# Официален вестник C 142/2010

| | ISSN 1830-365X
  doi:10.3000/1830365X.C_2010.142.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 142 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 531 юни 2010 г. |

ISSN 1830-365X

doi:10.3000/1830365X.C_2010.142.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 142

Издание на български език

Информация и известия

Година 531 юни 2010 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Съвет |
| 2010/C 142/01 | Становище на Съвета относно актуализираната програма за конвергенция на Унгария за периода 2009—2012 г. | 1 |
| 2010/C 142/02 | Становище на Съвета относно актуализираната програма за стабилност на Ирландия за периода 2009—2014 г. | 7 |
| 2010/C 142/03 | Становище на Съвета относно актуализираната програма за стабилност на Италия за периода 2009—2013 г. | 13 |
| 2010/C 142/04 | Становище на Съвета относно актуализираната програма за конвергенция на Латвия за периода 2009—2012 г. | 19 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Съвет

2010/C 142/01

Становище на Съвета относно актуализираната програма за конвергенция на Унгария за периода 2009—2012 г.

1

2010/C 142/02

Становище на Съвета относно актуализираната програма за стабилност на Ирландия за периода 2009—2014 г.

7

2010/C 142/03

Становище на Съвета относно актуализираната програма за стабилност на Италия за периода 2009—2013 г.

13

2010/C 142/04

Становище на Съвета относно актуализираната програма за конвергенция на Латвия за периода 2009—2012 г.

19

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 142/05 | Обменен курс на еврото | 25 |
| 2010/C 142/06 | Становищена Консултативния комитет по ограничителни споразумения и господстващо положение, представено на неговото заседание на 15 март 2010 г., относно проект на решение по дело COMP/39.351 — Swedish Interconnectors — Докладчик: Румъния | 26 |
| 2010/C 142/07 | Окончателен доклад на служителя по изслушването — Дело COMP/39.351 — Swedish Interconnectors | 27 |
| 2010/C 142/08 | Резюме на решение на Комисията от 14 април 2010 година относно производство по член 102 от Договора за функционирането на Европейския съюз и член 54 от Споразумението за ЕИП (Дело COMP/39.351 — Swedish Interconnectors) (
  1
  ) | 28 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2010/C 142/05

Обменен курс на еврото

25

2010/C 142/06

Становищена Консултативния комитет по ограничителни споразумения и господстващо положение, представено на неговото заседание на 15 март 2010 г., относно проект на решение по дело COMP/39.351 — Swedish Interconnectors — Докладчик: Румъния

26

2010/C 142/07

Окончателен доклад на служителя по изслушването — Дело COMP/39.351 — Swedish Interconnectors

27

2010/C 142/08

Резюме на решение на Комисията от 14 април 2010 година относно производство по член 102 от Договора за функционирането на Европейския съюз и член 54 от Споразумението за ЕИП (Дело COMP/39.351 — Swedish Interconnectors) (
  1
  )

1

28

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ |
| | Европейска инвестиционна банка |
| 2010/C 142/09 | Покана за предложения — Европейската инвестиционна банка предлага две нови възможности за финансово подпомагане посредством Програмата на ЕИБ за финансиране на университетските изследвания (EIBURS) в рамките на Инициативата на ЕИБ за подкрепа на университетските изследвания | 30 |
| | ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 142/10 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5906 — One Equity Partners/Constantia) (
  1
  ) | 33 |
| 2010/C 142/11 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5862 — Mahle/Behr/Behr Industry) (
  1
  ) | 34 |
| 2010/C 142/12 | Съобщение от френското правителство във връзка с Директива 94/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно условията за предоставяне и ползване на разрешения за проучване, изследване и производство на въглеводороди (Известие във връзка със заявлението за разрешително за изключителни права за търсене на находища на течни или газообразни въглеводороди, наричано Разрешение за Langlade и Разрешение за Hermine)
   (
  1
  ) | 35 |
| 2010/C 142/13 | Съобщение от френското правителство във връзка с Директива 94/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно условията за предоставяне и ползване на разрешения за проучване, изследване и производство на въглеводороди (Известие във връзка с две заявления за разрешение за изключителни права върху търсене и проучване на течни или газообразни въглеводороди, наречено Разрешение за Sézanne, първото подадено от Concorde Energy LLC, а второто от Réalm Energy International)
   (
  1
  ) | 37 |

V   Становища

АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ

Европейска инвестиционна банка

2010/C 142/09

Покана за предложения — Европейската инвестиционна банка предлага две нови възможности за финансово подпомагане посредством Програмата на ЕИБ за финансиране на университетските изследвания (EIBURS) в рамките на Инициативата на ЕИБ за подкрепа на университетските изследвания

30

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

2010/C 142/10

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5906 — One Equity Partners/Constantia) (
  1
  )

1

33

2010/C 142/11

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5862 — Mahle/Behr/Behr Industry) (
  1
  )

1

34

2010/C 142/12

Съобщение от френското правителство във връзка с Директива 94/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно условията за предоставяне и ползване на разрешения за проучване, изследване и производство на въглеводороди (Известие във връзка със заявлението за разрешително за изключителни права за търсене на находища на течни или газообразни въглеводороди, наричано Разрешение за Langlade и Разрешение за Hermine)
   (
  1
  )

(Известие във връзка със заявлението за разрешително за изключителни права за търсене на находища на течни или газообразни въглеводороди, наричано Разрешение за Langlade и Разрешение за Hermine)

1

35

2010/C 142/13

Съобщение от френското правителство във връзка с Директива 94/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно условията за предоставяне и ползване на разрешения за проучване, изследване и производство на въглеводороди (Известие във връзка с две заявления за разрешение за изключителни права върху търсене и проучване на течни или газообразни въглеводороди, наречено Разрешение за Sézanne, първото подадено от Concorde Energy LLC, а второто от Réalm Energy International)
   (
  1
  )

(Известие във връзка с две заявления за разрешение за изключителни права върху търсене и проучване на течни или газообразни въглеводороди, наречено Разрешение за Sézanne, първото подадено от Concorde Energy LLC, а второто от Réalm Energy International)

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Съвет

| 1.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 142/1

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

относно актуализираната програма за конвергенция на Унгария за периода 2009—2012 г.

2010/C 142/01

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за конвергенция на Унгария за периода 2009—2012 г. |
| --- | --- |

(1)

На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за конвергенция на Унгария за периода 2009—2012 г.

| (2) | Икономиката на Унгария беше нестабилна, когато през есента на 2008 г. избухна финансовата криза. Обратът във фискалната политика от средата на 2006 г., който целеше да коригира съществуващите икономически дисбаланси и да ограничи публичния дълг, успешно намали бюджетния дефицит до 3,8 % от БВП до 2008 г. (сравнено с 9,3 % от БВП през 2006 г.), но корекцията не беше завършила в момента, когато настъпи световната финансова криза. Освен това, делът на дълга в чуждестранна валута беше относително висок.
  Стана все по-трудно да се отговори на брутните потребности от финансиране, което отразяваше опасенията на инвеститорите по отношение на устойчивостта на състоянието на бюджета, високото ниво на външен дълг на страната и спада в потенциалния растеж. Взети заедно, тези фактори изискваха по-активен отговор в рамките на икономическата политика, мерки в подкрепа на банковия сектор и значителен обем външно подпомагане от международни институции в размер на 20 милиарда евро, включително 6,5 милиарда евро от ЕС (от които 5,5 милиарда евро са изплатени). От втората половина на месец март 2009 г. достъпът до пазарно финансиране беше възстановен на фона на големите усилия за стабилизиране и извършване на корекция. Освен това, благодарение на значителното свиване на вътрешното търсене през 2009 г., беше отбелязано сериозно подобрение по текущата сметка, главно чрез търговското салдо. Обменният курс остана като цяло стабилен от юли 2009 г. насам, а централната банка успя да намали основния лихвен процент общо с 375 базисни пункта в периода от средата на 2009 г. до началото на 2010 г. С оглед на липсата на възможност за приемане на фискални мерки и отчитайки опасенията на инвеститорите, правителството продължи да прилага политиката си за фискална консолидация и прие само бюджетни мерки с неутрален ефект в подкрепа на икономическото възстановяване. Продължаването на фискалната консолидация за намаляване на дълга и за по-нататъшно подобряване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси остава основно предизвикателство за Унгария. |
| --- | --- |

(2)

Икономиката на Унгария беше нестабилна, когато през есента на 2008 г. избухна финансовата криза. Обратът във фискалната политика от средата на 2006 г., който целеше да коригира съществуващите икономически дисбаланси и да ограничи публичния дълг, успешно намали бюджетния дефицит до 3,8 % от БВП до 2008 г. (сравнено с 9,3 % от БВП през 2006 г.), но корекцията не беше завършила в момента, когато настъпи световната финансова криза. Освен това, делът на дълга в чуждестранна валута беше относително висок.

Стана все по-трудно да се отговори на брутните потребности от финансиране, което отразяваше опасенията на инвеститорите по отношение на устойчивостта на състоянието на бюджета, високото ниво на външен дълг на страната и спада в потенциалния растеж. Взети заедно, тези фактори изискваха по-активен отговор в рамките на икономическата политика, мерки в подкрепа на банковия сектор и значителен обем външно подпомагане от международни институции в размер на 20 милиарда евро, включително 6,5 милиарда евро от ЕС (от които 5,5 милиарда евро са изплатени). От втората половина на месец март 2009 г. достъпът до пазарно финансиране беше възстановен на фона на големите усилия за стабилизиране и извършване на корекция. Освен това, благодарение на значителното свиване на вътрешното търсене през 2009 г., беше отбелязано сериозно подобрение по текущата сметка, главно чрез търговското салдо. Обменният курс остана като цяло стабилен от юли 2009 г. насам, а централната банка успя да намали основния лихвен процент общо с 375 базисни пункта в периода от средата на 2009 г. до началото на 2010 г. С оглед на липсата на възможност за приемане на фискални мерки и отчитайки опасенията на инвеститорите, правителството продължи да прилага политиката си за фискална консолидация и прие само бюджетни мерки с неутрален ефект в подкрепа на икономическото възстановяване. Продължаването на фискалната консолидация за намаляване на дълга и за по-нататъшно подобряване на дългосрочната устойчивост на публичните финанси остава основно предизвикателство за Унгария.

| (3) | Въпреки че в по-голямата си част наблюдаваният спад във фактическия БВП в условията на кризата има цикличен характер, равнището на потенциалния БВП също бе отрицателно повлияно. Кризата може да повлияе и на потенциалния растеж в средносрочен план посредством по-ниски инвестиции, ограничения в достъпа до кредитиране и нарастваща структурна безработица. Нещо повече, влиянието на икономическата криза изостря отрицателното въздействие, на застаряването на населението върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. При тези условия особено важно ще бъде да се ускорят структурните реформи с цел подкрепа на потенциалния растеж. По-специално, за Унгария е важно да предприеме реформи, целящи повишаване участието на работната ръка и възстановяване на способността за привличане на преки чуждестранни инвестиции. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че в по-голямата си част наблюдаваният спад във фактическия БВП в условията на кризата има цикличен характер, равнището на потенциалния БВП също бе отрицателно повлияно. Кризата може да повлияе и на потенциалния растеж в средносрочен план посредством по-ниски инвестиции, ограничения в достъпа до кредитиране и нарастваща структурна безработица. Нещо повече, влиянието на икономическата криза изостря отрицателното въздействие, на застаряването на населението върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. При тези условия особено важно ще бъде да се ускорят структурните реформи с цел подкрепа на потенциалния растеж. По-специално, за Унгария е важно да предприеме реформи, целящи повишаване участието на работната ръка и възстановяване на способността за привличане на преки чуждестранни инвестиции.

| (4) | Макроикономическият сценарий, заложен в програмата, предвижда, че след свиване от 6,7 % през 2009 г., реалният БВП ще спадне с още 0,3 % през 2010 г., за да възобнови растежа си през 2011 г. и 2012 г. с 33⁄4 %. Това развитие е малко по-оптимистично от прогнозите на службите на Комисията от есента на 2009 г., съгласно които годишният ръст на БВП ще спадне с 0,5 % през 2010 г., а през 2011 г. ще се увеличи с 3,1 %. Въпреки това, предвид най-новата информация, включително по-добрата от очакваното предварителна стойност на БВП за 2009 г. от – 6,3 % от БВП, прогнозата за 2010 г. изглежда реалистична, докато сценарият за последните години остава до известна степен оптимистичен. Съгласно програмата растежът се очаква да зависи основно от възстановяването на нетния износ, като през 2010 г. частното потребление ще се свие с още около 21⁄2 %, което по последни данни може да бъде малко по-неблагоприятно. Прогнозите за вътрешното търсене до голяма степен са реалистични, но изгледите за вноса и инвестициите изгледат оптимистични. Все пак в крайна сметка макроикономическият сценарий изглежда реалистичен за 2010 г. и до известна степен благоприятен за 2011 г. и 2012 г. В номинално изражение посока на референтния сценарий е определена от сходните циклични позиции на пазара на труда и на продуктовите пазари. По-конкретно, докато значителната отрицателна разлика между фактическия и потенциалния БВП оказва натиск към понижение на цените, високата безработица води до забавяне на растежа на заплатите. Като цяло, стойностите за инфлацията изглеждат реалистични за 2010 г. и леко занижени след това. Макроикономическият сценарий в програмата съответства на предвижданията относно паричната политика и обменния курс. |
| --- | --- |

(4)

Макроикономическият сценарий, заложен в програмата, предвижда, че след свиване от 6,7 % през 2009 г., реалният БВП ще спадне с още 0,3 % през 2010 г., за да възобнови растежа си през 2011 г. и 2012 г. с 33⁄4 %. Това развитие е малко по-оптимистично от прогнозите на службите на Комисията от есента на 2009 г., съгласно които годишният ръст на БВП ще спадне с 0,5 % през 2010 г., а през 2011 г. ще се увеличи с 3,1 %. Въпреки това, предвид най-новата информация, включително по-добрата от очакваното предварителна стойност на БВП за 2009 г. от – 6,3 % от БВП, прогнозата за 2010 г. изглежда реалистична, докато сценарият за последните години остава до известна степен оптимистичен. Съгласно програмата растежът се очаква да зависи основно от възстановяването на нетния износ, като през 2010 г. частното потребление ще се свие с още около 21⁄2 %, което по последни данни може да бъде малко по-неблагоприятно. Прогнозите за вътрешното търсене до голяма степен са реалистични, но изгледите за вноса и инвестициите изгледат оптимистични. Все пак в крайна сметка макроикономическият сценарий изглежда реалистичен за 2010 г. и до известна степен благоприятен за 2011 г. и 2012 г. В номинално изражение посока на референтния сценарий е определена от сходните циклични позиции на пазара на труда и на продуктовите пазари. По-конкретно, докато значителната отрицателна разлика между фактическия и потенциалния БВП оказва натиск към понижение на цените, високата безработица води до забавяне на растежа на заплатите. Като цяло, стойностите за инфлацията изглеждат реалистични за 2010 г. и леко занижени след това. Макроикономическият сценарий в програмата съответства на предвижданията относно паричната политика и обменния курс.

| (5) | В програмата се предвижда дефицитът на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. да достигне 3,9 % от БВП, след стойност от 3,8 % през 2008 г. Номиналният дефицит в общи линии беше стабилизиран въпреки силното влошаване на икономиката, свързано със световния икономически спад и неговите сериозни неблагоприятни последици за бюджета. Това беше постигнато благодарение на намаляване на разходите, в известна степен със структурен характер, и по-специално на заплатите в публичния сектор, пенсиите и социалните плащания. В резултат на това беше постигнато съществено подобрение на структурното салдо от почти 3 % от БВП. Освен това беше осъществено преразпределяне в данъчната сфера с неутрален ефект върху дефицита с цел да се повиши конкурентоспособността на икономиката чрез намаляване на данъчното бреме върху трудещите се и увеличаване на теглото на данъците върху потреблението.
  Предвид все още високото равнище на публичен дълг и напрежението на финансовите пазари, властите бяха в състояние да подкрепят икономическото възстановяване единствено чрез мерки, които нямаха отражение върху бюджета. В съответствие с подкрепяната от Съвета стратегия за оттегляне на мерките във фискалната област и с оглед коригирането на прекомерния дефицит до 2011 г., като се отчете и високото съотношение на публичния дълг към БВП, планира се рестриктивната бюджетна позиция за 2009 г. да бъде продължена за периода 2010—2011 г. |
| --- | --- |

(5)

В програмата се предвижда дефицитът на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. да достигне 3,9 % от БВП, след стойност от 3,8 % през 2008 г. Номиналният дефицит в общи линии беше стабилизиран въпреки силното влошаване на икономиката, свързано със световния икономически спад и неговите сериозни неблагоприятни последици за бюджета. Това беше постигнато благодарение на намаляване на разходите, в известна степен със структурен характер, и по-специално на заплатите в публичния сектор, пенсиите и социалните плащания. В резултат на това беше постигнато съществено подобрение на структурното салдо от почти 3 % от БВП. Освен това беше осъществено преразпределяне в данъчната сфера с неутрален ефект върху дефицита с цел да се повиши конкурентоспособността на икономиката чрез намаляване на данъчното бреме върху трудещите се и увеличаване на теглото на данъците върху потреблението.

