähenemiskeelu väljaandmiseks kas otsuse teinud riigi pädevale asutusele või täidesaatva riigi pädevale asutusele.

Kui selline taotlus esitatakse täidesaatvas riigis, siis edastab selle riigi pädev asutus kõnealuse taotluse otsuse teinud riigi pädevale asutusele, et vajaduse korral Euroopa lähenemiskeeld välja anda.

3.   Asutus, kes võtab vastu kaitsemeetme, mis sisaldab ühte või mitut artikli 2 lõikes 2 osutatud kohustust, teavitab kaitstavat isikut võimalusest taotleda Euroopa lähenemiskeeldu, kui isik kavatseb liikuda teise liikmesriiki. Kõnealune asutus soovitab kaitstaval isikul esitada taotlus enne otsuse teinud riigi territooriumilt lahkumist.

Artikkel 6

Euroopa lähenemiskeelu vorm ja sisu

Euroopa lähenemiskeeld vastab käesoleva direktiivi I lisas esitatud vormile. See sisaldab eelkõige järgmisi andmeid:

| a) | kaitstava isiku isikuandmed ja kodakondsus, samuti kõnealuse isiku seadusliku esindaja isikuandmed ja kodakondsus, kui kaitstav isik on alaealine või piiratud teovõimega; |
| --- | --- |

a)

kaitstava isiku isikuandmed ja kodakondsus, samuti kõnealuse isiku seadusliku esindaja isikuandmed ja kodakondsus, kui kaitstav isik on alaealine või piiratud teovõimega;

| b) | vajaduse korral mis tahes selliste tehnoloogiliste vahendite kasutamine (nende olemasolu korral), mis on antud kaitstava isiku käsutusse kaitsemeetme viivitamata jõustamise eesmärgil; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral mis tahes selliste tehnoloogiliste vahendite kasutamine (nende olemasolu korral), mis on antud kaitstava isiku käsutusse kaitsemeetme viivitamata jõustamise eesmärgil;

| c) | otsuse teinud riigi pädeva asutuse nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ning e-posti aadress; |
| --- | --- |

c)

otsuse teinud riigi pädeva asutuse nimi, aadress, telefoni- ja faksinumber ning e-posti aadress;

| d) | vastu võetud Euroopa lähenemiskeelu aluseks oleva kaitsemeetme kirjeldus; |
| --- | --- |

d)

vastu võetud Euroopa lähenemiskeelu aluseks oleva kaitsemeetme kirjeldus;

| e) | kokkuvõte faktidest ja asjaoludest, mis on tinginud otsuse teinud riigis kaitsemeetme kehtestamise: |
| --- | --- |

e)

kokkuvõte faktidest ja asjaoludest, mis on tinginud otsuse teinud riigis kaitsemeetme kehtestamise:

| f) | ohustava isiku suhtes kaitsemeetmega kehtestatud kohustused või keelud, kaitsemeetme kestus ning selgesõnaline märge selle kohta, et selle rikkumist käsitatakse kuriteona otsuse teinud riigi õigusaktide alusel või see võib olla muul viisil vabaduskaotusega karistatav; |
| --- | --- |

f)

ohustava isiku suhtes kaitsemeetmega kehtestatud kohustused või keelud, kaitsemeetme kestus ning selgesõnaline märge selle kohta, et selle rikkumist käsitatakse kuriteona otsuse teinud riigi õigusaktide alusel või see võib olla muul viisil vabaduskaotusega karistatav;

| g) | ohustava isiku isikuandmed ja kodakondsus; |
| --- | --- |

g)

ohustava isiku isikuandmed ja kodakondsus;

| h) | vajaduse korral muud asjaolud, mis võiksid mõjutada kaitstavat isikut ähvardava ohu hindamist; |
| --- | --- |

h)

vajaduse korral muud asjaolud, mis võiksid mõjutada kaitstavat isikut ähvardava ohu hindamist;

| i) | vajaduse korral selgesõnaline viide sellele, et nõukogu raamotsuse 2008/947/JSK artiklis 2 määratletud kohtuotsus või nõukogu raamotsuse 2009/829/JSK artiklis 4 määratletud järelevalvemeetmete rakendamise otsus on juba teisele liikmesriigile edastatud, ning sellise kohtuotsuse või otsuse jõustamist teostava pädeva asutuse andmed. |
| --- | --- |

i)

vajaduse korral selgesõnaline viide sellele, et nõukogu raamotsuse 2008/947/JSK artiklis 2 määratletud kohtuotsus või nõukogu raamotsuse 2009/829/JSK artiklis 4 määratletud järelevalvemeetmete rakendamise otsus on juba teisele liikmesriigile edastatud, ning sellise kohtuotsuse või otsuse jõustamist teostava pädeva asutuse andmed.

Artikkel 7

Edastamise kord

1.   Kui otsuse teinud riigi pädev asutus edastab Euroopa lähenemiskeelu täidesaatva riigi pädevale asutusele, teeb ta seda viisil, mis jätab kirjaliku jälje, et täidesaatva riigi pädeval asutusel oleks võimalik selle autentsust kindlaks teha.

2.   Kui kas täidesaatva riigi või otsuse teinud riigi pädev asutus on kõnealuse teise riigi pädevale asutusele teadmata, teeb viimane vajaliku teabe saamiseks kõik vajalikud järelepärimised, sealhulgas nõukogu 29. juuni 1998. aasta ühismeetmega 98/428/JSK (Euroopa kohtute võrgu loomise kohta) (4) loodud Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutuste, Eurojusti liikmesriikide liikmete või kõnealuse riigi Eurojusti töö koordineerimise riikliku süsteemi kaudu.

3.   Kui täidesaatva riigi asutus, kes saab Euroopa lähenemiskeelu, ei ole pädev seda tunnustama, edastab kõnealune asutus Euroopa lähenemiskeelu ex officio pädevale asutusele.

Artikkel 8

Täidesaatvas riigis võetavad meetmed

1.   Täidesaatva riigi pädev asutus teeb järgmist:

| a) | artikli 7 kohaselt edastatud Euroopa lähenemiskeelu kättesaamisel tunnustab ta seda lähenemiskeeldu ja võtab vajaduse korral kõik meetmed, mis oleksid võimalikud selle riigi õigusaktide alusel sarnasel juhul, et tagada kaitstava isiku kaitse, välja arvatud juhul, kui ta otsustab tugineda mõnele artiklis 9 sätestatud mittetunnustamise põhjusele; |
| --- | --- |

a)

artikli 7 kohaselt edastatud Euroopa lähenemiskeelu kättesaamisel tunnustab ta seda lähenemiskeeldu ja võtab vajaduse korral kõik meetmed, mis oleksid võimalikud selle riigi õigusaktide alusel sarnasel juhul, et tagada kaitstava isiku kaitse, välja arvatud juhul, kui ta otsustab tugineda mõnele artiklis 9 sätestatud mittetunnustamise põhjusele;

| b) | vajaduse korral annab ohustavale isikule teavet täidesaatvas riigis võetud meetmete kohta; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral annab ohustavale isikule teavet täidesaatvas riigis võetud meetmete kohta;

| c) | võtab kõik vajalikud kiireloomulised ja ajutised meetmed kaitstavale isikule jätkuva kaitse tagamiseks; |
| --- | --- |

c)

võtab kõik vajalikud kiireloomulised ja ajutised meetmed kaitstavale isikule jätkuva kaitse tagamiseks;

| d) | teatab viivitamata otsuse teinud riigi pädevale asutusele ja kui otsuse teinud riik ja järelevalvet teostav riik on erinevad, siis järelevalvet teostava riigi pädevale asutusele igast Euroopa lähenemiskeelu aluseks oleva ja selles kirjeldatud kaitsemeetme rikkumisest. Teatamisel kasutatakse II lisas esitatud tüüpvormi. |
| --- | --- |

d)

teatab viivitamata otsuse teinud riigi pädevale asutusele ja kui otsuse teinud riik ja järelevalvet teostav riik on erinevad, siis järelevalvet teostava riigi pädevale asutusele igast Euroopa lähenemiskeelu aluseks oleva ja selles kirjeldatud kaitsemeetme rikkumisest. Teatamisel kasutatakse II lisas esitatud tüüpvormi.

2.   Täidesaatva riigi pädev asutus teatab otsuse teinud riigi pädevale asutusele ja kaitstavale isikule käesoleva artikli kohaselt vastu võetud meetmetest.

Artikkel 9

Euroopa lähenemiskeelu mittetunnustamise põhjused

1.   Iga Euroopa lähenemiskeelu tunnustamisest keeldumise korral tuleb esitada põhjused.

2.   Täidesaatva riigi pädev asutus võib keelduda Euroopa lähenemiskeelu tunnustamisest järgmistel asjaoludel:

| a) | Euroopa lähenemiskeeld ei ole lõplik või seda ei ole lõpule viidud täidesaatva riigi pädeva asutuse poolt kehtestatud tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

a)

Euroopa lähenemiskeeld ei ole lõplik või seda ei ole lõpule viidud täidesaatva riigi pädeva asutuse poolt kehtestatud tähtaja jooksul;

| b) | artikli 2 lõikes 2 sätestatud nõuded ei ole täidetud; |
| --- | --- |

b)

artikli 2 lõikes 2 sätestatud nõuded ei ole täidetud;

| c) | kaitse tuleneb sellise karistuse või meetme kohaldamisest, mis on täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt hõlmatud amnestiaga ning seotud teoga, mis kuulub kõnealuste õigusaktide alusel selle riigi pädevusse; |
| --- | --- |

c)

kaitse tuleneb sellise karistuse või meetme kohaldamisest, mis on täidesaatva riigi õigusaktide kohaselt hõlmatud amnestiaga ning seotud teoga, mis kuulub kõnealuste õigusaktide alusel selle riigi pädevusse;

| d) | täidesaatva riigi õigusaktide alusel on ohustaval isikul puutumatus, mis muudab kaitsemeetmete vastuvõtmise võimatuks. |
| --- | --- |

d)

täidesaatva riigi õigusaktide alusel on ohustaval isikul puutumatus, mis muudab kaitsemeetmete vastuvõtmise võimatuks.

3.   Täidesaatva riigi pädev asutus teavitab lõike 2 punktides a ja b osutatud juhtudel ning enne Euroopa lähenemiskeelu tunnustamata jätmise otsuse tegemist sellest asjakohasel viisil otsuse teinud riigi pädevat asutust ning vajadusel palub viimasel viivitamata esitada mis tahes vajalikku lisateavet.

Artikkel 10

Otsuse teinud riigis tehtavad edasised otsused

1.   Otsuse teinud riigi pädeva asutuse pädevusse kuulub kõigi Euroopa lähenemiskeelu aluseks oleva kaitsemeetmega seotud edasiste otsuste tegemine. Selliste edasiste otsuste alla kuulub eelkõige:

| a) | kaitsemeetme uuendamine, läbivaatamine ja tühistamine; |
| --- | --- |

a)

kaitsemeetme uuendamine, läbivaatamine ja tühistamine;

| b) | kaitsemeetme muutmine; |
| --- | --- |

b)

kaitsemeetme muutmine;

| c) | vahistamismääruse või mis tahes muu sama mõjuga täitmisele pööratava otsuse tegemine; |
| --- | --- |

c)

vahistamismääruse või mis tahes muu sama mõjuga täitmisele pööratava otsuse tegemine;

| d) | uute kriminaalmenetluste alustamine ohustava isiku suhtes. |
| --- | --- |

d)

uute kriminaalmenetluste alustamine ohustava isiku suhtes.

2.   Lõike 1 kohaselt tehtud otsuste suhtes kohaldatakse otsuse teinud riigi õigusakte.

3.   Kui nõukogu raamotsuse 2008/947/JSK artiklis 2 määratletud kohtuotsus või nõukogu raamotsuse 2009/829/JSK artiklis 4 määratletud järelevalvemeetmete rakendamise otsus on teisele liikmesriigile juba edastatud, võetakse edasised otsused vastu kooskõlas kõnealuste raamotsuste asjakohaste sätetega.

Artikkel 11

Euroopa lähenemiskeelu tunnustamisest loobumise põhjused

Täidesaatva riigi pädev asutus võib Euroopa lähenemiskeelu tunnustamisest loobuda, kui on tõendeid selle kohta, et kaitstav isik on täidesaatva riigi territooriumilt lõplikult lahkunud.

Artikkel 12

Tähtajad

1.   Euroopa lähenemiskeeldu tunnustatakse viivitamata.

2.   Kooskõlas artikliga 8 teeb täidesaatva riigi pädev asutus viivitamata otsuse mis tahes Euroopa lähenemiskeelu tunnustamist täiendava meetme vastuvõtmise kohta selle riigi õigusaktide alusel.

Artikkel 13

Kohaldatav õigus

Täidesaatva riigi pädeva asutuse poolt käesoleva direktiivi alusel tehtud otsuste suhtes kohaldatakse kõnealuse riigi õigusakte.

Artikkel 14

Asjaomaste asutuste kohustused

1.   Kui otsuse teinud riigi pädev asutus on artikli 10 lõike 1 punkti b kohaldamisel Euroopa lähenemiskeelu aluseks olevat kaitsemeedet muutnud, teavitab ta sellest viivitamata täidesaatva riigi pädevat asutust. Vajaduse korral võtab täidesaatva riigi pädev asutus vajalikke meetmeid muudetud kaitsemeetme rakendamiseks, kui need meetmed on võimalikud selle riigi õigusaktide alusel sarnasel juhul, teavitades sellest otsuse teinud riigi pädevat asutust, kaitstavat isikut ja vajaduse korral ohustavat isikut, kui viimane viibib täidesaatva riigi territooriumil.

2.   Otsuse teinud riigi pädev asutus teatab täidesaatva riigi pädevale asutusele ja kaitstavale isikule viivitamata otsuse teinud riigis välja antud Euroopa lähenemiskeelu aluseks oleva kaitsemeetme kehtivuse lõppemisest või tühistamisest ning seejärel lähenemiskeelu tühistamisest.

Artikkel 15

Pädevate asutuste vahelised konsultatsioonid

Vajaduse korral võivad otsuse teinud riigi ja täidesaatva riigi pädevad asutused üksteisega konsulteerida, et hõlbustada käesoleva direktiivi sujuvat ja tõhusat kohaldamist.

Artikkel 16

Keeled

Euroopa lähenemiskeeld tõlgitakse täidesaatva riigi ametlikku keelde või ühte tema ametlikest keeltest.

Iga liikmesriik võib kas käesoleva direktiivi vastuvõtmisel või hiljem kinnitada avalduses, mis antakse hoiule nõukogu peasekretariaati, et ta tunnistab tõlget ühte või mitmesse liidu institutsioonide ametlikku keelde.

Artikkel 17

Kulud

Käesoleva direktiivi kohaldamisest tulenevad kulud kannab täidesaatev riik, välja arvatud kulud, mis tekivad eranditult otsuse teinud riigi territooriumil.

Artikkel 18

Seos muude lepingute ja kokkulepetega

1.   Liikmesriigid võivad jätkata selliste kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete kohaldamist, mis kehtivad käesoleva direktiivi jõustumise ajal, kuivõrd need lepingud ja kokkulepped võimaldavad laiendada käesoleva direktiivi eesmärke ning aitavad veelgi lihtsustada või hõlbustada kaitsemeetmetega seotud menetlusi.

2.   Liikmesriigid võivad pärast käesoleva direktiivi jõustumist sõlmida kahe- või mitmepoolseid lepinguid või kokkuleppeid, kuivõrd need lepingud ja kokkulepped võimaldavad laiendada käesoleva direktiivi sätteid ning aitavad lihtsustada või hõlbustada kaitsemeetmete võtmise menetlusi.

3.   Liikmesriigid teatavad nõukogule ja komisjonile ... (5), milliste lõikes 1 osutatud olemasolevate lepingute ja kokkulepete kohaldamist nad soovivad jätkata. Samuti teatavad liikmesriigid nõukogule ja komisjonile kolme kuu jooksul pärast allakirjutamist kõigist lõikes 2 osutatud uutest lepingutest ja kokkulepetest.

Artikkel 19

Rakendamine

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi sätete järgimiseks vajalikud meetmed ... (6).

2.   Liikmesriigid edastavad nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile nende sätete teksti, millega võetakse siseriiklikku õigusesse üle käesolevast direktiivist tulenevad kohustused.

Artikkel 20

Läbivaatamine

1.   Komisjon koostab hiljemalt ... (7) aruande, mis põhineb liikmesriikidelt vastavalt artikli 19 lõikele 2 saadud teabel.

2.   Kõnealuse aruande alusel hindab nõukogu:

| a) | mil määral on liikmesriigid võtnud käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikke meetmeid ja |
| --- | --- |

a)

mil määral on liikmesriigid võtnud käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikke meetmeid ja

| b) | käesoleva direktiivi kohaldamist. |
| --- | --- |

b)

käesoleva direktiivi kohaldamist.

3.   Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlikud ettepanekud.

Artikkel 21

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu ... otsus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 337, 16.12.2008, lk 102.

2

(3)  ELT L 294, 11.11.2009, lk 20.

3

(4)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 4.

4

(5)  palun lisada kuupäev kolm kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

5

(6)  palun lisada kuupäev kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

6

(7)  palun lisada kuupäev neli aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

7

---

I LISA

EUROOPA LÄHENEMISKEELD

(direktiivi artikkel 6)

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ... DIREKTIIV 2010/.../EL EUROOPA LÄHENEMISKEELU KOHTA

| Otsuse teinud riik:
  Täidesaatev riik: |
| --- |
| |
| a) | Kaitstava isiku andmed:
  Perekonnanimi:
  Eesnimi (eesnimed):
  Vajaduse korral sünninimi:
  Sugu:
  Kodakondsus:
  Isikukood või sotsiaalkindlustusnumber (olemasolu korral):
  Sünnikuupäev:
  Sünnikoht:
  Aadressid/elukohad:






  — | otsuse teinud riigis: |

Otsuse teinud riik:

Täidesaatev riik:

a)

Kaitstava isiku andmed:

Perekonnanimi:

Eesnimi (eesnimed):

Vajaduse korral sünninimi:

Sugu:

Kodakondsus:

Isikukood või sotsiaalkindlustusnumber (olemasolu korral):

Sünnikuupäev:

Sünnikoht:

Aadressid/elukohad:

—

otsuse teinud riigis:

| — | täidesaatvas riigis: |
| --- | --- |

—

täidesaatvas riigis:

| — | mujal: |
| --- | --- |

—

mujal:

Keel(ed), millest isik aru saab (kui on teada):

Võimaluse korral esitada järgmised andmed:

| — | Isiku isikut tõendava dokumendi (isikut tõendavate dokumentide) liik ja number (ID-kaart, pass): |
| --- | --- |

—

Isiku isikut tõendava dokumendi (isikut tõendavate dokumentide) liik ja number (ID-kaart, pass):

| — | Isikule täidesaatvas riigis antud elamisloa liik ja number: |
| --- | --- |

—

Isikule täidesaatvas riigis antud elamisloa liik ja number:

Kui kaitstav isik on alaealine või piiratud teovõimega, andmed selle füüsilise isiku seadusliku esindaja kohta:

Perekonnanimi:

Eesnimi (eesnimed):

Vajaduse korral sünninimi:

Sugu:

Kodakondsus:

Töökoha aadress:

| b) | Kas kaitstava isiku käsutusse on antud tehnoloogilisi vahendeid kaitsemeetme viivitamatu jõustamise eesmärgil:






   | Jah; palun esitage kasutatavate vahendite lühiülevaade: |
| --- | --- | --- |

b)

Kas kaitstava isiku käsutusse on antud tehnoloogilisi vahendeid kaitsemeetme viivitamatu jõustamise eesmärgil:



Jah; palun esitage kasutatavate vahendite lühiülevaade:

|  | Ei. |
| --- | --- |



Ei.

| c) | Euroopa lähenemiskeelu välja andnud pädev asutus:
  Ametlik nimi:
  Täielik aadress:
  Tel: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) (number)
  Faks: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) (number)
  Kontaktisiku(te) andmed
  Perekonnanimi:
  Eesnimi (eesnimed):
  Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):
  Tel: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) (number)
  Faks: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) (number)
  E-post (olemasolu korral):
  Võimalikud suhtlemisel kasutatavad keeled: |
| --- | --- |

c)

Euroopa lähenemiskeelu välja andnud pädev asutus:

Ametlik nimi:

Täielik aadress:

Tel: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) (number)

Faks: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) (number)

Kontaktisiku(te) andmed

Perekonnanimi:

Eesnimi (eesnimed):

Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):

Tel: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) (number)

Faks: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) (number)

E-post (olemasolu korral):

Võimalikud suhtlemisel kasutatavad keeled:

| d) | Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise aluseks oleva kaitsemeetme kirjeldus;
  Kaitsemeede anti välja (kuupäev: PP-KK-AAAA):
  Kaitsemeede jõustus (kuupäev: PP-KK-AAAA):
  Kaitsemeetme toimiku viitenumber (olemasolu korral):
  Kaitsemeetme vastu võtnud asutus: |
| --- | --- |

d)

Euroopa lähenemiskeelu väljaandmise aluseks oleva kaitsemeetme kirjeldus;

Kaitsemeede anti välja (kuupäev: PP-KK-AAAA):

Kaitsemeede jõustus (kuupäev: PP-KK-AAAA):

Kaitsemeetme toimiku viitenumber (olemasolu korral):

Kaitsemeetme vastu võtnud asutus:

| e) | Eespool punktis d osutatud kaitsemeetme kehtestamist põhjustanud faktid ja asjaolud:
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

e)

Eespool punktis d osutatud kaitsemeetme kehtestamist põhjustanud faktid ja asjaolud:

...

...

...

...

...

...

...

| f) | Andmed kohustus(t)e või keelu/keeldude kohta, mis on kaitsemeetmega kehtestatud ohustava isiku suhtes:






  — | Kohustus(t)e laad: (võib märgistada mitu ruudukest):






   | ohustava isiku kohustus mitte siseneda teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse, eelkõige kaitstava isiku elukohta või kohtadesse, mida ta külastab;






  — | selle ruudukese märgistamise korral palun täpsustage, millistesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse on ohustaval isikul keelatud siseneda: |
| --- | --- | --- | --- | --- |

f)

Andmed kohustus(t)e või keelu/keeldude kohta, mis on kaitsemeetmega kehtestatud ohustava isiku suhtes:

—

Kohustus(t)e laad: (võib märgistada mitu ruudukest):



ohustava isiku kohustus mitte siseneda teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse, eelkõige kaitstava isiku elukohta või kohtadesse, mida ta külastab;

—

selle ruudukese märgistamise korral palun täpsustage, millistesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse on ohustaval isikul keelatud siseneda:

|  | ohustava isiku kohustus viibida vajaduse korral kindlaksmääratud aegadel kindlaksmääratud kohas;






  — | selle ruudukese märgistamise korral palun täpsustage, milliseid kindlaksmääratud kohti ja aegasid on silmas peetud: |
| --- | --- | --- |



ohustava isiku kohustus viibida vajaduse korral kindlaksmääratud aegadel kindlaksmääratud kohas;

—

selle ruudukese märgistamise korral palun täpsustage, milliseid kindlaksmääratud kohti ja aegasid on silmas peetud:

|  | ohustava isiku kohustus, mis sisaldab piiranguid täidesaatva riigi territooriumilt lahkumise suhtes;






  — | selle ruudukese märgistamisel palun täpsustage, millised on kehtestatud piirangud: |
| --- | --- | --- |



ohustava isiku kohustus, mis sisaldab piiranguid täidesaatva riigi territooriumilt lahkumise suhtes;

—

selle ruudukese märgistamisel palun täpsustage, millised on kehtestatud piirangud:

|  | ohustava isiku kohustus hoiduda kontaktidest kaitstava isikuga;






  — | selle ruudukese märgistamisel palun esitage kõik asjakohased üksikasjad: |
| --- | --- | --- |



ohustava isiku kohustus hoiduda kontaktidest kaitstava isikuga;

—

selle ruudukese märgistamisel palun esitage kõik asjakohased üksikasjad:

|  | ohustava isiku keeld läheneda kaitstavale isikule lähemale kui ettenähtud kaugusele;






  — | selle ruudukese märgistamisel palun täpsustage, millist kaugust tuleb ohustaval isikul kaitstava isiku suhtes järgida: |
| --- | --- | --- |



ohustava isiku keeld läheneda kaitstavale isikule lähemale kui ettenähtud kaugusele;

—

selle ruudukese märgistamisel palun täpsustage, millist kaugust tuleb ohustaval isikul kaitstava isiku suhtes järgida:

| — | palun täpsustage, milliseks ajavahemikuks on eespool nimetatud kohustus(ed) ohustava isiku suhtes kehtestatud:






   | Kinnitan, et eespool nimetatud kohustus(t)e või keeldude rikkumine on kuritegu otsuse teinud riigi õigusaktide alusel või võib olla muul viisil vabaduskaotusega karistatav |
| --- | --- | --- |

—

palun täpsustage, milliseks ajavahemikuks on eespool nimetatud kohustus(ed) ohustava isiku suhtes kehtestatud:



Kinnitan, et eespool nimetatud kohustus(t)e või keeldude rikkumine on kuritegu otsuse teinud riigi õigusaktide alusel või võib olla muul viisil vabaduskaotusega karistatav

Karistus, mida on võimalik määrata:

...

...

...

...

| g) | Andmed ohustava isiku kohta, kelle suhtes on kehtestatud punktis f loetletud kohustus(ed):
  Perekonnanimi:
  Eesnimi/eesnimed:
  Vajaduse korral sünninimi:
  Olemasolu korral varjunimed:
  Sugu:
  Kodakondsus:
  Isikukood või sotsiaalkindlustusnumber (olemasolu korral):
  Sünnikuupäev:
  Sünnikoht:
  Aadressid/elukohad:






  — | otsuse teinud riigis: |
| --- | --- | --- |

g)

Andmed ohustava isiku kohta, kelle suhtes on kehtestatud punktis f loetletud kohustus(ed):

Perekonnanimi:

Eesnimi/eesnimed:

Vajaduse korral sünninimi:

Olemasolu korral varjunimed:

Sugu:

Kodakondsus:

Isikukood või sotsiaalkindlustusnumber (olemasolu korral):

Sünnikuupäev:

Sünnikoht:

Aadressid/elukohad:

—

otsuse teinud riigis:

| — | täidesaatvas riigis: |
| --- | --- |

—

täidesaatvas riigis:

| — | mujal: |
| --- | --- |

—

mujal:

Keel(ed), millest isik aru saab (kui on teada):

Võimaluse korral märkida järgmised andmed:

| — | Isiku isikut tõendava dokumendi (isikut tõendavate dokumentide) liik ja number (ID-kaart, pass):
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

—

Isiku isikut tõendava dokumendi (isikut tõendavate dokumentide) liik ja number (ID-kaart, pass):

...

...

...

...

| h) | Muud asjaolud, mis võiksid mõjutada kaitstavat isikut ähvardava ohu hindamist (täitmine vabatahtlik):
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ...
  ... |
| --- | --- |

h)

Muud asjaolud, mis võiksid mõjutada kaitstavat isikut ähvardava ohu hindamist (täitmine vabatahtlik):

...

...

...

...

...

...

...

| i) | Palun märgistage sobiv ruuduke (vajaduse korral) ja täitke järgmised andmed:






   | nõukogu raamotsuse 2008/947/JSK artiklis 2 määratletud kohtuotsus on juba edastatud teisele liikmesriigile






  — | Selle ruudukese märgistamisel palun esitage pädeva asutuse kontaktandmed, kellele kohtuotsus on edastatud: |
| --- | --- | --- | --- |

i)

Palun märgistage sobiv ruuduke (vajaduse korral) ja täitke järgmised andmed:



nõukogu raamotsuse 2008/947/JSK artiklis 2 määratletud kohtuotsus on juba edastatud teisele liikmesriigile

—

Selle ruudukese märgistamisel palun esitage pädeva asutuse kontaktandmed, kellele kohtuotsus on edastatud:

|  | nõukogu raamotsuse 2009/829/JSK artiklis 4 määratletud järelevalvemeetmete rakendamise otsus on juba edastatud teisele liikmesriigile






  — | Selle ruudukese märgistamisel palun esitage pädeva asutuse kontaktandmed, kellele järelevalvemeetmete rakendamise otsus on edastatud: |
| --- | --- | --- |



nõukogu raamotsuse 2009/829/JSK artiklis 4 määratletud järelevalvemeetmete rakendamise otsus on juba edastatud teisele liikmesriigile

—

Selle ruudukese märgistamisel palun esitage pädeva asutuse kontaktandmed, kellele järelevalvemeetmete rakendamise otsus on edastatud:

Euroopa lähenemiskeelu välja andnud asutuse ja/või selle esindaja allkiri, millega kinnitatakse lähenemiskeelu sisu täpsust:

Nimi:

Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):

Kuupäev:

Toimiku viide (olemasolu korral):

(Vajaduse korral) Ametlik tempel:

---

II LISA

VORM

(direktiivi artikli 8 lõike 1 punkt d)

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU ... DIREKTIIV 2010/.../EL EUROOPA LÄHENEMISKEELU KOHTA

TEADE EUROOPA LÄHENEMISKEELU ALUSEKS OLEVA JA SELLES KIRJELDATUD KAITSEMEETME RIKKUMISE KOHTA

| a) | Ohustava isiku isikuandmed
  Perekonnanimi:
  Eesnimi/eesnimed:
  Vajaduse korral sünninimi:
  Olemasolu korral varjunimed:
  Sugu:
  Kodakondsus:
  Isikukood või sotsiaalkindlustusnumber (olemasolu korral):
  Sünnikuupäev:
  Sünnikoht:
  Aadress:
  Keel(ed), millest isik aru saab (kui on teada): |
| --- | --- |

a)

Ohustava isiku isikuandmed

Perekonnanimi:

Eesnimi/eesnimed:

Vajaduse korral sünninimi:

Olemasolu korral varjunimed:

Sugu:

Kodakondsus:

Isikukood või sotsiaalkindlustusnumber (olemasolu korral):

Sünnikuupäev:

Sünnikoht:

Aadress:

Keel(ed), millest isik aru saab (kui on teada):

| b) | Kaitstava isiku isikuandmed:
  Perekonnanimi:
  Eesnimi/eesnimed:
  Vajaduse korral sünninimi:
  Sugu:
  Kodakondsus:
  Sünnikuupäev:
  Sünnikoht:
  Aadress:
  Keel(ed), millest isik aru saab (kui on teada): |
| --- | --- |

b)

Kaitstava isiku isikuandmed:

Perekonnanimi:

Eesnimi/eesnimed:

Vajaduse korral sünninimi:

Sugu:

Kodakondsus:

Sünnikuupäev:

Sünnikoht:

Aadress:

Keel(ed), millest isik aru saab (kui on teada):

| c) | Euroopa lähenemiskeelu üksikasjalikud andmed:
  Lähenemiskeelu väljaandmise kuupäev:
  Toimiku viide (olemasolu korral):
  Lähenemiskeelu välja andnud asutus:
  Ametlik nimi:
  Aadress: |
| --- | --- |

c)

Euroopa lähenemiskeelu üksikasjalikud andmed:

Lähenemiskeelu väljaandmise kuupäev:

Toimiku viide (olemasolu korral):

Lähenemiskeelu välja andnud asutus:

Ametlik nimi:

Aadress:

| d) | Täidesaatvas riigis Euroopa lähenemiskeeluga kooskõlas võetud kaitsemeetme (olemasolu korral) kohaldamise eest vastutava asutuse andmed:
  Asutuse ametlik nimi:
  Kontaktisiku nimi:
  Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):
  Aadress:
  Tel: (riigi kood) (piirkonna suunanumber) (number)
  Faks: (riigi kood) (piirkonna suunanumber) (number)
  E-post:
  Suhtlemisel kasutatavad keeled: |
| --- | --- |

d)

Täidesaatvas riigis Euroopa lähenemiskeeluga kooskõlas võetud kaitsemeetme (olemasolu korral) kohaldamise eest vastutava asutuse andmed:

Asutuse ametlik nimi:

Kontaktisiku nimi:

Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):

Aadress:

Tel: (riigi kood) (piirkonna suunanumber) (number)

Faks: (riigi kood) (piirkonna suunanumber) (number)

E-post:

Suhtlemisel kasutatavad keeled:

| e) | Euroopa lähenemiskeelus kirjeldatud kohustus(t)e rikkumine ja/või muud asjaolud, mis võiksid kaasa tuua edasise otsuse tegemise:
  Rikkumine on seotud järgmis(t)e kohustus(t)ega (võib märgistada rohkem kui ühe ruudukese):






   | ohustava isiku kohustus mitte siseneda teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse, eelkõige kaitstava isiku elukohta või kohtadesse, mida kaitstav isik külastab; |
| --- | --- | --- |

e)

Euroopa lähenemiskeelus kirjeldatud kohustus(t)e rikkumine ja/või muud asjaolud, mis võiksid kaasa tuua edasise otsuse tegemise:

Rikkumine on seotud järgmis(t)e kohustus(t)ega (võib märgistada rohkem kui ühe ruudukese):



ohustava isiku kohustus mitte siseneda teatavatesse paikadesse või kindlaksmääratud piirkondadesse, eelkõige kaitstava isiku elukohta või kohtadesse, mida kaitstav isik külastab;

|  | ohustava isiku kohustus viibida vajaduse korral kindlaksmääratud aegadel kindlaksmääratud kohas; |
| --- | --- |



ohustava isiku kohustus viibida vajaduse korral kindlaksmääratud aegadel kindlaksmääratud kohas;

|  | ohustava isiku kohustus, mis sisaldab piiranguid täidesaatva riigi territooriumilt lahkumise suhtes; |
| --- | --- |



ohustava isiku kohustus, mis sisaldab piiranguid täidesaatva riigi territooriumilt lahkumise suhtes;

|  | ohustava isiku kohustus hoiduda kontaktidest kaitstava isikuga; |
| --- | --- |



ohustava isiku kohustus hoiduda kontaktidest kaitstava isikuga;

|  | ohustava isiku kohustus mitte läheneda kaitstavale isikule lähemale kui ettenähtud kaugusele; |
| --- | --- |



ohustava isiku kohustus mitte läheneda kaitstavale isikule lähemale kui ettenähtud kaugusele;

Rikkumis(t)e kirjeldus (koht, kuupäev ja konkreetsed asjaolud):

...

...

...

...

Muud asjaolud, mis võiksid kaasa tuua edasise otsuse tegemise

Kõnealuste asjaolude kirjeldus:

...

...

...

...

| f) | Selle isiku andmed, kellega võtta ühendust rikkumise kohta lisateabe saamiseks:
  Perekonnanimi:
  Eesnimi/eesnimed:
  Aadress:
  Tel: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) (number)
  Faks: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) (number)
  E-post:
  Suhtlemisel kasutatavad võimalikud keeled:
  Teate väljastanud asutuse ja/või selle esindaja allkiri, millega kinnitatakse teate sisu õigsust:
  Nimi:
  Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):
  Kuupäev:
  Ametlik tempel (olemasolu korral): |
| --- | --- |

f)

Selle isiku andmed, kellega võtta ühendust rikkumise kohta lisateabe saamiseks:

Perekonnanimi:

Eesnimi/eesnimed:

Aadress:

Tel: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) (number)

Faks: (riigi kood) (piirkonna/linna suunanumber) (number)

E-post:

Suhtlemisel kasutatavad võimalikud keeled:

Teate väljastanud asutuse ja/või selle esindaja allkiri, millega kinnitatakse teate sisu õigsust:

Nimi:

Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):

Kuupäev:

Ametlik tempel (olemasolu korral):

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 18.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 69/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 69/19

---

SÕJALISTE KAUPADE ÜHINE EUROOPA LIIDU NIMEKIRI

(vastu võetud nõukogus 15. veebruaril 2010)

(nõukogu ühise seisukohaga 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad, hõlmatud varustus)

(millega ajakohastatakse ja asendatakse 23. veebruaril 2009. aastal nõukogus vastu võetud sõjaliste kaupade ühine Euroopa Liidu nimekiri)

(ÜVJP)

(2010/C 69/03)

Märkus 1:
  Jutumärkides ("...") esitatud mõisted on määratletud mõisted. Vt käesolevale nimekirjale lisatud ‧kasutatud mõisted‧.

Märkus 2:
  Mõnel juhul on kemikaalid järjestatud nimetuse ja CASi numbri järgi. Nimekirja kohaldatakse sama struktuurivalemiga kemikaalide (kaasa arvatud hüdraadid) suhtes, sõltumata nende nimetusest või CASi numbrist. CASi numbrid on lisatud aitamaks kindlaks määrata vastavat kemikaali või segu, sõltumata nomenklatuurist. CASi numbreid ei saa kasutada unikaalsete märgistustena, kuna loetletud kemikaalide mõnedel vormidel on erinevad CASi numbrid ning loetletud kemikaale sisaldavatel segudel võivad samuti olla erinevad CASi numbrid.

| ML1 | Sileraudsed tulirelvad kaliibriga alla 20 mm ja teised käsirelvad ning automaattulirelvad kaliibriga 12,7 mm (kaliiber 0,50 tolli) või alla selle, ning lisavarustus ja spetsiaalselt neile loodud komponendid:







  a. | vintpüssid, karabiinid, revolvrid, püstolid, automaattulirelvad ja kuulipildujad;


  Punkti ML1.a. ei kohaldata järgmise suhtes:







  a. | musketid, vintpüssid ja karabiinid, mis on valmistatud enne 1938. aastat; |
| --- | --- | --- | --- |

ML1

Sileraudsed tulirelvad kaliibriga alla 20 mm ja teised käsirelvad ning automaattulirelvad kaliibriga 12,7 mm (kaliiber 0,50 tolli) või alla selle, ning lisavarustus ja spetsiaalselt neile loodud komponendid:

a.

vintpüssid, karabiinid, revolvrid, püstolid, automaattulirelvad ja kuulipildujad;

Punkti ML1.a. ei kohaldata järgmise suhtes:

a.

musketid, vintpüssid ja karabiinid, mis on valmistatud enne 1938. aastat;

| b. | musketite, vintpüsside ja karabiinide reproduktsioonid, mille originaalid on valmistatud enne 1890. aastat; |
| --- | --- |

b.

musketite, vintpüsside ja karabiinide reproduktsioonid, mille originaalid on valmistatud enne 1890. aastat;

| c. | revolvrid, püstolid ja kuulipildujad, mis on valmistatud enne 1890. aastat, ja nende reproduktsioonid; |
| --- | --- |

c.

revolvrid, püstolid ja kuulipildujad, mis on valmistatud enne 1890. aastat, ja nende reproduktsioonid;

| b. | sileraudsed tulirelvad:






  1. | sileraudsed tulirelvad, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- | --- |

b.

sileraudsed tulirelvad:

1.

sileraudsed tulirelvad, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

| 2. | muud sileraudsed tulirelvad:






  a. | täisautomaatsed tulirelvad; |
| --- | --- | --- |

2.

muud sileraudsed tulirelvad:

a.

täisautomaatsed tulirelvad;

| b. | poolautomaatsed tulirelvad või pumppüssid; |
| --- | --- |

b.

poolautomaatsed tulirelvad või pumppüssid;

| c. | relvad, milles kasutatakse hülsivaba (kestavaba) lahingumoona; |
| --- | --- |

c.

relvad, milles kasutatakse hülsivaba (kestavaba) lahingumoona;

| d. | helisummutid, spetsiaalsed relvaalused, rakised, relvade sihikud ja püssirohuvälgatuse summutid punktis ML1.a., ML1.b. või ML1.c. nimetatud tulirelvadele. |
| --- | --- |

d.

helisummutid, spetsiaalsed relvaalused, rakised, relvade sihikud ja püssirohuvälgatuse summutid punktis ML1.a., ML1.b. või ML1.c. nimetatud tulirelvadele.

Kategooriat ML1 ei kohaldata sileraudsete jahi- ja sportrelvade suhtes. Need relvad ei tohi olla loodud spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks ega olla täisautomaatsed.

Kategooriat ML1 ei kohaldata tulirelvade suhtes, mis on spetsiaalselt loodud paukpadrunite kasutamiseks ega võimalda tulistada ühegi kategoorias ML3 loetletud lahingumoonaga.

Kategooriat ML1 ei kohaldata tulirelvade suhtes, mille puhul kasutatakse ääretule padruneid ja mis ei ole täisautomaatsed.

Punkti ML1.d. ei kohaldata relvade optiliste sihikute suhtes, millel puudub elektrooniline pilditöötluse funktsioon ning millel on kuni 4kordne suurendusvõime, eeldusel, et need ei ole spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks.

| ML2 | Sileraudsed tulirelvad kaliibriga 20 mm või üle selle ning teised tulirelvad ja muu relvastus kaliibriga üle 12,7 mm (kaliiber 0,50 tolli), lendkehad ja lisaseadmed ning spetsiaalselt neile loodud komponendid:







  a. | tulirelvad, haubitsad, suurtükid, mortiirid, tankitõrjevahendid, mürsuheitjad, leegiheitjad, vintpüssid, tagasilöögita relvasüsteemid, sileraudsed tulirelvad ja nende varjestamise seadmed;


  Punkt ML2.a. hõlmab pihusteid, mõõteseadmeid, mahuteid ja teisi komponente, mis on spetsiaalselt loodud kasutamiseks vedela paiskelaenguga ja mida kasutatakse punktis ML2.a. loetletud varustusega.



  Punkti ML2.a. ei kohaldata järgmiste relvade suhtes:







  1. | musketid, vintpüssid ja karabiinid, mis on valmistatud enne 1938. aastat; |
| --- | --- | --- | --- |

ML2

Sileraudsed tulirelvad kaliibriga 20 mm või üle selle ning teised tulirelvad ja muu relvastus kaliibriga üle 12,7 mm (kaliiber 0,50 tolli), lendkehad ja lisaseadmed ning spetsiaalselt neile loodud komponendid:

a.

tulirelvad, haubitsad, suurtükid, mortiirid, tankitõrjevahendid, mürsuheitjad, leegiheitjad, vintpüssid, tagasilöögita relvasüsteemid, sileraudsed tulirelvad ja nende varjestamise seadmed;

Punkt ML2.a. hõlmab pihusteid, mõõteseadmeid, mahuteid ja teisi komponente, mis on spetsiaalselt loodud kasutamiseks vedela paiskelaenguga ja mida kasutatakse punktis ML2.a. loetletud varustusega.

Punkti ML2.a. ei kohaldata järgmiste relvade suhtes:

1.

musketid, vintpüssid ja karabiinid, mis on valmistatud enne 1938. aastat;

| 2. | musketite, vintpüsside ja karabiinide reproduktsioonid, mille originaalid on valmistatud enne 1890. aastat. |
| --- | --- |

2.

musketite, vintpüsside ja karabiinide reproduktsioonid, mille originaalid on valmistatud enne 1890. aastat.

Punkti ML2.a. ei kohaldata selliste käeskantavate mürsuheitjate suhtes, mis on spetsiaalselt loodud välja saatma seotud mürske, millel ei ole lõhkelaengut või sideliini, mitte kaugemale kui 500 m.

| b. | sõjaliseks kasutuseks spetsiaalselt loodud või kohandatud suitsu- ja gaasiheitjad või -generaatorid ja pürotehniliste toodete heitjad;


  Punkti ML2.b. ei kohaldata signaalraketipüstolite suhtes. |
| --- | --- |

b.

sõjaliseks kasutuseks spetsiaalselt loodud või kohandatud suitsu- ja gaasiheitjad või -generaatorid ja pürotehniliste toodete heitjad;

Punkti ML2.b. ei kohaldata signaalraketipüstolite suhtes.

| c. | relvade sihikud. |
| --- | --- |

c.

relvade sihikud.

| d. | Kinnitusalused, mis on loodud spetsiaalselt punktis ML2.a. nimetatud relvadele |
| --- | --- |

d.

Kinnitusalused, mis on loodud spetsiaalselt punktis ML2.a. nimetatud relvadele

| ML3 | Lahingumoon ja sütikuseadevahendid ning spetsiaalselt nende jaoks loodud komponendid:







  a. | kategooriasse ML1, ML2 või ML12 kuuluvate tulirelvade lahingumoon; |
| --- | --- | --- |

ML3

Lahingumoon ja sütikuseadevahendid ning spetsiaalselt nende jaoks loodud komponendid:

a.

kategooriasse ML1, ML2 või ML12 kuuluvate tulirelvade lahingumoon;

| b. | spetsiaalselt punktis ML3.a. nimetatud lahingumoona jaoks loodud sütikuseadevahendid.


  Kategooriasse ML3 kuuluvad spetsiaalselt loodud komponendid hõlmavad:







  a. | metallist või plastist tooted nagu sütiku alasid, sütiku kapslid, padrunilindi lülid (cartridge link), kuuli, mürsu või miini juhtnuudid (rotating band) ja lahingumoona metalsed osad; |
| --- | --- | --- |

b.

spetsiaalselt punktis ML3.a. nimetatud lahingumoona jaoks loodud sütikuseadevahendid.

Kategooriasse ML3 kuuluvad spetsiaalselt loodud komponendid hõlmavad:

a.

metallist või plastist tooted nagu sütiku alasid, sütiku kapslid, padrunilindi lülid (cartridge link), kuuli, mürsu või miini juhtnuudid (rotating band) ja lahingumoona metalsed osad;

| b. | laengute aktiveerimise ja deaktiveerimise seadmed, süüteseadised, sensorid ja initsieerivad seadised; |
| --- | --- |

b.

laengute aktiveerimise ja deaktiveerimise seadmed, süüteseadised, sensorid ja initsieerivad seadised;

| c. | energiaallikad, mis võimaldavad väljastada ühekordse võimsa energialaengu; |
| --- | --- |

c.

energiaallikad, mis võimaldavad väljastada ühekordse võimsa energialaengu;

| d. | ärapõlevad laengukestad; |
| --- | --- |

d.

ärapõlevad laengukestad;

| e. | kassettpommide, -miinide ja soojusjuhitavate mürskude osislõhkekehad. |
| --- | --- |

e.

kassettpommide, -miinide ja soojusjuhitavate mürskude osislõhkekehad.

Punkti ML3.a. ei kohaldata ilma mürsuta tähekujuliselt suletud kestasuudmega (blank star) lahingumoona ja läbipuuritud kestaga õppelaskemoona (dummy ammunition) suhtes.

Punkti ML3.a. ei kohaldata padrunite suhtes, mis on spetsiaalselt loodud:

| a. | signaliseerimiseks; |
| --- | --- |

a.

signaliseerimiseks;

| b. | lindude hirmutamiseks; |
| --- | --- |

b.

lindude hirmutamiseks;

| c. | naftapuurkaevude gaasieraldiste läitmiseks. |
| --- | --- |

c.

naftapuurkaevude gaasieraldiste läitmiseks.

| ML4 | Pommid, torpeedod, reaktiivmürsud, raketid, muud lõhkekehad ja lõhkelaengud ning nendega seotud varustus ja lisavarustus ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid:



  Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooriat ML11.



  Lennukite raketitõrjesüsteemide (AMPS) kohta vt punkti ML4.c.







  a. | pommid, torpeedod, granaadid, suitsukanistrid, reaktiivmürsud, miinid, raketid, süvaveepommid, lõhkelaengud, lõhkeseadmed ja lõhkepaketid, "pürotehnilised" tooted, lahingumoon ja simulaatorid (s.o varustus, mis simuleerib loetletud varustuse omadusi), mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;


  Punkt ML4.a. hõlmab järgmist:







  a. | suitsugranaadid, süütepommid ja lõhkeseadmed; |
| --- | --- | --- | --- |

ML4

Pommid, torpeedod, reaktiivmürsud, raketid, muud lõhkekehad ja lõhkelaengud ning nendega seotud varustus ja lisavarustus ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid:

Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooriat ML11.

Lennukite raketitõrjesüsteemide (AMPS) kohta vt punkti ML4.c.

a.

pommid, torpeedod, granaadid, suitsukanistrid, reaktiivmürsud, miinid, raketid, süvaveepommid, lõhkelaengud, lõhkeseadmed ja lõhkepaketid, "pürotehnilised" tooted, lahingumoon ja simulaatorid (s.o varustus, mis simuleerib loetletud varustuse omadusi), mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

Punkt ML4.a. hõlmab järgmist:

a.

suitsugranaadid, süütepommid ja lõhkeseadmed;

| b. | raketidüüsid ja kosmiku naasiku otsakud. |
| --- | --- |

b.

raketidüüsid ja kosmiku naasiku otsakud.

| b. | seadmed, millel on kõik järgmised omadused:






  1. | nad on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- | --- |

b.

seadmed, millel on kõik järgmised omadused:

1.

nad on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

| 2. | nad on spetsiaalselt loodud järgmiste kaupade käsitsemiseks, juhtimiseks, aktiveerimiseks, nendele ühekordse võimsa energialaengu andmiseks, õhkulennutamiseks, maha- või vettepanekuks, üleskorjamiseks, väljalaskmiseks, peibutamiseks, segamiseks, lõhkamiseks, häirimiseks, kõrvaldamiseks ja avastamiseks:






  a. | punktis ML4.a. nimetatud kaubad; või |
| --- | --- | --- |

2.

nad on spetsiaalselt loodud järgmiste kaupade käsitsemiseks, juhtimiseks, aktiveerimiseks, nendele ühekordse võimsa energialaengu andmiseks, õhkulennutamiseks, maha- või vettepanekuks, üleskorjamiseks, väljalaskmiseks, peibutamiseks, segamiseks, lõhkamiseks, häirimiseks, kõrvaldamiseks ja avastamiseks:

a.

punktis ML4.a. nimetatud kaubad; või

| b. | isetehtud lõhkekehad. |
| --- | --- |

b.

isetehtud lõhkekehad.

Punkt ML4.b. hõlmab järgmist:

| a. | mobiilne gaasiveeldamisvarustus, mis võimaldab toota 1 000 kg või enam veeldatud gaasi päevas; |
| --- | --- |

a.

mobiilne gaasiveeldamisvarustus, mis võimaldab toota 1 000 kg või enam veeldatud gaasi päevas;

| b. | ujuv elektriliselt pingestatud kaabel, mis võimaldab leida magnetmiine. |
| --- | --- |

b.

ujuv elektriliselt pingestatud kaabel, mis võimaldab leida magnetmiine.

Punkti ML4.b. ei kohaldata selliste käeskantavate seadmete suhtes, mis on mõeldud üksnes metallesemete avastamiseks ning mis ei ole võimelised eristama miine muudest metallesemetest.

| c. | Lennukite raketitõrjesüsteemid (AMPS).


  Punkti ML4.c. ei kohaldata AMPSide suhtes, millel on kõik järgmised omadused:







  a. | üks järgmistest raketitõrjeanduritest:







  1. | passiivsed andurid, mis töötavad lainepikkustel vahemikus 100–400 nm; |
| --- | --- | --- | --- |

c.

Lennukite raketitõrjesüsteemid (AMPS).

Punkti ML4.c. ei kohaldata AMPSide suhtes, millel on kõik järgmised omadused:

a.

üks järgmistest raketitõrjeanduritest:

1.

passiivsed andurid, mis töötavad lainepikkustel vahemikus 100–400 nm;

| 2. | aktiivsed doppler-tüüpi impulssandurid raketitõrjeks; |
| --- | --- |

2.

aktiivsed doppler-tüüpi impulssandurid raketitõrjeks;

| b. | vastumeetmete vallandamise süsteemid; |
| --- | --- |

b.

vastumeetmete vallandamise süsteemid;

| c. | signaalraketid, mis annavad nii nähtava kui infrapunasignaali pind-õhk-tüüpi rakettide peibutamiseks; |
| --- | --- |

c.

signaalraketid, mis annavad nii nähtava kui infrapunasignaali pind-õhk-tüüpi rakettide peibutamiseks;

| d. | "tsiviilõhusõidukitele" paigaldatud süsteemid, millel on kõik järgmised omadused:







  1. | AMPS on üksnes toimiv selles konkreetses "tsiviilõhusõidukis", millesse see konkreetne AMPS on paigaldatud ja mille kohta on antud välja:







  a. | tsiviilõhusõiduki tüübisertifikaat; |
| --- | --- | --- | --- |

d.

"tsiviilõhusõidukitele" paigaldatud süsteemid, millel on kõik järgmised omadused:

1.

AMPS on üksnes toimiv selles konkreetses "tsiviilõhusõidukis", millesse see konkreetne AMPS on paigaldatud ja mille kohta on antud välja:

a.

tsiviilõhusõiduki tüübisertifikaat;

| b. | samaväärne dokument, mida tunnustab Rahvusvaheline Tsiviillennundusorganisatsioon (ICAO); |
| --- | --- |

b.

samaväärne dokument, mida tunnustab Rahvusvaheline Tsiviillennundusorganisatsioon (ICAO);

| 2. | AMPS on kaitstud, et hoida ära lubamatu juurdepääs "tarkvarale"; |
| --- | --- |

2.

AMPS on kaitstud, et hoida ära lubamatu juurdepääs "tarkvarale";

| 3. | AMPS sisaldab aktiivset mehhanismi, mis muudab süsteemi mittetoimivaks, kui see eemaldatakse "tsiviilõhusõidukilt", millele see paigaldati. |
| --- | --- |

3.

AMPS sisaldab aktiivset mehhanismi, mis muudab süsteemi mittetoimivaks, kui see eemaldatakse "tsiviilõhusõidukilt", millele see paigaldati.

| ML5 | Tulejuhtimisvarustus, sellega seotud häire- ja hoiatusvarustus, ning juurdekuuluvad süsteemid, testimis-, seadistamis- ja vastumeetmete varustus, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks, ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid ja lisaseadmed:







  a. | relvade sihikud, tulejuhtimis- ja positsioneerimisseadmed (gun laying equipment) ning relvakontrollisüsteemid; |
| --- | --- | --- |

ML5

Tulejuhtimisvarustus, sellega seotud häire- ja hoiatusvarustus, ning juurdekuuluvad süsteemid, testimis-, seadistamis- ja vastumeetmete varustus, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks, ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid ja lisaseadmed:

a.

relvade sihikud, tulejuhtimis- ja positsioneerimisseadmed (gun laying equipment) ning relvakontrollisüsteemid;

| b. | sihtmärgi tuvastamise, määramise, sihitamise ja seire- või jälgimissüsteemid; avastamise, andmeühildamise ning äratundmise või identifitseerimise varustus; ning andurite ühildamise varustus; |
| --- | --- |

b.

sihtmärgi tuvastamise, määramise, sihitamise ja seire- või jälgimissüsteemid; avastamise, andmeühildamise ning äratundmise või identifitseerimise varustus; ning andurite ühildamise varustus;

| c. | vastumeetmete rakendamise seadmed punktis ML5.a. või ML5.b. nimetatud varustuse jaoks;


  Punktis ML5.c. hõlmavad vastumeetmete rakendamise seadmed avastamise seadmeid. |
| --- | --- |

c.

vastumeetmete rakendamise seadmed punktis ML5.a. või ML5.b. nimetatud varustuse jaoks;

Punktis ML5.c. hõlmavad vastumeetmete rakendamise seadmed avastamise seadmeid.

| d. | välitingimustes testimise ja varustuse seadistamise seadmed, mis on spetsiaalselt loodud punktis ML5.a., ML5.b. või ML5.c. nimetatud varustuse jaoks. |
| --- | --- |

d.

välitingimustes testimise ja varustuse seadistamise seadmed, mis on spetsiaalselt loodud punktis ML5.a., ML5.b. või ML5.c. nimetatud varustuse jaoks.

| ML6 | Maismaatranspordivahendid ja nende komponendid:



  Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooriat ML11.







  a. | maismaatranspordivahendid ja nende komponendid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks;
  Tehniline märkus

  Punktis ML6.a. hõlmab maismaatranspordivahendi mõiste ka treilereid. |
| --- | --- | --- |

ML6

Maismaatranspordivahendid ja nende komponendid:

Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooriat ML11.

a.

maismaatranspordivahendid ja nende komponendid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks;

Tehniline märkus

Punktis ML6.a. hõlmab maismaatranspordivahendi mõiste ka treilereid.

| b. | mis tahes sõidukid, mida saab kasutada maastikul ning mille kõik rattad on veorattad ja mis on kaetud vastava materjaliga kaitseks ballistilise lennutrajektooriga füüsiliste kehade eest, III kaitseaste (NIJ 0108.01, september 1985, või võrreldava tasemega siseriiklik standard) või parem. |
| --- | --- |

b.

mis tahes sõidukid, mida saab kasutada maastikul ning mille kõik rattad on veorattad ja mis on kaetud vastava materjaliga kaitseks ballistilise lennutrajektooriga füüsiliste kehade eest, III kaitseaste (NIJ 0108.01, september 1985, või võrreldava tasemega siseriiklik standard) või parem.