Предвид все още високото равнище на публичен дълг и напрежението на финансовите пазари, властите бяха в състояние да подкрепят икономическото възстановяване единствено чрез мерки, които нямаха отражение върху бюджета. В съответствие с подкрепяната от Съвета стратегия за оттегляне на мерките във фискалната област и с оглед коригирането на прекомерния дефицит до 2011 г., като се отчете и високото съотношение на публичния дълг към БВП, планира се рестриктивната бюджетна позиция за 2009 г. да бъде продължена за периода 2010—2011 г.

| (6) | Бюджетната цел за 2010 г, залегнала в програмата, е дефицит от 3,8 % от БВП, в съответствие с препоръката на Съвета съгласно член 104, параграф 7 от ДЕО от 7 юли 2009 г. и с бюджета за 2010 г., приет на 30 ноември 2009 г. Програмата предвижда през 2010 г. приходите в номинално изражение да се стабилизират, което е свързано както с допълнително намаляване в реално изражение, така и с понижаване на съотношението на приходите (от 45,9 % през 2009 г. до 45 % през 2010 г.). На фона на продължаващото увеличение на отрицателната разлика между фактическия и потенциалния БВП, последиците от структурата на растежа, свързани с нарастващото значение на нетния износ за икономиката, и съпътстващото понижаване на дела на вътрешното търсене до голяма степен обясняват намаленото съотношение на приходите. С цел да компенсира спада на съотношението на приходите и в същото време да подобри бюджетното салдо, програмата цели намаляване на съотношението на разходите (от 49,8 % през 2009 до 48,8 % през 2010 г.). Тя разчита основно на структурни реформи и конкретни мерки за икономия на разходите (включително пенсионната система, социалните плащания, заплатите в бюджетната сфера и плащанията към местните органи за управление, както и обществения транспорт на дълги разстояния), които възлизат на 2 % от БВП и бяха приети през 2009 г., а тяхното въздействие върху бюджета ще се усети през 2010 г. Въпреки че тези мерки общо би следвало да превишат 2 процентни пункта от БВП през 2010 г., структурният дефицит, преизчислен от службите на Комисията съгласно общоприетата методика въз основа на данните от програмата, се очаква да се подобри с по-малко от 1⁄4 процентни пункта от БВП. Прилагането на голяма част от мерките за икономия на разходите се наложи единствено с цел да се компенсира тенденцията към повишаване при някои разходи. Освен това, очаква се съотношението на приходите да се понижи повече, отколкото ако бяха приложени стандартните равнища на еластичност, предвид лекото повишаване на дефицита в резултат на преразпределянето в данъчната сфера през 2010 г., както и предварителното закупуване на бандероли за цигари преди увеличението на акцизните мита от 2010 г. |
| --- | --- |

(6)

Бюджетната цел за 2010 г, залегнала в програмата, е дефицит от 3,8 % от БВП, в съответствие с препоръката на Съвета съгласно член 104, параграф 7 от ДЕО от 7 юли 2009 г. и с бюджета за 2010 г., приет на 30 ноември 2009 г. Програмата предвижда през 2010 г. приходите в номинално изражение да се стабилизират, което е свързано както с допълнително намаляване в реално изражение, така и с понижаване на съотношението на приходите (от 45,9 % през 2009 г. до 45 % през 2010 г.). На фона на продължаващото увеличение на отрицателната разлика между фактическия и потенциалния БВП, последиците от структурата на растежа, свързани с нарастващото значение на нетния износ за икономиката, и съпътстващото понижаване на дела на вътрешното търсене до голяма степен обясняват намаленото съотношение на приходите. С цел да компенсира спада на съотношението на приходите и в същото време да подобри бюджетното салдо, програмата цели намаляване на съотношението на разходите (от 49,8 % през 2009 до 48,8 % през 2010 г.). Тя разчита основно на структурни реформи и конкретни мерки за икономия на разходите (включително пенсионната система, социалните плащания, заплатите в бюджетната сфера и плащанията към местните органи за управление, както и обществения транспорт на дълги разстояния), които възлизат на 2 % от БВП и бяха приети през 2009 г., а тяхното въздействие върху бюджета ще се усети през 2010 г. Въпреки че тези мерки общо би следвало да превишат 2 процентни пункта от БВП през 2010 г., структурният дефицит, преизчислен от службите на Комисията съгласно общоприетата методика въз основа на данните от програмата, се очаква да се подобри с по-малко от 1⁄4 процентни пункта от БВП. Прилагането на голяма част от мерките за икономия на разходите се наложи единствено с цел да се компенсира тенденцията към повишаване при някои разходи. Освен това, очаква се съотношението на приходите да се понижи повече, отколкото ако бяха приложени стандартните равнища на еластичност, предвид лекото повишаване на дефицита в резултат на преразпределянето в данъчната сфера през 2010 г., както и предварителното закупуване на бандероли за цигари преди увеличението на акцизните мита от 2010 г.

| (7) | Основната цел на средносрочната стратегия на програмата е намаление на дефицита на консолидирания държавен бюджет от 3,8 % от БВП през 2010 г. на по-малко от 3 % до 2011 г. (2,8 %), а след това допълнително до 2,5 % през 2012 г. Целевият дефицит за 2011 г. и 2012 г. води до преизчисляване на структурния дефицит от съответно 11⁄2 % и 21⁄2 % от БВП. Това означава, че се очаква общото структурно подобрение от около 3 процентни пункта от БВП през 2009 г. да бъде последвано от подобрение от 0,1 % от БВП в периода 2010—2011 г. (сравнено с влошаване от почти 1 % от БВП съгласно прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г.). През 2012 г. структурното салдо ще се влоши с 1 % от БВП. Що се отнася до 2011 г., въпреки възстановяването на икономиката, очаква се съотношението на приходите да спадне допълнително с оглед на i) нарастващия дял на нетния износ, поради което структурата на икономическия растеж съдържа по-малък дял данъчни приходи, ii) проявилите се на по-късен етап последици от свиването на икономиката и iii) приемането през 2009 г. на намаляване на общата данъчна тежест, свързана с данъка върху доходите на физическите лица, считано от 2011 г. Ускоряването на усвояването на средства от фондовете на ЕС може да компенсира тези тенденции само частично, като съотношението на приходите ще намалее общо с 0,8 % от БВП. В програмата за конвергенция се изброяват поредица от възможни мерки по отношение на разходната част, които определено биха компенсирали спада на съотношението на приходите и биха довели до дефицит от 2,8 % от БВП. Те са свързани основно с по-нататъшно намаляване на реалните заплати в публичния сектор, допълнително намаляване на социалните плащания в реално изражение и строга дисциплина при управлението на бюджетните глави. Повечето от тези мерки обаче не са конкретизирани. Средносрочната цел е постигане на структурно салдо от – 1,5 % от БВП, което, с оглед на най-актуалните прогнози и равнище на дълга, отразява целите на Пакта. Въпреки че програмата има за цел спазване на средносрочната цел през 2011 г., за която се предвижда, че ще бъде постигната още през 2010 г. и задържана през 2011 г., предвид структурното салдо, преизчислено от службите на Комисията съгласно общоприетата методика и предвид значителната разлика между фактическия и потенциалния БВП, предвидена за 2010 г. и 2011 г. Допълнителни усилия за консолидация биха били необходими обаче за задържане на средносрочната цел през 2011 г. и за предотвратяване на структурно влошаване през 2012 г. Мерките в подкрепа на целта за 2012 г. също следва да бъдат по-конкретизирани. |
| --- | --- |

(7)

Основната цел на средносрочната стратегия на програмата е намаление на дефицита на консолидирания държавен бюджет от 3,8 % от БВП през 2010 г. на по-малко от 3 % до 2011 г. (2,8 %), а след това допълнително до 2,5 % през 2012 г. Целевият дефицит за 2011 г. и 2012 г. води до преизчисляване на структурния дефицит от съответно 11⁄2 % и 21⁄2 % от БВП. Това означава, че се очаква общото структурно подобрение от около 3 процентни пункта от БВП през 2009 г. да бъде последвано от подобрение от 0,1 % от БВП в периода 2010—2011 г. (сравнено с влошаване от почти 1 % от БВП съгласно прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г.). През 2012 г. структурното салдо ще се влоши с 1 % от БВП. Що се отнася до 2011 г., въпреки възстановяването на икономиката, очаква се съотношението на приходите да спадне допълнително с оглед на i) нарастващия дял на нетния износ, поради което структурата на икономическия растеж съдържа по-малък дял данъчни приходи, ii) проявилите се на по-късен етап последици от свиването на икономиката и iii) приемането през 2009 г. на намаляване на общата данъчна тежест, свързана с данъка върху доходите на физическите лица, считано от 2011 г. Ускоряването на усвояването на средства от фондовете на ЕС може да компенсира тези тенденции само частично, като съотношението на приходите ще намалее общо с 0,8 % от БВП. В програмата за конвергенция се изброяват поредица от възможни мерки по отношение на разходната част, които определено биха компенсирали спада на съотношението на приходите и биха довели до дефицит от 2,8 % от БВП. Те са свързани основно с по-нататъшно намаляване на реалните заплати в публичния сектор, допълнително намаляване на социалните плащания в реално изражение и строга дисциплина при управлението на бюджетните глави. Повечето от тези мерки обаче не са конкретизирани. Средносрочната цел е постигане на структурно салдо от – 1,5 % от БВП, което, с оглед на най-актуалните прогнози и равнище на дълга, отразява целите на Пакта. Въпреки че програмата има за цел спазване на средносрочната цел през 2011 г., за която се предвижда, че ще бъде постигната още през 2010 г. и задържана през 2011 г., предвид структурното салдо, преизчислено от службите на Комисията съгласно общоприетата методика и предвид значителната разлика между фактическия и потенциалния БВП, предвидена за 2010 г. и 2011 г. Допълнителни усилия за консолидация биха били необходими обаче за задържане на средносрочната цел през 2011 г. и за предотвратяване на структурно влошаване през 2012 г. Мерките в подкрепа на целта за 2012 г. също следва да бъдат по-конкретизирани.

| (8) | Бюджетният резултат може да бъде по-неблагоприятен от предвиденото в програмата. През 2010 г. приходите могат да се окажат по-ниски от очакваното ниво от 1⁄4 % от БВП, тъй като предвид по-ранната крайна дата за предаване на програмата не беше отразено решението на Конституционния съд за отмяна на приетия от парламента общ данък сгради, основан на стойността. По отношение на разходната част се очакват някои случаи на надхвърляне на планираните разходи, поради разходите, свързани с повторното одържавяване на авиокомпанията MALEV, и факта, че планираното съкращаване на субсидиите за системата на обществения транспорт на дълги разстояния не е подкрепена изцяло от структурни мерки. Програмата предвижда и допълнителни икономии по бюджетните глави, дължащи се на наскоро изградената система на ковчежниците, но това не са сигурни икономии, тъй като не са подкрепени от конкретни мерки. На последно място, еднократният приход от 1⁄4 % от БВП през 2010 г. от прехвърлянето на служителите и пенсионерите, които отговарят на условията, от частни към обществени пенсионни схеми, все още предстои да бъде потвърден в контекста на процедурата за уведомяване. От друга страна, съществува бюджетен резерв от около 1⁄2 % от БВП, който може да бъде замразен, може да се реализира и намаление на разходите за непредвидени обстоятелства от 0,2 % от БВП с цел компенсиране на неблагоприятните процеси. През 2011 г. и 2012 г. могат да се очакват отклонения от предвиденото в програмата както в приходната, така и в разходната част в допълнение към базисните ефекти, включително от премахването на данък сгради. В програмата скоростта на възстановяване на икономиката и делът на разходите за частно потребление през 2011 г. и след това са малко по-оптимистични от прогнозата на службите на Комисията, което означава, че данъчните приходи в програмата може би са завишени. По отношение на разходите, повечето мерки за икономия на разходи, предвидени в програмата с цел да се компенсира непрекъснатия спад на съотношението на приходите, все още не са подкрепени с конкретни решения. Освен това, в програмата не са отчетени загубите на централната банка, които се очаква да увеличат дефицита с 0,1—0,2 % от БВП през 2011 г. и с 0,3—0,4 % през 2012 г. по сегашните оценки.
  На последно място, разходите биха могли да се окажат по-високи поради загубите на държавните дружества. В същото време бюджетният резерв за компенсиране на отклоненията от предвиденото възлиза само на около 0,2 % от БВП през 2011 г. и 0,4 % през 2012 г., спрямо 0,8 % през 2010 г. Въпреки че през последните години заложеният бюджетен дефицит беше реализиран, рисковете, свързани с практиките на Унгария във връзка със съществените отклонения в предишни години, в най-добрия случай няма да окажат въздействие. Следователно съществуват значителни рискове показателите на дефицита да бъдат по-лоши от планираното в програмата. |
| --- | --- |

(8)

Бюджетният резултат може да бъде по-неблагоприятен от предвиденото в програмата. През 2010 г. приходите могат да се окажат по-ниски от очакваното ниво от 1⁄4 % от БВП, тъй като предвид по-ранната крайна дата за предаване на програмата не беше отразено решението на Конституционния съд за отмяна на приетия от парламента общ данък сгради, основан на стойността. По отношение на разходната част се очакват някои случаи на надхвърляне на планираните разходи, поради разходите, свързани с повторното одържавяване на авиокомпанията MALEV, и факта, че планираното съкращаване на субсидиите за системата на обществения транспорт на дълги разстояния не е подкрепена изцяло от структурни мерки. Програмата предвижда и допълнителни икономии по бюджетните глави, дължащи се на наскоро изградената система на ковчежниците, но това не са сигурни икономии, тъй като не са подкрепени от конкретни мерки. На последно място, еднократният приход от 1⁄4 % от БВП през 2010 г. от прехвърлянето на служителите и пенсионерите, които отговарят на условията, от частни към обществени пенсионни схеми, все още предстои да бъде потвърден в контекста на процедурата за уведомяване. От друга страна, съществува бюджетен резерв от около 1⁄2 % от БВП, който може да бъде замразен, може да се реализира и намаление на разходите за непредвидени обстоятелства от 0,2 % от БВП с цел компенсиране на неблагоприятните процеси. През 2011 г. и 2012 г. могат да се очакват отклонения от предвиденото в програмата както в приходната, така и в разходната част в допълнение към базисните ефекти, включително от премахването на данък сгради. В програмата скоростта на възстановяване на икономиката и делът на разходите за частно потребление през 2011 г. и след това са малко по-оптимистични от прогнозата на службите на Комисията, което означава, че данъчните приходи в програмата може би са завишени. По отношение на разходите, повечето мерки за икономия на разходи, предвидени в програмата с цел да се компенсира непрекъснатия спад на съотношението на приходите, все още не са подкрепени с конкретни решения. Освен това, в програмата не са отчетени загубите на централната банка, които се очаква да увеличат дефицита с 0,1—0,2 % от БВП през 2011 г. и с 0,3—0,4 % през 2012 г. по сегашните оценки.

На последно място, разходите биха могли да се окажат по-високи поради загубите на държавните дружества. В същото време бюджетният резерв за компенсиране на отклоненията от предвиденото възлиза само на около 0,2 % от БВП през 2011 г. и 0,4 % през 2012 г., спрямо 0,8 % през 2010 г. Въпреки че през последните години заложеният бюджетен дефицит беше реализиран, рисковете, свързани с практиките на Унгария във връзка със съществените отклонения в предишни години, в най-добрия случай няма да окажат въздействие. Следователно съществуват значителни рискове показателите на дефицита да бъдат по-лоши от планираното в програмата.

| (9) | През 2009 г. брутният държавен дълг се оценява на 78 % от БВП, което е над стойността от 73 % от предишната година. Това повишение се обяснява с дефицита на консолидирания държавен бюджет и отрицателния растеж на номиналния БВП. Съгласно програмата се предвижда през целия програмен период съотношението на дълга да остане над предвидената в Договора референтна стойност. През 2010 г. се предвижда допълнително повишение до 79 % от БВП, преди да започне да намалява до 77 % и 731⁄2 % съответно през 2011 г. и 2012 г. Очакваното подобрение на макроикономическите условия и началото на погасяването на международната икономическа помощ от 2011 г. са основните фактори за подобно положително развитие. Като се имат предвид отрицателните рискове пред изпълнението на бюджетните цели и вероятната разлика между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо, изменението на съотношението на дълга би могло да бъде значително по-неблагоприятно от предвиденото в програмата, особено от 2011 г. нататък. От 2010 г. нататък съотношението на дълга намалява достатъчно в посока на референтната стойност. |
| --- | --- |

(9)

През 2009 г. брутният държавен дълг се оценява на 78 % от БВП, което е над стойността от 73 % от предишната година. Това повишение се обяснява с дефицита на консолидирания държавен бюджет и отрицателния растеж на номиналния БВП. Съгласно програмата се предвижда през целия програмен период съотношението на дълга да остане над предвидената в Договора референтна стойност. През 2010 г. се предвижда допълнително повишение до 79 % от БВП, преди да започне да намалява до 77 % и 731⁄2 % съответно през 2011 г. и 2012 г. Очакваното подобрение на макроикономическите условия и началото на погасяването на международната икономическа помощ от 2011 г. са основните фактори за подобно положително развитие. Като се имат предвид отрицателните рискове пред изпълнението на бюджетните цели и вероятната разлика между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо, изменението на съотношението на дълга би могло да бъде значително по-неблагоприятно от предвиденото в програмата, особено от 2011 г. нататък. От 2010 г. нататък съотношението на дълга намалява достатъчно в посока на референтната стойност.

| (10) | Средносрочните прогнози за дълга до 2020 г., в които се приема, че темповете на растежа на БВП ще се върнат постепенно към предвидените преди кризата стойности, а съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, показват, че предвидените в програмата бюджетни резултати, формално погледнато, биха били достатъчни за стабилизиране на съотношението на дълга до 2020 г. |
| --- | --- |

(10)

Средносрочните прогнози за дълга до 2020 г., в които се приема, че темповете на растежа на БВП ще се върнат постепенно към предвидените преди кризата стойности, а съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, показват, че предвидените в програмата бюджетни резултати, формално погледнато, биха били достатъчни за стабилизиране на съотношението на дълга до 2020 г.

| (11) | Извършените през 2009 г. пенсионни реформи се очаква да ограничат увеличението на бъдещите разходи, свързани със застаряването на населението, които след тези реформи се предвижда да бъдат значително под средното ниво за ЕС. Според прогнозите в програмата състоянието на бюджета през 2009 г. се подобри в сравнение с отправната точка в предишната програма. Така бюджетното въздействие на застаряването на населението върху проблемите с устойчивостта до голяма степен беше смекчено. Осигуряването на високи първични излишъци в средносрочен план и стриктното прилагане на пенсионната реформа, както е предвидено в програмата, ще намали в дългосрочен план рисковете за устойчивостта на публичните финанси, които бяха оценени като средни в Доклада на Комисията относно устойчивостта за 2009 г. (2) След валидирането на прогнозите, основани на пенсионните реформи от 2009 г., от Комитета за икономическа политика през февруари 2010 г., актуализираните изчисления във връзка с устойчивостта показват, че рискът за устойчивостта е малък. |
| --- | --- |

(11)

Извършените през 2009 г. пенсионни реформи се очаква да ограничат увеличението на бъдещите разходи, свързани със застаряването на населението, които след тези реформи се предвижда да бъдат значително под средното ниво за ЕС. Според прогнозите в програмата състоянието на бюджета през 2009 г. се подобри в сравнение с отправната точка в предишната програма. Така бюджетното въздействие на застаряването на населението върху проблемите с устойчивостта до голяма степен беше смекчено. Осигуряването на високи първични излишъци в средносрочен план и стриктното прилагане на пенсионната реформа, както е предвидено в програмата, ще намали в дългосрочен план рисковете за устойчивостта на публичните финанси, които бяха оценени като средни в Доклада на Комисията относно устойчивостта за 2009 г. (2) След валидирането на прогнозите, основани на пенсионните реформи от 2009 г., от Комитета за икономическа политика през февруари 2010 г., актуализираните изчисления във връзка с устойчивостта показват, че рискът за устойчивостта е малък.

| (12) | Що се отнася до институционалните параметри на публичните финанси, едно от най-важните събития напоследък е прилагането на новата фискална рамка, която се основава на Закона за фискалната отговорност (ЗФО), както и изменението на основния закон, прието през ноември 2008 г. Като цяло новата фискална рамка се очаква да допринесе за подобряване на прозрачността и устойчивостта на публичните финанси. ЗФО постановява, че по правило определянето на бъдещите първични салда в средносрочна рамка би следвало да е в съответствие със същинско правило за дълга. Въз основа на ЗФО беше учреден независим фискален съвет, който започна да функционира. Бюджетът за 2010 г. вече е изготвен и като цяло е в съответствие с новата фискална рамка, а бюджетът за 2011 г. ще трябва да спазва изцяло всички елементи на фискалната рамка. По отношение на бюджетната рамка друго ключово събитие е Законът за правния статут и финансовото управление на бюджетните институции, приет от парламента през декември 2009 г. Новото законодателство допълва съществуващите правила с поредица от нови елементи, включително подробни правила за оперативно и финансово управление за различните бюджетни институции, като осигурява единна рамка по отношение на използването на средства както от унгарски, така и от европейски фондове. Твърде рано е обаче да се прави оценка на ефективността на новата рамка по отношение на осигуряването на подобрено изпълнение на бюджета и на стабилна фискална политика. |
| --- | --- |

(12)

Що се отнася до институционалните параметри на публичните финанси, едно от най-важните събития напоследък е прилагането на новата фискална рамка, която се основава на Закона за фискалната отговорност (ЗФО), както и изменението на основния закон, прието през ноември 2008 г. Като цяло новата фискална рамка се очаква да допринесе за подобряване на прозрачността и устойчивостта на публичните финанси. ЗФО постановява, че по правило определянето на бъдещите първични салда в средносрочна рамка би следвало да е в съответствие със същинско правило за дълга. Въз основа на ЗФО беше учреден независим фискален съвет, който започна да функционира. Бюджетът за 2010 г. вече е изготвен и като цяло е в съответствие с новата фискална рамка, а бюджетът за 2011 г. ще трябва да спазва изцяло всички елементи на фискалната рамка. По отношение на бюджетната рамка друго ключово събитие е Законът за правния статут и финансовото управление на бюджетните институции, приет от парламента през декември 2009 г. Новото законодателство допълва съществуващите правила с поредица от нови елементи, включително подробни правила за оперативно и финансово управление за различните бюджетни институции, като осигурява единна рамка по отношение на използването на средства както от унгарски, така и от европейски фондове. Твърде рано е обаче да се прави оценка на ефективността на новата рамка по отношение на осигуряването на подобрено изпълнение на бюджета и на стабилна фискална политика.

| (13) | Унгария се характеризира с висока обща данъчна тежест в съчетание с високо ниво на държавни разходи. Правителството предприе няколко мерки за реформиране на системата за данъчно облагане основно по начин, който не се отразява на бюджета, целящ да повиши конкурентоспособността на икономиката чрез прехвърляне на данъчното бреме от трудещите се към данъците върху потреблението. Неотдавнашните решения на Конституционния съд обаче, както и планираното за 2011 г. намаление на данъка върху доходите на физическите лица, са свързани със загуба на приходи, която все още не е обхваната от мерки, въпреки че не може да се изключи и повторно представяне на изменен данък сгради. По отношение на разходите, растежът на първичните разходи надмина растежа на номиналния БВП през периода 2000—2009 г. Основно предизвикателство пред намаляването на публичните разходи е очакваното повишение на публичните разходи, свързани със застаряването. Предишни реформи на пенсионната система, по-конкретно тази от май 2009 г., би следвало да доведат до по-бавно повишаване на разходите за пенсии и да бъдат благоприятни за предлагането на работна ръка, като по този начин подкрепят потенциалния растеж. Увеличаването на законово определената пенсионна възраст в бъдеще в съответствие с продължителността на живота би спомогнало за подобряване на качеството на публичните финанси. Намаляването на числеността на администрацията и повишаването на ефективността на публичната администрация, например в областта на образованието и здравеопазването, също биха могли да доведат до значително подобрение на благосъстоянието и да дадат възможност за допълнително намаление на данъците за трудещите се. |
| --- | --- |

(13)

Унгария се характеризира с висока обща данъчна тежест в съчетание с високо ниво на държавни разходи. Правителството предприе няколко мерки за реформиране на системата за данъчно облагане основно по начин, който не се отразява на бюджета, целящ да повиши конкурентоспособността на икономиката чрез прехвърляне на данъчното бреме от трудещите се към данъците върху потреблението. Неотдавнашните решения на Конституционния съд обаче, както и планираното за 2011 г. намаление на данъка върху доходите на физическите лица, са свързани със загуба на приходи, която все още не е обхваната от мерки, въпреки че не може да се изключи и повторно представяне на изменен данък сгради. По отношение на разходите, растежът на първичните разходи надмина растежа на номиналния БВП през периода 2000—2009 г. Основно предизвикателство пред намаляването на публичните разходи е очакваното повишение на публичните разходи, свързани със застаряването. Предишни реформи на пенсионната система, по-конкретно тази от май 2009 г., би следвало да доведат до по-бавно повишаване на разходите за пенсии и да бъдат благоприятни за предлагането на работна ръка, като по този начин подкрепят потенциалния растеж. Увеличаването на законово определената пенсионна възраст в бъдеще в съответствие с продължителността на живота би спомогнало за подобряване на качеството на публичните финанси. Намаляването на числеността на администрацията и повишаването на ефективността на публичната администрация, например в областта на образованието и здравеопазването, също биха могли да доведат до значително подобрение на благосъстоянието и да дадат възможност за допълнително намаление на данъците за трудещите се.

| (14) | Като цяло през 2010 г. бюджетната стратегия, заложена в програмата, отговаря на препоръките на Съвета съгласно член 104, параграф 7 от ДЕО, тъй като значителните рискове относно резултатите са поне частично компенсирани от възможността бюджетните резерви да бъдат замразени и да се приеме намаление на разходите за непредвидени обстоятелства. След 2011 г., като се отчетат рисковете, бюджетната стратегия може да не бъде в съответствие с препоръките на Съвета, а структурното подобрение от общо 0,5 % БВП за периода 2010—2011 г. още не е гарантирано. По-конкретно, мерките за икономия на разходите в подкрепа на целта за 2011 г. са само частично определени и все още не са приети, а за 2012 г. изобщо не са конкретизирани.
  Освен това, прогнозите за данъчните приходи за двете години биха могли да се окажат завишени. В същото време бюджетните резерви са относително ограничени в сравнение с 2010 г., което предполага, че резултатът за дефицита може да се окаже значително по-лош, а прекомерният дефицит може да не бъде коригиран навреме, освен ако бъдат предприети допълнителни мерки за консолидация. Предвид тези рискове, свързани с бюджетните цели, стратегията може да не бъде достатъчна да гарантира, че съотношението на брутния държавен дълг следва стабилна тенденция към намаляване. За да се предотвратят тези рискове и да се коригира експанзионистичната политика през 2012 г., която не е в съответствие с Пакта, стратегията трябва да бъде подкрепена от изцяло специфични мерки от 2011 г. нататък, а усилията за консолидация е необходимо да бъдат засилени, особено към края на програмния период. |
| --- | --- |

(14)

Като цяло през 2010 г. бюджетната стратегия, заложена в програмата, отговаря на препоръките на Съвета съгласно член 104, параграф 7 от ДЕО, тъй като значителните рискове относно резултатите са поне частично компенсирани от възможността бюджетните резерви да бъдат замразени и да се приеме намаление на разходите за непредвидени обстоятелства. След 2011 г., като се отчетат рисковете, бюджетната стратегия може да не бъде в съответствие с препоръките на Съвета, а структурното подобрение от общо 0,5 % БВП за периода 2010—2011 г. още не е гарантирано. По-конкретно, мерките за икономия на разходите в подкрепа на целта за 2011 г. са само частично определени и все още не са приети, а за 2012 г. изобщо не са конкретизирани.

Освен това, прогнозите за данъчните приходи за двете години биха могли да се окажат завишени. В същото време бюджетните резерви са относително ограничени в сравнение с 2010 г., което предполага, че резултатът за дефицита може да се окаже значително по-лош, а прекомерният дефицит може да не бъде коригиран навреме, освен ако бъдат предприети допълнителни мерки за консолидация. Предвид тези рискове, свързани с бюджетните цели, стратегията може да не бъде достатъчна да гарантира, че съотношението на брутния държавен дълг следва стабилна тенденция към намаляване. За да се предотвратят тези рискове и да се коригира експанзионистичната политика през 2012 г., която не е в съответствие с Пакта, стратегията трябва да бъде подкрепена от изцяло специфични мерки от 2011 г. нататък, а усилията за консолидация е необходимо да бъдат засилени, особено към края на програмния период.

| (15) | Относно изискванията за предоставяне на данни, посочени в кодекса на програмите за стабилност и за конвергенция, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (3). В своите препоръки съгласно член 104, параграф 7 от 7 юли 2009 г. с оглед на прекратяване на прекомерния дефицит Съветът прикани Унгария също да докладва относно напредъка, постигнат в изпълнението на препоръките на Съвета в отделна глава в актуализациите на програмата за конвергенция. Унгария спази тази препоръка. |
| --- | --- |

(15)

Относно изискванията за предоставяне на данни, посочени в кодекса на програмите за стабилност и за конвергенция, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (3). В своите препоръки съгласно член 104, параграф 7 от 7 юли 2009 г. с оглед на прекратяване на прекомерния дефицит Съветът прикани Унгария също да докладва относно напредъка, постигнат в изпълнението на препоръките на Съвета в отделна глава в актуализациите на програмата за конвергенция. Унгария спази тази препоръка.

Общото заключение е, че въпреки силното свиване на икономиката през 2009 г. в контекста на финансовата криза, бюджетният дефицит беше стабилизиран. След силно рестриктивната финансова политика през 2009 г. и предходните две години, през 2010 г. и 2011 г. състоянието на бюджета в Унгария до голяма степен ще бъде неутрално, а през 2012 г. — експанзионистично. Съгласно програмата това би следвало да доведе до корекция на прекомерния дефицит до 2011 г. и постигане на средносрочната цел. Очаква се да продължи да се увеличава съотношението на брутния държавен дълг спрямо БВП до 2010 г. и да започне да намалява през 2011 г., като върне дълга в посока на намаляване.

Прогнозата за бюджетната динамика обаче предвижда само леко структурно подобрение през 2010 г., никакво подобрение през 2011 г. и влошаване през 2012 г. Освен това, тази прогноза подлежи на значителен риск от реализиране на по-неблагоприятни от прогнозираните резултати, особено към края на програмния период. През 2010 г. премахването на данък сгради и рисковете от реализиране на по-неблагоприятни от прогнозираните резултати, конкретно свързани с необходимостта от допълнително финансиране на обществения транспорт, биха могли да се компенсират до известна степен чрез замразяване на бюджетните резерви и намаление на разходите за непредвидени обстоятелства от 0,2 % от БВП. Рисковете по отношение на края на програмния период са свързани с факта, че представеният в програмата макроикономически сценарий е леко оптимистичен, а повечето мерки в подкрепа на бюджетната динамика не са конкретизирани и приети. При тези условия, корекцията на прекомерния дефицит през 2011 г. в съответствие с препоръката от 7 юли 2009 г. съгласно член 104, параграф 7 от ДЕО и съответната по-нататъшна консолидация не са осигурени и ще се наложи да бъдат определени мерки за икономия на разходи и да се укрепят усилията за консолидация от 2011 г. нататък. Програмата спазва основните елементи на новата фискална рамка, но се налага да се осигури още по-голямо съответствие.

Предвид горепосочената оценка, както и в светлината на препоръката съгласно член 104, параграф 7 от ДЕО от 7 юли 2009 г., Унгария се приканва:

| i) | да гарантира, че набелязаната цел за размер на дефицита през 2010 г. от 3,8 % от БВП ще бъде постигната чрез стриктен контрол на разходите, както и чрез възможно замразяване на бюджетните резерви и прилагане на намаление на разходите за непредвидени обстоятелства, ако това е необходимо; |
| --- | --- |

i)

да гарантира, че набелязаната цел за размер на дефицита през 2010 г. от 3,8 % от БВП ще бъде постигната чрез стриктен контрол на разходите, както и чрез възможно замразяване на бюджетните резерви и прилагане на намаление на разходите за непредвидени обстоятелства, ако това е необходимо;

| ii) | да определи мерки в подкрепа на бюджетните цели от 2011 г. нататък и да има готовност да засили фискалното подобрение, в случай че се реализират рисковете, свързани с факта, че сценарият на програмата е по-благоприятен отколкото сценария, залегнал в препоръката съгласно член 104, параграф 7 от ДЕО, за да гарантира, че дефицитът ще бъде сведен под 3 % от БВП през 2011 г.; както и значително да укрепи стратегията за 2012 г., за да гарантира корекция към средносрочната цел в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж; |
| --- | --- |

ii)

да определи мерки в подкрепа на бюджетните цели от 2011 г. нататък и да има готовност да засили фискалното подобрение, в случай че се реализират рисковете, свързани с факта, че сценарият на програмата е по-благоприятен отколкото сценария, залегнал в препоръката съгласно член 104, параграф 7 от ДЕО, за да гарантира, че дефицитът ще бъде сведен под 3 % от БВП през 2011 г.; както и значително да укрепи стратегията за 2012 г., за да гарантира корекция към средносрочната цел в съответствие с изискванията на Пакта за стабилност и растеж;

| iii) | да подобри качеството на публичните финанси, като изготви и приеме бюджет за 2011 г. при пълно спазване на фискалната рамка и като подкрепи ограничаването на разходите чрез по-нататъшно реформиране на публичната администрация и разрешаване на проблема с работещите на загуба предприятия чрез структурни реформи. |
| --- | --- |

iii)

да подобри качеството на публичните финанси, като изготви и приеме бюджет за 2011 г. при пълно спазване на фискалната рамка и като подкрепи ограничаването на разходите чрез по-нататъшно реформиране на публичната администрация и разрешаване на проблема с работещите на загуба предприятия чрез структурни реформи.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (изменение в %) | CP Jan 2010 | 0,6 | –6,7 | –0,3 | 3,7 | 3,8 |
| КOM ноември 2009 г. | 0,6 | –6,5 | –0,5 | 3,1 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | 1,3 | –0,9 | 1,6 | 2,5 | няма данни |
| Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | ПК януари 2010 г. | 6,1 | 4,2 | 4,1 | 2,3 | 2,6 |
| КOM ноември 2009 г. | 6,0 | 4,3 | 4,0 | 2,5 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | 6,2 | 4,5 | 3,2 | 3,0 | няма данни |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (4)

  (% от потенциалния БВП) | ПК януари 2010 г. | 2,6 | –4,8 | –5,6 | –2,8 | –0,1 |
| КOM ноември 2009 г. (5) | 2,9 | –4,0 | –4,7 | –2,0 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | 2,3 | –0,1 | 0,4 | няма данни | няма данни |
| Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | –6,2 | 2,2 | 1,6 | 1,5 | 1,4 |
| КOM ноември 2009 г. | –5,6 | 0,5 | 0,3 | 0,4 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | –5,1 | –3,7 | –2,5 | –1,6 | няма данни |
| Приходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | 45,5 | 45,9 | 45,0 | 44,2 | 43,3 |
| КOM ноември 2009 г. | 45,5 | 45,9 | 45,1 | 45,1 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | 45,2 | 45,8 | 46,0 | 45,8 | няма данни |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | 49,3 | 49,8 | 48,8 | 47,0 | 45,8 |
| КOM ноември 2009 г. | 49,3 | 50,0 | 49,4 | 49,0 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | 48,6 | 48,4 | 48,5 | 48,0 | няма данни |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | –3,8 | –3,9 | –3,8 | –2,8 | –2,5 |
| КOM ноември 2009 г. | –3,8 | –4,1 | –4,2 | –3,9 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | –3,4 | –2,6 | –2,5 | –2,2 | няма данни |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | 0,4 | 0,5 | 0,5 | 1,0 | 1,2 |
| КOM ноември 2009 г. | 0,4 | 0,2 | –0,1 | –0,2 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | 0,6 | 1,9 | 2,0 | 2,2 | няма данни |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (4)

  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | –5,0 | –1,7 | –1,3 | –1,5 | –2,5 |
| КOM ноември 2009 г. | –5,1 | –2,2 | –2,1 | –3,0 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | –4,3 | –2,8 | –3,2 | няма данни | няма данни |
| Структурно салдо (6)

  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | –4,6 | –1,6 | –1,5 | –1,5 | –2,5 |
| КOM ноември 2009 г. | –4,8 | –2,1 | –2,1 | –3,0 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | –4,0 | –2,8 | –3,2 | няма данни | няма данни |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | 72,9 | 78,0 | 79,0 | 76,9 | 73,6 |
| КOM ноември 2009 г. | 72,9 | 79,1 | 79,8 | 79,1 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | 71,1 | 72,5 | 72,2 | 69,0 | няма данни |
| Програма за конвергенция (ПК); Прогнози на службите на Комисията от ноември 2009 г. (КOM); Изчисления на службите на Комисията. |

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

Реален БВП

(изменение в %)

CP Jan 2010

0,6

–6,7

–0,3

3,7

3,8

КOM ноември 2009 г.

0,6

–6,5

–0,5

3,1

няма данни

ПК декември 2008 г.

1,3

–0,9

1,6

2,5

няма данни

Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

ПК януари 2010 г.