Vt samuti punkti ML13.a.

Punkt ML6.a. hõlmab järgmist:

| a. | tankid ja muud sõjaväe relvastatud transpordivahendid ning sõjaväe transpordivahendid, millele on paigaldatud relvaalused või varustus miinide mahapanekuks või kategooriasse ML4 kuuluva lahingumoona õhkulennutamiseks; |
| --- | --- |

a.

tankid ja muud sõjaväe relvastatud transpordivahendid ning sõjaväe transpordivahendid, millele on paigaldatud relvaalused või varustus miinide mahapanekuks või kategooriasse ML4 kuuluva lahingumoona õhkulennutamiseks;

| b. | soomusmasinad; |
| --- | --- |

b.

soomusmasinad;

| c. | amfiibsed sõidukid ja sõidukid, mis on võimelised forsseerima sügavat veetõket; |
| --- | --- |

c.

amfiibsed sõidukid ja sõidukid, mis on võimelised forsseerima sügavat veetõket;

| d. | pioneerveokid (recovery vehicles) ning lahingumoona ja relvasüsteemide transpordi veokid ja seonduvad veose käitlemise seadmed. |
| --- | --- |

d.

pioneerveokid (recovery vehicles) ning lahingumoona ja relvasüsteemide transpordi veokid ja seonduvad veose käitlemise seadmed.

Punktis ML6.a. nimetatud sõjalise maismaatranspordivahendi modifikatsioon hõlmab transpordivahendi struktuuriliste, elektriliste või mehaaniliste omaduste muutust, millega kaasneb ühe või enama spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendi lisamine. Sellised komponendid hõlmavad järgmist:

| a. | pneumaatilised rehvikaitsed, mis on spetsiaalselt loodud rehvide kaitseks kuulide eest või võimaldavad sõita rehvide tühjenedes; |
| --- | --- |

a.

pneumaatilised rehvikaitsed, mis on spetsiaalselt loodud rehvide kaitseks kuulide eest või võimaldavad sõita rehvide tühjenedes;

| b. | sõiduki oluliste osade (näiteks kütusepaagid või kabiin) soomustamine; |
| --- | --- |

b.

sõiduki oluliste osade (näiteks kütusepaagid või kabiin) soomustamine;

| c. | spetsiaalsed tugevdused või relvakinnitusrakised; |
| --- | --- |

c.

spetsiaalsed tugevdused või relvakinnitusrakised;

| d. | voolukatkestuse korral kasutatav valgustussüsteem. |
| --- | --- |

d.

voolukatkestuse korral kasutatav valgustussüsteem.

Kategooriat ML6 ei kohaldata selliste tsiviilsõidukite ja -veokite suhtes, mis on loodud raha ja väärtesemete transpordiks, millel on soomustus või kaitse ballistilise lennutrajektooriga füüsiliste kehade eest.

| ML7 | Keemilised või bioloogilised toksilised toimeained, "mässuohje toimeained", radioaktiivsed materjalid, nendega seotud varustus, komponendid ja materjalid:







  a. | biotoimeained ja radioaktiivsed materjalid, mida on "kohandatud sõjas kasutamiseks" inim- või loomkaotuste põhjustamise ja seadmete, põllukultuuride või keskkonna kahjustamise eesmärgil; |
| --- | --- | --- |

ML7

Keemilised või bioloogilised toksilised toimeained, "mässuohje toimeained", radioaktiivsed materjalid, nendega seotud varustus, komponendid ja materjalid:

a.

biotoimeained ja radioaktiivsed materjalid, mida on "kohandatud sõjas kasutamiseks" inim- või loomkaotuste põhjustamise ja seadmete, põllukultuuride või keskkonna kahjustamise eesmärgil;

| b. | kemoründemürgid, sealhulgas:






  1. | närvimürgid:






  a. | O-alküül- (kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-)alküül (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfonofluoridaadid, näiteks:
  O-isopropüülmetüülfosfonofluoridaat (CAS 107-44-8);
  somaan (GD): O-pinakolüülmetüülfosfonofluoridaat (CAS 96-64-0); |
| --- | --- | --- | --- |

b.

kemoründemürgid, sealhulgas:

1.

närvimürgid:

a.

O-alküül- (kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-)alküül (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfonofluoridaadid, näiteks:

O-isopropüülmetüülfosfonofluoridaat (CAS 107-44-8);

somaan (GD): O-pinakolüülmetüülfosfonofluoridaat (CAS 96-64-0);

| b. | O-alküül- (kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-) -N,N-dialküül (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosforamidotsüanidaadid, näiteks:
  tabuun (GA): O-etüül-N,N-dimetüülfosforamidotsüanidaat (CAS 77-81-6); |
| --- | --- |

b.

O-alküül- (kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-) -N,N-dialküül (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosforamidotsüanidaadid, näiteks:

tabuun (GA): O-etüül-N,N-dimetüülfosforamidotsüanidaat (CAS 77-81-6);

| c. | O-alküül- (H või alküülid kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-) S-2-dialküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) aminoetüülalküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfonotiolaadid ja vastavad alküleeritud ja protoneeritud soolad, näiteks:
  VX: O-etüül-S-(2-diisopropüülaminoetüül)metüülfosfonotiolaat (CAS 50782-69-9); |
| --- | --- |

c.

O-alküül- (H või alküülid kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-) S-2-dialküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) aminoetüülalküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfonotiolaadid ja vastavad alküleeritud ja protoneeritud soolad, näiteks:

VX: O-etüül-S-(2-diisopropüülaminoetüül)metüülfosfonotiolaat (CAS 50782-69-9);

| 2. | sööbemürgid:






  a. | väävel-sinepigaasid, näiteks:






  1. | 2-kloroetüülklorometüülsulfiid (CAS 2625-76-5); |
| --- | --- | --- | --- |

2.

sööbemürgid:

a.

väävel-sinepigaasid, näiteks:

1.

2-kloroetüülklorometüülsulfiid (CAS 2625-76-5);

| 2. | bis(2-kloroetüül)sulfiid (CAS 505-60-2); |
| --- | --- |

2.

bis(2-kloroetüül)sulfiid (CAS 505-60-2);

| 3. | bis(2-kloroetüültio)metaan (CAS 63869-13-6); |
| --- | --- |

3.

bis(2-kloroetüültio)metaan (CAS 63869-13-6);

| 4. | 1,2-bis(2-kloroetüültio)etaan (CAS 3563-36-8); |
| --- | --- |

4.

1,2-bis(2-kloroetüültio)etaan (CAS 3563-36-8);

| 5. | 1,3-bis(2-kloroetüültio)-n-propaan (CAS 63905-10-2); |
| --- | --- |

5.

1,3-bis(2-kloroetüültio)-n-propaan (CAS 63905-10-2);

| 6. | 1,4-bis(2-kloroetüültio)-n-butaan (CAS 142868-93-7); |
| --- | --- |

6.

1,4-bis(2-kloroetüültio)-n-butaan (CAS 142868-93-7);

| 7. | 1,5-bis(2-kloroetüültio)-n-pentaan (CAS 142868-94-8); |
| --- | --- |

7.

1,5-bis(2-kloroetüültio)-n-pentaan (CAS 142868-94-8);

| 8. | bis(2-kloroetüültiometüül)eeter (CAS 63918-90-1); |
| --- | --- |

8.

bis(2-kloroetüültiometüül)eeter (CAS 63918-90-1);

| 9. | bis(2-kloroetüültioetüül)eeter (CAS 63918-89-8); |
| --- | --- |

9.

bis(2-kloroetüültioetüül)eeter (CAS 63918-89-8);

| b. | ljuisiidid, näiteks:






  1. | 2-klorovinüüldikloroarsiin (CAS 541-25-3); |
| --- | --- | --- |

b.

ljuisiidid, näiteks:

1.

2-klorovinüüldikloroarsiin (CAS 541-25-3);

| 2. | tris(2-klorovinüül)arsiin (CAS 40334-70-1); |
| --- | --- |

2.

tris(2-klorovinüül)arsiin (CAS 40334-70-1);

| 3. | bis(2-klorovinüül)kloroarsiin (CAS 40334-69-8); |
| --- | --- |

3.

bis(2-klorovinüül)kloroarsiin (CAS 40334-69-8);

| c. | lämmastik-sinepigaasid, näiteks:






  1. | HN1: bis(2-kloroetüül)etüülamiin (CAS 538-07-8); |
| --- | --- | --- |

c.

lämmastik-sinepigaasid, näiteks:

1.

HN1: bis(2-kloroetüül)etüülamiin (CAS 538-07-8);

| 2. | HN2: bis(2-kloroetüül)metüülamiin (CAS 51-75-2); |
| --- | --- |

2.

HN2: bis(2-kloroetüül)metüülamiin (CAS 51-75-2);

| 3. | HN3: tris(2-kloroetüül)amiin (CAS 555-77-1); |
| --- | --- |

3.

HN3: tris(2-kloroetüül)amiin (CAS 555-77-1);

| 3. | halvavad toimeained, näiteks:






  a. | 3-kinuklindinüülbensülaat (BZ) (CAS 6581-06-2); |
| --- | --- | --- |

3.

halvavad toimeained, näiteks:

a.

3-kinuklindinüülbensülaat (BZ) (CAS 6581-06-2);

| 4. | defoliandid, näiteks:






  a. | butüül-2-kloro-4-fluorofenoksüatsetaat (LNF); |
| --- | --- | --- |

4.

defoliandid, näiteks:

a.

butüül-2-kloro-4-fluorofenoksüatsetaat (LNF);

| b. | 2,4,5-triklorofenoksüäädikhape (CAS 93-76-5) segus 2,4-diklorofenoksüäädikhappega (CAS 94-75-7) (Agent Orange (CAS 39277-47-9)); |
| --- | --- |

b.

2,4,5-triklorofenoksüäädikhape (CAS 93-76-5) segus 2,4-diklorofenoksüäädikhappega (CAS 94-75-7) (Agent Orange (CAS 39277-47-9));

| c. | keemiarelva binaarsed ja põhilised lähteained:






  1. | alküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfonüüldifluoriidid, näiteks:
  DF: metüülfosfonüüldifluoriid (CAS 676-99-3); |
| --- | --- | --- |

c.

keemiarelva binaarsed ja põhilised lähteained:

1.

alküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfonüüldifluoriidid, näiteks:

DF: metüülfosfonüüldifluoriid (CAS 676-99-3);

| 2. | O-alküül- (H või alküülid kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-) O-2-dialküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) aminoetüülalküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfoniidid ja vastavad alküleeritud ja protoneeritud soolad, näiteks:
  QL: O-etüül-2-diisopropüülaminoetüülmetüülfosfoniit (CAS 57856-11-8); |
| --- | --- |

2.

O-alküül- (H või alküülid kuni C10, sealhulgas tsükloalküül-) O-2-dialküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) aminoetüülalküül- (metüül-, etüül-, n-propüül- või isopropüül-) fosfoniidid ja vastavad alküleeritud ja protoneeritud soolad, näiteks:

QL: O-etüül-2-diisopropüülaminoetüülmetüülfosfoniit (CAS 57856-11-8);

| 3. | klorosariin: O-isopropüülmetüülfosfonokloridaat (CAS 1445-76-7); |
| --- | --- |

3.

klorosariin: O-isopropüülmetüülfosfonokloridaat (CAS 1445-76-7);

| 4. | klorosomaan: O-pinakolüülmetüülfosfonokloridaat (CAS 7040-57-5); |
| --- | --- |

4.

klorosomaan: O-pinakolüülmetüülfosfonokloridaat (CAS 7040-57-5);

| d. | "mässuohje toimeained", toimeainete koostisse kuuluvad aktiivsed kemikaalid ja nende kombinatsioonid, sealhulgas:






  1. | α-bromobenseenatsetonitriil (bromobensüültsüaniid) (CA) (CAS 5798-79-8); |
| --- | --- | --- |

d.

"mässuohje toimeained", toimeainete koostisse kuuluvad aktiivsed kemikaalid ja nende kombinatsioonid, sealhulgas:

1.

α-bromobenseenatsetonitriil (bromobensüültsüaniid) (CA) (CAS 5798-79-8);

| 2. | [(2-klorofenüül)metüleen] propaandinitriil, (o-klorobensülideenmalononitriil (CS) (CAS 2698-41-1); |
| --- | --- |

2.

[(2-klorofenüül)metüleen] propaandinitriil, (o-klorobensülideenmalononitriil (CS) (CAS 2698-41-1);

| 3. | 2-kloro-1-fenüületanoon, fenüülatsüülkloriid (ω-kloroatsetofenoon) (CN) (CAS 532-27-4); |
| --- | --- |

3.

2-kloro-1-fenüületanoon, fenüülatsüülkloriid (ω-kloroatsetofenoon) (CN) (CAS 532-27-4);

| 4. | dibens-(b,f)-1,4-oksasefiin (CR) (CAS 257-07-8); |
| --- | --- |

4.

dibens-(b,f)-1,4-oksasefiin (CR) (CAS 257-07-8);

| 5. | 10-kloro-5,10-dihüdrofenarsasiin, (fenarsasiinkloriid), (adamsiit), (DM) (CAS 578-94-9); |
| --- | --- |

5.

10-kloro-5,10-dihüdrofenarsasiin, (fenarsasiinkloriid), (adamsiit), (DM) (CAS 578-94-9);

| 6. | N-nonanoüülmorfoliin, (MPA) (CAS 5299-64-9); |
| --- | --- |

6.

N-nonanoüülmorfoliin, (MPA) (CAS 5299-64-9);

Punkti ML7.d. ei kohaldata enesekaitseks ettenähtud ja eraldi pakendatud "mässuohje toimeainete" suhtes.

Punkti ML7.d. ei kohaldata toimeainete koostisse kuuluvate selliste aktiivsete kemikaalide ja nende kombinatsioonide suhtes, mis on määratud ja pakendatud toiduainetööstuses või meditsiinilisel eesmärgil kasutamiseks.

| e. | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud varustus, mis on loodud või kohandatud mis tahes alljärgnevalt loetletud materjalide, ainete või seadmete ja spetsiaalselt neile loodud komponentide levitamiseks:






  1. | punktis ML7.a, ML7.b või ML7.d nimetatud materjalid või toimeained; |
| --- | --- | --- |

e.

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud varustus, mis on loodud või kohandatud mis tahes alljärgnevalt loetletud materjalide, ainete või seadmete ja spetsiaalselt neile loodud komponentide levitamiseks:

1.

punktis ML7.a, ML7.b või ML7.d nimetatud materjalid või toimeained;

| 2. | punktis ML7.c. nimetatud lähteainetest valmistatud kemoründemürgid; |
| --- | --- |

2.

punktis ML7.c. nimetatud lähteainetest valmistatud kemoründemürgid;

| f. | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud kaitsevarustus ja saaste eemaldamise varustus, komponendid ning keemilised segud:






  1. | varustus, mis on loodud või kohandatud kaitseks punktis ML7.a., ML7.b. või ML7.d. nimetatud materjalide eest, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid; |
| --- | --- | --- |

f.

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud kaitsevarustus ja saaste eemaldamise varustus, komponendid ning keemilised segud:

1.

varustus, mis on loodud või kohandatud kaitseks punktis ML7.a., ML7.b. või ML7.d. nimetatud materjalide eest, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid;

| 2. | varustus, mis on loodud või kohandatud saaste eemaldamiseks punktis ML7.a. või ML7.b. nimetatud materjalidega saastatud esemetelt, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid; |
| --- | --- |

2.

varustus, mis on loodud või kohandatud saaste eemaldamiseks punktis ML7.a. või ML7.b. nimetatud materjalidega saastatud esemetelt, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid;

| 3. | keemilised segud, mis on välja töötatud või koostatud spetsiaalselt punktis ML7.a. või ML7.b. nimetatud materjalidega saastunud esemetelt saaste eemaldamiseks; |
| --- | --- |

3.

keemilised segud, mis on välja töötatud või koostatud spetsiaalselt punktis ML7.a. või ML7.b. nimetatud materjalidega saastunud esemetelt saaste eemaldamiseks;

Punkt ML7.f.1. hõlmab järgmist:

| a. | õhu konditsioneerimise seadmed, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud tuuma-, bioloogilise või keemilise saaste filtreerimiseks; |
| --- | --- |

a.

õhu konditsioneerimise seadmed, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud tuuma-, bioloogilise või keemilise saaste filtreerimiseks;

| b. | kaitseriietus. |
| --- | --- |

b.

kaitseriietus.

Tsiviilotstarbeliste gaasimaskide ja kaitsevarustuse ja saaste eemaldamiseks kasutatava varustuse kohta vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1A004.

| g. | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud varustus, mis on loodud või kohandatud punktis ML7.a., ML7.b. või ML7.d. nimetatud materjalide avastamiseks ja kindlaksmääramiseks, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid;


  Punkti ML7.g. ei kohaldata personaalsete kiirgusseire dosimeetrite suhtes. |
| --- | --- |

g.

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud varustus, mis on loodud või kohandatud punktis ML7.a., ML7.b. või ML7.d. nimetatud materjalide avastamiseks ja kindlaksmääramiseks, ja spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid;

Punkti ML7.g. ei kohaldata personaalsete kiirgusseire dosimeetrite suhtes.

Vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1A004.

| h. | "biopolümeerid", mis on spetsiaalselt loodud või mida on töödeldud punktis ML7.b. nimetatud kemoründemürkide avastamiseks või kindlaksmääramiseks, ning spetsiaalsed rakukultuurid, mida kasutatakse nende valmistamiseks; |
| --- | --- |

h.

"biopolümeerid", mis on spetsiaalselt loodud või mida on töödeldud punktis ML7.b. nimetatud kemoründemürkide avastamiseks või kindlaksmääramiseks, ning spetsiaalsed rakukultuurid, mida kasutatakse nende valmistamiseks;

| i. | "biokatalüsaatorid" saaste eemaldamiseks või kemoründemürkide mõju vähendamiseks, ja selleks vajalikud biosüsteemid:






  1. | laboratoorse selektsiooni või biosüsteemide geneetilise manipulatsiooni tulemusel saadud "biokatalüsaatorid", mis on loodud spetsiaalselt punktis ML7.b. nimetatud kemoründemürkide mõju vähendamiseks või nendest põhjustatud saaste eemaldamiseks; |
| --- | --- | --- |

i.

"biokatalüsaatorid" saaste eemaldamiseks või kemoründemürkide mõju vähendamiseks, ja selleks vajalikud biosüsteemid:

1.

laboratoorse selektsiooni või biosüsteemide geneetilise manipulatsiooni tulemusel saadud "biokatalüsaatorid", mis on loodud spetsiaalselt punktis ML7.b. nimetatud kemoründemürkide mõju vähendamiseks või nendest põhjustatud saaste eemaldamiseks;

| 2. | biosüsteemid: "ekspressioonivektorid", viirused või rakukultuurid, mis sisaldavad punktis ML7.i.1. nimetatud "biokatalüsaatorite" valmistamiseks vajalikku geneetilist eriteavet. |
| --- | --- |

2.

biosüsteemid: "ekspressioonivektorid", viirused või rakukultuurid, mis sisaldavad punktis ML7.i.1. nimetatud "biokatalüsaatorite" valmistamiseks vajalikku geneetilist eriteavet.

Punkte ML7.b. ja ML7.d. ei kohaldata järgmise suhtes:

| a. | tsüanogeenkloriid (CAS 506-77-4). Vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C450.a.5.; |
| --- | --- |

a.

tsüanogeenkloriid (CAS 506-77-4). Vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C450.a.5.;

| b. | vesiniktsüaniidhape (CAS 74-90-8); |
| --- | --- |

b.

vesiniktsüaniidhape (CAS 74-90-8);

| c. | kloor (CAS 7782-50-5); |
| --- | --- |

c.

kloor (CAS 7782-50-5);

| d. | karbonüülkloriid (fosgeen) (CAS 75-44-5). Vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C450.a.4.; |
| --- | --- |

d.

karbonüülkloriid (fosgeen) (CAS 75-44-5). Vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C450.a.4.;

| e. | difosgeen (triklorometüülkloroformaat) (CAS 503-38-8); |
| --- | --- |

e.

difosgeen (triklorometüülkloroformaat) (CAS 503-38-8);

| f. | Ei kasutata alates 2004. aastast; |
| --- | --- |

f.

Ei kasutata alates 2004. aastast;

| g. | ksülüülbromiid, orto-: (CAS 89-92-9), meta-: (CAS 620-13-3), para-: (CAS 104-81-4); |
| --- | --- |

g.

ksülüülbromiid, orto-: (CAS 89-92-9), meta-: (CAS 620-13-3), para-: (CAS 104-81-4);

| h. | bensüülbromiid (CAS 100-39-0); |
| --- | --- |

h.

bensüülbromiid (CAS 100-39-0);

| i. | bensüüljodiid (CAS 620-05-3); |
| --- | --- |

i.

bensüüljodiid (CAS 620-05-3);

| j. | bromoatsetoon (CAS 598-31-2); |
| --- | --- |

j.

bromoatsetoon (CAS 598-31-2);

| k. | tsüanogeenbromiid (CAS 506-68-3); |
| --- | --- |

k.

tsüanogeenbromiid (CAS 506-68-3);

| l. | bromometüületüülketoon (CAS 816-40-0); |
| --- | --- |

l.

bromometüületüülketoon (CAS 816-40-0);

| m. | kloroatsetoon (CAS 78-95-5); |
| --- | --- |

m.

kloroatsetoon (CAS 78-95-5);

| n. | etüüljodoatsetaat (CAS 623-48-3); |
| --- | --- |

n.

etüüljodoatsetaat (CAS 623-48-3);

| o. | jodoatsetoon (CAS 3019-04-3); |
| --- | --- |

o.

jodoatsetoon (CAS 3019-04-3);

| p. | kloropikriin (CAS 76-06-2). Vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C450.a.7. |
| --- | --- |

p.

kloropikriin (CAS 76-06-2). Vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C450.a.7.

Punktides ML7.h. ja ML7.i.2. esitatud rakukultuuride ja biosüsteemide loetelu on ammendav ja neid alapunkte ei kohaldata tsiviilotstarbel, näiteks põllumajanduses, farmaatsiatööstuses, meditsiinis, veterinaarias, keskkonnakaitses, jäätmekäitluses ja toiduainetööstuses kasutatavate rakkude või biosüsteemide suhtes.

| ML8 | "Kõrge siseenergiaga materjalid" ja nendega seotud ained:



  Vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C011.



  Laengute ja seadmete kohta vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkte ML4 ja 1A008

  Tehnilised märkused






  1. | Kategoorias ML8 nimetatakse seguks kompositsiooni kahest või enamast ainest, millest vähemalt üks on loetletud kategooria ML8 alapunktides. |
| --- | --- | --- |

ML8

"Kõrge siseenergiaga materjalid" ja nendega seotud ained:

Vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C011.

Laengute ja seadmete kohta vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkte ML4 ja 1A008

Tehnilised märkused

1.

Kategoorias ML8 nimetatakse seguks kompositsiooni kahest või enamast ainest, millest vähemalt üks on loetletud kategooria ML8 alapunktides.

| 2. | Nimekiri hõlmab kõiki kategooria ML8 alapunktides loetletud aineid, isegi kui neid kasutatakse muul kui näidatud otstarbel. (Nt kasutatakse triaminoguanidiinnitraati (TAGN) peamiselt lõhkeainena, kuid seda võidakse kasutada ka kütuse või oksüdeerijana.) |
| --- | --- |

2.

Nimekiri hõlmab kõiki kategooria ML8 alapunktides loetletud aineid, isegi kui neid kasutatakse muul kui näidatud otstarbel. (Nt kasutatakse triaminoguanidiinnitraati (TAGN) peamiselt lõhkeainena, kuid seda võidakse kasutada ka kütuse või oksüdeerijana.)

| a. | "lõhkeained" ja nende segud:






  1. | ADN.B.F (aminodinitrobensofuroksaan või 7-amino-4,6-dinitrobensofurasaan-1-oksiid) (CAS 97096-78-1); |
| --- | --- | --- |

a.

"lõhkeained" ja nende segud:

1.

ADN.B.F (aminodinitrobensofuroksaan või 7-amino-4,6-dinitrobensofurasaan-1-oksiid) (CAS 97096-78-1);

| 2. | BNCP (cis-bis(5-nitrotetrasolato)tetraammiinkoobalt(III)perkloraat) (CAS 117412-28-9); |
| --- | --- |

2.

BNCP (cis-bis(5-nitrotetrasolato)tetraammiinkoobalt(III)perkloraat) (CAS 117412-28-9);

| 3. | CL-14 (diaminodinitrobensofuroksaan või 5,7-diamino-4,6-dinitrobensofurasaan-1-oksiid) (CAS 117907-74-1); |
| --- | --- |

3.

CL-14 (diaminodinitrobensofuroksaan või 5,7-diamino-4,6-dinitrobensofurasaan-1-oksiid) (CAS 117907-74-1);

| 4. | CL-20 (HNIW või heksanitroheksaasaisovürtsitaan) (CAS 135285-90-4); CL-20 klatraadid (vt ka vastavaid "lähteaineid" punktides ML8.g.3. ja ML8.g.4.); |
| --- | --- |

4.

CL-20 (HNIW või heksanitroheksaasaisovürtsitaan) (CAS 135285-90-4); CL-20 klatraadid (vt ka vastavaid "lähteaineid" punktides ML8.g.3. ja ML8.g.4.);

| 5. | CP (2-(5-tsüanotetrasolato)pentaammiinkoobalt(III)perkloraat) (CAS 70247-32-4); |
| --- | --- |

5.

CP (2-(5-tsüanotetrasolato)pentaammiinkoobalt(III)perkloraat) (CAS 70247-32-4);

| 6. | DADE (1,1-diamino-2,2-dinitroetüleen, FOX7) (CAS 145250-81-3); |
| --- | --- |

6.

DADE (1,1-diamino-2,2-dinitroetüleen, FOX7) (CAS 145250-81-3);

| 7. | DATB (diaminotrinitrobenseen) (CAS 1630-08-6); |
| --- | --- |

7.

DATB (diaminotrinitrobenseen) (CAS 1630-08-6);

| 8. | DDFP (1,4-dinitrodifurasanopiperasiin); |
| --- | --- |

8.

DDFP (1,4-dinitrodifurasanopiperasiin);

| 9. | DDPO (2,6-diamino-3,5-dinitropürasiin-1-oksiid, PZO) (CAS 194486-77-6); |
| --- | --- |

9.

DDPO (2,6-diamino-3,5-dinitropürasiin-1-oksiid, PZO) (CAS 194486-77-6);

| 10. | DIPAM (3,3'-diamino-2,2',4,4'',6,6'-heksanitrobifenüül või dipikramiid) (CAS 17215-44-0); |
| --- | --- |

10.

DIPAM (3,3'-diamino-2,2',4,4'',6,6'-heksanitrobifenüül või dipikramiid) (CAS 17215-44-0);

| 11. | DNGU (DINGU või dinitroglükooluriil) (CAS 55510-04-8); |
| --- | --- |

11.

DNGU (DINGU või dinitroglükooluriil) (CAS 55510-04-8);

| 12. | järgmised furasaanid:






  a. | DAAOF (diaminoasoksüfurasaan); |
| --- | --- | --- |

12.

järgmised furasaanid:

a.

DAAOF (diaminoasoksüfurasaan);

| b. | DAAzF (diaminoasofurasaan) (CAS 78644-90-3); |
| --- | --- |

b.

DAAzF (diaminoasofurasaan) (CAS 78644-90-3);

| 13. | HMX ja selle derivaadid (vt ka vastavaid "lähteaineid" punktis ML8.g.5.):






  a. | HMX (tsüklotetrametüleentetranitramiin, oktahüdro-1,3,5,7-tetranitro-1,3,5,7-tetrasiin, 1,3,5,7-tetranitro-1,3,5,7-tetraasatsüklooktaan, oktogeen) (CAS 2691-41-0); |
| --- | --- | --- |

13.