6,1

4,2

4,1

2,3

2,6

КOM ноември 2009 г.

6,0

4,3

4,0

2,5

няма данни

ПК декември 2008 г.

6,2

4,5

3,2

3,0

няма данни

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (4)

(% от потенциалния БВП)

ПК януари 2010 г.

2,6

–4,8

–5,6

–2,8

–0,1

КOM ноември 2009 г. (5)

2,9

–4,0

–4,7

–2,0

няма данни

ПК декември 2008 г.

2,3

–0,1

0,4

няма данни

няма данни

Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

–6,2

2,2

1,6

1,5

1,4

КOM ноември 2009 г.

–5,6

0,5

0,3

0,4

няма данни

ПК декември 2008 г.

–5,1

–3,7

–2,5

–1,6

няма данни

Приходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

45,5

45,9

45,0

44,2

43,3

КOM ноември 2009 г.

45,5

45,9

45,1

45,1

няма данни

ПК декември 2008 г.

45,2

45,8

46,0

45,8

няма данни

Разходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

49,3

49,8

48,8

47,0

45,8

КOM ноември 2009 г.

49,3

50,0

49,4

49,0

няма данни

ПК декември 2008 г.

48,6

48,4

48,5

48,0

няма данни

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

–3,8

–3,9

–3,8

–2,8

–2,5

КOM ноември 2009 г.

–3,8

–4,1

–4,2

–3,9

няма данни

ПК декември 2008 г.

–3,4

–2,6

–2,5

–2,2

няма данни

Първично салдо

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

0,4

0,5

0,5

1,0

1,2

КOM ноември 2009 г.

0,4

0,2

–0,1

–0,2

няма данни

ПК декември 2008 г.

0,6

1,9

2,0

2,2

няма данни

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (4)

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

–5,0

–1,7

–1,3

–1,5

–2,5

КOM ноември 2009 г.

–5,1

–2,2

–2,1

–3,0

няма данни

ПК декември 2008 г.

–4,3

–2,8

–3,2

няма данни

няма данни

Структурно салдо (6)

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

–4,6

–1,6

–1,5

–1,5

–2,5

КOM ноември 2009 г.

–4,8

–2,1

–2,1

–3,0

няма данни

ПК декември 2008 г.

–4,0

–2,8

–3,2

няма данни

няма данни

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

72,9

78,0

79,0

76,9

73,6

КOM ноември 2009 г.

72,9

79,1

79,8

79,1

няма данни

ПК декември 2008 г.

71,1

72,5

72,2

69,0

няма данни

Програма за конвергенция (ПК); Прогнози на службите на Комисията от ноември 2009 г. (КOM); Изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Посочените в настоящия текст документи се намират на следния уебсайт: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  В заключението на Съвета от 10 ноември 2009 г. относно устойчивостта на публичните финанси „Съветът призовава държавите-членки да съсредоточат вниманието си върху насочени към устойчивост стратегии в предстоящите си програми за стабилност и за сближаване“ и по-нататък „приканва Комисията да продължи, заедно с Комитета за икономическа политика и Икономическия и финансов комитет, разработването на методики за оценка на дългосрочната устойчивост на публичните финанси навреме за следващия доклад за устойчивостта“, който е предвиден за 2012 г.

(3)  По-специално, задължителната информация относно номиналния действителен обменен курс липсва, както и незадължителните данни, включително относно разходите на консолидирания държавен бюджет по функции и разпределението на данните за разликата между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо.

(4)  Разлики между фактическия и потенциалния БВП и салда, коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл, съгласно програмите и преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.

(5)  Въз основа на оценката за потенциален растеж от съответно 0,8 %, 0,3 %, 0,2 % и 0,3 % през периода 2008—2011 г.

(6)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. Еднократните и други временни мерки са 0,4 % от БВП през 2008 г. и 0,1 % през 2009 г. (имащи за ефект намаляване на дефицита) и 0,2 % от БВП през 2010 г. (за увеличаване на дефицита) според последната програма и 0,3 % от БВП през 2008 г. и 0,1 % през 2009 г. (всички те водещи до намаляване на дефицита) в прогнозите на службите на Комисията от ноември 2009 г.

Източник:

Програма за конвергенция (ПК); Прогнози на службите на Комисията от ноември 2009 г. (КOM); Изчисления на службите на Комисията.

---

| 1.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 142/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 142/7

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

относно актуализираната програма за стабилност на Ирландия за периода 2009—2014 г.

2010/C 142/02

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

ДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Ирландия за периода от 2009 г. до 2014 г. |
| --- | --- |

(1)

На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Ирландия за периода от 2009 г. до 2014 г.

| (2) | След период на значителен растеж пред втората половина на 90-те години Ирландия навлезе в по-умерена фаза на растеж, подкрепена от активно търсене на вътрешния пазар, през 2001—2007 г. Междувременно конкурентоспособността на Ирландия отслабна до известна степен поради инфлация в цените и заплатите, съчетана с намаляване на ръста на производителността. Острата корекция на пазара на недвижима собственост от най-високата му точка през 2006 г. доведе до сериозен икономически спад, влошен от глобалната финансова криза и рецесията в основните търговски партньори на Ирландия.
  Въпреки петте консолидационни пакета, приети от средата на 2008 г. насам, това развитие доведе и до драматично влошаване на ирландските публични финанси, като салдото на консолидирания държавен бюджет от излишък през 2007 г. стигна до дефицит с двуцифрено изражение през 2009 г., като същата година държавният дълг надхвърли референтната стойност от 60 % от БВП. На 27 април 2009 г. Съветът реши съгласно член 104, параграф 6 от ДЕО, че в Ирландия съществува прекомерен дефицит и на 2 декември 2009 г. определи срок за коригирането му до 2014 г. Първото основно предизвикателство през следващите години е свързано с изпълнението на широкообхватна и надеждна стратегия за фискална консолидация, основаваща се на вече положените значителни усилия. Второто предизвикателство е възстановяване на устойчив растеж, което ще изисква преквалификация и повишаване на професионалните умения на новорегистрираните безработни и възстановяване на конкурентоспособността чрез мерки за повишаване на производителността и адекватна политика в областта на възнагражденията, както и изработването на поетапен процес за преструктуриране на финансовия сектор. С цел да се подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси друго важно предизвикателство е реформата на пенсионната система. |
| --- | --- |

(2)

След период на значителен растеж пред втората половина на 90-те години Ирландия навлезе в по-умерена фаза на растеж, подкрепена от активно търсене на вътрешния пазар, през 2001—2007 г. Междувременно конкурентоспособността на Ирландия отслабна до известна степен поради инфлация в цените и заплатите, съчетана с намаляване на ръста на производителността. Острата корекция на пазара на недвижима собственост от най-високата му точка през 2006 г. доведе до сериозен икономически спад, влошен от глобалната финансова криза и рецесията в основните търговски партньори на Ирландия.

Въпреки петте консолидационни пакета, приети от средата на 2008 г. насам, това развитие доведе и до драматично влошаване на ирландските публични финанси, като салдото на консолидирания държавен бюджет от излишък през 2007 г. стигна до дефицит с двуцифрено изражение през 2009 г., като същата година държавният дълг надхвърли референтната стойност от 60 % от БВП. На 27 април 2009 г. Съветът реши съгласно член 104, параграф 6 от ДЕО, че в Ирландия съществува прекомерен дефицит и на 2 декември 2009 г. определи срок за коригирането му до 2014 г. Първото основно предизвикателство през следващите години е свързано с изпълнението на широкообхватна и надеждна стратегия за фискална консолидация, основаваща се на вече положените значителни усилия. Второто предизвикателство е възстановяване на устойчив растеж, което ще изисква преквалификация и повишаване на професионалните умения на новорегистрираните безработни и възстановяване на конкурентоспособността чрез мерки за повишаване на производителността и адекватна политика в областта на възнагражденията, както и изработването на поетапен процес за преструктуриране на финансовия сектор. С цел да се подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси друго важно предизвикателство е реформата на пенсионната система.

| (3) | Въпреки че в по-голямата си част наблюдаваният спад в реалния БВП в условията на кризата е цикличен, равнището на потенциалния БВП също бе негативно засегнато. Освен това, ако бъде по-продължителна, кризата може да повлияе и на потенциалния растеж в средносрочен план поради по-ниски инвестиции, ограничения в достъпа до кредит, нарастваща структурна безработица и връщането към нетна емиграция. Освен това въздействието на икономическата криза засилва отрицателните ефекти, които демографското застаряване на населението оказва върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. На този фон ще бъде важно да се ускорят структурните реформи с цел да се подкрепи на потенциалният растеж. По-специално за Ирландия е важно да предприеме реформи в областта на човешкия капитал, конкуренцията и научноизследователската дейност. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че в по-голямата си част наблюдаваният спад в реалния БВП в условията на кризата е цикличен, равнището на потенциалния БВП също бе негативно засегнато. Освен това, ако бъде по-продължителна, кризата може да повлияе и на потенциалния растеж в средносрочен план поради по-ниски инвестиции, ограничения в достъпа до кредит, нарастваща структурна безработица и връщането към нетна емиграция. Освен това въздействието на икономическата криза засилва отрицателните ефекти, които демографското застаряване на населението оказва върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. На този фон ще бъде важно да се ускорят структурните реформи с цел да се подкрепи на потенциалният растеж. По-специално за Ирландия е важно да предприеме реформи в областта на човешкия капитал, конкуренцията и научноизследователската дейност.

| (4) | Макроикономическият сценарии, заложен в програмата, предвижда, че след спад на реалния БВП с 7,5 % през 2009 г. и 1,4 % през 2010 г., икономиката ще се върне към положителен растеж средно от около 4 % за периода 2011—2014 г. Оценен на фона на наличната към момента информация (2), този сценарий изглежда се основава на реалистични предположения за растеж през 2010 г. и на благоприятни предположения за растеж за следващите години, по-специално с оглед на очакваното забавяне на темпото на растеж в резултат на настоящата криза в съчетание с текущите корекции на баланса. Инфлационните прогнози в програмата изглеждат реалистични, като се има предвид очакваният продължителен процес на приспособяване на пазара на труда. Прогнозираното връщане към външен излишък изглежда ще зависи от продължаването на възстановяването на конкурентоспособността. |
| --- | --- |

(4)

Макроикономическият сценарии, заложен в програмата, предвижда, че след спад на реалния БВП с 7,5 % през 2009 г. и 1,4 % през 2010 г., икономиката ще се върне към положителен растеж средно от около 4 % за периода 2011—2014 г. Оценен на фона на наличната към момента информация (2), този сценарий изглежда се основава на реалистични предположения за растеж през 2010 г. и на благоприятни предположения за растеж за следващите години, по-специално с оглед на очакваното забавяне на темпото на растеж в резултат на настоящата криза в съчетание с текущите корекции на баланса. Инфлационните прогнози в програмата изглеждат реалистични, като се има предвид очакваният продължителен процес на приспособяване на пазара на труда. Прогнозираното връщане към външен излишък изглежда ще зависи от продължаването на възстановяването на конкурентоспособността.

| (5) | В програмата се предвижда дефицитът на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. да достигне 11,7 % от БВП. В сравнение с дефицит от 7,2 % от БВП през 2008 г. това сериозно влошаване до голяма степен отразява силното сътресение, което общата рецесия оказа върху публичните финанси, включително значителния недостиг на данъчни приходи и нарастването на разходите, свързани с безработицата. Същевременно важните консолидационни пакети, приети от средата на 2008 г. насам, чийто комбиниран ефект за намаляване на дефицита се оценява от властите на 5 % от БВП за 2009 г., помогнаха да се ограничи бюджетното влошаване. Докато общият ефект на бюджетната стратегия се изразява в намаляване на дефицита, Ирландия прие и скромен пакет от мерки за стимулиране в подкрепа на икономическата дейност от 0,7 % от БВП в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване. В съответствие с изходната стратегия, застъпвана от Съвета, и с оглед коригиране на прекомерния дефицит до 2014 г. се планира съществените фискални ограничения да продължат за срока на плана. |
| --- | --- |

(5)

В програмата се предвижда дефицитът на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. да достигне 11,7 % от БВП. В сравнение с дефицит от 7,2 % от БВП през 2008 г. това сериозно влошаване до голяма степен отразява силното сътресение, което общата рецесия оказа върху публичните финанси, включително значителния недостиг на данъчни приходи и нарастването на разходите, свързани с безработицата. Същевременно важните консолидационни пакети, приети от средата на 2008 г. насам, чийто комбиниран ефект за намаляване на дефицита се оценява от властите на 5 % от БВП за 2009 г., помогнаха да се ограничи бюджетното влошаване. Докато общият ефект на бюджетната стратегия се изразява в намаляване на дефицита, Ирландия прие и скромен пакет от мерки за стимулиране в подкрепа на икономическата дейност от 0,7 % от БВП в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване. В съответствие с изходната стратегия, застъпвана от Съвета, и с оглед коригиране на прекомерния дефицит до 2014 г. се планира съществените фискални ограничения да продължат за срока на плана.

| (6) | Прогнозата е през 2010 г. дефицитът да се стабилизира на 11,6 % от БВП спрямо 2009 г., въз основа на сериозен пакет за икономии, възлизащи на 2,5 % от БВП, който като цяло е в съответствие с препоръката на Съвета от 2 декември 2009 г. съгласно член 126, параграф 7. Отчитайки бързото нарастване на тежестта на лихвените плащания, първичното салдо е планирано да се подобри с 3⁄4 процентни пункта от БВП.
  Усилията за корекция са почти изцяло съсредоточени върху разходната част и включват намаляване на заплатите в публичния сектор, икономии в социалните плащания, други текущи икономии и намаляване на публичните инвестиции, всяко от които допринася в общо взето еднаква степен за общия пакет. По отношение на разходите ефектът от новия данък върху въглеродните емисии като цяло се неутрализира от намаляването на редовната ставка на ДДС и на акцизите върху алкохола. Въпреки тези консолидационни мерки първичното съотношение на разходите към БВП ще нарасне донякъде в резултат на по-високите разходи, свързани с безработицата. Съотношението на приходите към БВП се очаква да нарасне с 1 процентен пункт на фона на нарастващите съотношения на социалните плащания и други приходи към БВП (3), което би трябвало да е предостатъчно, за да неутрализира допълнителен спад в съотношението на данъците към БВП. Планираната фискална политика изглежда ще бъде неутрална през 2010 г., като изчисленият съгласно общоприетата методика структурен дефицит, т.е. коригиран спрямо фазата на икономическия цикъл, без да се взимат предвид еднократните и други временни мерки, се очаква да остане като цяло непроменен спрямо 2009 г. Важно е обаче да се отбележи, че без пакета за икономии от 2,5 % от БВП през 2010 г. фискалното положение щеше да се влоши значително. Текущото влошаване на фискалното положение при запазване на политиката обяснява различията при изчисляване на корекцията между подхода, при който се разглежда промяната в структурното салдо (пакета от икономии в бюджета за 2010 г. възлиза на 2,5 % от БВП), и подхода, при който се разглеждат всички бюджетни мерки, за да се определи до каква степен те обясняват фискалната политика (непроменен структурен дефицит). |
| --- | --- |

(6)

Прогнозата е през 2010 г. дефицитът да се стабилизира на 11,6 % от БВП спрямо 2009 г., въз основа на сериозен пакет за икономии, възлизащи на 2,5 % от БВП, който като цяло е в съответствие с препоръката на Съвета от 2 декември 2009 г. съгласно член 126, параграф 7. Отчитайки бързото нарастване на тежестта на лихвените плащания, първичното салдо е планирано да се подобри с 3⁄4 процентни пункта от БВП.

Усилията за корекция са почти изцяло съсредоточени върху разходната част и включват намаляване на заплатите в публичния сектор, икономии в социалните плащания, други текущи икономии и намаляване на публичните инвестиции, всяко от които допринася в общо взето еднаква степен за общия пакет. По отношение на разходите ефектът от новия данък върху въглеродните емисии като цяло се неутрализира от намаляването на редовната ставка на ДДС и на акцизите върху алкохола. Въпреки тези консолидационни мерки първичното съотношение на разходите към БВП ще нарасне донякъде в резултат на по-високите разходи, свързани с безработицата. Съотношението на приходите към БВП се очаква да нарасне с 1 процентен пункт на фона на нарастващите съотношения на социалните плащания и други приходи към БВП (3), което би трябвало да е предостатъчно, за да неутрализира допълнителен спад в съотношението на данъците към БВП. Планираната фискална политика изглежда ще бъде неутрална през 2010 г., като изчисленият съгласно общоприетата методика структурен дефицит, т.е. коригиран спрямо фазата на икономическия цикъл, без да се взимат предвид еднократните и други временни мерки, се очаква да остане като цяло непроменен спрямо 2009 г. Важно е обаче да се отбележи, че без пакета за икономии от 2,5 % от БВП през 2010 г. фискалното положение щеше да се влоши значително. Текущото влошаване на фискалното положение при запазване на политиката обяснява различията при изчисляване на корекцията между подхода, при който се разглежда промяната в структурното салдо (пакета от икономии в бюджета за 2010 г. възлиза на 2,5 % от БВП), и подхода, при който се разглеждат всички бюджетни мерки, за да се определи до каква степен те обясняват фискалната политика (непроменен структурен дефицит).

| (7) | Основаната цел на средносрочната бюджетна стратегия от програмата е да се продължи с усилията за консолидация с цел да се намали дефицитът под 3 % от БВП до края на програмния период (2014 г.). Номиналният дефицит ще се подобри с 13⁄4 процентни пункта от БВП през 2011 г., 23⁄4 процентни пункта през 2012 г., 21⁄4 процентни пункта през 2013 г. и 2 процентни пункта през 2014 г., когато първичното сало следва отново да премине в излишък. Тази стратегия, формално погледнато, съответства на препоръката на Съвета съгласно член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г.
  За да се постигнат целите, правителството предвижда допълнителна, количествена консолидация на сегашния бюджет заедно със замразяване на нивото на капиталовите разходи (след намаляване през 2011 г.). Тези усилия обаче не са подкрепени от обширни мерки. Техническите прогнози на програмата предполагат консолидация, основаваща се главно на ограничаване на разходите, като съотношението на разходите ще бъде намалено с почти 7 процентни пункта от БВП за периода 2010—2014 г., по-специално в областта на публичното потребление и социалните плащания, докато съотношението на приходите ще нарасне с почти 2 процентни пункта. Структурното салдо е предвидено да се подобри с 1 процентен пункт от БВП през 2011 г. и 13⁄4 процентни пункта годишно за периода 2012—2014 г. Както беше съобщено от властите, средносрочната цел за бюджетната позиция на Ирландия е структурен дефицит от 0,5 % от БВП, който не се предвижда да се достигне до края на програмния период. Като се имат предвид последните прогнози и равнището на дълга, средносрочната цел отразява целите на Пакта. |
| --- | --- |

(7)

Основаната цел на средносрочната бюджетна стратегия от програмата е да се продължи с усилията за консолидация с цел да се намали дефицитът под 3 % от БВП до края на програмния период (2014 г.). Номиналният дефицит ще се подобри с 13⁄4 процентни пункта от БВП през 2011 г., 23⁄4 процентни пункта през 2012 г., 21⁄4 процентни пункта през 2013 г. и 2 процентни пункта през 2014 г., когато първичното сало следва отново да премине в излишък. Тази стратегия, формално погледнато, съответства на препоръката на Съвета съгласно член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г.

За да се постигнат целите, правителството предвижда допълнителна, количествена консолидация на сегашния бюджет заедно със замразяване на нивото на капиталовите разходи (след намаляване през 2011 г.). Тези усилия обаче не са подкрепени от обширни мерки. Техническите прогнози на програмата предполагат консолидация, основаваща се главно на ограничаване на разходите, като съотношението на разходите ще бъде намалено с почти 7 процентни пункта от БВП за периода 2010—2014 г., по-специално в областта на публичното потребление и социалните плащания, докато съотношението на приходите ще нарасне с почти 2 процентни пункта. Структурното салдо е предвидено да се подобри с 1 процентен пункт от БВП през 2011 г. и 13⁄4 процентни пункта годишно за периода 2012—2014 г. Както беше съобщено от властите, средносрочната цел за бюджетната позиция на Ирландия е структурен дефицит от 0,5 % от БВП, който не се предвижда да се достигне до края на програмния период. Като се имат предвид последните прогнози и равнището на дълга, средносрочната цел отразява целите на Пакта.

| (8) | През 2010 г. бюджетните резултати може да бъдат по-лоши от заложеното и съществено по-слаби спрямо очакванията за следващите години. Първо, планираната за годините след 2011 г. съществена консолидация не е подкрепена от мерки, липсва яснота относно планираното въздействие, което мерките от приходната и разходната част ще окажат върху тази консолидация. Този риск се засилва от факта, че дори желаният размер на консолидационните пакети за различните години се обявява като подлежащ на преглед в контекста на бъдещи бюджети, въпреки че за 2010 г. бе изпълнен пакет от икономии с предварително обявения размер. Второ, съществен риск произтича и от икономическите резултати, които изглеждат благоприятни за последните години на програмата. Освен това с оглед на мащаба на планираната консолидация съществува риск от преразход през 2010 г. и след това, дотолкова доколкото стратегията, която все още предстои да бъде конкретно формулирана, ще трябва да разчита на ограничаване на разходите. Същевременно е отбелязано, че съществена консолидация вече се прилага от средата на 2008 г. Други конкретни рискове са свързани с правителствените гаранции за банките в подкрепа на финансовия сектор, които, ако се наложи да бъде използвана, ще доведат до нарастване на дефицита и дълга. Някои от разходите на правителствената подкрепа за финансовия сектор биха могли обаче да бъдат възстановени в бъдеще. |
| --- | --- |

(8)

През 2010 г. бюджетните резултати може да бъдат по-лоши от заложеното и съществено по-слаби спрямо очакванията за следващите години. Първо, планираната за годините след 2011 г. съществена консолидация не е подкрепена от мерки, липсва яснота относно планираното въздействие, което мерките от приходната и разходната част ще окажат върху тази консолидация. Този риск се засилва от факта, че дори желаният размер на консолидационните пакети за различните години се обявява като подлежащ на преглед в контекста на бъдещи бюджети, въпреки че за 2010 г. бе изпълнен пакет от икономии с предварително обявения размер. Второ, съществен риск произтича и от икономическите резултати, които изглеждат благоприятни за последните години на програмата. Освен това с оглед на мащаба на планираната консолидация съществува риск от преразход през 2010 г. и след това, дотолкова доколкото стратегията, която все още предстои да бъде конкретно формулирана, ще трябва да разчита на ограничаване на разходите. Същевременно е отбелязано, че съществена консолидация вече се прилага от средата на 2008 г. Други конкретни рискове са свързани с правителствените гаранции за банките в подкрепа на финансовия сектор, които, ако се наложи да бъде използвана, ще доведат до нарастване на дефицита и дълга. Някои от разходите на правителствената подкрепа за финансовия сектор биха могли обаче да бъдат възстановени в бъдеще.

| (9) | През 2009 г. съотношението на брутния държавен дълг беше значително над референтната стойност в Договора и се очаква да продължи да нараства до 2012 г. По-конкретно съгласно програмата съотношението на дълга към БВП достигна почти 66 % от БВП през 2009 г. от 44 % от БВП през 2008 г. Първичният дефицит беше основната причина за това нарастване (+10 процентни пункта). Първичният дефицит беше основната причина за това нарастване (+10 процентни пункта). Съществено влияние обаче оказаха и положителният ефект на натрупване (нарастващи лихвени плащания и отрицателен ръст на номиналния БВП) и отрицателната разлика в изменението на държавния дълг и бюджетното салдо (основно свързана с финансирането на капиталовите инжекции във финансовия сектор). В програмата се предвижда допълнително рязко нарастване на съотношението на дълга, което да достигне връхна точка от почти 84 % от БВП през 2012 г., след което да започне постепенно да намалява до под 81 % от БВП до края на програмния период (2014 г.) на фона на подобряващото се първично салдо, очакваното връщане към силен растеж на номиналния БВП и освобождаването на паричните наличности, които към момента се държат с предпазна цел срещу нестабилност на финансовите пазари. С оглед на вероятната необходимост от допълнителни съществени капиталови инжекции за банките и отрицателния риск за бюджетните цели, динамиката на съотношението на дълга най-вероятно ще бъде по-неблагоприятна от предвиденото в програмата. |
| --- | --- |

(9)

През 2009 г. съотношението на брутния държавен дълг беше значително над референтната стойност в Договора и се очаква да продължи да нараства до 2012 г. По-конкретно съгласно програмата съотношението на дълга към БВП достигна почти 66 % от БВП през 2009 г. от 44 % от БВП през 2008 г. Първичният дефицит беше основната причина за това нарастване (+10 процентни пункта). Първичният дефицит беше основната причина за това нарастване (+10 процентни пункта). Съществено влияние обаче оказаха и положителният ефект на натрупване (нарастващи лихвени плащания и отрицателен ръст на номиналния БВП) и отрицателната разлика в изменението на държавния дълг и бюджетното салдо (основно свързана с финансирането на капиталовите инжекции във финансовия сектор). В програмата се предвижда допълнително рязко нарастване на съотношението на дълга, което да достигне връхна точка от почти 84 % от БВП през 2012 г., след което да започне постепенно да намалява до под 81 % от БВП до края на програмния период (2014 г.) на фона на подобряващото се първично салдо, очакваното връщане към силен растеж на номиналния БВП и освобождаването на паричните наличности, които към момента се държат с предпазна цел срещу нестабилност на финансовите пазари. С оглед на вероятната необходимост от допълнителни съществени капиталови инжекции за банките и отрицателния риск за бюджетните цели, динамиката на съотношението на дълга най-вероятно ще бъде по-неблагоприятна от предвиденото в програмата.

| (10) | Средносрочните прогнози за дълга, в които се приема, че темповете на растежа на БВП ще се върнат постепенно към прогнозираните преди кризата стойности, а съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, и които включват прогнозираното увеличаване на свързаните със застаряването на населението разходи показват, че предвидената в програмата бюджетна стратегия, в номинално изражение и без допълнително изменение на политиката, ще бъде достатъчна за стабилизиране на съотношението на дълга към БВП до 2020 г. |
| --- | --- |

(10)

Средносрочните прогнози за дълга, в които се приема, че темповете на растежа на БВП ще се върнат постепенно към прогнозираните преди кризата стойности, а съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, и които включват прогнозираното увеличаване на свързаните със застаряването на населението разходи показват, че предвидената в програмата бюджетна стратегия, в номинално изражение и без допълнително изменение на политиката, ще бъде достатъчна за стабилизиране на съотношението на дълга към БВП до 2020 г.

| (11) | Дългосрочното въздействие върху бюджета на застаряването на населението в Ирландия е значително над средното за ЕС равнище, най-вече поради прогнозираното относително високо нарастване на разходите за пенсии през следващите десетилетия. Заложеното в програмата състояние на бюджета през 2009 г. отразява допълнителното бюджетно въздействие на застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси.
  Отбелязва се, че в Националния резервен пенсионен фонд са натрупани активи с цел предварително да се финансира част от бъдещите разходи за пенсии. Намаляването на високото първично салдо в средносрочен план, както вече е предвидено в програмата, и осъществяването на мерките на структурната реформа, включително овладяване на значителното нарастването на разходите, свързани със застаряването на населението, биха допринесли за намаляване на рисковете пред устойчивостта на публичните финанси, които бяха оценени като високи в доклада на Комисията за устойчивостта от 2009 г. (4) Съгласно програмата през 2010 г. следва да се извърши реформа на пенсионната система в публичния сектор по отношение обслужването на нови клиенти. След тази година плащанията на пенсиите ще се основават на средния размер на възнаграждението по време на трудовия стаж, докато пенсионната възраст ще бъде увеличена с една година на 66 години. Ще бъде важно да се извършат по-обширни реформи, за да се отговори на прогнозираното увеличение на разходите, свързани със застаряването. На 3 март 2010 г. властите публикуваха Национална пенсионна рамка, в която се излагат плановете за реформа на пенсионната система, включително постепенно повишаване на възрастта, на която хората имат право на държавна пенсия, от 65 години в момента на 68 години през 2028 г. (5) |
| --- | --- |

(11)

Дългосрочното въздействие върху бюджета на застаряването на населението в Ирландия е значително над средното за ЕС равнище, най-вече поради прогнозираното относително високо нарастване на разходите за пенсии през следващите десетилетия. Заложеното в програмата състояние на бюджета през 2009 г. отразява допълнителното бюджетно въздействие на застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси.

Отбелязва се, че в Националния резервен пенсионен фонд са натрупани активи с цел предварително да се финансира част от бъдещите разходи за пенсии. Намаляването на високото първично салдо в средносрочен план, както вече е предвидено в програмата, и осъществяването на мерките на структурната реформа, включително овладяване на значителното нарастването на разходите, свързани със застаряването на населението, биха допринесли за намаляване на рисковете пред устойчивостта на публичните финанси, които бяха оценени като високи в доклада на Комисията за устойчивостта от 2009 г. (4) Съгласно програмата през 2010 г. следва да се извърши реформа на пенсионната система в публичния сектор по отношение обслужването на нови клиенти. След тази година плащанията на пенсиите ще се основават на средния размер на възнаграждението по време на трудовия стаж, докато пенсионната възраст ще бъде увеличена с една година на 66 години. Ще бъде важно да се извършат по-обширни реформи, за да се отговори на прогнозираното увеличение на разходите, свързани със застаряването. На 3 март 2010 г. властите публикуваха Национална пенсионна рамка, в която се излагат плановете за реформа на пенсионната система, включително постепенно повишаване на възрастта, на която хората имат право на държавна пенсия, от 65 години в момента на 68 години през 2028 г. (5)

| (12) | Средносрочната бюджетна рамка на Ирландия има някои слабости. По-конкретно, бюджетните цели за годините след тези, включени в бюджета, и особено разходните пакети могат да бъдат изменени в следващите бюджети. Както показва опитът, това затруднява политиците да поддържат разумна фискална политика при наличието на (постоянни) извънредни приходи. В програмата се признава важността на строга бюджетна рамка и се подчертава последното въвеждане на количествени цели за консолидационните пакети за годините след бюджетната година в допълнението на бюджета, прието през април 2009 г. Както обаче е отбелязано по-горе, количествените цели, набелязани за последните години от периода на програмата за стабилност, не са подкрепени от конкретни мерки.
  Без да е предложена по-подробна информация, в програмата се посочва, че се обмислят допълнителни реформи, като въвеждането на задължителни многогодишни пакети за текущите разходи и фискално правило, определящо използването на бъдещи извънредни печалби с цел намаляване на дефицита. По отношение на по-краткосрочната бюджетна рамка, доколкото властите публикуват месечни отчети за приходите и разходите на централната администрация, ще бъде важно да се извършва редовен преглед на бюджетните планове по-често от веднъж годишно с цел да се ограничи рискът от отклоняване от целите. |
| --- | --- |

(12)

Средносрочната бюджетна рамка на Ирландия има някои слабости. По-конкретно, бюджетните цели за годините след тези, включени в бюджета, и особено разходните пакети могат да бъдат изменени в следващите бюджети. Както показва опитът, това затруднява политиците да поддържат разумна фискална политика при наличието на (постоянни) извънредни приходи. В програмата се признава важността на строга бюджетна рамка и се подчертава последното въвеждане на количествени цели за консолидационните пакети за годините след бюджетната година в допълнението на бюджета, прието през април 2009 г. Както обаче е отбелязано по-горе, количествените цели, набелязани за последните години от периода на програмата за стабилност, не са подкрепени от конкретни мерки.

Без да е предложена по-подробна информация, в програмата се посочва, че се обмислят допълнителни реформи, като въвеждането на задължителни многогодишни пакети за текущите разходи и фискално правило, определящо използването на бъдещи извънредни печалби с цел намаляване на дефицита. По отношение на по-краткосрочната бюджетна рамка, доколкото властите публикуват месечни отчети за приходите и разходите на централната администрация, ще бъде важно да се извършва редовен преглед на бюджетните планове по-често от веднъж годишно с цел да се ограничи рискът от отклоняване от целите.

| (13) | Рязкото намаляване на приходите, отбелязано в контекста на корекцията на пазара на недвижима собственост и по-голямата рецесия, разкри някои слабости на данъчната система на Ирландия, като тясната данъчна основа и силната зависимост от облагането на транзакции на активи. Нуждата от разширяване на данъчната основа в контекста на обширна средносрочна стратегия беше основното послание от публикувания през септември 2009 г. доклад от създадената от правителството Комисия по облагането. Според програмата този доклад, заедно с препоръките за подобряване на програмите за публичните разходи, изложени в доклада, публикуван през юли 2009 г. от Специалната група за преглед на разходите и щата на публичните услуги, ще бъдат използвани за допълнителната бюджетна стратегия на правителството. Някои препоръки вече са взети предвид в бюджета за 2010 г., включително въвеждането на данък върху въглеродните емисии. Според програмата горепосочените реформи, свързани с пенсионната система на публичния сектор, заедно с обсъжданите допълнителни пенсионни реформи, още ще подобрят качеството на публичните финанси на Ирландия. |
| --- | --- |

(13)

Рязкото намаляване на приходите, отбелязано в контекста на корекцията на пазара на недвижима собственост и по-голямата рецесия, разкри някои слабости на данъчната система на Ирландия, като тясната данъчна основа и силната зависимост от облагането на транзакции на активи. Нуждата от разширяване на данъчната основа в контекста на обширна средносрочна стратегия беше основното послание от публикувания през септември 2009 г. доклад от създадената от правителството Комисия по облагането. Според програмата този доклад, заедно с препоръките за подобряване на програмите за публичните разходи, изложени в доклада, публикуван през юли 2009 г. от Специалната група за преглед на разходите и щата на публичните услуги, ще бъдат използвани за допълнителната бюджетна стратегия на правителството. Някои препоръки вече са взети предвид в бюджета за 2010 г., включително въвеждането на данък върху въглеродните емисии. Според програмата горепосочените реформи, свързани с пенсионната система на публичния сектор, заедно с обсъжданите допълнителни пенсионни реформи, още ще подобрят качеството на публичните финанси на Ирландия.

| (14) | Като цяло през 2010 г. бюджетната стратегия, заложена в програмата, отговаря на препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7. След 2011 г. обаче, като се вземат предвид рисковете за целите относно дефицита, е възможно бюджетната стратегия да не бъде в съответствие с препоръката на Съвета. По-специално целите относно дефицита за 2011—2014 г. трябва да бъдат подкрепени от конкретни мерки, а плановете за целия период да бъдат адекватно подсилени, за да отговорят на рисковете от евентуално по-неблагоприятен ръст на БВП и евентуални слабости по отношение на разходите.
  Силната обвързаност на предвидената в програмата консолидация през последните години от периода с цикличното развитие на икономиката, което отговаря на положителния макроикономически сценарий в програмата, предполага, че средногодишното структурно подобрение, необходимо според програмата за постигане на корекция на прекомерния дефицит до 2014 г., ще бъде с 2 процентни пункта от БВП по-малко от препоръчаното от Съвета. Това потвърждава заключението, че властите трябва да бъдат готови да предприемат допълнителни мерки, освен тази в консолидационните пакети, в случай че ръстът се окаже по-нисък от заложеното в програмата. Ако на тези рискове не бъде намерен адекватен отговор и плановете за консолидация не бъдат напълно изпълнени, бюджетната стратегия може да се окаже недостатъчна за намаляване на съотношението на държавния дълг до края на програмния период. Ще бъде подходящо също стриктно изпълнение на консолидационната стратегия на програмата на основата на вече положените значителни усилия предвид високите рискове по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси поради очакваната промяна в средносрочен план на разходите, свързани със застаряването на населението, както и прогнозираното бързо нарастване на дълга и вероятната нужда от допълнителна подкрепа за финансовия сектор. |
| --- | --- |

(14)

Като цяло през 2010 г. бюджетната стратегия, заложена в програмата, отговаря на препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7. След 2011 г. обаче, като се вземат предвид рисковете за целите относно дефицита, е възможно бюджетната стратегия да не бъде в съответствие с препоръката на Съвета. По-специално целите относно дефицита за 2011—2014 г. трябва да бъдат подкрепени от конкретни мерки, а плановете за целия период да бъдат адекватно подсилени, за да отговорят на рисковете от евентуално по-неблагоприятен ръст на БВП и евентуални слабости по отношение на разходите.