HMX ja selle derivaadid (vt ka vastavaid "lähteaineid" punktis ML8.g.5.):

a.

HMX (tsüklotetrametüleentetranitramiin, oktahüdro-1,3,5,7-tetranitro-1,3,5,7-tetrasiin, 1,3,5,7-tetranitro-1,3,5,7-tetraasatsüklooktaan, oktogeen) (CAS 2691-41-0);

| b. | HMXi difluoroamiinitud analoogid; |
| --- | --- |

b.

HMXi difluoroamiinitud analoogid;

| c. | K-55 (2,4,6,8-tetranitro-2,4,6,8-tetraasabitsüklo[3,3,0]oktaanoon-3, tetranitrosemiglükouriil või ketobitsüklo-HMX) (CAS 130256-72-3); |
| --- | --- |

c.

K-55 (2,4,6,8-tetranitro-2,4,6,8-tetraasabitsüklo[3,3,0]oktaanoon-3, tetranitrosemiglükouriil või ketobitsüklo-HMX) (CAS 130256-72-3);

| 14. | HNAD (heksanitroadamantaan) (CAS 143850-71-9); |
| --- | --- |

14.

HNAD (heksanitroadamantaan) (CAS 143850-71-9);

| 15. | HNS (heksanitrostilbeen) (CAS 20062-22-0); |
| --- | --- |

15.

HNS (heksanitrostilbeen) (CAS 20062-22-0);

| 16. | järgmised imidasoolid:






  a. | BNNII (oktahüdro-2,5-bis(nitroimino)imidaso[4,5-d]imidasool); |
| --- | --- | --- |

16.

järgmised imidasoolid:

a.

BNNII (oktahüdro-2,5-bis(nitroimino)imidaso[4,5-d]imidasool);

| b. | DNI (2,4-dinitroimidasool) (CAS 5213-49-0); |
| --- | --- |

b.

DNI (2,4-dinitroimidasool) (CAS 5213-49-0);

| c. | FDIA (1-fluoro-2,4-dinitroimidasool); |
| --- | --- |

c.

FDIA (1-fluoro-2,4-dinitroimidasool);

| d. | NTDNIA (N-(2-nitrotriasolo)-2,4-dinitroimidasool); |
| --- | --- |

d.

NTDNIA (N-(2-nitrotriasolo)-2,4-dinitroimidasool);

| e. | PTIA (1-pikrüül-2,4,5-trinitroimidasool); |
| --- | --- |

e.

PTIA (1-pikrüül-2,4,5-trinitroimidasool);

| 17. | NTNMH (1-(2-nitrotriasolo)-2-dinitrometüleenhüdrasiin); |
| --- | --- |

17.

NTNMH (1-(2-nitrotriasolo)-2-dinitrometüleenhüdrasiin);

| 18. | NTO (ONTA või 3-nitro-1,2,4-triasool-5-oon) (CAS 932-64-9); |
| --- | --- |

18.

NTO (ONTA või 3-nitro-1,2,4-triasool-5-oon) (CAS 932-64-9);

| 19. | polünitrokubaanid enam kui nelja nitrorühmaga; |
| --- | --- |

19.

polünitrokubaanid enam kui nelja nitrorühmaga;

| 20. | PYX (2,6-bis(pikrüülamino)-3,5-dinitropüridiin) (CAS 38082-89-2); |
| --- | --- |

20.

PYX (2,6-bis(pikrüülamino)-3,5-dinitropüridiin) (CAS 38082-89-2);

| 21. | RDX ja selle järgmised derivaadid:






  a. | RDX (tsüklotrimetüleentrinitramiin, tsükloniit, T4, heksahüdro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triasiin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triasa-tsükloheksaan, heksogeen) (CAS 121-82-4); |
| --- | --- | --- |

21.

RDX ja selle järgmised derivaadid:

a.

RDX (tsüklotrimetüleentrinitramiin, tsükloniit, T4, heksahüdro-1,3,5-trinitro-1,3,5-triasiin, 1,3,5-trinitro-1,3,5-triasa-tsükloheksaan, heksogeen) (CAS 121-82-4);

| b. | Keto-RDX (K-6 või 2,4,6-trinitro-2,4,6-triasatsükloheksanoon) (CAS 115029-35-1); |
| --- | --- |

b.

Keto-RDX (K-6 või 2,4,6-trinitro-2,4,6-triasatsükloheksanoon) (CAS 115029-35-1);

| 22. | TAGN (triaminoguanidiinnitraat) (CAS 4000-16-2); |
| --- | --- |

22.

TAGN (triaminoguanidiinnitraat) (CAS 4000-16-2);

| 23. | TATB (triaminotrinitrobenseen) (CAS 3058-38-6) (vt ka vastavaid "lähteained" punktis ML8.g.7.); |
| --- | --- |

23.

TATB (triaminotrinitrobenseen) (CAS 3058-38-6) (vt ka vastavaid "lähteained" punktis ML8.g.7.);

| 24. | TEDDZ (3,3,7,7-tetrabis(difluoroamiin)oktahüdro-1,5-dinitro-1,5-diasotsiin); |
| --- | --- |

24.

TEDDZ (3,3,7,7-tetrabis(difluoroamiin)oktahüdro-1,5-dinitro-1,5-diasotsiin);

| 25. | järgmised tetrasoolid:






  a. | NTAT (nitrotriasoolaminotetrasool); |
| --- | --- | --- |

25.

järgmised tetrasoolid:

a.

NTAT (nitrotriasoolaminotetrasool);

| b. | NTNT (1-N-(2-nitrotriasolo)-4-nitrotetrasool); |
| --- | --- |

b.

NTNT (1-N-(2-nitrotriasolo)-4-nitrotetrasool);

| 26. | tetrüül (trinitrofenüülmetüülnitramiin) (CAS 479-45-8); |
| --- | --- |

26.

tetrüül (trinitrofenüülmetüülnitramiin) (CAS 479-45-8);

| 27. | TNAD (1,4,5,8-tetranitro-1,4,5,8-tetraasadekaliin) (CAS 135877-16-6) (vt ka vastavaid "lähteained" punktis ML8.g.6.); |
| --- | --- |

27.

TNAD (1,4,5,8-tetranitro-1,4,5,8-tetraasadekaliin) (CAS 135877-16-6) (vt ka vastavaid "lähteained" punktis ML8.g.6.);

| 28. | TNAZ (1,3,3-trinitroasetidiin) (CAS 97645-24-4) (vt ka vastavaid "lähteained" punktis ML8.g.2.); |
| --- | --- |

28.

TNAZ (1,3,3-trinitroasetidiin) (CAS 97645-24-4) (vt ka vastavaid "lähteained" punktis ML8.g.2.);

| 29. | TNGU (SORGUYL või tetranitroglükooluriil) (CAS 55510-03-7); |
| --- | --- |

29.

TNGU (SORGUYL või tetranitroglükooluriil) (CAS 55510-03-7);

| 30. | TNP (1,4,5,8-tetranitro-püridasino[4,5-d]püridasiin) (CAS 229176-04-9); |
| --- | --- |

30.

TNP (1,4,5,8-tetranitro-püridasino[4,5-d]püridasiin) (CAS 229176-04-9);

| 31. | järgmised triasiinid:






  a. | DNAM (2-oksü-4,6-dinitroamino-s-triasiin) (CAS 19899-80-0); |
| --- | --- | --- |

31.

järgmised triasiinid:

a.

DNAM (2-oksü-4,6-dinitroamino-s-triasiin) (CAS 19899-80-0);

| b. | NNHT (2-nitroimino-5-nitro-heksahüdro-1,3,5-triasiin) (CAS 130400-13-4); |
| --- | --- |

b.

NNHT (2-nitroimino-5-nitro-heksahüdro-1,3,5-triasiin) (CAS 130400-13-4);

| 32. | järgmised triasoolid:






  a. | 5-asido-2-nitrotriasool; |
| --- | --- | --- |

32.

järgmised triasoolid:

a.

5-asido-2-nitrotriasool;

| b. | ADHTDN (4-amino-3,5-dihüdrasino-1,2,4-triasooldinitramiid) (CAS 1614-08-0); |
| --- | --- |

b.

ADHTDN (4-amino-3,5-dihüdrasino-1,2,4-triasooldinitramiid) (CAS 1614-08-0);

| c. | ADNT (1-amino-3,5-dinitro-1,2,4-triasool); |
| --- | --- |

c.

ADNT (1-amino-3,5-dinitro-1,2,4-triasool);

| d. | BDNTA (bis(dinitrotriasool)amiin); |
| --- | --- |

d.

BDNTA (bis(dinitrotriasool)amiin);

| e. | DBT (3,3'-dinitro-5,5-bi-1,2,4-triasool) (CAS 30003-46-4); |
| --- | --- |

e.

DBT (3,3'-dinitro-5,5-bi-1,2,4-triasool) (CAS 30003-46-4);

| f. | DN.B.T (dinitrobistriasool) (CAS 70890-46-9); |
| --- | --- |

f.

DN.B.T (dinitrobistriasool) (CAS 70890-46-9);

| g. | NTDNA (2-nitrotriasool-5-dinitramiid) (CAS 75393-84-9); |
| --- | --- |

g.

NTDNA (2-nitrotriasool-5-dinitramiid) (CAS 75393-84-9);

| h. | NTDNT (1-N-(2-nitrotriasolo)-3,5-dinitrotriasool); |
| --- | --- |

h.

NTDNT (1-N-(2-nitrotriasolo)-3,5-dinitrotriasool);

| i. | PDNT (1-pikrüül-3,5-dinitrotriasool); |
| --- | --- |

i.

PDNT (1-pikrüül-3,5-dinitrotriasool);

| j. | TACOT (tetranitrobensotriasolobensotriasool) (CAS 25243-36-1); |
| --- | --- |

j.

TACOT (tetranitrobensotriasolobensotriasool) (CAS 25243-36-1);

| 33. | Punktis ML8.a. loetlemata lõhkeained, millel on mis tahes järgmine omadus:






  a. | detonatsioonikiirus kõrgeimal tihedusel on suurem kui 8 700 m/s või |
| --- | --- | --- |

33.

Punktis ML8.a. loetlemata lõhkeained, millel on mis tahes järgmine omadus:

a.

detonatsioonikiirus kõrgeimal tihedusel on suurem kui 8 700 m/s või

| b. | detonatsioonisurve on suurem kui 34 GPa (340 kbar); |
| --- | --- |

b.

detonatsioonisurve on suurem kui 34 GPa (340 kbar);

| 34. | Punktis ML8.a loetlemata orgaanilised lõhkeained, millel on kõik järgmised omadused:






  a. | detonatsioonisurve 25 GPa (250 kbar) või enam, ja |
| --- | --- | --- |

34.

Punktis ML8.a loetlemata orgaanilised lõhkeained, millel on kõik järgmised omadused:

a.

detonatsioonisurve 25 GPa (250 kbar) või enam, ja

| b. | säilitavad temperatuuril 523 K (250 °C) või enam stabiilsuse vähemalt 5 minuti |
| --- | --- |

b.

säilitavad temperatuuril 523 K (250 °C) või enam stabiilsuse vähemalt 5 minuti

| b. | järgmised "raketikütused":






  1. | mis tahes ÜRO klassile 1.1 vastav tahke "raketikütus" teoreetilise eriimpulsiga (standardtingimustel) üle 250 s mittemetallilise või üle 270 s või enam alumiinse koostise korral; |
| --- | --- | --- |

b.

järgmised "raketikütused":

1.

mis tahes ÜRO klassile 1.1 vastav tahke "raketikütus" teoreetilise eriimpulsiga (standardtingimustel) üle 250 s mittemetallilise või üle 270 s või enam alumiinse koostise korral;

| 2. | mis tahes ÜRO klassile 1.3 vastav tahke "raketikütus" teoreetilise eriimpulsiga (standardtingimustel) üle 230 s mittehalogeense, 250 s mittemetallilise ja 266 s metallilise koostise korral; |
| --- | --- |

2.

mis tahes ÜRO klassile 1.3 vastav tahke "raketikütus" teoreetilise eriimpulsiga (standardtingimustel) üle 230 s mittehalogeense, 250 s mittemetallilise ja 266 s metallilise koostise korral;

| 3. | "raketikütused" jõukonstandiga üle 1 200 kJ/kg; |
| --- | --- |

3.

"raketikütused" jõukonstandiga üle 1 200 kJ/kg;

| 4. | "raketikütused" püsiva lineaarse põlemiskiirusega üle 38 mm/s, mõõdetuna ühe inhibeeritud ribaga, standardtingimustel – rõhk 6,89 MPa (68,9 bar) ja temperatuur 294 K (21 °C); |
| --- | --- |

4.

"raketikütused" püsiva lineaarse põlemiskiirusega üle 38 mm/s, mõõdetuna ühe inhibeeritud ribaga, standardtingimustel – rõhk 6,89 MPa (68,9 bar) ja temperatuur 294 K (21 °C);

| 5. | elastomeer-kohandatud valatud kahealuselised "raketikütused" (EMCDB) venivusega rohkem kui 5 % temperatuuril 233 K (–40 °C) maksimaalse pinge korral; |
| --- | --- |

5.

elastomeer-kohandatud valatud kahealuselised "raketikütused" (EMCDB) venivusega rohkem kui 5 % temperatuuril 233 K (–40 °C) maksimaalse pinge korral;

| 6. | mis tahes "raketikütus", mis sisaldab punktis ML8.a. nimetatud aineid; |
| --- | --- |

6.

mis tahes "raketikütus", mis sisaldab punktis ML8.a. nimetatud aineid;

| 7. | sõjaliseks kasutuseks spetsiaalselt loodud "raketikütused", mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas; |
| --- | --- |

7.

sõjaliseks kasutuseks spetsiaalselt loodud "raketikütused", mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas;

| c. | "pürotehnika", kütused ja nendega seotud ained ning nende segud:






  1. | spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks koostatud lennukikütused; |
| --- | --- | --- |

c.

"pürotehnika", kütused ja nendega seotud ained ning nende segud:

1.

spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks koostatud lennukikütused;

| 2. | alane (alumiiniumhüdriid) (CAS 7784-21-6); |
| --- | --- |

2.

alane (alumiiniumhüdriid) (CAS 7784-21-6);

| 3. | karboraanid; dekaboraan (CAS 17702-41-9); pentaboraanid (CAS 19624-22-7 ja 18433-84-6) ja nende derivaadid; |
| --- | --- |

3.

karboraanid; dekaboraan (CAS 17702-41-9); pentaboraanid (CAS 19624-22-7 ja 18433-84-6) ja nende derivaadid;

| 4. | hüdrasiin ja selle järgmised derivaadid (vt ka hüdrasiini oksüdeerivaid derivaate punktides ML8.d.8. ja ML8.d.9.):






  a. | hüdrasiin (CAS 302-01-2) kontsentratsioonis 70 % või üle selle; |
| --- | --- | --- |

4.

hüdrasiin ja selle järgmised derivaadid (vt ka hüdrasiini oksüdeerivaid derivaate punktides ML8.d.8. ja ML8.d.9.):

a.

hüdrasiin (CAS 302-01-2) kontsentratsioonis 70 % või üle selle;

| b. | monometüülhüdrasiin (CAS 60-34-4); |
| --- | --- |

b.

monometüülhüdrasiin (CAS 60-34-4);

| c. | sümmeetriline dimetüülhüdrasiin (CAS 540-73-8); |
| --- | --- |

c.

sümmeetriline dimetüülhüdrasiin (CAS 540-73-8);

| d. | asümmeetriline dimetüülhüdrasiin (CAS 57-14-7); |
| --- | --- |

d.

asümmeetriline dimetüülhüdrasiin (CAS 57-14-7);

| 5. | kerakujulistest, pihustatud, kerajatest, helbelistest või peenestatud osakestest koosnevad metallilised kütused, mis on valmistatud materjalist, mis sisaldab 99 % või enam ükskõik mida järgnevast:






  a. | järgmised metallid ja nende segud:






  1. | berüllium (CAS 7440-41-7), osakeste suurusega alla 60 μm; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

kerakujulistest, pihustatud, kerajatest, helbelistest või peenestatud osakestest koosnevad metallilised kütused, mis on valmistatud materjalist, mis sisaldab 99 % või enam ükskõik mida järgnevast:

a.

järgmised metallid ja nende segud:

1.

berüllium (CAS 7440-41-7), osakeste suurusega alla 60 μm;

| 2. | rauapulber (CAS 7439-89-6), osakeste suurusega 3 μm või alla selle, mis on saadud raudoksiidi redutseerimisel vesinikuga; |
| --- | --- |

2.

rauapulber (CAS 7439-89-6), osakeste suurusega 3 μm või alla selle, mis on saadud raudoksiidi redutseerimisel vesinikuga;

| b. | segud, mis sisaldavad ükskõik mida järgnevast:






  1. | tsirkoonium (CAS 7440-67-7), magneesium (CAS 7439-95-4) ja nende sulamid osakeste suurusega alla 60 μm; |
| --- | --- | --- |

b.

segud, mis sisaldavad ükskõik mida järgnevast:

1.

tsirkoonium (CAS 7440-67-7), magneesium (CAS 7439-95-4) ja nende sulamid osakeste suurusega alla 60 μm;

| 2. | boorist (CAS 7440-42-8) või boorkarbiidist (CAS 12069-32-8) kütused puhtusega 85 % või rohkem ja osakeste suurusega alla 60 μm; |
| --- | --- |

2.

boorist (CAS 7440-42-8) või boorkarbiidist (CAS 12069-32-8) kütused puhtusega 85 % või rohkem ja osakeste suurusega alla 60 μm;

| 6. | sõjalised materjalid, mis sisaldavad spetsiaalselt leegiheitjates või süütelaskemoonas kasutamiseks koostatud süsivesinikpõletusaine paksendeid, nagu metallstearaate või -palmitaate (näiteks oktopalmitaate (CAS 637-12-7)) või M1, M2 või M3 paksendeid; |
| --- | --- |

6.

sõjalised materjalid, mis sisaldavad spetsiaalselt leegiheitjates või süütelaskemoonas kasutamiseks koostatud süsivesinikpõletusaine paksendeid, nagu metallstearaate või -palmitaate (näiteks oktopalmitaate (CAS 637-12-7)) või M1, M2 või M3 paksendeid;

| 7. | perkloraadid, kloraadid ja kromaadid segus pulbriliste metallidega või teiste kõrge energiasisaldusega kütusekomponentidega; |
| --- | --- |

7.

perkloraadid, kloraadid ja kromaadid segus pulbriliste metallidega või teiste kõrge energiasisaldusega kütusekomponentidega;

| 8. | kerakujulistest osakestest alumiiniumipulber (CAS 7429-90-5), osakeste suurusega 60 μm või alla selle, mis on valmistatud materjalist alumiiniumisisaldusega 99 % või rohkem; |
| --- | --- |

8.

kerakujulistest osakestest alumiiniumipulber (CAS 7429-90-5), osakeste suurusega 60 μm või alla selle, mis on valmistatud materjalist alumiiniumisisaldusega 99 % või rohkem;

| 9. | titaani alahüdriid (TiHn) stöhhiomeetriaga n = 0,65–1,68. |
| --- | --- |

9.

titaani alahüdriid (TiHn) stöhhiomeetriaga n = 0,65–1,68.

Punktis ML8.c.1 nimetatud lennukikütuste alla kuuluvad ainult lõpptooted, mitte nende koostisosad.

Punkti ML8.c.4.a. ei kohaldata spetsiaalselt korrosioonitõrjeks koostatud hüdrasiinisegude suhtes.

Punkti ML8.c.5. kohaldatakse lõhkeainete ja kütuse suhtes, sõltumata sellest, kas metallid või sulamid on kapseldatud alumiiniumis, magneesiumis, tsirkooniumis või berülliumis või mitte.

Punkti ML8.c.5.b.2. ei kohaldata boori ja boorkarbiidi suhtes, mida on rikastatud boor-10-ga (boor-10 sisaldus 20 % või rohkem).

| d. | järgmised oksüdeerijad ja nende segud:






  1. | ADN (ammooniumdinitramiid või SR 12) (CAS 140456-78-6); |
| --- | --- | --- |

d.

järgmised oksüdeerijad ja nende segud:

1.

ADN (ammooniumdinitramiid või SR 12) (CAS 140456-78-6);

| 2. | AP (ammooniumperkloraat) (CAS 7790-98-9); |
| --- | --- |

2.

AP (ammooniumperkloraat) (CAS 7790-98-9);

| 3. | ühendid, mis sisaldavad fluori ja mis tahes järgmist:






  a. | muud halogeenid; |
| --- | --- | --- |

3.

ühendid, mis sisaldavad fluori ja mis tahes järgmist:

a.

muud halogeenid;

| b. | hapnik; |
| --- | --- |

b.

hapnik;

| c. | lämmastik; |
| --- | --- |

c.

lämmastik;

Punkti ML8.d.3. ei kohaldata kloortrifluoriidi suhtes (CAS 7790-91-2). Vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C238.

Punkti ML8.d.3. ei kohaldata gaasilises olekus lämmastiktrifluoriidi (CAS 7783-54-2) suhtes.

| 4. | DNAD (1,3-dinitro-1,3-diasetidiin) (CAS 78246-06-7); |
| --- | --- |

4.

DNAD (1,3-dinitro-1,3-diasetidiin) (CAS 78246-06-7);

| 5. | HAN (hüdroksüülammooniumnitraat) (CAS 13465-08-2); |
| --- | --- |

5.

HAN (hüdroksüülammooniumnitraat) (CAS 13465-08-2);

| 6. | HAP (hüdroksüülammooniumperkloraat) (CAS 15588-62-2); |
| --- | --- |

6.

HAP (hüdroksüülammooniumperkloraat) (CAS 15588-62-2);

| 7. | HFN (hüdrasiiniumnitroformiaat) (CAS 20773-28-8); |
| --- | --- |

7.

HFN (hüdrasiiniumnitroformiaat) (CAS 20773-28-8);

| 8. | hüdrasiinnitraat (CAS 37836-27-4); |
| --- | --- |

8.

hüdrasiinnitraat (CAS 37836-27-4);

| 9. | hüdrasiinperkloraat (CAS 27978-54-7); |
| --- | --- |

9.

hüdrasiinperkloraat (CAS 27978-54-7);

| 10. | vedelad oksüdeerijad, mis koosnevad inhibiitoriga punasest suitsevast lämmastikhappest (IRFNA) (CAS 8007-58-7) või sisaldavad seda;

  Punkti ML8.d.10. ei kohaldata inhibiitorita suitseva lämmastikhappe suhtes. |
| --- | --- |

10.

vedelad oksüdeerijad, mis koosnevad inhibiitoriga punasest suitsevast lämmastikhappest (IRFNA) (CAS 8007-58-7) või sisaldavad seda;

Punkti ML8.d.10. ei kohaldata inhibiitorita suitseva lämmastikhappe suhtes.

| e. | järgmised sideained, plastifikaatorid, monomeerid ja polümeerid:






  1. | AMMO (asidometüülmetüüloksetaan ja selle polümeerid) (CAS 90683-29-7) (vt ka vastavaid "lähteaineid" punktis ML8.g.1.); |
| --- | --- | --- |

e.

järgmised sideained, plastifikaatorid, monomeerid ja polümeerid:

1.

AMMO (asidometüülmetüüloksetaan ja selle polümeerid) (CAS 90683-29-7) (vt ka vastavaid "lähteaineid" punktis ML8.g.1.);

| 2. | BAMO (bisasidometüüloksetaan ja selle polümeerid) (CAS 17607-20-4) (vt ka vastavaid "lähteaineid" punktis ML8.g.1.); |
| --- | --- |

2.

BAMO (bisasidometüüloksetaan ja selle polümeerid) (CAS 17607-20-4) (vt ka vastavaid "lähteaineid" punktis ML8.g.1.);

| 3. | BDNPA (bis(2,2-dinitropropüül)atsetaal) (CAS 5108-69-0); |
| --- | --- |

3.

BDNPA (bis(2,2-dinitropropüül)atsetaal) (CAS 5108-69-0);

| 4. | BDNPF (bis(2,2-dinitropropüül)formaal) (CAS 5917-61-3); |
| --- | --- |

4.

BDNPF (bis(2,2-dinitropropüül)formaal) (CAS 5917-61-3);

| 5. | BTTN (butaantriooltrinitraat) (CAS 6659-60-5) (vt ka vastavaid "lähteaineid" punktis ML8.g.8.); |
| --- | --- |

5.

BTTN (butaantriooltrinitraat) (CAS 6659-60-5) (vt ka vastavaid "lähteaineid" punktis ML8.g.8.);

| 6. | kõrge siseenergiaga spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks koostatud monomeerid, plastifikaatorid või polümeerid, mis sisaldavad ükskõik mida järgnevast:






  a. | nitrorühmad; |
| --- | --- | --- |

6.

kõrge siseenergiaga spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks koostatud monomeerid, plastifikaatorid või polümeerid, mis sisaldavad ükskõik mida järgnevast:

a.

nitrorühmad;

| b. | asidorühmad; |
| --- | --- |

b.

asidorühmad;

| c. | nitraatrühmad; |
| --- | --- |

c.

nitraatrühmad;

| d. | nitrasatrühmad; või |
| --- | --- |

d.

nitrasatrühmad; või

| e. | difluoroaminorühmad; |
| --- | --- |

e.

difluoroaminorühmad;

| 7. | FAMAO (3-difluoroaminometüül-3-asidometüüloksetaan) ja selle polümeerid; |
| --- | --- |

7.

FAMAO (3-difluoroaminometüül-3-asidometüüloksetaan) ja selle polümeerid;

| 8. | FEFO (bis(2-fluoro-2,2-dinitroetüül)formaal) (CAS 17003-79-1); |
| --- | --- |

8.

FEFO (bis(2-fluoro-2,2-dinitroetüül)formaal) (CAS 17003-79-1);

| 9. | FPF-1 (polü-2,2,3,3,4,4-heksafluoropentaan-1,5-dioolformaal) (CAS 376-90-9); |
| --- | --- |

9.

FPF-1 (polü-2,2,3,3,4,4-heksafluoropentaan-1,5-dioolformaal) (CAS 376-90-9);

| 10. | FPF-3 (polü-2,4,4,5,5,6,6-heptafluoro-2-trifluorometüül-3-oksaheptaan-1,7-dioolformaal); |
| --- | --- |

10.

FPF-3 (polü-2,4,4,5,5,6,6-heptafluoro-2-trifluorometüül-3-oksaheptaan-1,7-dioolformaal);

| 11. | GAP (glütsidülasiid-polümeer) (CAS 143178-24-9) ja selle derivaadid; |
| --- | --- |

11.

GAP (glütsidülasiid-polümeer) (CAS 143178-24-9) ja selle derivaadid;

| 12. | HTPB (hüdroksüül-termineeritud polübutadieen), mille hüdroksüülfunktsionaalsus jääb vahemikku 2,2–2,4, hüdroksüülarv on väiksem kui 0,77 meq/g ja viskoossus 30 °C juures väiksem kui 47 puaasi (CAS 69102-90-5); |
| --- | --- |

12.

HTPB (hüdroksüül-termineeritud polübutadieen), mille hüdroksüülfunktsionaalsus jääb vahemikku 2,2–2,4, hüdroksüülarv on väiksem kui 0,77 meq/g ja viskoossus 30 °C juures väiksem kui 47 puaasi (CAS 69102-90-5);

| 13. | alkohol-funktsionaalne polüepikloorhüdriin, mille molekulmass on alla 10 000:






  a. | polüepikloorhüdriindiool; |
| --- | --- | --- |

13.

alkohol-funktsionaalne polüepikloorhüdriin, mille molekulmass on alla 10 000:

a.

polüepikloorhüdriindiool;

| b. | polüepikloorhüdriintriool |
| --- | --- |

b.

polüepikloorhüdriintriool

| 14. | NENA-d (nitratoetüülnitramiinühendid) (CAS 17096-47-8, 85068-73-1, 82486-83-7, 82486-82-6 ja 85954-06-9); |
| --- | --- |

14.

NENA-d (nitratoetüülnitramiinühendid) (CAS 17096-47-8, 85068-73-1, 82486-83-7, 82486-82-6 ja 85954-06-9);

| 15. | PGN (polü-GLYN, polüglütsidüülnitraat või polü(nitratometüüloksiraan)) (CAS 27814-48-8); |
| --- | --- |

15.

PGN (polü-GLYN, polüglütsidüülnitraat või polü(nitratometüüloksiraan)) (CAS 27814-48-8);

| 16. | polü-NIMMO (polünitratometüülmetüüloksüetaan) või polü-NMMO (polü[3-nitratometüül-3-metüül-oksüetaan]) (CAS 84051-81-0); |
| --- | --- |

16.

polü-NIMMO (polünitratometüülmetüüloksüetaan) või polü-NMMO (polü[3-nitratometüül-3-metüül-oksüetaan]) (CAS 84051-81-0);

| 17. | polünitroortokarbonaadid; |
| --- | --- |

17.

polünitroortokarbonaadid;

| 18. | TVOPA (1,2,3-tris[1,2-bis(difluoroamino)etoksü]propaan või tris-vinoksüpropaanadukt) (CAS 53159-39-0). |
| --- | --- |

18.

TVOPA (1,2,3-tris[1,2-bis(difluoroamino)etoksü]propaan või tris-vinoksüpropaanadukt) (CAS 53159-39-0).

| f. | järgmised "lisaained":






  1. | aluseline vasksalitsülaat (CAS 62320-94-9); |
| --- | --- | --- |

f.

järgmised "lisaained":

1.

aluseline vasksalitsülaat (CAS 62320-94-9);

| 2. | BHEGA (bis(2-hüdroksüetüül)glükoolamiid) (CAS 17409-41-5); |
| --- | --- |

2.

BHEGA (bis(2-hüdroksüetüül)glükoolamiid) (CAS 17409-41-5);

| 3. | BNO (butadieennitriiloksiid) (CAS 9003-18-3); |
| --- | --- |

3.

BNO (butadieennitriiloksiid) (CAS 9003-18-3);

| 4. | järgmised ferrotseeni derivaadid:






  a. | butatseen (CAS 125856-62-4); |
| --- | --- | --- |

4.

järgmised ferrotseeni derivaadid:

a.

butatseen (CAS 125856-62-4);

| b. | katotseen (2,2-bis-etüülferrotsenüülpropaan) (CAS 37206-42-1); |
| --- | --- |

b.

katotseen (2,2-bis-etüülferrotsenüülpropaan) (CAS 37206-42-1);

| c. | ferrotseenkarboksüülhapped; |
| --- | --- |

c.

ferrotseenkarboksüülhapped;

| d. | n-butüülferrotseen (CAS 31904-29-7); |
| --- | --- |

d.

n-butüülferrotseen (CAS 31904-29-7);

| e. | muud polümeerse ferrotseeni adukt-derivaadid; |
| --- | --- |

e.

muud polümeerse ferrotseeni adukt-derivaadid;

| 5. | plii-ß-resortsülaat (CAS 20936-32-7); |
| --- | --- |

5.

plii-ß-resortsülaat (CAS 20936-32-7);

| 6. | pliitsitraat (CAS 14450-60-3); |
| --- | --- |

6.

pliitsitraat (CAS 14450-60-3);

| 7. | ß-resortsilaadi või salitsülaatide plii-vaskkelaadid (CAS 68411-07-4); |
| --- | --- |

7.

ß-resortsilaadi või salitsülaatide plii-vaskkelaadid (CAS 68411-07-4);

| 8. | pliimaleaat (CAS 19136-34-6); |
| --- | --- |

8.

pliimaleaat (CAS 19136-34-6);

| 9. | pliisalitsülaat (CAS 15748-73-9); |
| --- | --- |

9.

pliisalitsülaat (CAS 15748-73-9);

| 10. | pliistannaat (CAS 12036-31-6); |
| --- | --- |

10.

pliistannaat (CAS 12036-31-6);

| 11. | MAPO (tris-1-(2-metüül)asiridinüülfosfiinoksiid) (CAS 57-39-6); BOBBA 8 (bis(2-metüülasiridinüül)-2-(2-hüdroksüpropaanoksü)propüülaminofosfiinoksiid); ja teised MAPO derivaadid; |
| --- | --- |

11.

MAPO (tris-1-(2-metüül)asiridinüülfosfiinoksiid) (CAS 57-39-6); BOBBA 8 (bis(2-metüülasiridinüül)-2-(2-hüdroksüpropaanoksü)propüülaminofosfiinoksiid); ja teised MAPO derivaadid;

| 12. | metüül-BAPO (bis(2-metüülasiridinüül)metüülaminofosfiinoksiid) (CAS 85068-72-0); |
| --- | --- |

12.

metüül-BAPO (bis(2-metüülasiridinüül)metüülaminofosfiinoksiid) (CAS 85068-72-0);

| 13. | n-metüül-p-nitroaniliin (CAS 100-15-2); |
| --- | --- |

13.

n-metüül-p-nitroaniliin (CAS 100-15-2);

| 14. | 3-nitrasa-1,5-pentaandiisotsüanaat (CAS 7406-61-9); |
| --- | --- |

14.

3-nitrasa-1,5-pentaandiisotsüanaat (CAS 7406-61-9);

| 15. | järgmised metallorgaanilised sidusreaktiivid:






  a. | neopentüül(diallüül)oksütris(dioktüül)fosfatotitanaat (CAS 103850-22-2), samuti tuntud kui titaan IV, 2,2[bis(2-propenolatometüül)butanolatotris(dioktüül)fosfaat] (CAS 110438-25-0) või LICA 12 (CAS 103850-22-2); |
| --- | --- | --- |

15.

järgmised metallorgaanilised sidusreaktiivid:

a.

neopentüül(diallüül)oksütris(dioktüül)fosfatotitanaat (CAS 103850-22-2), samuti tuntud kui titaan IV, 2,2[bis(2-propenolatometüül)butanolatotris(dioktüül)fosfaat] (CAS 110438-25-0) või LICA 12 (CAS 103850-22-2);

| b. | titaan IV, [(2-propeen-1-olato)metüülpropanolatometüül]butaan-1-olatotris(dioktüül)pürofosfaat ehk KR 3538; |
| --- | --- |

b.

titaan IV, [(2-propeen-1-olato)metüülpropanolatometüül]butaan-1-olatotris(dioktüül)pürofosfaat ehk KR 3538;

| c. | titaan IV, [(2-propeen-1-olato)metüülpropanolatometüül]butaan-1-olatotris(dioktüül)pürofosfaat; |
| --- | --- |

c.

titaan IV, [(2-propeen-1-olato)metüülpropanolatometüül]butaan-1-olatotris(dioktüül)pürofosfaat;

| 16. | polütsüanodifluoroaminoetüleenoksiid; |
| --- | --- |

16.

polütsüanodifluoroaminoetüleenoksiid;

| 17. | polüfunktsionaalsed asiridiinamiidid isoftaal-, trimesüül- (BITA- või butüleenimiintrimesamiid-), isotsüanuur- või trimetüüladipiinskelettidega ja 2-metüül- või 2-etüül-asendajatega asiridiintsüklis; |
| --- | --- |

17.

polüfunktsionaalsed asiridiinamiidid isoftaal-, trimesüül- (BITA- või butüleenimiintrimesamiid-), isotsüanuur- või trimetüüladipiinskelettidega ja 2-metüül- või 2-etüül-asendajatega asiridiintsüklis;

| 18. | polüpropüleenimiin (2-metüülasiridiin) (CAS 75-55-8); |
| --- | --- |

18.

polüpropüleenimiin (2-metüülasiridiin) (CAS 75-55-8);

| 19. | ülipeen raudoksiid (Fe2O3) eripinnaga üle 250 m2/g ja keskmise osakeste suurusega 3,0 nm või vähem; |
| --- | --- |

19.

ülipeen raudoksiid (Fe2O3) eripinnaga üle 250 m2/g ja keskmise osakeste suurusega 3,0 nm või vähem;

| 20. | TEPAN (tetraetüleenpentaamiinakrüülnitriil) (CAS 68412-45-3); tsüanoetüleeritud polüamiinid ja nende soolad; |
| --- | --- |

20.

TEPAN (tetraetüleenpentaamiinakrüülnitriil) (CAS 68412-45-3); tsüanoetüleeritud polüamiinid ja nende soolad;

| 21. | TEPANOL (tetraetüleenpentaamiinakrüülnitriilglütsidool) (CAS 68412-46-4); tsüanoetüleeritud polüamiinide aduktid glütsidooliga ja nende soolad; |
| --- | --- |

21.

TEPANOL (tetraetüleenpentaamiinakrüülnitriilglütsidool) (CAS 68412-46-4); tsüanoetüleeritud polüamiinide aduktid glütsidooliga ja nende soolad;

| 22. | TPB (trifenüülvismut) (CAS 603-33-8); |
| --- | --- |

22.

TPB (trifenüülvismut) (CAS 603-33-8);

| g. | järgmised "lähteained":


  Punktis ML8.g. viidatakse nimetatud "kõrge siseenergiaga materjalidele", mida neist ainetest valmistatakse.







  1. | BCMO (bis-klorometüüloksetaan) (CAS 142173-26-0) (vt samuti punkte ML8.e.1. ja ML8.e.2.); |
| --- | --- | --- |

g.

järgmised "lähteained":

Punktis ML8.g. viidatakse nimetatud "kõrge siseenergiaga materjalidele", mida neist ainetest valmistatakse.

1.

BCMO (bis-klorometüüloksetaan) (CAS 142173-26-0) (vt samuti punkte ML8.e.1. ja ML8.e.2.);

| 2. | dinitroasetidiin-t-butüülsool (CAS 125735-38-8) (vt samuti punkti ML8.a.28.); |
| --- | --- |

2.

dinitroasetidiin-t-butüülsool (CAS 125735-38-8) (vt samuti punkti ML8.a.28.);

| 3. | HBIW (heksabensüülheksaasaisovürtsitaan) (CAS 124782-15-6) (vt samuti punkti ML8.a.4.); |
| --- | --- |

3.

HBIW (heksabensüülheksaasaisovürtsitaan) (CAS 124782-15-6) (vt samuti punkti ML8.a.4.);

| 4. | TAIW (tetraatsetüüldibensüülheksaasaisovürtsitaan) (vt samuti punkti ML8.a.4.); (CAS 182763-60-6); |
| --- | --- |

4.

TAIW (tetraatsetüüldibensüülheksaasaisovürtsitaan) (vt samuti punkti ML8.a.4.); (CAS 182763-60-6);

| 5. | 1,3,5,7-tetraatsetüül-1,3,5,7-tetraasatsüklooktaan (TAT) (CAS 41378-98-7) (vt samuti punkti ML8.a.13.); |
| --- | --- |

5.

1,3,5,7-tetraatsetüül-1,3,5,7-tetraasatsüklooktaan (TAT) (CAS 41378-98-7) (vt samuti punkti ML8.a.13.);

| 6. | 1,4,5,8-tetraasadekaliin (CAS 5409-42-7) (vt samuti punkti ML8.a.27.); |
| --- | --- |

6.

1,4,5,8-tetraasadekaliin (CAS 5409-42-7) (vt samuti punkti ML8.a.27.);

| 7. | 1,3,5-triklorobenseen (CAS 108-70-3) (vt samuti punkti ML8.a.23.); |
| --- | --- |

7.

1,3,5-triklorobenseen (CAS 108-70-3) (vt samuti punkti ML8.a.23.);

| 8. | 1,2,4-trihüdroksübutaan (butaan-1,2,4-triool) (CAS 3068-00-6) (vt samuti punkti ML8.e.5.). |
| --- | --- |

8.

1,2,4-trihüdroksübutaan (butaan-1,2,4-triool) (CAS 3068-00-6) (vt samuti punkti ML8.e.5.).

Ei kasutata alates 2009. aastast;

Kategooriat ML8 ei kohaldata järgmiste ainete suhtes, välja arvatud juhul, kui need ained esinevad ühendites punktis ML8.a. nimetatud "kõrge siseenergiaga materjalide" või punktis ML8.c. nimetatud pulbriliste metallidega, või on nendega segatud:

| a. | ammooniumpikraat (CAS 131-74-8); |
| --- | --- |

a.

ammooniumpikraat (CAS 131-74-8);

| b. | must püssirohi; |
| --- | --- |

b.

must püssirohi;

| c. | heksanitrodifenüülamiin (CAS 131-73-7); |
| --- | --- |

c.

heksanitrodifenüülamiin (CAS 131-73-7);

| d. | difluoroamiin (CAS 10405-27-3); |
| --- | --- |

d.

difluoroamiin (CAS 10405-27-3);

| e. | nitrotärklis (CAS9056-38-6); |
| --- | --- |

e.

nitrotärklis (CAS9056-38-6);

| f. | kaaliumnitraat (CAS 7757-79-1); |
| --- | --- |

f.

kaaliumnitraat (CAS 7757-79-1);

| g. | tetranitronaftaleen; |
| --- | --- |

g.

tetranitronaftaleen;

| h. | trinitroanisool; |
| --- | --- |

h.

trinitroanisool;

| i. | trinitronaftaleen; |
| --- | --- |

i.

trinitronaftaleen;

| j. | trinitroksüleen; |
| --- | --- |

j.

trinitroksüleen;

| k. | n-pürrolidinoon; 1-metüül-2-pürrolidinoo (CAS 872-50-4); |
| --- | --- |

k.

n-pürrolidinoon; 1-metüül-2-pürrolidinoo (CAS 872-50-4);

| l. | dioktüülmaleaat (CAS 142-16-5); |
| --- | --- |

l.

dioktüülmaleaat (CAS 142-16-5);

| m. | etüülheksüülakrülaat (CAS 103-11-7); |
| --- | --- |

m.

etüülheksüülakrülaat (CAS 103-11-7);

| n. | trietüülalumiinium (TEA) (CAS 97-93-8), trimetüülalumiinium (TMA) (CAS 75-24-1) ja muud pürofoorsed liitiumi-, naatriumi-, magneesiumi-, tsingi- või booripõhised heteroalküülid ja -arüülid; |
| --- | --- |

n.

trietüülalumiinium (TEA) (CAS 97-93-8), trimetüülalumiinium (TMA) (CAS 75-24-1) ja muud pürofoorsed liitiumi-, naatriumi-, magneesiumi-, tsingi- või booripõhised heteroalküülid ja -arüülid;

| o. | nitrotselluloos (CAS 9004-70-0); |
| --- | --- |

o.

nitrotselluloos (CAS 9004-70-0);

| p. | nitroglütseriin (ehk glütserooltrinitraat, trinitroglütseriin, NG); |
| --- | --- |

p.

nitroglütseriin (ehk glütserooltrinitraat, trinitroglütseriin, NG);

| q. | 2,4,6- trinitrotolueen (TNT) (CAS 118-96-7); |
| --- | --- |

q.

2,4,6- trinitrotolueen (TNT) (CAS 118-96-7);

| r. | etüleendiamiindinitraat (EDDN) (CAS 20829-66-7); |
| --- | --- |

r.

etüleendiamiindinitraat (EDDN) (CAS 20829-66-7);

| s. | pentaerütritooltetranitraat (PETN) (CAS 78-11-5); |
| --- | --- |

s.

pentaerütritooltetranitraat (PETN) (CAS 78-11-5);

| t. | pliiasiid (CAS 13424-46-9), neutraalne pliistüfnaat (CAS 15245-44-0) ja aluseline pliistüfnaat (CAS 12403-82-6), ja asiide või asiidkomplekse sisaldavad initsieerivad lõhkeained ja löökpadrunisegud; |
| --- | --- |

t.

pliiasiid (CAS 13424-46-9), neutraalne pliistüfnaat (CAS 15245-44-0) ja aluseline pliistüfnaat (CAS 12403-82-6), ja asiide või asiidkomplekse sisaldavad initsieerivad lõhkeained ja löökpadrunisegud;

| u. | trietüleenglükooldinitraat (TEGDN)(CAS 111-22-8); |
| --- | --- |

u.

trietüleenglükooldinitraat (TEGDN)(CAS 111-22-8);

| v. | 2,4,6- trinitroresortsinool (stüfniinhape) (CAS 82-71-3); |
| --- | --- |

v.

2,4,6- trinitroresortsinool (stüfniinhape) (CAS 82-71-3);

| w. | dietüüldifenüüluurea (CAS 85-98-3); dimetüüldifenüüluurea (CAS 611-92-7); metüületüüldifenüüluurea [tsentraliidid]; |
| --- | --- |

w.

dietüüldifenüüluurea (CAS 85-98-3); dimetüüldifenüüluurea (CAS 611-92-7); metüületüüldifenüüluurea [tsentraliidid];

| x. | N,N-difenüüluurea (asümmeetriline difenüüluurea) (CAS 603-54-3); |
| --- | --- |

x.

N,N-difenüüluurea (asümmeetriline difenüüluurea) (CAS 603-54-3);

| y. | metüül-N,N-difenüüluurea (asümmeetriline metüüldifenüüluurea); |
| --- | --- |

y.

metüül-N,N-difenüüluurea (asümmeetriline metüüldifenüüluurea);

| z. | etüül-N,N-difenüüluurea (asümmeetriline etüüldifenüüluurea); |
| --- | --- |

z.

etüül-N,N-difenüüluurea (asümmeetriline etüüldifenüüluurea);

| aa. | 2-nitrodifenüülamiin (2-NDPA); |
| --- | --- |

aa.

2-nitrodifenüülamiin (2-NDPA);

| bb. | 4-nitrodifenüülamiin (4-NDPA)(CAS 836-30-6); |
| --- | --- |

bb.

4-nitrodifenüülamiin (4-NDPA)(CAS 836-30-6);

| cc. | 2,2-dinitropropanool (CAS 918-52-5); |
| --- | --- |

cc.

2,2-dinitropropanool (CAS 918-52-5);

| dd. | nitroguanidiin (CAS 556-88-7) (vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C011.d.). |
| --- | --- |

dd.

nitroguanidiin (CAS 556-88-7) (vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C011.d.).

| ML9 | Sõjalaevad (pealvee- või allveelaevad), spetsiaalne merenduslik varustus, lisaseadmed, komponendid ja muud pealveelaevad:



  Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooriat ML11.







  a. | järgmised laevad ja komponendid:






  1. | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud laevad (pealvee- või allveelaevad), olenemata nende tehnilisest seisundist ning sellest, kas nad kannavad relvasüsteeme, soomustust või mitte, samuti selliste laevade kered ja kerede osad, ning nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid; |
| --- | --- | --- | --- |

ML9

Sõjalaevad (pealvee- või allveelaevad), spetsiaalne merenduslik varustus, lisaseadmed, komponendid ja muud pealveelaevad:

Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooriat ML11.

a.

järgmised laevad ja komponendid:

1.

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud laevad (pealvee- või allveelaevad), olenemata nende tehnilisest seisundist ning sellest, kas nad kannavad relvasüsteeme, soomustust või mitte, samuti selliste laevade kered ja kerede osad, ning nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid;

| 2. | punktis ML9.a.1. nimetamata pealveelaevad, millele on kinnitatud või millega on integreeritud mis tahes järgmine:






  a. | kategoorias ML1 nimetatud automaattulirelvad kaliibriga 12,7 mm või rohkem või kategooriates ML2, ML4, ML12 või ML19 nimetatud relvad või selliste relvade ‧kinnitusalused‧ või kinnituskohad;
  Tehniline märkus

  ‧Kinnitusalused‧ on relvade paigaldamiseks ette nähtud alused või struktuuri tugevdused. |
| --- | --- | --- |

2.

punktis ML9.a.1. nimetamata pealveelaevad, millele on kinnitatud või millega on integreeritud mis tahes järgmine:

a.

kategoorias ML1 nimetatud automaattulirelvad kaliibriga 12,7 mm või rohkem või kategooriates ML2, ML4, ML12 või ML19 nimetatud relvad või selliste relvade ‧kinnitusalused‧ või kinnituskohad;

Tehniline märkus

‧Kinnitusalused‧ on relvade paigaldamiseks ette nähtud alused või struktuuri tugevdused.

| b. | kategoorias ML5 nimetatud tulejuhtimissüsteemid; |
| --- | --- |

b.

kategoorias ML5 nimetatud tulejuhtimissüsteemid;

| c. | millel on kõik järgmised omadused:






  1. | ‧kaitse keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarünnakute vastu (CBRN-kaitse)‧; |
| --- | --- | --- |

c.

millel on kõik järgmised omadused:

1.

‧kaitse keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarünnakute vastu (CBRN-kaitse)‧;

| 2. | ‧eelmärgamise või uhtmise süsteem‧ saaste eemaldamiseks;
  Tehnilised märkused






  1. | ‧CBRN-kaitse‧ on autonoomne siseruum, mis võimaldab näiteks ruumi ülesurvestamist, ventilatsioonisüsteemide isoleerimist ning millel on piiratud arv CBRN-filtritega ventilatsiooniavasid ja piiratud arv õhukindlaid juurdepääsupunkte. |
| --- | --- | --- |

2.

‧eelmärgamise või uhtmise süsteem‧ saaste eemaldamiseks;

Tehnilised märkused

1.

‧CBRN-kaitse‧ on autonoomne siseruum, mis võimaldab näiteks ruumi ülesurvestamist, ventilatsioonisüsteemide isoleerimist ning millel on piiratud arv CBRN-filtritega ventilatsiooniavasid ja piiratud arv õhukindlaid juurdepääsupunkte.

| 2. | ‧Eelmärgamise või uhtmise süsteem‧ on merevee piserdamise süsteem, mis võimaldab samaaegselt kasta märjaks nii laeva tekid kui laevakere pealmise konstruktsiooni. |
| --- | --- |

2.

‧Eelmärgamise või uhtmise süsteem‧ on merevee piserdamise süsteem, mis võimaldab samaaegselt kasta märjaks nii laeva tekid kui laevakere pealmise konstruktsiooni.

| d. | punktides ML4.b., ML5.c. või ML11.a. nimetatud aktiivsed vastumeetmete rakendamise süsteemid, millel on mis tahes järgmine omadus:






  1. | ‧CBRN-kaitse‧; |
| --- | --- | --- |

d.

punktides ML4.b., ML5.c. või ML11.a. nimetatud aktiivsed vastumeetmete rakendamise süsteemid, millel on mis tahes järgmine omadus:

1.

‧CBRN-kaitse‧;

| 2. | kere ja pealmine konstruktsioon, mis on spetsiaalselt loodud radariristlõike (RCS) vähendamiseks; |
| --- | --- |

2.

kere ja pealmine konstruktsioon, mis on spetsiaalselt loodud radariristlõike (RCS) vähendamiseks;

| 3. | soojusvarjestuse seadmed (nt heitgaasi jahutamise süsteem), välja arvatud seadmed, mis on spetsiaalselt loodud elektrijaamade üldise tõhususe suurendamiseks või keskkonnamõju vähendamiseks; |
| --- | --- |

3.

soojusvarjestuse seadmed (nt heitgaasi jahutamise süsteem), välja arvatud seadmed, mis on spetsiaalselt loodud elektrijaamade üldise tõhususe suurendamiseks või keskkonnamõju vähendamiseks;

| 4. | demagneetimise süsteem, mis on loodud laeva magnetvälja mõju vähendamiseks; |
| --- | --- |

4.

demagneetimise süsteem, mis on loodud laeva magnetvälja mõju vähendamiseks;

| b. | järgmised spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud mootorid ja tõukejõusüsteemid ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid:






  1. | diiselmootorid, mis on spetsiaalselt loodud allveelaevadele ja millel on kõik järgmised omadused:






  a. | väljundvõimsus 1,12 MW (1 500 hj) või rohkem; |
| --- | --- | --- | --- |

b.

järgmised spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud mootorid ja tõukejõusüsteemid ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid:

1.

diiselmootorid, mis on spetsiaalselt loodud allveelaevadele ja millel on kõik järgmised omadused:

a.

väljundvõimsus 1,12 MW (1 500 hj) või rohkem;

| b. | pöörete arv 700 p/min või enam; |
| --- | --- |

b.

pöörete arv 700 p/min või enam;

| 2. | elektrimootorid, mis on spetsiaalselt loodud allveelaevadele ja millel on kõik järgmised omadused:






  a. | väljundvõimsus enam kui 0,75 MW (1 000 hj); |
| --- | --- | --- |

2.

elektrimootorid, mis on spetsiaalselt loodud allveelaevadele ja millel on kõik järgmised omadused:

a.

väljundvõimsus enam kui 0,75 MW (1 000 hj);

| b. | kiire tagasikäik; |
| --- | --- |

b.

kiire tagasikäik;

| c. | vedelikjahutus; |
| --- | --- |

c.

vedelikjahutus;

| d. | täielikult kinnine masin; |
| --- | --- |

d.

täielikult kinnine masin;

| 3. | mittemagnetiseeruvad diiselmootorid, millel on kõik järgmised omadused:






  a. | väljundvõimsus 37,3 kW (50 hj) või rohkem; |
| --- | --- | --- |

3.

mittemagnetiseeruvad diiselmootorid, millel on kõik järgmised omadused:

a.

väljundvõimsus 37,3 kW (50 hj) või rohkem;

| b. | mittemagnetiseeruv osa ületab 75 % kogumassist; |
| --- | --- |

b.

mittemagnetiseeruv osa ületab 75 % kogumassist;

| 4. | spetsiaalselt allveelaevade jaoks kavandatud ‧välisõhu juurdelisamisest sõltumatud tõukejõusüsteemid‧;
  Tehniline märkus

  ‧Välisõhu juurdelisamisest sõltumatu tõukejõusüsteem‧ võimaldab veeliinist allpool oleval allveelaeval, millel ei ole juurdepääsu atmosfäärihapnikule, kasutada oma tõukejõusüsteemi kauem, kui see akude abil võimalik oleks. Punkti ML9.b.4. kohaldamisel ei hõlma sellised tõukejõusüsteemid tuumaenergiat. |
| --- | --- |

4.

spetsiaalselt allveelaevade jaoks kavandatud ‧välisõhu juurdelisamisest sõltumatud tõukejõusüsteemid‧;

Tehniline märkus

‧Välisõhu juurdelisamisest sõltumatu tõukejõusüsteem‧ võimaldab veeliinist allpool oleval allveelaeval, millel ei ole juurdepääsu atmosfäärihapnikule, kasutada oma tõukejõusüsteemi kauem, kui see akude abil võimalik oleks. Punkti ML9.b.4. kohaldamisel ei hõlma sellised tõukejõusüsteemid tuumaenergiat.

| c. | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud veealused avastamise seadmed, nende kontrollseadmed ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid; |
| --- | --- |

c.

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud veealused avastamise seadmed, nende kontrollseadmed ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid;

| d. | allveelaeva- ja torpeedovastased võrgud, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

d.

allveelaeva- ja torpeedovastased võrgud, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

| e. | Ei kasutata alates 2003. aastast; |
| --- | --- |

e.

Ei kasutata alates 2003. aastast;

| f. | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud laevakere läbindused ja läbivad ühendused, mis võimaldavad koostoimimist laevavälise varustusega, ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid;


  Punkt ML9.f. hõlmab ühe- ja mitmejuhtmelisi, koaksiaal- ning lainejuhtühendusi ja laevakere läbindusi, mis on võimelised säilitama lekkekindluse ning ettenähtud omadused sügavustel üle 100 m; ja kiudoptilisi konnektoreid ja optilisi laevakere läbindusi, mis on spetsiaalselt loodud "laser"kiire ülekandeks, sügavusest sõltumata. Punkti ML9.f. ei kohaldata harilike võlli ja roolivarda läbinduste suhtes. |
| --- | --- |

f.