Силната обвързаност на предвидената в програмата консолидация през последните години от периода с цикличното развитие на икономиката, което отговаря на положителния макроикономически сценарий в програмата, предполага, че средногодишното структурно подобрение, необходимо според програмата за постигане на корекция на прекомерния дефицит до 2014 г., ще бъде с 2 процентни пункта от БВП по-малко от препоръчаното от Съвета. Това потвърждава заключението, че властите трябва да бъдат готови да предприемат допълнителни мерки, освен тази в консолидационните пакети, в случай че ръстът се окаже по-нисък от заложеното в програмата. Ако на тези рискове не бъде намерен адекватен отговор и плановете за консолидация не бъдат напълно изпълнени, бюджетната стратегия може да се окаже недостатъчна за намаляване на съотношението на държавния дълг до края на програмния период. Ще бъде подходящо също стриктно изпълнение на консолидационната стратегия на програмата на основата на вече положените значителни усилия предвид високите рискове по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси поради очакваната промяна в средносрочен план на разходите, свързани със застаряването на населението, както и прогнозираното бързо нарастване на дълга и вероятната нужда от допълнителна подкрепа за финансовия сектор.

| (15) | Относно посочените в кодекса на програмите за стабилност и конвергенция изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (6). В своите препоръки съгласно член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. с оглед на прекратяване на прекомерния дефицит Съветът прикани Ирландия също да докладва относно напредъка, постигнат в изпълнението на препоръките на Съвета в отделна глава в актуализациите на програмата за стабилност. Ирландия отчасти спази тази препоръка. По-специално, усилията за консолидация през последните години на програмата не са подкрепени от широки мерки. |
| --- | --- |

(15)

Относно посочените в кодекса на програмите за стабилност и конвергенция изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (6). В своите препоръки съгласно член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. с оглед на прекратяване на прекомерния дефицит Съветът прикани Ирландия също да докладва относно напредъка, постигнат в изпълнението на препоръките на Съвета в отделна глава в актуализациите на програмата за стабилност. Ирландия отчасти спази тази препоръка. По-специално, усилията за консолидация през последните години на програмата не са подкрепени от широки мерки.

Общото заключение е, че Ирландия отговори бързо и решително на нарастващия държавен дефицит. При все това и поради дълбоката рецесия дефицитът на консолидирания държавен бюджет продължи да нараства през 2009 г., но в програмата се предвижда да се стабилизира през 2010 г. на 11,6 % от БВП. След 2011 г. в програмата се предвижда намаляване на дефицита под референтната стойност от 3 % от БВП до 2014 г., което е крайният срок, определен от Съвета, за коригиране на прекомерния дефицит. Дългът ще достигне около 84 % от БВП през 2012 г., след което леко ще спадне. Бюджетните резултати може да бъдат по-лоши от очакваното през програмния период, главно поради i) факта, че планираните за времето след 2010 г. консолидационни усилия не са подкрепени от широки мерки и се обявяват като подлежащи на преглед в контекста на бъдещи бюджети; ii) благоприятната макроикономическа прогноза в програмата след 2010 г.; и iii) риска от преразход през 2010 г. и след това дотолкова, доколкото стратегията, която все още предстои да бъде конкретно формулирана, ще трябва да се базира на ограничаване на разходите. Гореизложеното заедно с вероятната необходимост от допълнителни мерки за подпомагане на финансовия сектор, предполага, че съотношението на дълга може да се окаже по-високо от заложеното в програмата. Въпреки че по-голямата част от пакета за икономии за 2010 г. като цяло отговаря на препоръката на Съвета, издадена на 2 декември 2009 г., ще бъде полезно да се противодейства на горепосочените рискове, като се изложат мерките, залегнали в консолидационната стратегия, и като се приемат допълнителни консолидационни мерки, ако растежът се окаже по-нисък от заложеното в програмата или ако се реализира рискът от прекомерни разходи. Връщането към устойчив икономически ръст следва да бъде подкрепено от вече направените съществени усилия и от изпълнението на една надеждна консолидационна стратегия, което следва да се улесни от по-силна бюджетна рамка. За постигането на тази цел съществува необходимост от възстановяване на конкурентоспособността чрез мерки за засилване на ръста на производителността и адекватна политика в областта на възнагражденията и от подкрепа на преквалификацията и професионалното обучение на новорегистрираните безработни, за да не се превърнат в дългосрочно безработни. В допълнение към усилията за фискална консолидация ще бъде важно да се извърши на реформа на пенсионната система с цел да се подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси. Тези реформи могат да бъдат предприети на основата на Националната пенсионна рамка от март 2010 г.

Предвид горепосочената оценка, както и в светлината на препоръката съгласно член 126, параграф 7 от ДФЕС от 2 декември 2009 г., Съветът приветства съществените мерки за консолидация, които са приложени, и приканва Ирландия:

| i) | да изпълнява стриктно бюджета за 2010 г. и да подкрепи предвидените консолидационни пакети за следващите години с конкретни мерки в рамките на широка стратегия за консолидация, за да постигне препоръчаната средногодишна фискална консолидация в размер на 2 % от БВП в съответствие с препоръката съгласно член 126, параграф 7, в случай че се реализират рисковете, свързани с факта, че макроикономическият сценарий на програмата е по-благоприятен отколкото сценария, залегнал в препоръката съгласно член 126, параграф 7; да използва, както се посочва в препоръката относно ППД, всяка възможност в допълнение към фискалната консолидация, включително да се възползва от евентуално по-добри икономически условия, за да ускори намалението на съотношението на брутния дълг в посока към референтната стойност от 60 % от БВП; |
| --- | --- |

i)

да изпълнява стриктно бюджета за 2010 г. и да подкрепи предвидените консолидационни пакети за следващите години с конкретни мерки в рамките на широка стратегия за консолидация, за да постигне препоръчаната средногодишна фискална консолидация в размер на 2 % от БВП в съответствие с препоръката съгласно член 126, параграф 7, в случай че се реализират рисковете, свързани с факта, че макроикономическият сценарий на програмата е по-благоприятен отколкото сценария, залегнал в препоръката съгласно член 126, параграф 7; да използва, както се посочва в препоръката относно ППД, всяка възможност в допълнение към фискалната консолидация, включително да се възползва от евентуално по-добри икономически условия, за да ускори намалението на съотношението на брутния дълг в посока към референтната стойност от 60 % от БВП;

| ii) | с оглед на прогнозираното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, както и на очакваното през програмния период допълнително увеличаване на дълга да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси, като изпълни допълнителни мерки за реформа на пенсионната система; |
| --- | --- |

ii)

с оглед на прогнозираното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, както и на очакваното през програмния период допълнително увеличаване на дълга да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси, като изпълни допълнителни мерки за реформа на пенсионната система;

| iii) | да ограничи рисковете за корекцията, да засили обвързващия характер на средносрочната си бюджетна рамка, както и да следи строго за съблюдаването на бюджетните цели през цялата година. |
| --- | --- |

iii)

да ограничи рисковете за корекцията, да засили обвързващия характер на средносрочната си бюджетна рамка, както и да следи строго за съблюдаването на бюджетните цели през цялата година.

Ирландия се приканва също в главите относно ППД в предстоящите актуализации на програмата за стабилност да предостави повече информация относно подхода и широките мерки в подкрепа на предвидената консолидация през последните години на програмата.

Сравнение на основни макроикономически и бюджетни прогнози
   (7)
   (8)

| | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. | 2013 г. | 2014 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС декември 2009 г. | няма данни | –7,5 | –1,3 | 3,3 | 4,5 | 4,3 | 4,0 |
| КOM ноември 2009 г. | –3,0 | –7,5 | –1,4 | 2,6 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | –1,4 | –4,0 | –0,9 | 2,3 | 3,4 | 3,0 | няма данни |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | ПС декември 2009 г. | няма данни | –1,7 | –1,2 | 1,0 | 1,7 | 1,8 | 1,8 |
| КOM ноември 2009 г. | 3,1 | –1,5 | –0,6 | 1,0 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | 3,1 | 0,5 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | няма данни |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (8)

  (% от потенциалния БВП) | ПС декември 2009 г. | 0,0 | –7,0 | –7,6 | –4,6 | –2,2 | –0,6 | 0,1 |
| КОМ ноември 2009 г. (9) | –0,1 | –7,2 | –7,8 | –5,4 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | 0,5 | –3,5 | –4,1 | –3,4 | –1,6 | –0,5 | няма данни |
| Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС декември 2009 г. | няма данни | –2,0 | 0,6 | 1,2 | 1,6 | 1,6 | 1,3 |
| КOM ноември 2009 г. | –5,1 | –3,1 | –1,8 | –1,4 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | –6,3 | –4,2 | –3,5 | –3,4 | –3,0 | –2,8 | няма данни |
| Приходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС декември 2009 г. | 34,8 | 34,2 | 35,2 | 35,5 | 36,3 | 36,7 | 37,1 |
| КOM ноември 2009 г. | 34,9 | 34,4 | 34,4 | 33,8 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | 33,6 | 33,7 | 34,4 | 34,6 | 33,9 | 34,4 | няма данни |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС декември 2009 г. | 42,0 | 45,9 | 46,8 | 45,5 | 43,5 | 41,5 | 40,0 |
| КOM ноември 2009 г. | 42,0 | 46,9 | 49,1 | 48,4 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | 39,9 | 43,3 | 43,4 | 41,0 | 38,7 | 37,0 | няма данни |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС декември 2009 г. | –7,2 | –11,7 | –11,6 | –10,0 | –7,2 | –4,9 | –2,9 |
| КOM ноември 2009 г. | –7,2 | –12,5 | –14,7 | –14,7 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | –6,3 | –9,5 | –9,0 | –6,4 | –4,8 | –2,6 | няма данни |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС декември 2009 г. | –6,1 | –9,6 | –8,8 | –6,6 | –3,4 | –1 | 1 |
| КOM ноември 2009 г. | –6,1 | –10,2 | –11,3 | –10,6 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | –5,2 | –7,3 | –6,4 | –3,5 | –1,7 | 0,7 | няма данни |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (8)

  (% от БВП) | ПС декември 2009 г. | –7,2 | –8,9 | –8,6 | –8,2 | –6,3 | –4,7 | –2,9 |
| КOM ноември 2009 г. | –7,1 | –9,6 | –11,5 | –12,5 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | –6,5 | –8,1 | –7,4 | –5,0 | –4,1 | –2,4 | няма данни |
| Структурно салдо (10)

  (% от БВП) | ПС декември 2009 г. | –6,4 | –9,3 | –9,2 | –8,2 | –6,3 | –4,7 | –2,9 |
| КOM ноември 2009 г. | –7,1 | –10,1 | –11,5 | –12,5 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | –6,2 | –8,1 | –7,4 | –5,0 | –4,1 | –2,4 | няма данни |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС декември 2009 г. | няма данни | 64,5 | 77,9 | 82,9 | 83,9 | 83,3 | 80,8 |
| КOM ноември 2009 г. | 44,1 | 65,8 | 82,9 | 96,2 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | 40,6 | 52,7 | 62,3 | 65,7 | 66,2 | 64,5 | няма данни |
| Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

2013 г.

2014 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС декември 2009 г.

няма данни

–7,5

–1,3

3,3

4,5

4,3

4,0

КOM ноември 2009 г.

–3,0

–7,5

–1,4

2,6

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

–1,4

–4,0

–0,9

2,3

3,4

3,0

няма данни

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

ПС декември 2009 г.

няма данни

–1,7

–1,2

1,0

1,7

1,8

1,8

КOM ноември 2009 г.

3,1

–1,5

–0,6

1,0

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

3,1

0,5

1,5

1,8

1,8

1,8

няма данни

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (8)

(% от потенциалния БВП)

ПС декември 2009 г.

0,0

–7,0

–7,6

–4,6

–2,2

–0,6

0,1

КОМ ноември 2009 г. (9)

–0,1

–7,2

–7,8

–5,4

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

0,5

–3,5

–4,1

–3,4

–1,6

–0,5

няма данни

Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС декември 2009 г.

няма данни

–2,0

0,6

1,2

1,6

1,6

1,3

КOM ноември 2009 г.

–5,1

–3,1

–1,8

–1,4

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

–6,3

–4,2

–3,5

–3,4

–3,0

–2,8

няма данни

Приходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС декември 2009 г.

34,8

34,2

35,2

35,5

36,3

36,7

37,1

КOM ноември 2009 г.

34,9

34,4

34,4

33,8

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

33,6

33,7

34,4

34,6

33,9

34,4

няма данни

Разходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС декември 2009 г.

42,0

45,9

46,8

45,5

43,5

41,5

40,0

КOM ноември 2009 г.

42,0

46,9

49,1

48,4

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

39,9

43,3

43,4

41,0

38,7

37,0

няма данни

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС декември 2009 г.

–7,2

–11,7

–11,6

–10,0

–7,2

–4,9

–2,9

КOM ноември 2009 г.

–7,2

–12,5

–14,7

–14,7

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

–6,3

–9,5

–9,0

–6,4

–4,8

–2,6

няма данни

Първично салдо

(% от БВП)

ПС декември 2009 г.

–6,1

–9,6

–8,8

–6,6

–3,4

–1

1

КOM ноември 2009 г.

–6,1

–10,2

–11,3

–10,6

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

–5,2

–7,3

–6,4

–3,5

–1,7

0,7

няма данни

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (8)

(% от БВП)

ПС декември 2009 г.

–7,2

–8,9

–8,6

–8,2

–6,3

–4,7

–2,9

КOM ноември 2009 г.

–7,1

–9,6

–11,5

–12,5

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

–6,5

–8,1

–7,4

–5,0

–4,1

–2,4

няма данни

Структурно салдо (10)

(% от БВП)

ПС декември 2009 г.

–6,4

–9,3

–9,2

–8,2

–6,3

–4,7

–2,9

КOM ноември 2009 г.

–7,1

–10,1

–11,5

–12,5

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

–6,2

–8,1

–7,4

–5,0

–4,1

–2,4

няма данни

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС декември 2009 г.

няма данни

64,5

77,9

82,9

83,9

83,3

80,8

КOM ноември 2009 г.

44,1

65,8

82,9

96,2

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

40,6

52,7

62,3

65,7

66,2

64,5

няма данни

Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Посочените в настоящия текст документи се намират на следния адрес в интернет: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  При оценката се отчита най-вече прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г., както и други данни, които станаха известни впоследствие.

(3)  Нарастването на социално осигурителните вноски отразява положителния ефект от мерките, въведени през април 2009 г. с допълнението на бюджета. Категорията „други приходи“ ще нарасне поради високия излишък на Централната банка, платен на правителството през 2010 г. спрямо 2009 г., увеличени приходи от схемата за банкови гаранции, както и на еднократния трансфер на активи на пенсионните фондове към консолидирания държавен бюджет в размер на 0,6 % от БВП през 2010 г., след като подобна операция през 2009 г. осигури 0,4 % от БВП.

(4)  В заключението на Съвета от 10 ноември 2009 г. относно устойчивостта на публичните финанси „Съветът призовава държавите-членки да съсредоточат вниманието си върху насочени към устойчивост стратегии в предстоящите си програми за стабилност и за сближаване“ и по-нататък „приканва Комисията да продължи, заедно с Комитета за икономическа политика и Икономическия и финансов комитет, разработването на методики за оценка на дългосрочната устойчивост на публичните финанси навреме за следващия доклад за устойчивостта“, който е предвиден за 2012 г.

(5)  Тези планове за реформи не са включени в оценката на въздействието на застаряването на населението върху публичните финанси, представена в началото на абзаца.

(6)  По-специално не са предоставени данни относно номиналния действителен обменен курс; ръста на БВП на ЕС и ръста на съответните международни пазари. По-специално прогнозите за приходите и разходите в програмата са по-скоро от техническо естество, отколкото да представляват цели.

(7)  Прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. беше изготвена въз основа на информация преди приемането на бюджета.

(8)  Данните, за които се посочва, че са от програмата за стабилност от октомври 2008 г., са всъщност от допълнението към нея от януари 2009 г.

(9)  Разликата между фактическия и потенциалния БВП и коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл салда от програмите, както са преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в програмите.

(10)  Въз основа на оценката за потенциален ръст от съответно 1,8 %, – 0,5 %, – 0,7 % и 0,0 % през периода 2008—2011 г.

(11)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократни и други временни мерки. Еднократните и други временни мерки са 0,4 % от БВП през 2009 г. и 0,6 % през 2010 г. (водещи до намаляване на дефицита) според последната програма и 0,5 % от БВП през 2009 г. (водещи до намаляване на дефицита) съгласно прогнози на службите на Комисията от есента на 2009 г.

Източник:

Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

| 1.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 142/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 142/13

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

относно актуализираната програма за стабилност на Италия за периода 2009—2013 г.