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud laevakere läbindused ja läbivad ühendused, mis võimaldavad koostoimimist laevavälise varustusega, ja nende spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud komponendid;

Punkt ML9.f. hõlmab ühe- ja mitmejuhtmelisi, koaksiaal- ning lainejuhtühendusi ja laevakere läbindusi, mis on võimelised säilitama lekkekindluse ning ettenähtud omadused sügavustel üle 100 m; ja kiudoptilisi konnektoreid ja optilisi laevakere läbindusi, mis on spetsiaalselt loodud "laser"kiire ülekandeks, sügavusest sõltumata. Punkti ML9.f. ei kohaldata harilike võlli ja roolivarda läbinduste suhtes.

| g. | mis tahes järgmiste omadustega müratud laagrid, nende komponendid ning selliseid laagreid sisaldavad seadmed, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks:






  1. | gaas- või magnethõljukhõõre; |
| --- | --- | --- |

g.

mis tahes järgmiste omadustega müratud laagrid, nende komponendid ning selliseid laagreid sisaldavad seadmed, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks:

1.

gaas- või magnethõljukhõõre;

| 2. | juhtseadmed tunnusmüra aktiivsummutamiseks; |
| --- | --- |

2.

juhtseadmed tunnusmüra aktiivsummutamiseks;

| 3. | juhtseadmed vibratsiooni summutamiseks. |
| --- | --- |

3.

juhtseadmed vibratsiooni summutamiseks.

| ML10 | "Õhusõidukid", "õhust kergemad õhusõidukid", mehitamata õhusõidukid, "õhusõidukite" mootorid ja varustus, nendega seotud varustus ja komponendid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks:



  Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooriat ML11.







  a. | lahingotstarbelised "õhusõidukid" ja spetsiaalselt neile loodud komponendid; |
| --- | --- | --- |

ML10

"Õhusõidukid", "õhust kergemad õhusõidukid", mehitamata õhusõidukid, "õhusõidukite" mootorid ja varustus, nendega seotud varustus ja komponendid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks:

Juhtimis- ja navigatsiooniseadmete kohta vt kategooriat ML11.

a.

lahingotstarbelised "õhusõidukid" ja spetsiaalselt neile loodud komponendid;

| b. | muud spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud "õhusõidukid" ja "õhust kergemad õhusõidukid" sõjaliseks luureks, ründeks, sõjaliseks treeninguks, transpordiks, dessandiks ja logistiliseks toeks, ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid; |
| --- | --- |

b.

muud spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud "õhusõidukid" ja "õhust kergemad õhusõidukid" sõjaliseks luureks, ründeks, sõjaliseks treeninguks, transpordiks, dessandiks ja logistiliseks toeks, ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid;

| c. | mehitamata õhusõidukid, nendega seotud varustus, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid:






  1. | mehitamata õhusõidukid, kaasa arvatud kaugjuhtimisega õhusõidukid (RPVd), autonoomse programmjuhtimisega õhusõidukid ja "õhust kergemad õhusõidukid"; |
| --- | --- | --- |

c.

mehitamata õhusõidukid, nendega seotud varustus, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid:

1.

mehitamata õhusõidukid, kaasa arvatud kaugjuhtimisega õhusõidukid (RPVd), autonoomse programmjuhtimisega õhusõidukid ja "õhust kergemad õhusõidukid";

| 2. | mehitamata õhusõidukite stardiseadmed ja maapealse hooldamise seadmed; |
| --- | --- |

2.

mehitamata õhusõidukite stardiseadmed ja maapealse hooldamise seadmed;

| 3. | mehitamata õhusõidukite juhtimis- ja kontrolliseadmed; |
| --- | --- |

3.

mehitamata õhusõidukite juhtimis- ja kontrolliseadmed;

| d. | õhusõidukite mootorid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid; |
| --- | --- |

d.

õhusõidukite mootorid, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid;

| e. | õhudessantvarustus, kaasa arvatud õhus kütuse tankimise varustus, mis on spetsiaalselt loodud kasutamiseks punktides ML10.a. või ML10.b. nimetatud "õhusõidukitega" või punktis ML10.d. nimetatud õhusõidukite mootoritega, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid; |
| --- | --- |

e.

õhudessantvarustus, kaasa arvatud õhus kütuse tankimise varustus, mis on spetsiaalselt loodud kasutamiseks punktides ML10.a. või ML10.b. nimetatud "õhusõidukitega" või punktis ML10.d. nimetatud õhusõidukite mootoritega, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid;

| f. | survetankimisseadmed, survetankimise varustus, seadmed, mis on spetsiaalselt loodud piiratud tingimustes töötamiseks, ja maapealsed seadmed, mis on spetsiaalselt välja arendatud kasutamiseks punktides ML10.a. ja ML10.b. nimetatud "õhusõidukitega" või punktis ML10.d. nimetatud õhusõidukite mootoritega; |
| --- | --- |

f.

survetankimisseadmed, survetankimise varustus, seadmed, mis on spetsiaalselt loodud piiratud tingimustes töötamiseks, ja maapealsed seadmed, mis on spetsiaalselt välja arendatud kasutamiseks punktides ML10.a. ja ML10.b. nimetatud "õhusõidukitega" või punktis ML10.d. nimetatud õhusõidukite mootoritega;

| g. | sõjalise otstarbega kaitsekiivrid ja kaitsemaskid ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid, normaalset atmosfäärirõhku säilitavad hingamisaparaadid ja ülikonnad, mis on mõeldud kasutamiseks "õhusõidukites", ning antikoormusülikonnad, "õhusõidukites" või reaktiivmürskudes kasutatavad vedela hapniku konverterid ja katapuldid ning lõhkelaenguga käivitatav "õhusõiduki" meeskonna päästevarustus; |
| --- | --- |

g.

sõjalise otstarbega kaitsekiivrid ja kaitsemaskid ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid, normaalset atmosfäärirõhku säilitavad hingamisaparaadid ja ülikonnad, mis on mõeldud kasutamiseks "õhusõidukites", ning antikoormusülikonnad, "õhusõidukites" või reaktiivmürskudes kasutatavad vedela hapniku konverterid ja katapuldid ning lõhkelaenguga käivitatav "õhusõiduki" meeskonna päästevarustus;

| h. | langevarjud, paraglaiderid ja nendega seotud varustus ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid:






  1. | langevarjud, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas; |
| --- | --- | --- |

h.

langevarjud, paraglaiderid ja nendega seotud varustus ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid:

1.

langevarjud, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas;

| 2. | paraglaiderid; |
| --- | --- |

2.

paraglaiderid;

| 3. | varustus, mis on spetsiaalselt loodud ülikõrgetel kõrgustel langevarjuhüppeks (näiteks ülikonnad, spetsiaalsed kiivrid, hingamissüsteemid ja navigeerimisvarustus); |
| --- | --- |

3.

varustus, mis on spetsiaalselt loodud ülikõrgetel kõrgustel langevarjuhüppeks (näiteks ülikonnad, spetsiaalsed kiivrid, hingamissüsteemid ja navigeerimisvarustus);

| i. | langevarju automaatpiloteerimise süsteemid lastidele; spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud varustus mis tahes kõrgusel sooritatava hüppe tegemiseks, kaasa arvatud hapnikuvarustussüsteemid. |
| --- | --- |

i.

langevarju automaatpiloteerimise süsteemid lastidele; spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud varustus mis tahes kõrgusel sooritatava hüppe tegemiseks, kaasa arvatud hapnikuvarustussüsteemid.

Punkti ML10.b. ei kohaldata spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud "õhusõidukite" või nende "õhusõidukite" variantide suhtes, millel on kõik järgmised omadused:

| a. | nad ei ole konfigureeritud sõjaliseks kasutuseks ja ei ole varustatud seadmete või varustusega, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

a.

nad ei ole konfigureeritud sõjaliseks kasutuseks ja ei ole varustatud seadmete või varustusega, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

| b. | liikmesriigi või Wassenaari kokkuleppe osalisriigi tsiviillennundusamet on nad tunnistanud tsiviilotstarbelisteks. |
| --- | --- |

b.

liikmesriigi või Wassenaari kokkuleppe osalisriigi tsiviillennundusamet on nad tunnistanud tsiviilotstarbelisteks.

Punkti ML10.d. ei kohaldata järgmise suhtes:

| a. | sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud õhusõidukite mootorid, mis on liikmesriigi või Wassenaari kokkuleppe osalisriigi tsiviillennundusameti poolt tunnistatud "tsiviilõhusõidukil" kasutatavateks, või spetsiaalselt nendele loodud komponendid; |
| --- | --- |

a.

sõjaliseks kasutuseks loodud või kohandatud õhusõidukite mootorid, mis on liikmesriigi või Wassenaari kokkuleppe osalisriigi tsiviillennundusameti poolt tunnistatud "tsiviilõhusõidukil" kasutatavateks, või spetsiaalselt nendele loodud komponendid;

| b. | kolbmootorid või spetsiaalselt nendele loodud komponendid, välja arvatud spetsiaalselt mehitamata õhusõidukite jaoks loodud kolbmootorid. |
| --- | --- |

b.

kolbmootorid või spetsiaalselt nendele loodud komponendid, välja arvatud spetsiaalselt mehitamata õhusõidukite jaoks loodud kolbmootorid.

Punkte ML10.b. ja ML10.d, mis käsitlevad komponente ja varustust, mis on loodud spetsiaalselt mittesõjalistele "õhusõidukitele" või õhusõidukite mootoritele, mis on kohandatud sõjaliseks kasutuseks, kohaldatakse ainult selliste sõjalise otstarbega komponentide ja seotud varustuse suhtes, mis on vajalikud sõjaliseks kasutuseks kohandamiseks.

| ML11 | Elektrooniline varustus, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas, ning spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid:







  a. | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud elektrooniline varustus;


  Punkt ML11.a. hõlmab järgmist:







  a. | elektrooniliste vastumeetmete seadmed ja nende vastased seadmed (näiteks varustus, mis on loodud radarisüsteemide või raadiovastuvõtjate eksitamiseks kõrvaliste või valesignaalidega või muul viisil vastase elektrooniliste vastuvõtuseadmete või vastumeetmete seadmete vastuvõtu, toimimise või nende efektiivsuse takistamiseks), kaasa arvatud summutusseadmed ja summutamise vastased seadmed; |
| --- | --- | --- | --- |

ML11

Elektrooniline varustus, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas, ning spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid:

a.

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud elektrooniline varustus;

Punkt ML11.a. hõlmab järgmist:

a.

elektrooniliste vastumeetmete seadmed ja nende vastased seadmed (näiteks varustus, mis on loodud radarisüsteemide või raadiovastuvõtjate eksitamiseks kõrvaliste või valesignaalidega või muul viisil vastase elektrooniliste vastuvõtuseadmete või vastumeetmete seadmete vastuvõtu, toimimise või nende efektiivsuse takistamiseks), kaasa arvatud summutusseadmed ja summutamise vastased seadmed;

| b. | sageduse kiirhäälestusega lambid; |
| --- | --- |

b.

sageduse kiirhäälestusega lambid;

| c. | elektroonilised süsteemid või varustus, mis on loodud kas elektromagnetilise spektri järelevalveks ja seireks sõjalise luure või julgeoleku tagamise eesmärkidel või sellise järelevalve ja seire vastumeetmeteks; |
| --- | --- |

c.

elektroonilised süsteemid või varustus, mis on loodud kas elektromagnetilise spektri järelevalveks ja seireks sõjalise luure või julgeoleku tagamise eesmärkidel või sellise järelevalve ja seire vastumeetmeteks;

| d. | veealused vastumeetmed, mis hõlmavad akustilist ja magnetilist summutamist ja peibutamist; varustus, mis on loodud sonarite eksitamiseks kõrvaliste ja valesignaalidega; |
| --- | --- |

d.

veealused vastumeetmed, mis hõlmavad akustilist ja magnetilist summutamist ja peibutamist; varustus, mis on loodud sonarite eksitamiseks kõrvaliste ja valesignaalidega;

| e. | andmetöötluse turvaseadmed, andmete turvamise seadmed ning andmeedastus- ja signaliseerimisliinide turvaseadmed, mis kasutavad krüpteerimist; |
| --- | --- |

e.

andmetöötluse turvaseadmed, andmete turvamise seadmed ning andmeedastus- ja signaliseerimisliinide turvaseadmed, mis kasutavad krüpteerimist;

| f. | identifitseerimise, audentimise ja võtmesisestuse varustus ning võtmehalduse, -tootmise ja levitamise varustus; |
| --- | --- |

f.

identifitseerimise, audentimise ja võtmesisestuse varustus ning võtmehalduse, -tootmise ja levitamise varustus;

| g. | juhtimis- ja navigatsiooniseadmed; |
| --- | --- |

g.

juhtimis- ja navigatsiooniseadmed;

| h. | troposfäärihajumise põhise digitaalse raadioside edastusseadmed; |
| --- | --- |

h.

troposfäärihajumise põhise digitaalse raadioside edastusseadmed;

| i. | spetsiaalselt teabesignaalide jaoks kavandatud digitaalsed demodulaatorid. |
| --- | --- |

i.

spetsiaalselt teabesignaalide jaoks kavandatud digitaalsed demodulaatorid.

| j. | "Automaatsed juhtimis- ja kontrollisüsteemid" |
| --- | --- |

j.

"Automaatsed juhtimis- ja kontrollisüsteemid"

Sõjalise tarkvaral põhineva raadioga (SDR) seotud tarkvara kohta vt punkti ML21.

| b. | globaalsete navigatsioonisatelliitide süsteemide (GNSS) segamise seadmed. |
| --- | --- |

b.

globaalsete navigatsioonisatelliitide süsteemide (GNSS) segamise seadmed.

| ML12 | Kineetilise energia relvasüsteemid ja nendega seotud varustus ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid:







  a. | kineetilise energia relvasüsteemid, mis on spetsiaalselt määratud sihtmärgi hävitamiseks või eesmärgist kõrvalejuhtimiseks; |
| --- | --- | --- |

ML12

Kineetilise energia relvasüsteemid ja nendega seotud varustus ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid:

a.

kineetilise energia relvasüsteemid, mis on spetsiaalselt määratud sihtmärgi hävitamiseks või eesmärgist kõrvalejuhtimiseks;

| b. | spetsiaalselt loodud testimise ja hindamise seadmed ja katsemudelid, kaasa arvatud diagnostikaseadmed ja sihtmärgid kineetilise energia mürskude ja relvasüsteemide dünaamiliseks katsetamiseks. |
| --- | --- |

b.

spetsiaalselt loodud testimise ja hindamise seadmed ja katsemudelid, kaasa arvatud diagnostikaseadmed ja sihtmärgid kineetilise energia mürskude ja relvasüsteemide dünaamiliseks katsetamiseks.

Allakaliibrilahingumoona kasutavate ja ainult keemilisel tõukejõul põhinevate relvasüsteemide ning nende lahingumoona kohta vt kategooriaid ML1 kuni ML4.

Kategooria ML12 hõlmab järgnevat, kui see on spetsiaalselt loodud kineetilise energia relvasüsteemidele:

| a. | tõukejõu süsteemid, mis võimaldavad üksik- või kiirtulena kiirendada 0,1 g-st suuremaid masse kiirustele, mis ületavad 1,6 km/s; |
| --- | --- |

a.

tõukejõu süsteemid, mis võimaldavad üksik- või kiirtulena kiirendada 0,1 g-st suuremaid masse kiirustele, mis ületavad 1,6 km/s;

| b. | primaarenergia tootmise, elektrilise kaitsekilbi, energia salvestamise, termoregulatsiooni-, lülitus- ja kütusekäsitlusseadmed ning elektrilised liidesed toiteallika, relva ja muude relvatorni toiteallikafunktsioonide vahel; |
| --- | --- |

b.

primaarenergia tootmise, elektrilise kaitsekilbi, energia salvestamise, termoregulatsiooni-, lülitus- ja kütusekäsitlusseadmed ning elektrilised liidesed toiteallika, relva ja muude relvatorni toiteallikafunktsioonide vahel;

| c. | sihtmärgi leidmise, jälgimise, tulejuhtimise või kahjustuste hindamise süsteemid; |
| --- | --- |

c.

sihtmärgi leidmise, jälgimise, tulejuhtimise või kahjustuste hindamise süsteemid;

| d. | mürskude isesihituse, juhtimise või külgkiirenduse jõusüsteemid. |
| --- | --- |

d.

mürskude isesihituse, juhtimise või külgkiirenduse jõusüsteemid.

Kategooriat ML12 kohaldatakse relvasüsteemide suhtes, mis kasutavad mõnda järgnevat tõukejõudu:

| a. | elektromagnetiline; |
| --- | --- |

a.

elektromagnetiline;

| b. | elektrotermiline; |
| --- | --- |

b.

elektrotermiline;

| c. | plasma; |
| --- | --- |

c.

plasma;

| d. | kergegaas; või |
| --- | --- |

d.

kergegaas; või

| e. | keemiline (kui seda kasutatakse koos mõnega ülalnimetatutest). |
| --- | --- |

e.

keemiline (kui seda kasutatakse koos mõnega ülalnimetatutest).

| ML13 | Soomustatud või kaitsevarustus, -konstruktsioonid ja -komponendid:







  a. | soomusplaadid, millel on mis tahes järgmine omadus:






  1. | valmistatud vastavalt sõjalistele standarditele või spetsifikatsioonidele; või |
| --- | --- | --- | --- |

ML13

Soomustatud või kaitsevarustus, -konstruktsioonid ja -komponendid:

a.

soomusplaadid, millel on mis tahes järgmine omadus:

1.

valmistatud vastavalt sõjalistele standarditele või spetsifikatsioonidele; või

| 2. | sobivad sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

2.

sobivad sõjaliseks kasutuseks;

| b. | metallilistest või mittemetallilistest materjalidest või nende kombinatsioonidest koosnevad konstruktsioonid, mis on loodud spetsiaalselt sõjaliste süsteemide ballistiliseks kaitseks, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid; |
| --- | --- |

b.

metallilistest või mittemetallilistest materjalidest või nende kombinatsioonidest koosnevad konstruktsioonid, mis on loodud spetsiaalselt sõjaliste süsteemide ballistiliseks kaitseks, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid;

| c. | kiivrid, mis on valmistatud vastavalt sõjalistele standarditele või spetsifikatsioonidele või võrreldavatele siseriiklikele standarditele, ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid (nt kiivri kest, vooderdis ja mugavuspadjad); |
| --- | --- |

c.

kiivrid, mis on valmistatud vastavalt sõjalistele standarditele või spetsifikatsioonidele või võrreldavatele siseriiklikele standarditele, ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid (nt kiivri kest, vooderdis ja mugavuspadjad);

| d. | soomusvestid ja muu kaitseriietus, mis on valmistatud vastavalt sõjalistele standarditele või spetsifikatsioonidele (või nendega võrdväärsetele standarditele), ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid. |
| --- | --- |

d.

soomusvestid ja muu kaitseriietus, mis on valmistatud vastavalt sõjalistele standarditele või spetsifikatsioonidele (või nendega võrdväärsetele standarditele), ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid.

Punkt ML13.b. hõlmab materjale, mis on spetsiaalselt loodud aktiivsoomuse valmistamiseks või sõjaliste varjendite ehitamiseks.

Punkti ML13.c. ei kohaldata konventsionaalsete teraskiivrite suhtes, millele ei ole paigaldatud mis tahes tüüpi lisavarustust ning mis ei ole kohandatud või loodud mis tahes tüüpi lisavarustuse paigaldamiseks.

Punkte ML13.c. ja ML13.d. ei kohaldata kiivrite, soomusvestide ega kaitseriietuse suhtes, mida kasutaja kannab kasutaja enda isiklikuks kaitseks.

Kategooria ML13 hõlmab üksnes selliseid spetsiaalselt pommide kahjutukstegemisega tegelevatele töötajatele loodud kiivreid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks.

Vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1A005.

Soomusvestide ja kiivrite valmistamisel kasutatud "kiud- või niitmaterjalide" kohta vt ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkti 1C010.

| ML14 | ‧Spetsiaalvarustus sõjalisteks treeninguteks‧ või sõjaliste stsenaariumite simuleerimiseks ja simulaatorid, mis on spetsiaalselt loodud kategooriates ML1 või ML2 nimetatud relvadega treeningute läbiviimiseks, ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid ja lisaseadmed.

  Tehniline märkus

  Mõiste ‧spetsiaalvarustus sõjalisteks treeninguteks‧ hõlmab sõjalisi ründe-, lahinglennu-, radari sihtmärgi treeningsüsteeme, radari sihtmärgi genereerijaid, suurtüki treeningseadmeid, allveelaevade vastase sõjapidamise treeningsüsteeme, lennusimulaatoreid (kaasa arvatud pilootide ja astronautide tsentrifuugtreeningsüsteemid), radarite, instrumentaallennu, navigatsiooni, raketistardi, sihtmärgi varustuse, droon-"õhusõiduki", relvastuse ja piloodita "õhusõiduki" treeningsüsteeme, mobiilseid treeningsüsteeme ja treeningvarustust maapealseteks sõjalisteks operatsioonideks.



  Kategooria ML14 hõlmab simulaatorite kujutiseprojektoreid ja interaktiivse keskkonna süsteeme, kui need on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks.



  Kategooriat ML14 ei kohaldata spetsiaalselt jahi- ja sportrelvade kasutamise treenimiseks loodud varustuse suhtes. |
| --- | --- |

ML14

‧Spetsiaalvarustus sõjalisteks treeninguteks‧ või sõjaliste stsenaariumite simuleerimiseks ja simulaatorid, mis on spetsiaalselt loodud kategooriates ML1 või ML2 nimetatud relvadega treeningute läbiviimiseks, ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid ja lisaseadmed.

Tehniline märkus

Mõiste ‧spetsiaalvarustus sõjalisteks treeninguteks‧ hõlmab sõjalisi ründe-, lahinglennu-, radari sihtmärgi treeningsüsteeme, radari sihtmärgi genereerijaid, suurtüki treeningseadmeid, allveelaevade vastase sõjapidamise treeningsüsteeme, lennusimulaatoreid (kaasa arvatud pilootide ja astronautide tsentrifuugtreeningsüsteemid), radarite, instrumentaallennu, navigatsiooni, raketistardi, sihtmärgi varustuse, droon-"õhusõiduki", relvastuse ja piloodita "õhusõiduki" treeningsüsteeme, mobiilseid treeningsüsteeme ja treeningvarustust maapealseteks sõjalisteks operatsioonideks.

Kategooria ML14 hõlmab simulaatorite kujutiseprojektoreid ja interaktiivse keskkonna süsteeme, kui need on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliseks kasutuseks.

Kategooriat ML14 ei kohaldata spetsiaalselt jahi- ja sportrelvade kasutamise treenimiseks loodud varustuse suhtes.

| ML15 | Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud pildistamise ja vastumeetmete seadmed ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid ja lisavarustus:







  a. | salvestuse ja pilditöötluse seadmed; |
| --- | --- | --- |

ML15

Spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud pildistamise ja vastumeetmete seadmed ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid ja lisavarustus:

a.

salvestuse ja pilditöötluse seadmed;

| b. | kaamerad, fotovarustus ja filmitöötlusseadmed; |
| --- | --- |

b.

kaamerad, fotovarustus ja filmitöötlusseadmed;

| c. | kujutise võimendusseadmed; |
| --- | --- |

c.

kujutise võimendusseadmed;

| d. | infrapuna- või soojuskujutise varustus; |
| --- | --- |

d.

infrapuna- või soojuskujutise varustus;

| e. | kujutist edastavate radarite andurseadmed; |
| --- | --- |

e.

kujutist edastavate radarite andurseadmed;

| f. | vastumeetmete seadmed või vastumeetmete vastased seadmed kasutamiseks punktides ML15.a.–ML15.e. nimetatud varustusega. |
| --- | --- |

f.

vastumeetmete seadmed või vastumeetmete vastased seadmed kasutamiseks punktides ML15.a.–ML15.e. nimetatud varustusega.

Punkt ML15.f. hõlmab varustust, mis on loodud halvendama sõjaliste kujutise tekitamise seadmete toimimist või efektiivsust või vähendama selliseid halvendavaid mõjusid.

1 Kategoorias ML15 hõlmab spetsiaalselt loodud komponentide mõiste järgmist, kui need on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks:

| a. | infrapunakujutise elektronoptilised muundurid; |
| --- | --- |

a.

infrapunakujutise elektronoptilised muundurid;

| b. | fotokordistid (v.a esimese põlvkonna omad); |
| --- | --- |

b.

fotokordistid (v.a esimese põlvkonna omad);

| c. | mikrokanalplaadid; |
| --- | --- |

c.

mikrokanalplaadid;

| d. | kõrge valgustundlikkusega telekaamera saatetorud; |
| --- | --- |

d.

kõrge valgustundlikkusega telekaamera saatetorud;

| e. | detektormassiivid (sh elektrooniliselt ühendatud või vahetu väljundiga süsteemid); |
| --- | --- |

e.

detektormassiivid (sh elektrooniliselt ühendatud või vahetu väljundiga süsteemid);

| f. | püroelektrilised telekaamera saatetorud; |
| --- | --- |

f.

püroelektrilised telekaamera saatetorud;

| g. | pildistamis- ja jälgimisseadmete jahutussüsteemid; |
| --- | --- |

g.

pildistamis- ja jälgimisseadmete jahutussüsteemid;

| h. | elektrilise päästikuga fotokroomsed või elektrooptilised katikud kiirusega alla 100 μs, v.a katikud, mis on kiirkaamera põhikomponendiks; |
| --- | --- |

h.

elektrilise päästikuga fotokroomsed või elektrooptilised katikud kiirusega alla 100 μs, v.a katikud, mis on kiirkaamera põhikomponendiks;

| i. | kiudoptilised kujutise inverterid; |
| --- | --- |

i.

kiudoptilised kujutise inverterid;

| j. | liitpooljuht-fotokatoodid. |
| --- | --- |

j.

liitpooljuht-fotokatoodid.

Kategooriat ML15 ei kohaldata "esimese põlvkonna kujutisvõimendite" suhtes või seadmete suhtes, mis on spetsiaalselt loodud ühilduma "esimese põlvkonna kujutisvõimenditega".

"Esimese põlvkonna kujutisvõimendeid" sisaldavate relvasihikute klassifikatsiooni kohta vt kategooriaid ML1 ja ML2 ning punkti ML5.a.

Vt samuti ELi kahesuguse kasutusega kaupade nimekirja punkte 6A002.a.2. ja 6A002.b.

| ML16 | Sepistused, valandid ja muud lõpetamata kaubad, mille kasutamine loetletud kaupades on kindlaks määratav toodete materjali koostise, geomeetria või funktsiooni järgi, ja mis on spetsiaalselt loodud kasutamiseks mõne kategooriates ML1–ML4, ML6, ML9, ML10, ML12 või ML19 nimetatud kaubaga. |
| --- | --- |

ML16

Sepistused, valandid ja muud lõpetamata kaubad, mille kasutamine loetletud kaupades on kindlaks määratav toodete materjali koostise, geomeetria või funktsiooni järgi, ja mis on spetsiaalselt loodud kasutamiseks mõne kategooriates ML1–ML4, ML6, ML9, ML10, ML12 või ML19 nimetatud kaubaga.

| ML17 | Mitmesugused seadmed, materjalid ja ‧andmekogud‧ ning spetsiaalselt neile loodud komponendid:







  a. | sõltumatud sukeldumisaparaadid ja veealuse ujumise aparaadid:






  1. | suletud või poolsuletud ahelaga (hingamisõhu uuendamistsükliga) hingamisaparaadid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks (st spetsiaalselt loodud mittemagnetiseeruvatena); |
| --- | --- | --- | --- |

ML17

Mitmesugused seadmed, materjalid ja ‧andmekogud‧ ning spetsiaalselt neile loodud komponendid:

a.

sõltumatud sukeldumisaparaadid ja veealuse ujumise aparaadid:

1.

suletud või poolsuletud ahelaga (hingamisõhu uuendamistsükliga) hingamisaparaadid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks (st spetsiaalselt loodud mittemagnetiseeruvatena);

| 2. | komponendid, mis on spetsiaalselt loodud avatud ahelaga hingamisaparaatide muutmiseks sõjaliselt kasutatavaks; |
| --- | --- |

2.

komponendid, mis on spetsiaalselt loodud avatud ahelaga hingamisaparaatide muutmiseks sõjaliselt kasutatavaks;

| 3. | kaubad, mis on loodud eranditult sõjaliseks kasutamiseks koos sõltumatute sukeldumisaparaatidega ja veealuse ujumise aparaatidega; |
| --- | --- |

3.

kaubad, mis on loodud eranditult sõjaliseks kasutamiseks koos sõltumatute sukeldumisaparaatidega ja veealuse ujumise aparaatidega;

| b. | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud ehitusseadmed; |
| --- | --- |

b.

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud ehitusseadmed;

| c. | abidetailid, pindkatted või töötlus, mis võimaldab muuta objekti radaritele või muudele anduritele raskesti avastatavaks (signature suppression) ning mis on loodud sõjaliseks kasutamiseks; |
| --- | --- |

c.

abidetailid, pindkatted või töötlus, mis võimaldab muuta objekti radaritele või muudele anduritele raskesti avastatavaks (signature suppression) ning mis on loodud sõjaliseks kasutamiseks;

| d. | pioneertehniline varustus, mis on loodud kasutamiseks sõjategevuse piirkonnas; |
| --- | --- |

d.

pioneertehniline varustus, mis on loodud kasutamiseks sõjategevuse piirkonnas;

| e. | "robotid" ja nende kontrollerid ning "robotite""tööorganid", millel on mõni järgmine omadus:






  1. | nad on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- | --- |

e.

"robotid" ja nende kontrollerid ning "robotite""tööorganid", millel on mõni järgmine omadus:

1.

nad on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

| 2. | nad sisaldavad vahendeid hüdrauliliste joonte kaitseks ballistiliste kildude väljastpoolt põhjustatud läbilöökide vastu (näiteks omavad iselukustuvaid jooni) ning on mõeldud kasutama hüdraulilisi fluidumeid leekpunktiga, mis on kõrgem kui 839 K (566 °C); |
| --- | --- |

2.

nad sisaldavad vahendeid hüdrauliliste joonte kaitseks ballistiliste kildude väljastpoolt põhjustatud läbilöökide vastu (näiteks omavad iselukustuvaid jooni) ning on mõeldud kasutama hüdraulilisi fluidumeid leekpunktiga, mis on kõrgem kui 839 K (566 °C);

| 3. | nad on spetsiaalselt loodud tööoperatsioonide täitmiseks elektromagnetilise impulsi (EMP) keskkonnas;
  Tehniline märkus

  Elektromagnetilise impulsi (EMP) all ei mõelda lähedalasuvatest seadmetest (nt masinad, seadmed või elektroonika) või äikesest tuleneva elektromagnetkiirguse poolt põhjustatud tahtmatuid häireid. |
| --- | --- |

3.

nad on spetsiaalselt loodud tööoperatsioonide täitmiseks elektromagnetilise impulsi (EMP) keskkonnas;

Tehniline märkus

Elektromagnetilise impulsi (EMP) all ei mõelda lähedalasuvatest seadmetest (nt masinad, seadmed või elektroonika) või äikesest tuleneva elektromagnetkiirguse poolt põhjustatud tahtmatuid häireid.

| f. | ‧andmebaasid‧ (parameetrilised tehnilised andmebaasid), mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks koos sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas nimetatud varustusega; |
| --- | --- |

f.

‧andmebaasid‧ (parameetrilised tehnilised andmebaasid), mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks koos sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas nimetatud varustusega;

| g. | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud tuumaenergial töötavad energiatootmis- või tõukeseadmed, kaasa arvatud "tuumareaktorid" ja spetsiaalselt nendele sõjaliseks kasutamiseks loodud või kohandatud komponendid; |
| --- | --- |

g.

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud tuumaenergial töötavad energiatootmis- või tõukeseadmed, kaasa arvatud "tuumareaktorid" ja spetsiaalselt nendele sõjaliseks kasutamiseks loodud või kohandatud komponendid;

| h. | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud varustus ja materjalid, mille pindkate või töötlus võimaldab need muuta radaritele või muudele anduritele raskesti avastatavaks (siganture suppression) ja mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas; |
| --- | --- |

h.

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud varustus ja materjalid, mille pindkate või töötlus võimaldab need muuta radaritele või muudele anduritele raskesti avastatavaks (siganture suppression) ja mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas;

| i. | simulaatorid, mis on spetsiaalselt loodud sõjalise otstarbega "tuumareaktoritele"; |
| --- | --- |

i.

simulaatorid, mis on spetsiaalselt loodud sõjalise otstarbega "tuumareaktoritele";

| j. | mobiilsed töökojad, mis on spetsiaalselt loodud või ‧kohandatud‧ sõjalise varustuse teenindamiseks; |
| --- | --- |

j.

mobiilsed töökojad, mis on spetsiaalselt loodud või ‧kohandatud‧ sõjalise varustuse teenindamiseks;

| k. | välitingimustes kasutatavad elektrigeneraatorid, mis on spetsiaalselt loodud või ‧kohandatud‧ sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

k.

välitingimustes kasutatavad elektrigeneraatorid, mis on spetsiaalselt loodud või ‧kohandatud‧ sõjaliseks kasutuseks;

| l. | konteinerid, mis on spetsiaalselt loodud või ‧kohandatud‧ sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

l.

konteinerid, mis on spetsiaalselt loodud või ‧kohandatud‧ sõjaliseks kasutuseks;

| m. | parved, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas, sillad ning pontoonid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks; |
| --- | --- |

m.

parved, mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas, sillad ning pontoonid, mis on spetsiaalselt loodud sõjaliseks kasutuseks;

| n. | kategooriates ML4, ML6, ML9 ja ML10 nimetatud toodete "arendamiseks" spetsiaalselt loodud katsemudelid; |
| --- | --- |

n.

kategooriates ML4, ML6, ML9 ja ML10 nimetatud toodete "arendamiseks" spetsiaalselt loodud katsemudelid;

| o. | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud laserkaitsevarustus (silma- ja sensorikaitse). |
| --- | --- |

o.

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud laserkaitsevarustus (silma- ja sensorikaitse).

| p. | kütuseelemendid mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas ja mis on spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks loodud või kohandatud. |
| --- | --- |

p.

kütuseelemendid mida ei ole nimetatud mujal sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas ja mis on spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks loodud või kohandatud.

Tehnilised märkused

| 1. | Kategoorias ML17 tähendab mõiste ‧andmebaas‧ (parameetriline tehniline andmebaas – parametric technical database) militaarse sisuga tehnilise teabe andmekogu, mille kasutamine võib tõhustada sõjalise varustuse või seadmete jõudlust. |
| --- | --- |

1.

Kategoorias ML17 tähendab mõiste ‧andmebaas‧ (parameetriline tehniline andmebaas – parametric technical database) militaarse sisuga tehnilise teabe andmekogu, mille kasutamine võib tõhustada sõjalise varustuse või seadmete jõudlust.

| 2. | Kategoorias ML17 tähendab mõiste ‧kohandatud‧ mis tahes struktuurilist, elektrilist, mehaanilist või muud muudatust, mis annab mittesõjalise otstarbega objektile sõjalise võimekuse, mis on võrdväärne spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks loodud objekti sõjalise võimekusega. |
| --- | --- |

2.

Kategoorias ML17 tähendab mõiste ‧kohandatud‧ mis tahes struktuurilist, elektrilist, mehaanilist või muud muudatust, mis annab mittesõjalise otstarbega objektile sõjalise võimekuse, mis on võrdväärne spetsiaalselt sõjaliseks kasutamiseks loodud objekti sõjalise võimekusega.

| ML18 | Tootmisvarustus ja komponendid:







  a. | ‧tootmisseadmed‧, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud kaupade ‧tootmiseks‧, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid; |
| --- | --- | --- |

ML18

Tootmisvarustus ja komponendid:

a.

‧tootmisseadmed‧, mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud kaupade ‧tootmiseks‧, ja spetsiaalselt nendele loodud komponendid;

| b. | spetsiaalselt loodud katsekeskkonna rajatised ja spetsiaalselt nendele loodud varustus sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud kaupade sertifitseerimiseks, kvaliteedi hindamiseks või katsetamiseks. |
| --- | --- |

b.

spetsiaalselt loodud katsekeskkonna rajatised ja spetsiaalselt nendele loodud varustus sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud kaupade sertifitseerimiseks, kvaliteedi hindamiseks või katsetamiseks.

Tehniline märkus

Kategoorias ML18 tähendab mõiste ‧tootmine‧ väljatöötamist, ülevaatust, valmistamist, katsetamist ja kontrolli.

Punktid ML18.a. ja ML18.b. hõlmavad järgmisi seadmeid:

| a. | pideva töörežiimiga nitraatorid; |
| --- | --- |

a.

pideva töörežiimiga nitraatorid;

| b. | tsentrifugaalkatseaparatuur või -seadmed, millel on mis tahes järgmine omadus:







  1. | ajami või ajamite summaarne nimivõimsus üle 298 kW (400 hj); |
| --- | --- | --- |

b.

tsentrifugaalkatseaparatuur või -seadmed, millel on mis tahes järgmine omadus:

1.

ajami või ajamite summaarne nimivõimsus üle 298 kW (400 hj);

| 2. | võime taluda kasulikku koormust 113 kg või üle selle; |
| --- | --- |

2.

võime taluda kasulikku koormust 113 kg või üle selle;

| 3. | võime anda tsentrifugaalkiirendus 8 g või üle selle kasuliku koormuse puhul 91 kg või üle selle; |
| --- | --- |

3.

võime anda tsentrifugaalkiirendus 8 g või üle selle kasuliku koormuse puhul 91 kg või üle selle;

| c. | kuivatuspressid; |
| --- | --- |

c.

kuivatuspressid;

| d. | spetsiaalselt sõjalise otstarbega lõhkeainete ekstrudeerimiseks loodud või kohandatud tiguekstruuderid; |
| --- | --- |

d.

spetsiaalselt sõjalise otstarbega lõhkeainete ekstrudeerimiseks loodud või kohandatud tiguekstruuderid;

| e. | lõikeseadmed ekstrudeeritud paiskelõhkeainete mõõtu lõikamiseks; |
| --- | --- |

e.

lõikeseadmed ekstrudeeritud paiskelõhkeainete mõõtu lõikamiseks;

| f. | katmistrumlid (sweetie barrels) diameetriga 1,85 m või üle selle ja kasuliku koormusega üle 227 kg; |
| --- | --- |

f.

katmistrumlid (sweetie barrels) diameetriga 1,85 m või üle selle ja kasuliku koormusega üle 227 kg;

| g. | pidevvoolusegajad tahkete paiskelõhkeainete jaoks; |
| --- | --- |

g.

pidevvoolusegajad tahkete paiskelõhkeainete jaoks;

| h. | hüdromehaanilised veskid sõjalise otstarbega lõhkeainete peenestamiseks või jahvatamiseks; |
| --- | --- |

h.

hüdromehaanilised veskid sõjalise otstarbega lõhkeainete peenestamiseks või jahvatamiseks;

| i. | seadmed punktis ML8.c.8. loetletud metallipulbri osakeste kerakujulisuse ja ühtlase osakeste suurusjaotuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

i.

seadmed punktis ML8.c.8. loetletud metallipulbri osakeste kerakujulisuse ja ühtlase osakeste suurusjaotuse saavutamiseks;

| j. | konvektsioonvoolukonverterid punktis ML8.c.3. loetletud materjalide konversiooniks. |
| --- | --- |

j.

konvektsioonvoolukonverterid punktis ML8.c.3. loetletud materjalide konversiooniks.

| ML19 | Suunatud energia relvasüsteemid (DEW), nendega seotud varustus või nende vastumeetmete varustus ja katsemudelid ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid:







  a. | "laserit" kasutavad süsteemid, mis on spetsiaalselt loodud sihtmärgi hävitamiseks või eesmärgist kõrvalejuhtimiseks; |
| --- | --- | --- |

ML19

Suunatud energia relvasüsteemid (DEW), nendega seotud varustus või nende vastumeetmete varustus ja katsemudelid ning spetsiaalselt nendele loodud komponendid:

a.

"laserit" kasutavad süsteemid, mis on spetsiaalselt loodud sihtmärgi hävitamiseks või eesmärgist kõrvalejuhtimiseks;

| b. | elementaarosakeste kiirtesüsteemid, mis on võimelised sihtmärgi hävitama või eesmärgist kõrvale juhtima; |
| --- | --- |

b.

elementaarosakeste kiirtesüsteemid, mis on võimelised sihtmärgi hävitama või eesmärgist kõrvale juhtima;

| c. | suure võimsusega raadiosagedussüsteemid (RF), mis on võimelised sihtmärgi hävitama või eesmärgist kõrvale juhtima; |
| --- | --- |

c.

suure võimsusega raadiosagedussüsteemid (RF), mis on võimelised sihtmärgi hävitama või eesmärgist kõrvale juhtima;

| d. | varustus, mis on spetsiaalselt loodud punktides ML19.a.–ML19.c. nimetatud varustuse avastamiseks, identifitseerimiseks ja sellise varustuse vastaseks kaitseks; |
| --- | --- |

d.

varustus, mis on spetsiaalselt loodud punktides ML19.a.–ML19.c. nimetatud varustuse avastamiseks, identifitseerimiseks ja sellise varustuse vastaseks kaitseks;

| e. | kategoorias ML19 nimetatud süsteemide, varustuse ja nende komponentide füüsilised katsemudelid; |
| --- | --- |

e.

kategoorias ML19 nimetatud süsteemide, varustuse ja nende komponentide füüsilised katsemudelid;

| f. | pidevergastusega või impulss"laser"süsteemid, mis on spetsiaalselt loodud põhjustama inimeste püsivat pimedaksjäämist, st kahjustama nägemist palja silmaga või nägemist korrigeerivate seadmetega vaatamisel. |
| --- | --- |

f.

pidevergastusega või impulss"laser"süsteemid, mis on spetsiaalselt loodud põhjustama inimeste püsivat pimedaksjäämist, st kahjustama nägemist palja silmaga või nägemist korrigeerivate seadmetega vaatamisel.

Kategoorias ML19 nimetatud suunatud energia relvasüsteemide hulka kuuluvad süsteemid, mille võimekus tuleneb järgmiste seadmete kontrollitud kasutamisest:

| a. | pidevergastusega või impulss"laserid", mis on piisava võimsusega tavalahingumoonaga võrreldava hävitusvõimsuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

a.

pidevergastusega või impulss"laserid", mis on piisava võimsusega tavalahingumoonaga võrreldava hävitusvõimsuse saavutamiseks;

| b. | osakeste kiirendid, mis tekitavad laetud või neutraalsete osakeste hävitava toimega voo; |
| --- | --- |

b.

osakeste kiirendid, mis tekitavad laetud või neutraalsete osakeste hävitava toimega voo;

| c. | kõrge impulsi või keskmise võimsusega raadiosagedusliku voo allikad, mille tekitatav väli on küllaldase tugevusega eemal asetseva sihtmärgi elektroonika töökõlbmatuks muutmiseks. |
| --- | --- |

c.

kõrge impulsi või keskmise võimsusega raadiosagedusliku voo allikad, mille tekitatav väli on küllaldase tugevusega eemal asetseva sihtmärgi elektroonika töökõlbmatuks muutmiseks.

Kategooria ML19 hõlmab järgmisi seadmeid, kui need on spetsiaalselt loodud suunatud energia relvasüsteemidele:

| a. | primaarenergia tootmise, energia salvestamise, lülitus-, toite regulatsiooni ja kütusekäsitlusseadmed; |
| --- | --- |

a.

primaarenergia tootmise, energia salvestamise, lülitus-, toite regulatsiooni ja kütusekäsitlusseadmed;

| b. | sihtmärgi otsimise ja jälgimise süsteemid; |
| --- | --- |

b.

sihtmärgi otsimise ja jälgimise süsteemid;

| c. | süsteemid, mis on võimelised hindama sihtmärgi kahjustusi, hävitamist või missiooni katkestamist; |
| --- | --- |

c.

süsteemid, mis on võimelised hindama sihtmärgi kahjustusi, hävitamist või missiooni katkestamist;

| d. | varustus kiirte käsitlemiseks, levitamiseks ja suunamiseks; |
| --- | --- |

d.

varustus kiirte käsitlemiseks, levitamiseks ja suunamiseks;

| e. | kiire kiirejuhtimisvõimega varustus kiireks töötamiseks mitme sihtmärgiga; |
| --- | --- |

e.

kiire kiirejuhtimisvõimega varustus kiireks töötamiseks mitme sihtmärgiga;

| f. | adaptiivoptika ja faasikonjugaatorid; |
| --- | --- |

f.

adaptiivoptika ja faasikonjugaatorid;

| g. | negatiivsete vesinikioonide voo allikad; |
| --- | --- |

g.

negatiivsete vesinikioonide voo allikad;

| h. | "kosmosekindlad" kiirendiosad; |
| --- | --- |

h.

"kosmosekindlad" kiirendiosad;

| i. | negatiivsete ioonivoogude kombineerimise seadmed; |
| --- | --- |

i.

negatiivsete ioonivoogude kombineerimise seadmed;

| j. | seadmed kõrge energiaga ioonivoo juhtimiseks ja suunamiseks; |
| --- | --- |

j.

seadmed kõrge energiaga ioonivoo juhtimiseks ja suunamiseks;

| k. | "kosmosekindlad" metallikiled vesiniku isotoopide negatiivsete ioonide voogude neutraliseerimiseks. |
| --- | --- |

k.

"kosmosekindlad" metallikiled vesiniku isotoopide negatiivsete ioonide voogude neutraliseerimiseks.

| ML20 | Krüogeenne ja "ülijuhtiv" varustus ning spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid ja lisaseadmed:







  a. | varustus, mis on spetsiaalselt loodud või konfigureeritud paigaldamiseks sõidukitele selle sõjaliseks rakendamiseks maal, merel, õhus või kosmoses ja mis on võimeline töötama sõiduki liikumise ajal ning tootma või säilitama temperatuuri alla 103 K (– 170 °C);


  Punkt ML20.a. hõlmab mobiilseid süsteeme, mis sisaldavad või kasutavad mittemetallilisest või mitteelektrilisest juhtivatest materjalist valmistatud lisaseadmeid või komponente, nagu plastid või epoksüüdimmutusega materjalid. |
| --- | --- | --- |

ML20

Krüogeenne ja "ülijuhtiv" varustus ning spetsiaalselt selle jaoks loodud komponendid ja lisaseadmed:

a.

varustus, mis on spetsiaalselt loodud või konfigureeritud paigaldamiseks sõidukitele selle sõjaliseks rakendamiseks maal, merel, õhus või kosmoses ja mis on võimeline töötama sõiduki liikumise ajal ning tootma või säilitama temperatuuri alla 103 K (– 170 °C);

Punkt ML20.a. hõlmab mobiilseid süsteeme, mis sisaldavad või kasutavad mittemetallilisest või mitteelektrilisest juhtivatest materjalist valmistatud lisaseadmeid või komponente, nagu plastid või epoksüüdimmutusega materjalid.

| b. | "ülijuhtivad" elektriseadmed (pöördmehhanismid ja transformaatorid), mis on spetsiaalselt loodud või konfigureeritud paigaldamiseks sõidukitele nende sõjaliseks rakendamiseks maal, merel, õhus või kosmoses ja mis on võimelised töötama liikumise ajal.


  Punkti ML20.b. ei kohaldata hübriidsete unipolaarsete alalisvoolugeneraatorite suhtes, millel on tavalised ühe poolusega metallrootorid, mis pöörlevad ülijuhtiva mähise tekitatud magnetväljas, kui need mähised on generaatori ainus ülijuhtiv osa. |
| --- | --- |

b.

"ülijuhtivad" elektriseadmed (pöördmehhanismid ja transformaatorid), mis on spetsiaalselt loodud või konfigureeritud paigaldamiseks sõidukitele nende sõjaliseks rakendamiseks maal, merel, õhus või kosmoses ja mis on võimelised töötama liikumise ajal.

Punkti ML20.b. ei kohaldata hübriidsete unipolaarsete alalisvoolugeneraatorite suhtes, millel on tavalised ühe poolusega metallrootorid, mis pöörlevad ülijuhtiva mähise tekitatud magnetväljas, kui need mähised on generaatori ainus ülijuhtiv osa.

| ML21 | "Tarkvara":







  a. | "tarkvara", mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud varustuse, materjalide või "tarkvara""arendamiseks", "tootmiseks" või "kasutamiseks"; |
| --- | --- | --- |

ML21

"Tarkvara":

a.

"tarkvara", mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud varustuse, materjalide või "tarkvara""arendamiseks", "tootmiseks" või "kasutamiseks";

| b. | punktis ML21.a. nimetamata muu spetsiaalne "tarkvara":






  1. | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud "tarkvara", mis on spetsiaalselt ette nähtud sõjaliste relvasüsteemide modelleerimiseks, simuleerimiseks või hindamiseks; |
| --- | --- | --- |

b.

punktis ML21.a. nimetamata muu spetsiaalne "tarkvara":

1.

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud "tarkvara", mis on spetsiaalselt ette nähtud sõjaliste relvasüsteemide modelleerimiseks, simuleerimiseks või hindamiseks;

| 2. | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud "tarkvara", mis on spetsiaalselt ette nähtud sõjaliste operatsioonide stsenaariumite modelleerimiseks või simuleerimiseks; |
| --- | --- |

2.

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud "tarkvara", mis on spetsiaalselt ette nähtud sõjaliste operatsioonide stsenaariumite modelleerimiseks või simuleerimiseks;

| 3. | "tarkvara", mis võimaldab kindlaks määrata konventsionaalse, tuuma-, keemia- või bioloogilise relva kasutamisest tulenevaid mõjusid; |
| --- | --- |

3.

"tarkvara", mis võimaldab kindlaks määrata konventsionaalse, tuuma-, keemia- või bioloogilise relva kasutamisest tulenevaid mõjusid;

| 4. | spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud "tarkvara", mis on spetsiaalselt loodud käsu, kommunikatsiooni, kontrolli ja luure (C3I) või käsu, kommunikatsiooni, kontrolli, andmetöötluse ja luure (C4I) rakendustes kasutamiseks; |
| --- | --- |

4.

spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks loodud "tarkvara", mis on spetsiaalselt loodud käsu, kommunikatsiooni, kontrolli ja luure (C3I) või käsu, kommunikatsiooni, kontrolli, andmetöötluse ja luure (C4I) rakendustes kasutamiseks;

| c. | punktis ML21.a. või ML21.b. nimetamata "tarkvara", mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud selleks, et võimaldada sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetlemata varustusel täita sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud varustuse sõjalisi funktsioone. |
| --- | --- |

c.

punktis ML21.a. või ML21.b. nimetamata "tarkvara", mis on spetsiaalselt loodud või kohandatud selleks, et võimaldada sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetlemata varustusel täita sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud varustuse sõjalisi funktsioone.

| ML22 | "Tehnoloogia":







  a. | punktis ML22.b. nimetamata "tehnoloogia", mis on "vajalik" sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas loetletud kaupade "arendamiseks", "tootmiseks" või "kasutamiseks". |
| --- | --- | --- |

ML22

"Tehnoloogia":

a.

punktis ML22.b. nimetamata "tehnoloogia", mis on "vajalik" sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas loetletud kaupade "arendamiseks", "tootmiseks" või "kasutamiseks".

| b. | "Tehnoloogia":






  1. | "tehnoloogia", mis on "vajalik" sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas loetletud kaupade tootmisseadmete projekteerimiseks, kokkupanekuks, tööshoidmiseks, hooldamiseks ning parandamiseks, isegi kui selliste tootmisseadmete komponendid ei ole sõjaliste kaupade ühises nimekirjas loetletud; |
| --- | --- | --- |

b.

"Tehnoloogia":

1.

"tehnoloogia", mis on "vajalik" sõjaliste kaupade ühises Euroopa Liidu nimekirjas loetletud kaupade tootmisseadmete projekteerimiseks, kokkupanekuks, tööshoidmiseks, hooldamiseks ning parandamiseks, isegi kui selliste tootmisseadmete komponendid ei ole sõjaliste kaupade ühises nimekirjas loetletud;

| 2. | "tehnoloogia", mis on "vajalik" väikerelvade "arendamiseks" ja "tootmiseks", isegi kui seda kasutatakse antiiksete väikerelvade reproduktsioonide tootmiseks; |
| --- | --- |

2.

"tehnoloogia", mis on "vajalik" väikerelvade "arendamiseks" ja "tootmiseks", isegi kui seda kasutatakse antiiksete väikerelvade reproduktsioonide tootmiseks;

| 3. | "tehnoloogia", mis on "vajalik" punktides ML7.a.–ML7.g. nimetatud toksiliste toimeainete, vastava varustuse või komponentide "arendamiseks", "tootmiseks" või "kasutamiseks"; |
| --- | --- |

3.

"tehnoloogia", mis on "vajalik" punktides ML7.a.–ML7.g. nimetatud toksiliste toimeainete, vastava varustuse või komponentide "arendamiseks", "tootmiseks" või "kasutamiseks";

| 4. | "tehnoloogia", mis on "vajalik" punktis ML7.h. nimetatud "biopolümeeride" või spetsiaalsete rakukultuuride "arendamiseks", "tootmiseks" või "kasutamiseks"; |
| --- | --- |

4.

"tehnoloogia", mis on "vajalik" punktis ML7.h. nimetatud "biopolümeeride" või spetsiaalsete rakukultuuride "arendamiseks", "tootmiseks" või "kasutamiseks";

| 5. | "tehnoloogia", mis on "vajalik" punktis ML7.i.1. nimetatud "biokatalüsaatorite" inkorporeerimiseks sõjalistesse kandeainetesse või sõjalisse materjali. |
| --- | --- |

5.

"tehnoloogia", mis on "vajalik" punktis ML7.i.1. nimetatud "biokatalüsaatorite" inkorporeerimiseks sõjalistesse kandeainetesse või sõjalisse materjali.

"Tehnoloogia", mis on "vajalik" sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetletud kaupade "arendamiseks", "tootmiseks" või "kasutamiseks", kuulub sõjaliste kaupade ühise nimekirja reguleerimisalasse ka siis, kui seda kohaldatakse sõjaliste kaupade ühises ELi nimekirjas loetlemata kaupade suhtes.

Punkti ML22 ei kohaldata järgmise suhtes:

| a. | "tehnoloogia", mis on minimaalselt vajalik sõjaliste kaupade ühises nimekirjas loetlemata kaupade või kaupade, mille eksport on lubatud, paigaldamiseks, käitamiseks, hooldamiseks (kontrollimiseks) ja parandamiseks; |
| --- | --- |

a.

"tehnoloogia", mis on minimaalselt vajalik sõjaliste kaupade ühises nimekirjas loetlemata kaupade või kaupade, mille eksport on lubatud, paigaldamiseks, käitamiseks, hooldamiseks (kontrollimiseks) ja parandamiseks;

| b. | "tehnoloogia", mis on "üldkasutatav", "baasteadusuuring" või minimaalne vajalik teave patenditaotlusteks; |
| --- | --- |

b.

"tehnoloogia", mis on "üldkasutatav", "baasteadusuuring" või minimaalne vajalik teave patenditaotlusteks;

| c. | "tehnoloogia", mida kasutatakse tsiviiltranspordivahendite jõusüsteemide magnetilises induktsioonis. |
| --- | --- |

c.

"tehnoloogia", mida kasutatakse tsiviiltranspordivahendite jõusüsteemide magnetilises induktsioonis.

KÄESOLEVAS NIMEKIRJAS KASUTATUD MÕISTED

Järgnevalt on toodud käesolevas nimekirjas kasutatud mõisted tähestikulises järjekorras.

Mõisteid kasutatakse nimekirjas läbivalt. Viited on puhtalt soovituslikku laadi ning need ei mõjuta määratletud mõistete üldist kasutamist nimekirjas.