2010/C 142/03

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

ДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Италия за периода от 2009 г. до 2012 г. |
| --- | --- |

(1)

На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Италия за периода от 2009 г. до 2012 г.

| (2) | Въпреки че ниската степен на задлъжнялост на домакинствата и сравнително стабилният финансов сектор осигуриха известна защита от глобалната финансова криза, дълбоко вкоренените структурни слабости, които предизвикват незадоволителен ръст на производителността, отслабиха италианската икономика дълго преди глобалния икономически спад. След като БВП се свиваше в продължение на пет тримесечия, през третото тримесечие на 2009 г. той отбеляза ръст, но през четвъртото тримесечие отново регистрира лек спад. Рецесията се отрази на пазара на труда със забавяне. През 2009 г. нейното въздействие се прояви повече по отношение на отработените часове отколкото на броя на заетите, като много работници, по-специално в най-тежко засегнатия промишлен отрасъл, се обърнаха към фонда за компенсиране на заплащанията, за да допълнят заплатите си поради по-малкия брой отработени часове. Политическият отговор на кризата от страна на правителството беше адекватен предвид изключително високия държавен дълг в условията на нарастващ страх от поемане на риск. От последното тримесечие на 2008 г. досега правителството одобри редица мерки за заздравяване на стабилността на финансовия сектор, възстановяване на доверието и облекчаване на изпадналите в затруднения фирми и домакинства. Според оценки на правителството, мерките за възстановяване са изцяло финансирани от преразпределянето на съществуващи средства и повишените приходи, без това да има ефект върху дефицита. Въпреки разумната фискална политика на правителството икономическият спад повлия значително на италианските публичните финанси. Съотношението на държавния дефицит се удвои между 2008 и 2009 г., като достигна 5,3 % от БВП (размерът е потвърден в публикуваните на 1 март 2010 г. оценки на статистическата служба). Това, както и изключително високото съотношение на държавен дълг, накара Съвета да вземе решение на 2 декември 2009 г., че в Италия съществува прекомерен дефицит, като определи срок за неговото коригиране до 2012 г. Освен фискалната консолидация, която е условие за поддържане на публичните финанси на устойчива основа, главното предизвикателство за италианската икономика през следващите години ще бъде да стабилизира бързото и трайно възстановяване на ръста на производителността, с цел да се възстанови конкурентоспособността и да се увеличи ниският ръст на потенциалния БВП на страната. Амбициозни структурни реформи са от решаващо значение за справяне с предизвикателството по отношение на производителността. Освен това възстановяването на конкурентоспособността в краткосрочен план изисква също да се гарантира, че развитието на възнагражденията отговаря по-пълно на развитието на производителността. |
| --- | --- |

(2)

Въпреки че ниската степен на задлъжнялост на домакинствата и сравнително стабилният финансов сектор осигуриха известна защита от глобалната финансова криза, дълбоко вкоренените структурни слабости, които предизвикват незадоволителен ръст на производителността, отслабиха италианската икономика дълго преди глобалния икономически спад. След като БВП се свиваше в продължение на пет тримесечия, през третото тримесечие на 2009 г. той отбеляза ръст, но през четвъртото тримесечие отново регистрира лек спад. Рецесията се отрази на пазара на труда със забавяне. През 2009 г. нейното въздействие се прояви повече по отношение на отработените часове отколкото на броя на заетите, като много работници, по-специално в най-тежко засегнатия промишлен отрасъл, се обърнаха към фонда за компенсиране на заплащанията, за да допълнят заплатите си поради по-малкия брой отработени часове. Политическият отговор на кризата от страна на правителството беше адекватен предвид изключително високия държавен дълг в условията на нарастващ страх от поемане на риск. От последното тримесечие на 2008 г. досега правителството одобри редица мерки за заздравяване на стабилността на финансовия сектор, възстановяване на доверието и облекчаване на изпадналите в затруднения фирми и домакинства. Според оценки на правителството, мерките за възстановяване са изцяло финансирани от преразпределянето на съществуващи средства и повишените приходи, без това да има ефект върху дефицита. Въпреки разумната фискална политика на правителството икономическият спад повлия значително на италианските публичните финанси. Съотношението на държавния дефицит се удвои между 2008 и 2009 г., като достигна 5,3 % от БВП (размерът е потвърден в публикуваните на 1 март 2010 г. оценки на статистическата служба). Това, както и изключително високото съотношение на държавен дълг, накара Съвета да вземе решение на 2 декември 2009 г., че в Италия съществува прекомерен дефицит, като определи срок за неговото коригиране до 2012 г. Освен фискалната консолидация, която е условие за поддържане на публичните финанси на устойчива основа, главното предизвикателство за италианската икономика през следващите години ще бъде да стабилизира бързото и трайно възстановяване на ръста на производителността, с цел да се възстанови конкурентоспособността и да се увеличи ниският ръст на потенциалния БВП на страната. Амбициозни структурни реформи са от решаващо значение за справяне с предизвикателството по отношение на производителността. Освен това възстановяването на конкурентоспособността в краткосрочен план изисква също да се гарантира, че развитието на възнагражденията отговаря по-пълно на развитието на производителността.

| (3) | Въпреки че в по-голямата си част наблюдаваният в условията на кризата спад във фактическия БВП е цикличен, нивото на потенциалното производство също бе засегнато неблагоприятно. Кризата може да повлияе и на потенциалния растеж в средносрочен аспект посредством по-ниски инвестиции, ограничения в достъпа до кредит и нарастваща структурна безработица. Освен това въздействието на икономическата криза увеличава отрицателните въздействия, които демографското застаряване на населението оказва върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. На този фон ще бъде важно да се ускорят структурните реформи с цел подкрепа на потенциалния ръст. По-специално за Италия е важно да предприеме реформи в областта на конкуренцията на пазара, бизнес средата, качеството на публичните услуги и функционирането на пазара на труда, включително пренасочване на социалните разходи към по-цялостна и единна система за обезщетение при безработица. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че в по-голямата си част наблюдаваният в условията на кризата спад във фактическия БВП е цикличен, нивото на потенциалното производство също бе засегнато неблагоприятно. Кризата може да повлияе и на потенциалния растеж в средносрочен аспект посредством по-ниски инвестиции, ограничения в достъпа до кредит и нарастваща структурна безработица. Освен това въздействието на икономическата криза увеличава отрицателните въздействия, които демографското застаряване на населението оказва върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. На този фон ще бъде важно да се ускорят структурните реформи с цел подкрепа на потенциалния ръст. По-специално за Италия е важно да предприеме реформи в областта на конкуренцията на пазара, бизнес средата, качеството на публичните услуги и функционирането на пазара на труда, включително пренасочване на социалните разходи към по-цялостна и единна система за обезщетение при безработица.

| (4) | Заложеният в програмата макроикономически сценарии предвижда връщане на реалния БВП към положителен ръст от 1,1 % през 2010 г., от равнище от – 4,8 % през 2009 г. (– 5 % съгласно публикуваните на 1 март 2010 г. оценки на статистическата служба) и ускоряване на ръста от 2 % за оставащия срок от програмата. Предвид наличната понастоящем информация (2) този сценарий изглежда основан на оптимистични предвиждания за растеж. Прогнозите на програмата относно инфлацията изглеждат реалистични. Прогнозите за ръста на заетостта и равнището на безработица са по-благоприятни, отколкото прогнозите на службите на Комисията от есента на 2009 г., което съответства на заложените в програмата прогнози за по-висок ръст на реалния БВП. |
| --- | --- |

(4)

Заложеният в програмата макроикономически сценарии предвижда връщане на реалния БВП към положителен ръст от 1,1 % през 2010 г., от равнище от – 4,8 % през 2009 г. (– 5 % съгласно публикуваните на 1 март 2010 г. оценки на статистическата служба) и ускоряване на ръста от 2 % за оставащия срок от програмата. Предвид наличната понастоящем информация (2) този сценарий изглежда основан на оптимистични предвиждания за растеж. Прогнозите на програмата относно инфлацията изглеждат реалистични. Прогнозите за ръста на заетостта и равнището на безработица са по-благоприятни, отколкото прогнозите на службите на Комисията от есента на 2009 г., което съответства на заложените в програмата прогнози за по-висок ръст на реалния БВП.

| (5) | В програмата се предвижда дефицитът на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. да достигне 5,3 % от БВП. Значителното влошаване на дефицита, който през 2008 г. беше 2,8 %, отразява до голяма степен въздействието на кризата върху публичните финанси. Редица пакети за възстановяване бяха одобрени в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ), мерките от които възлизат общо на около 0,7 % от БВП през 2009 г., като според властите тези мерки са финансирани изцяло от преразпределяне на съществуващи средства и допълнителни приходи. Съгласно програмата фискалната политика е планирана, така че да стане умерено рестриктивна още през 2010 г. и по-рестриктивна през 2011 и 2012 г. с оглед прекомерният дефицит да бъде отстранен до 2012 г. Това като цяло отговаря на стратегията на Съвета за излизане от кризата, като се има предвид също така изключително високото съотношение на държавния дълг. |
| --- | --- |

(5)

В програмата се предвижда дефицитът на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. да достигне 5,3 % от БВП. Значителното влошаване на дефицита, който през 2008 г. беше 2,8 %, отразява до голяма степен въздействието на кризата върху публичните финанси. Редица пакети за възстановяване бяха одобрени в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ), мерките от които възлизат общо на около 0,7 % от БВП през 2009 г., като според властите тези мерки са финансирани изцяло от преразпределяне на съществуващи средства и допълнителни приходи. Съгласно програмата фискалната политика е планирана, така че да стане умерено рестриктивна още през 2010 г. и по-рестриктивна през 2011 и 2012 г. с оглед прекомерният дефицит да бъде отстранен до 2012 г. Това като цяло отговаря на стратегията на Съвета за излизане от кризата, като се има предвид също така изключително високото съотношение на държавния дълг.

| (6) | За 2010 г. програмата предвижда дефицитът на консолидирания държавен бюджет да намалее с 0,3 процентни пункта от БВП до 0,5 % от БВП, което, формално погледнато, е най-общо в съответствие с препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. Съотношението на приходите към БВП се очаква да намалее с 0,5 процентни пункта, поради изтичане на срока на еднократните мерки за повишаване на приходите, които оказаха влияние през 2009 г. Съотношението на разходите към БВП се очаква да намалее значително с 0,8 процентни пункта от БВП, основно в резултат на ограничаването на разходите, прието с фискалния пакет за периода 2009—2011 г., който беше одобрен през лятото на 2008 г. Показателно за това е забавянето на ръста на първичните разходи, които се очаква да нараснат само с 0,6 % през 2010 г., както и спадът на публичните инвестиции след ускоряването им през 2009 г. В самия бюджет за 2010 г. се съдържат някои мерки освен планираните в одобрения през 2008 г. фискален пакет за 2009—2011 г., като според властите те няма да окажат влияние върху бюджета. В него се съдържат някои нови експанзионистични мерки, възлизащи на около 0,4 % от БВП, насочени към подкрепа на работниците с ниски доходи и към осигуряване на финансиране на допълнителни здравни и социални разходи, както и на военни мисии в чужбина. Основният източник на финансиране се състои от еднократни приходи от допълнително данъчно облагане на нелегално изнесените активи (scudo fiscale), отчетени през 2009 г. (0,35 % от БВП), като положителният резултат от него доведе до взетото във връзка с бюджета за 2010 г. решение събирането на някои подоходни данъци, възлизащи по изчисления на 0,25 % от БВП, да се отложи от 2009 г. за 2010 г.
  Допълнителните експанзионистични мерки предполагат известно отклоняване от препоръките за 2010 г., въпреки че следва да се признае, че тези мерки са незначителни по размер и според изчисленията на властите изцяло финансирани посредством преразпределяне на еднократните приходи от scudo fiscale. След спада на БВП с 0,25 процентни пункта през 2009 г. структурният баланс, т.е. баланса, коригирания спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, съгласно общоприетата методика се очаква да се подобри с 0,5 процентни пункта от БВП през 2010 г., основно в резултат на ограничаване на разходите. |
| --- | --- |

(6)

За 2010 г. програмата предвижда дефицитът на консолидирания държавен бюджет да намалее с 0,3 процентни пункта от БВП до 0,5 % от БВП, което, формално погледнато, е най-общо в съответствие с препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. Съотношението на приходите към БВП се очаква да намалее с 0,5 процентни пункта, поради изтичане на срока на еднократните мерки за повишаване на приходите, които оказаха влияние през 2009 г. Съотношението на разходите към БВП се очаква да намалее значително с 0,8 процентни пункта от БВП, основно в резултат на ограничаването на разходите, прието с фискалния пакет за периода 2009—2011 г., който беше одобрен през лятото на 2008 г. Показателно за това е забавянето на ръста на първичните разходи, които се очаква да нараснат само с 0,6 % през 2010 г., както и спадът на публичните инвестиции след ускоряването им през 2009 г. В самия бюджет за 2010 г. се съдържат някои мерки освен планираните в одобрения през 2008 г. фискален пакет за 2009—2011 г., като според властите те няма да окажат влияние върху бюджета. В него се съдържат някои нови експанзионистични мерки, възлизащи на около 0,4 % от БВП, насочени към подкрепа на работниците с ниски доходи и към осигуряване на финансиране на допълнителни здравни и социални разходи, както и на военни мисии в чужбина. Основният източник на финансиране се състои от еднократни приходи от допълнително данъчно облагане на нелегално изнесените активи (scudo fiscale), отчетени през 2009 г. (0,35 % от БВП), като положителният резултат от него доведе до взетото във връзка с бюджета за 2010 г. решение събирането на някои подоходни данъци, възлизащи по изчисления на 0,25 % от БВП, да се отложи от 2009 г. за 2010 г.

Допълнителните експанзионистични мерки предполагат известно отклоняване от препоръките за 2010 г., въпреки че следва да се признае, че тези мерки са незначителни по размер и според изчисленията на властите изцяло финансирани посредством преразпределяне на еднократните приходи от scudo fiscale. След спада на БВП с 0,25 процентни пункта през 2009 г. структурният баланс, т.е. баланса, коригирания спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, съгласно общоприетата методика се очаква да се подобри с 0,5 процентни пункта от БВП през 2010 г., основно в резултат на ограничаване на разходите.

| (7) | Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия на програмата е да намали дефицита под референтната стойност от 3 % от БВП до 2012 г. в рамките на определения от Съвета срок за коригиране на прекомерния дефицит, а целевият дефицит да бъде 3,9 % от БВП през 2011 г. и 2,7 % от БВП през 2012 г. За тази цел правителството предвижда допълнителна консолидация, освен вече приетия фискален пакет за 2009—2011 г., възлизаща на 0,4 процентни пункта от БВП през 2011 г. и още 0,8 процентни пункта през 2012 г. Не е предоставена информация относно всеобщите мерки, залегнали в допълнителната консолидация, което възпрепятства оценката на общия състав на планираната корекция. Първичното салдо се предвижда да възлезе на 1,3 % от БВП през 2011 г. и 2,7 % през 2012 г. Планираната годишна консолидация възлиза на 0,5 процентни пункта от БВП през 2011 г. и — процентни пункта от БВП през 2012 г. в структурно изражение. Бюджетната корекция за периода на програмата изглежда до известна степен отложена във времето. В програмата се потвърждава ангажиментът за средносрочната цел, която е постигането на балансиран бюджет в структурно изражение. Предвид последните прогнози и равнището на дълга, средносрочната цел отразява целите на Пакта; в програмата обаче не се предвижда постигането ѝ в рамките на програмния период. |
| --- | --- |

(7)

Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия на програмата е да намали дефицита под референтната стойност от 3 % от БВП до 2012 г. в рамките на определения от Съвета срок за коригиране на прекомерния дефицит, а целевият дефицит да бъде 3,9 % от БВП през 2011 г. и 2,7 % от БВП през 2012 г. За тази цел правителството предвижда допълнителна консолидация, освен вече приетия фискален пакет за 2009—2011 г., възлизаща на 0,4 процентни пункта от БВП през 2011 г. и още 0,8 процентни пункта през 2012 г. Не е предоставена информация относно всеобщите мерки, залегнали в допълнителната консолидация, което възпрепятства оценката на общия състав на планираната корекция. Първичното салдо се предвижда да възлезе на 1,3 % от БВП през 2011 г. и 2,7 % през 2012 г. Планираната годишна консолидация възлиза на 0,5 процентни пункта от БВП през 2011 г. и — процентни пункта от БВП през 2012 г. в структурно изражение. Бюджетната корекция за периода на програмата изглежда до известна степен отложена във времето. В програмата се потвърждава ангажиментът за средносрочната цел, която е постигането на балансиран бюджет в структурно изражение. Предвид последните прогнози и равнището на дълга, средносрочната цел отразява целите на Пакта; в програмата обаче не се предвижда постигането ѝ в рамките на програмния период.

| (8) | Като цяло бюджетният резултат може да бъде по-неблагоприятен от заложеното в програмата. Тази вероятност се засилва към края на програмния период. Първо, ръстът на реалния БВП може да бъде по-нисък от предвиденото в програмата за целия период 2010—2012 г. В този контекст извършеният в програмата анализ на чувствителността посочва, че годишен ръст на БВП, който е по-нисък с 0,5 % за срока на програмата, би предположил по-висок номинален дефицит с 0,7 процентни пункта до 2012 г. (3,4 % от БВП при цел от 2,7 %) и поради отражението върху потенциалния растеж — по-малка структурна корекция с 0,5 процентни пункта за периода 2010—2012 г. Второ, бюджетните цели за 2011 и 2012 г. разчитат на конкретизиране и прилагане на допълнителни усилия за консолидация, но в програмата не са изложени всеобхватните мерки, залегнали в планираната допълнителна корекция, свързана с представения в програмата сценарии, основаващ се на предположението за запазване на съществуващата законодателната база. Тази база освен това подценява действителната тенденция за разходи и по този начин — размера на консолидационните мерки, необходими за постигане на бюджетните цели. Трето, дори преди разглеждане на необходимите усилия за допълнителна консолидация, постигането на прогнозите, в които е включен фискалният пакет от лятото на 2008 г., обхващащ периода 2009—2011 г., ще представлява предизвикателство, тъй като те вече предвиждат разходите да бъдат ограничени в много голяма степен. В този контекст направеното досега показва, че преразход на централно и местно ниво не може да бъде изключен, особено при настоящите първични разходи, които нараснаха средно с 4,5 % през последното десетилетие. Спазването на строгите цели относно разходите, които бяха заложени във фискалния пакет от лятото на 2008 г., ще изисква засилване на усилията за ограничаване на разходите, повишаване на ефективността и подобряване на качеството на услугите. |
| --- | --- |

(8)

Като цяло бюджетният резултат може да бъде по-неблагоприятен от заложеното в програмата. Тази вероятност се засилва към края на програмния период. Първо, ръстът на реалния БВП може да бъде по-нисък от предвиденото в програмата за целия период 2010—2012 г. В този контекст извършеният в програмата анализ на чувствителността посочва, че годишен ръст на БВП, който е по-нисък с 0,5 % за срока на програмата, би предположил по-висок номинален дефицит с 0,7 процентни пункта до 2012 г. (3,4 % от БВП при цел от 2,7 %) и поради отражението върху потенциалния растеж — по-малка структурна корекция с 0,5 процентни пункта за периода 2010—2012 г. Второ, бюджетните цели за 2011 и 2012 г. разчитат на конкретизиране и прилагане на допълнителни усилия за консолидация, но в програмата не са изложени всеобхватните мерки, залегнали в планираната допълнителна корекция, свързана с представения в програмата сценарии, основаващ се на предположението за запазване на съществуващата законодателната база. Тази база освен това подценява действителната тенденция за разходи и по този начин — размера на консолидационните мерки, необходими за постигане на бюджетните цели. Трето, дори преди разглеждане на необходимите усилия за допълнителна консолидация, постигането на прогнозите, в които е включен фискалният пакет от лятото на 2008 г., обхващащ периода 2009—2011 г., ще представлява предизвикателство, тъй като те вече предвиждат разходите да бъдат ограничени в много голяма степен. В този контекст направеното досега показва, че преразход на централно и местно ниво не може да бъде изключен, особено при настоящите първични разходи, които нараснаха средно с 4,5 % през последното десетилетие. Спазването на строгите цели относно разходите, които бяха заложени във фискалния пакет от лятото на 2008 г., ще изисква засилване на усилията за ограничаване на разходите, повишаване на ефективността и подобряване на качеството на услугите.