Mõistete loetelus sisalduvad sõnad ja mõisted omandavad toodud tähenduse ainult siis, kui nad on esitatud jutumärkides ("..."). Kaksisülakomadega (‧...‧) märgitud terminite definitsioonid on antud tehnilises märkuses vastava kauba juures. Mujal omandavad sõnad ja mõisted nende üldiselt heakskiidetud (sõnaraamatujärgse) tähenduse.

| ML7 | "Kohandatud sõjas kasutamiseks"

  Iga muudatus või eesmärgipärane valik (nt puhtuse, säilivusaja, virulentsuse, levimisomaduste või ultraviolettkiirguskindluse muutmine), mille sihiks on inim- ja loomkaotuste tekitamise, seadmete kahjustamise või viljasaagi või keskkonna kahjustamise efektiivsuse tõstmine. |
| --- | --- |

ML7

"Kohandatud sõjas kasutamiseks"

Iga muudatus või eesmärgipärane valik (nt puhtuse, säilivusaja, virulentsuse, levimisomaduste või ultraviolettkiirguskindluse muutmine), mille sihiks on inim- ja loomkaotuste tekitamise, seadmete kahjustamise või viljasaagi või keskkonna kahjustamise efektiivsuse tõstmine.

| ML8 | "Lisaained"

  Ained, mida kasutatakse plahvatavates formulatsioonides nende omaduste parandamiseks. |
| --- | --- |

ML8

"Lisaained"

Ained, mida kasutatakse plahvatavates formulatsioonides nende omaduste parandamiseks.

| ML8, ML9 ja ML10 | "Õhusõidukid"

  Jäigatiivaline, muudetava tiivakujuga, pöörleva tiivaga (helikopter), kaldrootoriga või kaldtiivaga lennuaparaat. |
| --- | --- |

ML8, ML9 ja ML10

"Õhusõidukid"

Jäigatiivaline, muudetava tiivakujuga, pöörleva tiivaga (helikopter), kaldrootoriga või kaldtiivaga lennuaparaat.

| ML11 | "Automaatsed juhtimis- ja kontrollisüsteemid"

  Elektroonilised süsteemid, mille kaudu sisestatakse, töödeldakse ja edastatakse teavet, mis on oluline juhitavate vägede, suurte formeeringute, taktikaliste formeeringute, väeüksuste, laevade, allüksuste või relvade tõhusaks toimimiseks. See saavutatakse arvuti ja muu spetsiaalriistvara abil, mis on ette nähtud toetama sõjalist juhtimis- ja kontrollifunktsiooni. Automaatse juhtimis- ja kontrollisüsteemi peamised funktsioonid on: teabe tõhus automaatne kogumine, säilitamine ja töötlemine; olukorrast ning lahinguoperatsiooni ettevalmistamist ja läbiviimist mõjutavatest asjaoludest ülevaate andmine; operatiivsete ja taktikaliste kalkulatsioonide tegemine ressursside eraldamiseks väegrupeeringute või operatiivse lahingukorra elementide või lahingupaigutuse vahel kooskõlas missiooniga või operatsiooni etapiga; andmete ettevalmistamine olukorra hindamiseks ja otsuste tegemiseks igal ajal operatsiooni või lahingu käigus; operatsioonide arvutisimulatsioonid. |
| --- | --- |

ML11

"Automaatsed juhtimis- ja kontrollisüsteemid"

Elektroonilised süsteemid, mille kaudu sisestatakse, töödeldakse ja edastatakse teavet, mis on oluline juhitavate vägede, suurte formeeringute, taktikaliste formeeringute, väeüksuste, laevade, allüksuste või relvade tõhusaks toimimiseks. See saavutatakse arvuti ja muu spetsiaalriistvara abil, mis on ette nähtud toetama sõjalist juhtimis- ja kontrollifunktsiooni. Automaatse juhtimis- ja kontrollisüsteemi peamised funktsioonid on: teabe tõhus automaatne kogumine, säilitamine ja töötlemine; olukorrast ning lahinguoperatsiooni ettevalmistamist ja läbiviimist mõjutavatest asjaoludest ülevaate andmine; operatiivsete ja taktikaliste kalkulatsioonide tegemine ressursside eraldamiseks väegrupeeringute või operatiivse lahingukorra elementide või lahingupaigutuse vahel kooskõlas missiooniga või operatsiooni etapiga; andmete ettevalmistamine olukorra hindamiseks ja otsuste tegemiseks igal ajal operatsiooni või lahingu käigus; operatsioonide arvutisimulatsioonid.

| ML22 | "Baasteadusuuringud"

  Eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida teostatakse põhiliselt uute teadmiste saamiseks nähtuste või vaadeldavate faktide fundamentaalsetest põhimõtetest ning mis ei ole otseselt suunatud mingi praktilise rakenduse või eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

ML22

"Baasteadusuuringud"

Eksperimentaalne või teoreetiline töö, mida teostatakse põhiliselt uute teadmiste saamiseks nähtuste või vaadeldavate faktide fundamentaalsetest põhimõtetest ning mis ei ole otseselt suunatud mingi praktilise rakenduse või eesmärgi saavutamiseks.

| ML7 ja ML22 | "Biokatalüsaatorid"

  Ensüümid spetsiaalseteks keemilisteks või biokeemilisteks reaktsioonideks või muud bioloogilised koostisosad, mis seovad end kemoründemürkidega ja kiirendavad nende degradatsiooni.
  Tehniline märkus

  "Ensüümid" – spetsiaalsete keemiliste või biokeemiliste reaktsioonide "biokatalüsaatorid". |
| --- | --- |

ML7 ja ML22

"Biokatalüsaatorid"

Ensüümid spetsiaalseteks keemilisteks või biokeemilisteks reaktsioonideks või muud bioloogilised koostisosad, mis seovad end kemoründemürkidega ja kiirendavad nende degradatsiooni.

Tehniline märkus

"Ensüümid" – spetsiaalsete keemiliste või biokeemiliste reaktsioonide "biokatalüsaatorid".

| ML7 ja ML22 | "Biopolümeerid"

  Bioloogilised makromolekulid:






  a. | ensüümid spetsiaalseteks keemilisteks või biokeemilisteks reaktsioonideks; |
| --- | --- | --- |

ML7 ja ML22

"Biopolümeerid"

Bioloogilised makromolekulid:

a.

ensüümid spetsiaalseteks keemilisteks või biokeemilisteks reaktsioonideks;

| b. | monoklonaalsed, polüklonaalsed või anti-idiotüüpsed antikehad; |
| --- | --- |

b.

monoklonaalsed, polüklonaalsed või anti-idiotüüpsed antikehad;

| c. | spetsiaalselt loodud või spetsiaalselt töödeldud retseptorid. |
| --- | --- |

c.

spetsiaalselt loodud või spetsiaalselt töödeldud retseptorid.

Tehnilised märkused

| 1. | "anti-idiotüüpsed antikehad" – antikehad, mis seovad end teiste antikehade konkreetsete antigeeni sidumiskohtadega; |
| --- | --- |

1.

"anti-idiotüüpsed antikehad" – antikehad, mis seovad end teiste antikehade konkreetsete antigeeni sidumiskohtadega;

| 2. | "monoklonaalsed antikehad" – valgud, mis seovad end ühe antigeeni sidumiskohaga ning mida toodab üksainus rakukloon; |
| --- | --- |

2.

"monoklonaalsed antikehad" – valgud, mis seovad end ühe antigeeni sidumiskohaga ning mida toodab üksainus rakukloon;

| 3. | "polüklonaalsed antikehad" – valkude segu, mis seob end konkreetse antigeeniga ning mida toodab rohkem kui üks rakukloon; |
| --- | --- |

3.

"polüklonaalsed antikehad" – valkude segu, mis seob end konkreetse antigeeniga ning mida toodab rohkem kui üks rakukloon;

| 4. | "retseptorid" – bioloogilised makromolekulaarsed struktuurid, mis on suutelised siduma ligandeid, mille sidumine mõjutab füsioloogilisi funktsioone. |
| --- | --- |

4.

"retseptorid" – bioloogilised makromolekulaarsed struktuurid, mis on suutelised siduma ligandeid, mille sidumine mõjutab füsioloogilisi funktsioone.

| ML10 | "Tsiviilõhusõiduk"

  Need "õhusõidukid", mis on loetletud kasutusotstarbe järgi tsiviillennundusameti poolt avaldatud lennukõlblikkuse sertifitseerimise nimekirjas lendamiseks sisemaistel ja välismaistel tsiviil-kaubanduslikel marsruutidel või seaduslikuks kasutamiseks tsiviil-, era- ja ärilisel otstarbel. |
| --- | --- |

ML10

"Tsiviilõhusõiduk"

Need "õhusõidukid", mis on loetletud kasutusotstarbe järgi tsiviillennundusameti poolt avaldatud lennukõlblikkuse sertifitseerimise nimekirjas lendamiseks sisemaistel ja välismaistel tsiviil-kaubanduslikel marsruutidel või seaduslikuks kasutamiseks tsiviil-, era- ja ärilisel otstarbel.

| ML21 ja ML22 | "Arendamine"

  On seotud kõikide seeriatootmisele eelnevate etappidega, nagu näiteks: toote projektlahendus, projektlahenduse otsing, projektlahenduse analüüs, projektlahenduse põhimõtted, prototüüpide koostamine ja katsetamine, katsetootmiskavad, projektlahenduse andmed, projektlahenduse andmete tooteks muutmise protsess, osade suhtelise paigutuse kavand, terviku moodustamise kavand, skeemid. |
| --- | --- |

ML21 ja ML22

"Arendamine"

On seotud kõikide seeriatootmisele eelnevate etappidega, nagu näiteks: toote projektlahendus, projektlahenduse otsing, projektlahenduse analüüs, projektlahenduse põhimõtted, prototüüpide koostamine ja katsetamine, katsetootmiskavad, projektlahenduse andmed, projektlahenduse andmete tooteks muutmise protsess, osade suhtelise paigutuse kavand, terviku moodustamise kavand, skeemid.

| ML17 | "Tööorganid"

  Haaratsid, aktiivsed tööriistühikud ja kõik muud töövahendid, mis on kinnitatud roboti manipulaatori otsa kinnitusplaadile.
  Tehniline märkus

  "Aktiivsed tööriistühikud" – seadmed, mille abil rakendatakse töödeldavale detailile liigutavat jõudu, töötlemisenergiat või sondeeritakse seda. |
| --- | --- |

ML17

"Tööorganid"

Haaratsid, aktiivsed tööriistühikud ja kõik muud töövahendid, mis on kinnitatud roboti manipulaatori otsa kinnitusplaadile.

Tehniline märkus

"Aktiivsed tööriistühikud" – seadmed, mille abil rakendatakse töödeldavale detailile liigutavat jõudu, töötlemisenergiat või sondeeritakse seda.

| ML4 ja ML8 | "Kõrge siseenergiaga materjalid"

  Ained või segud, mis reageerivad keemiliselt, et eraldada nende ettenähtud kasutamiseks nõutavat energiat. "Lõhkeained", "pürotehnika" ja "raketikütus" on kõrge siseenergiaga materjalide alamklassid. |
| --- | --- |

ML4 ja ML8

"Kõrge siseenergiaga materjalid"

Ained või segud, mis reageerivad keemiliselt, et eraldada nende ettenähtud kasutamiseks nõutavat energiat. "Lõhkeained", "pürotehnika" ja "raketikütus" on kõrge siseenergiaga materjalide alamklassid.

| ML8 ja ML18 | "Lõhkeained"

  Tahked, vedelad või gaasilised ained või ainete segud, mida kasutatakse lõhkepeades, lõhkeseadmetes või mujal esmase, võimendava või peamise lõhkelaenguna ning mille eesmärk on plahvatada. |
| --- | --- |

ML8 ja ML18

"Lõhkeained"

Tahked, vedelad või gaasilised ained või ainete segud, mida kasutatakse lõhkepeades, lõhkeseadmetes või mujal esmase, võimendava või peamise lõhkelaenguna ning mille eesmärk on plahvatada.

| ML7 | "Ekspressioonivektorid"

  Kandjad (nt plasmiid või viirus), mida kasutatakse geneetilise materjali viimiseks peremeesrakkudesse. |
| --- | --- |

ML7

"Ekspressioonivektorid"

Kandjad (nt plasmiid või viirus), mida kasutatakse geneetilise materjali viimiseks peremeesrakkudesse.

| ML 17 | "Kütuseelement"

  Elektrokeemiline seade, mis muundab keemilise energia otse alalisvooluelektrienergiaks, tarbides kütust välisest toiteallikast. |
| --- | --- |

ML 17

"Kütuseelement"

Elektrokeemiline seade, mis muundab keemilise energia otse alalisvooluelektrienergiaks, tarbides kütust välisest toiteallikast.

| ML13 | "Kiud- või niitmaterjalid"

  Hõlmavad järgmist:






  a. | pidevad monokiud; |
| --- | --- | --- |

ML13

"Kiud- või niitmaterjalid"

Hõlmavad järgmist:

a.

pidevad monokiud;

| b. | pidev lõng ja heie; |
| --- | --- |

b.

pidev lõng ja heie;

| c. | paelad, kudumid, reeglipäratud matid ja punutised; |
| --- | --- |

c.

paelad, kudumid, reeglipäratud matid ja punutised;

| d. | tükeldatud kiud, staapelkiud ja vanutatud viltvaibad; |
| --- | --- |

d.

tükeldatud kiud, staapelkiud ja vanutatud viltvaibad;

| e. | mis tahes pikkusega monokristallilised või polükristallilised niitkristallid; |
| --- | --- |

e.

mis tahes pikkusega monokristallilised või polükristallilised niitkristallid;

| f. | aromaatse polüamiidi pulp. |
| --- | --- |

f.

aromaatse polüamiidi pulp.

| ML15 | "Esimese põlvkonna kujutisvõimendid"

  Elektrostaatiliselt fokuseeritud võimendustorud, milles kasutatakse kiudoptilisi või klaasplaadist sisendit ja väljundit, multileelisfotokatoode (S-20 või S-25), kuid ei kasutata mikrokanalplaatvõimendeid. |
| --- | --- |

ML15

"Esimese põlvkonna kujutisvõimendid"

Elektrostaatiliselt fokuseeritud võimendustorud, milles kasutatakse kiudoptilisi või klaasplaadist sisendit ja väljundit, multileelisfotokatoode (S-20 või S-25), kuid ei kasutata mikrokanalplaatvõimendeid.

| ML22 | "Üldkasutatav"

  "Tehnoloogia" või "tarkvara", mis on tehtud kättesaadavaks, seadmata piiranguid selle edasise levitamise suhtes.

  Märkus: Autoriõigusega seatud piirangud ei takista "tehnoloogiat" või "tarkvara" olemast "üldkasutatav". |
| --- | --- |

ML22

"Üldkasutatav"

"Tehnoloogia" või "tarkvara", mis on tehtud kättesaadavaks, seadmata piiranguid selle edasise levitamise suhtes.

Märkus: Autoriõigusega seatud piirangud ei takista "tehnoloogiat" või "tarkvara" olemast "üldkasutatav".

| ML5 ja ML19 | "Laser"

  Komponentide koost, mis toodab nii ruumiliselt kui ka ajaliselt koherentset valgust, mida võimendab stimuleeritud kiirgusemissioon. |
| --- | --- |

ML5 ja ML19

"Laser"

Komponentide koost, mis toodab nii ruumiliselt kui ka ajaliselt koherentset valgust, mida võimendab stimuleeritud kiirgusemissioon.

| ML10 | "Õhust kergemad õhusõidukid"

  Õhupallid ja õhulaevad, mille õhkutõstmiseks kasutatakse kuuma õhku või muid õhust kergemaid gaase, näiteks heeliumi või vesinikku. |
| --- | --- |

ML10

"Õhust kergemad õhusõidukid"

Õhupallid ja õhulaevad, mille õhkutõstmiseks kasutatakse kuuma õhku või muid õhust kergemaid gaase, näiteks heeliumi või vesinikku.

| ML17 | "Tuumareaktor"

  Reaktorianumas paiknevad või vahetult selle külge kinnitatud osad, seadmed, mis reguleerivad reaktori südamiku võimsustaset, ning komponendid, mis tavaliselt sisaldavad reaktori südamiku primaarset jahutusainet, puutuvad sellega vahetult kokku või kontrollivad seda. |
| --- | --- |

ML17

"Tuumareaktor"

Reaktorianumas paiknevad või vahetult selle külge kinnitatud osad, seadmed, mis reguleerivad reaktori südamiku võimsustaset, ning komponendid, mis tavaliselt sisaldavad reaktori südamiku primaarset jahutusainet, puutuvad sellega vahetult kokku või kontrollivad seda.

| ML8 | "Lähteained"

  Lõhkeainete tootmises kasutatavad erikemikaalid. |
| --- | --- |

ML8

"Lähteained"

Lõhkeainete tootmises kasutatavad erikemikaalid.

| ML21 ja ML22 | "Tootmine"

  Kõik tootmisetapid, nagu näiteks toote insenerlahendus, valmistamine, integreerimine, kokkupanek (montaaž), järelevalve, katsetamine, kvaliteedi tagamine. |
| --- | --- |

ML21 ja ML22

"Tootmine"

Kõik tootmisetapid, nagu näiteks toote insenerlahendus, valmistamine, integreerimine, kokkupanek (montaaž), järelevalve, katsetamine, kvaliteedi tagamine.

| ML8 | "Raketikütus"

  Ained või segud, mis reageerivad keemiliselt, et eraldada kontrollitud kiirusel suurel hulgal mehhaanilise töö tegemiseks vajalikku kuuma gaasi. |
| --- | --- |

ML8

"Raketikütus"

Ained või segud, mis reageerivad keemiliselt, et eraldada kontrollitud kiirusel suurel hulgal mehhaanilise töö tegemiseks vajalikku kuuma gaasi.

| ML4 ja ML8 | "Pürotehnika"

  Tahkete või vedelate kütuste ja oksüdeerijate segud, mille süttimisel toimub kontrollitud kiirusel energeetiline keemiline reaktsioon, et tekitada teatavaid ajalisi viivitusi või teatud koguses kuumust, müra, suitsu, nähtavat valgust või infrapunakiirgust. Pürofoorsed ained on pürotehnika alamklass, mis ei sisalda oksüdeerijaid, kuid mis süttivad õhuga kokku puutudes spontaanselt. |
| --- | --- |

ML4 ja ML8

"Pürotehnika"

Tahkete või vedelate kütuste ja oksüdeerijate segud, mille süttimisel toimub kontrollitud kiirusel energeetiline keemiline reaktsioon, et tekitada teatavaid ajalisi viivitusi või teatud koguses kuumust, müra, suitsu, nähtavat valgust või infrapunakiirgust. Pürofoorsed ained on pürotehnika alamklass, mis ei sisalda oksüdeerijaid, kuid mis süttivad õhuga kokku puutudes spontaanselt.

| ML22 | "Vajalik"

  Kasutatuna koos sõnaga "tehnoloogia", tähendab üksnes seda "tehnoloogia" osa, mis peab tagama reguleeritud toimimistaseme, näitajate või funktsioonide saavutamise või ületamise. Sellist "vajalikku""tehnoloogiat" võivad jagada erinevad tooted. |
| --- | --- |

ML22

"Vajalik"

Kasutatuna koos sõnaga "tehnoloogia", tähendab üksnes seda "tehnoloogia" osa, mis peab tagama reguleeritud toimimistaseme, näitajate või funktsioonide saavutamise või ületamise. Sellist "vajalikku""tehnoloogiat" võivad jagada erinevad tooted.

| ML7 | "Mässuohje toimeained"

  Ained, mis massirahutuste ohjamiseks eeldatavatel kasutustingimustel tekitavad kiiresti inimestel sensoorset ärritust või avaldavad neile halvavat füüsilist mõju, mis kaob lühikese aja jooksul pärast kokkupuute lõppemist. (Pisargaasid on "mässuohje toimeainete" alarühm.) |
| --- | --- |

ML7

"Mässuohje toimeained"

Ained, mis massirahutuste ohjamiseks eeldatavatel kasutustingimustel tekitavad kiiresti inimestel sensoorset ärritust või avaldavad neile halvavat füüsilist mõju, mis kaob lühikese aja jooksul pärast kokkupuute lõppemist. (Pisargaasid on "mässuohje toimeainete" alarühm.)

| ML17 | "Robot"

  Manipulatsioonimehhanism, mis võib olla nii pideval rajal kui ka punktist punkti kulgev, võib kasutada andureid ning millel on kõik järgmised omadused:






  a. | multifunktsionaalsus; |
| --- | --- | --- |

ML17

"Robot"

Manipulatsioonimehhanism, mis võib olla nii pideval rajal kui ka punktist punkti kulgev, võib kasutada andureid ning millel on kõik järgmised omadused:

a.

multifunktsionaalsus;

| b. | selle abil saab erinevate liikumiste kaudu kohale asetada või suunata materjali, osi, tööriistu või spetsiaalseid seadmeid kolmemõõtmelises ruumis; |
| --- | --- |

b.

selle abil saab erinevate liikumiste kaudu kohale asetada või suunata materjali, osi, tööriistu või spetsiaalseid seadmeid kolmemõõtmelises ruumis;

| c. | koosneb kolmest või enamast suletud või avatud ahelaga servoseadmest, mille hulka võivad kuuluda ka samm-mootorid; |
| --- | --- |

c.

koosneb kolmest või enamast suletud või avatud ahelaga servoseadmest, mille hulka võivad kuuluda ka samm-mootorid;

| d. | tal on "kasutaja juurdepääsetav programmeeritavus" kas õpetamine/kordamine-meetodit kasutades või elektronarvuti abil, mis võib olla programmeeritav loogiline kontroller, st ilma mehaanilise vahelesegamiseta. |
| --- | --- |

d.

tal on "kasutaja juurdepääsetav programmeeritavus" kas õpetamine/kordamine-meetodit kasutades või elektronarvuti abil, mis võib olla programmeeritav loogiline kontroller, st ilma mehaanilise vahelesegamiseta.

Eespool esitatud definitsioon ei hõlma järgmisi seadmeid:

| 1. | Manipulatsioonimehhanismid, mis on ainult käsi- või kaugjuhitavad; |
| --- | --- |

1.

Manipulatsioonimehhanismid, mis on ainult käsi- või kaugjuhitavad;

| 2. | Fikseeritud järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on mehaaniliselt piiratud fikseeritud peatustega, nagu tapid ja nukid. Liikumiste järjekord ja radade ning nurkade valik ei ole varieeritav ega muudetav ei mehaaniliselt, elektrooniliselt ega elektriliselt; |
| --- | --- |

2.

Fikseeritud järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on mehaaniliselt piiratud fikseeritud peatustega, nagu tapid ja nukid. Liikumiste järjekord ja radade ning nurkade valik ei ole varieeritav ega muudetav ei mehaaniliselt, elektrooniliselt ega elektriliselt;

| 3. | Mehaaniliselt juhitud muudetava järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on mehaaniliselt piiratud fikseeritud, kuid reguleeritavate peatustega, nagu tapid ja nukid. Liikumiste järjekord ning radade või nurkade valik on varieeritav etteantud programmi mallide siseselt. Ühe või mitme liikumistelje programmi mallide varieerimine või muutmine (st tappide muutmine või nukkide ümberasetamine) on teostatav vaid mehaaniliste operatsioonide abil; |
| --- | --- |

3.

Mehaaniliselt juhitud muudetava järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on mehaaniliselt piiratud fikseeritud, kuid reguleeritavate peatustega, nagu tapid ja nukid. Liikumiste järjekord ning radade või nurkade valik on varieeritav etteantud programmi mallide siseselt. Ühe või mitme liikumistelje programmi mallide varieerimine või muutmine (st tappide muutmine või nukkide ümberasetamine) on teostatav vaid mehaaniliste operatsioonide abil;

| 4. | Muud kui servo-juhitud muutuva järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on varieeritav, kuid järjestus toimub vaid mehaaniliselt kinnitatud elektriliste kahendseadmete või reguleeritavate peatustest saadavate kahendsignaalide põhjal; |
| --- | --- |

4.

Muud kui servo-juhitud muutuva järjestusega manipulatsioonimehhanismid, mis on automaatselt liikuvad seadmed ning mis teostavad mehaaniliselt programmeeritud liikumisi. Programm on varieeritav, kuid järjestus toimub vaid mehaaniliselt kinnitatud elektriliste kahendseadmete või reguleeritavate peatustest saadavate kahendsignaalide põhjal;

| 5. | Virnastamisseadmed, mis on defineeritud kui Descartes’i koordinaatidega manipulatsiooniseadmed ning mis on vertikaalselt asetatud laokastide virna integraalseks osaks ning on ette nähtud kastide sisu kättesaamiseks või taastamiseks. |
| --- | --- |

5.

Virnastamisseadmed, mis on defineeritud kui Descartes’i koordinaatidega manipulatsiooniseadmed ning mis on vertikaalselt asetatud laokastide virna integraalseks osaks ning on ette nähtud kastide sisu kättesaamiseks või taastamiseks.

| ML21 | "Tarkvara"

  Ühest või mitmest "programmist" või "mikroprogrammist" koosnev kogum, mis on paigutatud mis tahes kättesaadavale väljundmeediale. |
| --- | --- |

ML21

"Tarkvara"

Ühest või mitmest "programmist" või "mikroprogrammist" koosnev kogum, mis on paigutatud mis tahes kättesaadavale väljundmeediale.

| ML19 | "Kosmosekindlad"

  Tooted, mis on konstrueeritud, valmistatud ja katsetatud nii, et need vastavad satelliitide või suurtes kõrgustes kasutatavate lennusüsteemide, mis töötavad 100 km kõrgusel või kõrgemal, väljasaatmise ja paigutamise suhtes kehtivatele erilistele elektri-, mehhaanika- või keskkonnanõuetele. |
| --- | --- |

ML19

"Kosmosekindlad"

Tooted, mis on konstrueeritud, valmistatud ja katsetatud nii, et need vastavad satelliitide või suurtes kõrgustes kasutatavate lennusüsteemide, mis töötavad 100 km kõrgusel või kõrgemal, väljasaatmise ja paigutamise suhtes kehtivatele erilistele elektri-, mehhaanika- või keskkonnanõuetele.

| ML18 ja ML20 | "Ülijuhtivad"

  Kasutatakse seoses materjalidega (nt metallid, sulamid või ühendid), mis võivad kaotada täielikult oma elektritakistuse, st võivad omandada lõpmatult suure elektrijuhtivuse ning kanda üle väga suuri elektrivoole ilma Joule’i soojenemiseta.
  Tehniline märkus

  Aine ülijuhtivat olekut iseloomustavad individuaalselt kriitiline temperatuur, kriitiline magnetväli, mis sõltub temperatuurist, ning kriitiline voolutihedus, mis sõltub nii temperatuurist kui ka magnetväljast. |
| --- | --- |

ML18 ja ML20

"Ülijuhtivad"

Kasutatakse seoses materjalidega (nt metallid, sulamid või ühendid), mis võivad kaotada täielikult oma elektritakistuse, st võivad omandada lõpmatult suure elektrijuhtivuse ning kanda üle väga suuri elektrivoole ilma Joule’i soojenemiseta.

Tehniline märkus

Aine ülijuhtivat olekut iseloomustavad individuaalselt kriitiline temperatuur, kriitiline magnetväli, mis sõltub temperatuurist, ning kriitiline voolutihedus, mis sõltub nii temperatuurist kui ka magnetväljast.

| ML22 | "Tehnoloogia"

  Spetsiifiline teave, mis on vajalik toote "arendamiseks", "tootmiseks" või "kasutamiseks". See teave esineb tehniliste andmete või tehnilise abi kujul.
  Tehnilised märkused






  1. | ‧Tehnilised andmed‧ võivad esineda tehniliste jooniste, plaanide, diagrammide, mudelite, valemite, tabelite, insener-tehniliste projektide ja spetsifikatsioonide, käsiraamatute ja juhiste kujul kas kirjalikult või salvestatuna muudele andmekandjatele või seadmetele nagu näiteks magnetkettad, helilindid, püsimälud. |
| --- | --- | --- |

ML22

"Tehnoloogia"

Spetsiifiline teave, mis on vajalik toote "arendamiseks", "tootmiseks" või "kasutamiseks". See teave esineb tehniliste andmete või tehnilise abi kujul.

Tehnilised märkused

1.

‧Tehnilised andmed‧ võivad esineda tehniliste jooniste, plaanide, diagrammide, mudelite, valemite, tabelite, insener-tehniliste projektide ja spetsifikatsioonide, käsiraamatute ja juhiste kujul kas kirjalikult või salvestatuna muudele andmekandjatele või seadmetele nagu näiteks magnetkettad, helilindid, püsimälud.

| 2. | ‧Tehniline abi‧ võib esineda juhiste, oskuste, väljaõppe, tööalaste teadmiste ja konsultatsiooniteenuste vormis. ‧Tehniline abi‧ võib hõlmata ‧tehniliste andmete‧ üleandmist. |
| --- | --- |

2.

‧Tehniline abi‧ võib esineda juhiste, oskuste, väljaõppe, tööalaste teadmiste ja konsultatsiooniteenuste vormis. ‧Tehniline abi‧ võib hõlmata ‧tehniliste andmete‧ üleandmist.

| ML21 ja ML22 | "Kasutamine"

  Toimimine, paigaldus (sh kohapealne paigaldus), hooldus (kontroll), remont, kapitaalremont ja renoveerimine. |
| --- | --- |

ML21 ja ML22

"Kasutamine"

Toimimine, paigaldus (sh kohapealne paigaldus), hooldus (kontroll), remont, kapitaalremont ja renoveerimine.

---