| (9) | Съотношението на брутния държавен дълг към БВП е значително над референтната стойност в Договора и се очаква да продължи да нараства до 2010 г. След ръст през 2008 г. според оценките в програмата съотношението на дълга е нараснало с 9,3 процентни пункта, достигайки 115,1 % от БВП през 2009 г. (115,8 % според публикуваната на 1 март 2010 г. оценка на статистическата служба), главно поради тежестта на високите лихвени плащания и рязкото свиване на реалния БВП, което само отчасти беше неутрализирано от все още значителния ефект на дефлатора на БВП. Отчетеният за първи път от 1991 г. насам отрицателен първичен баланс също увеличава дълга, както и разликата между изменението на държавния дълг и на бюджетното салдо, главно поради предпазливото натрупване на ликвидни активи от страна на Министерство на финансите. За 2010 г. в програмата се предвижда допълнително увеличаване на съотношението на дълга с 1,8 процентни пункта, като ефектът от лихвените плащания, който увеличава дълга, само частично се неутрализира от предполагаемия положителен ръст на реалния БВП и дефлатора на БВП. Съотношение на дълга се очаква да продължи да намалява през 2011 и 2012 г. до 114,6 % от БВП, основно в резултат на планираните положителни първични салда и предполагаемото ускоряване на ръста на реалния БВП. Развитието на съотношението на дълга най-вероятно може да се окаже по-неблагоприятно от прогнозираното в програмата, особено след 2010 г. с оглед на установените рискове за бюджетната консолидация, съчетани с възможността за по-неблагоприятен от заложения в програмата ръст на реалния БВП. |
| --- | --- |

(9)

Съотношението на брутния държавен дълг към БВП е значително над референтната стойност в Договора и се очаква да продължи да нараства до 2010 г. След ръст през 2008 г. според оценките в програмата съотношението на дълга е нараснало с 9,3 процентни пункта, достигайки 115,1 % от БВП през 2009 г. (115,8 % според публикуваната на 1 март 2010 г. оценка на статистическата служба), главно поради тежестта на високите лихвени плащания и рязкото свиване на реалния БВП, което само отчасти беше неутрализирано от все още значителния ефект на дефлатора на БВП. Отчетеният за първи път от 1991 г. насам отрицателен първичен баланс също увеличава дълга, както и разликата между изменението на държавния дълг и на бюджетното салдо, главно поради предпазливото натрупване на ликвидни активи от страна на Министерство на финансите. За 2010 г. в програмата се предвижда допълнително увеличаване на съотношението на дълга с 1,8 процентни пункта, като ефектът от лихвените плащания, който увеличава дълга, само частично се неутрализира от предполагаемия положителен ръст на реалния БВП и дефлатора на БВП. Съотношение на дълга се очаква да продължи да намалява през 2011 и 2012 г. до 114,6 % от БВП, основно в резултат на планираните положителни първични салда и предполагаемото ускоряване на ръста на реалния БВП. Развитието на съотношението на дълга най-вероятно може да се окаже по-неблагоприятно от прогнозираното в програмата, особено след 2010 г. с оглед на установените рискове за бюджетната консолидация, съчетани с възможността за по-неблагоприятен от заложения в програмата ръст на реалния БВП.

| (10) | Средносрочните прогнози за дълга, в които се приема, че темповете на растежа на БВП ще се върнат постепенно към прогнозираните преди кризата стойности и съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, и в които се включва прогнозираното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, показват, че предвидената в програмата бюджетна стратегия, в сегашния си вид и без по-нататъшни промени в политиката, ще бъде достатъчна за стабилизиране на съотношението на дълга към БВП до 2020 г. |
| --- | --- |

(10)

Средносрочните прогнози за дълга, в които се приема, че темповете на растежа на БВП ще се върнат постепенно към прогнозираните преди кризата стойности и съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, и в които се включва прогнозираното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, показват, че предвидената в програмата бюджетна стратегия, в сегашния си вид и без по-нататъшни промени в политиката, ще бъде достатъчна за стабилизиране на съотношението на дълга към БВП до 2020 г.

| (11) | Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е определено по-слабо в сравнение със средното за ЕС, като разходите за пенсии показват по-ограничено нарастване спрямо средното за ЕС в резултат на пълното прилагане на гласуваните реформи. При все това разходите за пенсии като дял от БВП остават сред най-високите в ЕС. Заложената в програмата бюджетната позиция през 2009 г. няма да бъде достатъчно силна, за да стабилизира съществуващото съотношение на дълга. Реализирането на високи първични излишъци би допринесло следователно за ограничаване на рисковете пред дългосрочната устойчивост на публичните финанси, която беше оценена като средна в Доклада на Комисията относно устойчивостта от 2009 г. (3). |
| --- | --- |

(11)

Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е определено по-слабо в сравнение със средното за ЕС, като разходите за пенсии показват по-ограничено нарастване спрямо средното за ЕС в резултат на пълното прилагане на гласуваните реформи. При все това разходите за пенсии като дял от БВП остават сред най-високите в ЕС. Заложената в програмата бюджетната позиция през 2009 г. няма да бъде достатъчно силна, за да стабилизира съществуващото съотношение на дълга. Реализирането на високи първични излишъци би допринесло следователно за ограничаване на рисковете пред дългосрочната устойчивост на публичните финанси, която беше оценена като средна в Доклада на Комисията относно устойчивостта от 2009 г. (3).

| (12) | Фискалното управление в Италия беше значително подобрено след влизането на страната в Еврозоната чрез бюджетните ограничения, наложени по силата на Договора и Пакта за стабилност и растеж. Има обаче какво да се желае по отношение на редица области от фискалната рамка. Наскоро бяха предприети редица инициативи за подобряване на фискалното управление в Италия. Първо, за да се преодолее традиционно краткосрочната ориентация на бюджетните планове, през лятото на 2008 г. правителството прие тригодишен план, съдържащ не само годишни цели за отделни позиции на разходната и приходната част, но също и обширни мерки, необходими за тяхното постигане. Според властите този подход не беше приложен към бюджета за 2010 г. поради несигурността, свързана с икономическия спад. При все това с приетия през 2009 г. Рамков закон за реформата в процеса на изработване на бюджета тригодишният бюджетен хоризонт стана част от законодателството. Второ подобрение беше опростяването на структурата на държавния бюджет, позволяваща по-опростено разпределяне на ресурсите, насочени към различните области на политика.
  Трето, предприети са известни стъпки за подобряване на наблюдението на разходите чрез извършването на подробен преглед на разходите на министерско равнище. Последните две подобрения бяха извършени в рамковия закон, за да станат постоянен елемент от процеса на изготвяне на бюджета. Не е ясно към момента дали практическото изпълнение на тази реформа, което ще отнеме години, ще осигури планираните резултати по отношение на по-добрия контрол върху разходите и бюджетното управление. В бъдеще основно предизвикателство за управлението на бюджета ще бъде определянето и прилагането на нова рамка за бюджетен федерализъм, която осигурява отчетността на местното управление и подобрява ефикасността. |
| --- | --- |

(12)

Фискалното управление в Италия беше значително подобрено след влизането на страната в Еврозоната чрез бюджетните ограничения, наложени по силата на Договора и Пакта за стабилност и растеж. Има обаче какво да се желае по отношение на редица области от фискалната рамка. Наскоро бяха предприети редица инициативи за подобряване на фискалното управление в Италия. Първо, за да се преодолее традиционно краткосрочната ориентация на бюджетните планове, през лятото на 2008 г. правителството прие тригодишен план, съдържащ не само годишни цели за отделни позиции на разходната и приходната част, но също и обширни мерки, необходими за тяхното постигане. Според властите този подход не беше приложен към бюджета за 2010 г. поради несигурността, свързана с икономическия спад. При все това с приетия през 2009 г. Рамков закон за реформата в процеса на изработване на бюджета тригодишният бюджетен хоризонт стана част от законодателството. Второ подобрение беше опростяването на структурата на държавния бюджет, позволяваща по-опростено разпределяне на ресурсите, насочени към различните области на политика.

Трето, предприети са известни стъпки за подобряване на наблюдението на разходите чрез извършването на подробен преглед на разходите на министерско равнище. Последните две подобрения бяха извършени в рамковия закон, за да станат постоянен елемент от процеса на изготвяне на бюджета. Не е ясно към момента дали практическото изпълнение на тази реформа, което ще отнеме години, ще осигури планираните резултати по отношение на по-добрия контрол върху разходите и бюджетното управление. В бъдеще основно предизвикателство за управлението на бюджета ще бъде определянето и прилагането на нова рамка за бюджетен федерализъм, която осигурява отчетността на местното управление и подобрява ефикасността.

| (13) | Въпреки че извършването на реформите в пенсионната система и въведеното през 2009 г. постепенно увеличаване на възрастта за пенсиониране на държавните служители от женски пол е положителна стъпка, структурата на социалните разходи остава обременена от високите разходи за пенсии. Това се отразява неблагоприятно на други социални разходи и разходи, които дават по добри резултати, например насочени към подкрепа на изследванията и иновациите, което от своя страна може да повлия негативно на потенциала за растеж. Освен това, като се има предвид, че консолидационната стратегия за програмния период разчита на корекция, основаваща се на ограничаване на разходите, са необходими значителни резултати относно ефективността, за да не бъде застрашено нивото и качеството на предоставяните услуги. Наскорошните усилия за подобряване на ефективността и рентабилността на публичната администрация и за реформа на организацията на програмата за гимназиалното образование може евентуално да даде добри бюджетни резултати в средносрочен до дългосрочен план. |
| --- | --- |

(13)

Въпреки че извършването на реформите в пенсионната система и въведеното през 2009 г. постепенно увеличаване на възрастта за пенсиониране на държавните служители от женски пол е положителна стъпка, структурата на социалните разходи остава обременена от високите разходи за пенсии. Това се отразява неблагоприятно на други социални разходи и разходи, които дават по добри резултати, например насочени към подкрепа на изследванията и иновациите, което от своя страна може да повлия негативно на потенциала за растеж. Освен това, като се има предвид, че консолидационната стратегия за програмния период разчита на корекция, основаваща се на ограничаване на разходите, са необходими значителни резултати относно ефективността, за да не бъде застрашено нивото и качеството на предоставяните услуги. Наскорошните усилия за подобряване на ефективността и рентабилността на публичната администрация и за реформа на организацията на програмата за гимназиалното образование може евентуално да даде добри бюджетни резултати в средносрочен до дългосрочен план.

| (14) | Като цяло през 2010 г. заложената в програмата бюджетна стратегия отговаря на препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7. След 2011 г. обаче, като се вземат предвид рисковете за целите относно дефицита, е възможно бюджетната стратегия да не бъде в съответствие с препоръките на Съвета. По-специално целите относно дефицита за 2011—2012 г. трябва да бъдат подкрепени от конкретни мерки, а плановете за целия период — адекватно подсилени, за да отговорят на рисковете от евентуален по-неблагоприятен ръст на БВП и евентуални слабости по отношение на разходите. Същото заключение е в сила и за предвиденото в програмата структурно подобрение, което може да не отговори в достатъчна степен на препоръките на Съвета. Ако на тези рискове не бъде намерен адекватен отговор и плановете за консолидация не бъдат напълно изпълнени, бюджетната стратегия може да се окаже недостатъчна за намаляване на много високото съотношение на държавния дълг в периода 2011—2012 г. |
| --- | --- |

(14)

Като цяло през 2010 г. заложената в програмата бюджетна стратегия отговаря на препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7. След 2011 г. обаче, като се вземат предвид рисковете за целите относно дефицита, е възможно бюджетната стратегия да не бъде в съответствие с препоръките на Съвета. По-специално целите относно дефицита за 2011—2012 г. трябва да бъдат подкрепени от конкретни мерки, а плановете за целия период — адекватно подсилени, за да отговорят на рисковете от евентуален по-неблагоприятен ръст на БВП и евентуални слабости по отношение на разходите. Същото заключение е в сила и за предвиденото в програмата структурно подобрение, което може да не отговори в достатъчна степен на препоръките на Съвета. Ако на тези рискове не бъде намерен адекватен отговор и плановете за консолидация не бъдат напълно изпълнени, бюджетната стратегия може да се окаже недостатъчна за намаляване на много високото съотношение на държавния дълг в периода 2011—2012 г.

| (15) | Относно посочените в кодекса на програмите за стабилност и конвергентните програми изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (4). В своите препоръки съгласно член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. с оглед на прекратяване на прекомерния дефицит Съветът прикани Италия също да докладва относно напредъка, постигнат в изпълнението на препоръките на Съвета, в отделна глава в актуализациите на програмата за стабилност. Италия отчасти спази тази препоръка, тъй като не предостави информация за обширните мерки, необходими за постигане на планираната за 2011—2012 г. допълнителна консолидация. |
| --- | --- |

(15)

Относно посочените в кодекса на програмите за стабилност и конвергентните програми изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (4). В своите препоръки съгласно член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. с оглед на прекратяване на прекомерния дефицит Съветът прикани Италия също да докладва относно напредъка, постигнат в изпълнението на препоръките на Съвета, в отделна глава в актуализациите на програмата за стабилност. Италия отчасти спази тази препоръка, тъй като не предостави информация за обширните мерки, необходими за постигане на планираната за 2011—2012 г. допълнителна консолидация.

Цялостното заключение е, че в програмата се предвижда дефицитът да се свие леко от 5,3 % от 2009 г. на 5 % от БВП през 2010 г. благодарение на приетата през лятото на 2008 г. и одобрена с бюджета за 2010 г. корекция, основаваща се на ограничаване на разходите. Поради това съотношението на дефицита се очаква да падне под 3 % през 2012 г. — крайният срок, определен от Съвета за коригиране на прекомерния дефицит. Стратегията се основава на i) допълнително изпълнение на приетата през лятото на 2008 г. корекция, основаваща се на ограничаване на разходите за периода 2009—2011 г.; и ii) допълнителна консолидация, възлизаща на 0,4 процентни пункта от БВП през 2011 г. и на още 0,8 процентни пункта през 2012 г., които обаче не са подкрепени от широкообхватни мерки. Брутното съотношение на дълга се очаква да нарасне от малко над 115 % от БВП през 2009 г. до около 117 % от БВП през 2010 г. Прогнозата е след това то да спадне до 114,6 % от БВП през 2012 г., което отговаря на заложените бюджетни цели и допусканията за икономическия растеж. Съотношенията на дефицита и дълга обаче може да са по-високи от набелязаните цели. Като цяло макроикономическите допускания в програмата изглеждат благоприятни. Освен липсата на всеобхватни мерки, залегнали в планираната допълнителна консолидация, постигането на прогнозираните тенденции ще представлява голямо предизвикателство, тъй като те вече предвиждат ограничаване на разходите в много значителна степен. На този фон, направеното досега показва, че не може да се изключи преразход. Основното предизвикателство за фискалното управление е изпълнението на реформата в процеса на бюджетиране и на правилата относно фискалния федерализъм по начин, който ще подобри отчетността на местната администрация и ще гарантира фискална дисциплина. Освен фискалната консолидация, която е условие за поддържане на публичните финанси на устойчива основа с оглед на изключително високото съотношение на дълга, допълнително предизвикателство за италианската икономика през следващите години ще бъде да стабилизира бързото и трайно възстановяване на ръста на производителността, с цел да се възстанови конкурентоспособността и да се повиши ниският ръст на потенциалния БВП на страната.

Предвид горепосочената оценка, както и в светлината на препоръката, приета на 2 декември 2009 г. съгласно член 126, параграф 7 от ДФЕС, Италия се приканва:

| i) | да изпълнява стриктно планираната бюджетна корекция, по-специално през 2010 г. да извърши планираната фискална консолидация и да подкрепи с конкретни мерки планираната консолидация за 2011 г. и 2012 г., като същевременно има готовност да приеме необходимите консолидационни мерки, в случай че се осъществи макроикономическият сценарий, залегнал в препоръката съгласно член 126, параграф 7; да се използва, както се посочва в препоръката относно ППД, всяка възможност в допълнение към фискалната консолидация, в т.ч. възможностите, произтичащите от по-добри икономически условия, за ускоряване на намалението на съотношението на брутния дълг в посока към референтната стойност от 60 % от БВП; |
| --- | --- |

i)

да изпълнява стриктно планираната бюджетна корекция, по-специално през 2010 г. да извърши планираната фискална консолидация и да подкрепи с конкретни мерки планираната консолидация за 2011 г. и 2012 г., като същевременно има готовност да приеме необходимите консолидационни мерки, в случай че се осъществи макроикономическият сценарий, залегнал в препоръката съгласно член 126, параграф 7; да се използва, както се посочва в препоръката относно ППД, всяка възможност в допълнение към фискалната консолидация, в т.ч. възможностите, произтичащите от по-добри икономически условия, за ускоряване на намалението на съотношението на брутния дълг в посока към референтната стойност от 60 % от БВП;

| ii) | да гарантира, че изпълнението на реформата на процеса на бюджетиране ще подобри условията за упражняване на контрол върху разходите и ще подпомогне да се запази целта за стабилни публични финанси, както и че правилата относно фискалния федерализъм ще подобрят отчетността на местната администрация и ще засилят ефективността. |
| --- | --- |

ii)

да гарантира, че изпълнението на реформата на процеса на бюджетиране ще подобри условията за упражняване на контрол върху разходите и ще подпомогне да се запази целта за стабилни публични финанси, както и че правилата относно фискалния федерализъм ще подобрят отчетността на местната администрация и ще засилят ефективността.

Италия се приканва също да подобри спазването на заложените в кодекса изисквания относно информацията предвид индикативния характер на прогнозите за приходите и разходите към края на програмния период и при предстоящите актуализации на програмата за стабилност да предостави в главата за ППД повече информация относно всеобхватните мерки, заложени в планираната консолидация през тези години.

Сравнение на основни макроикономически и бюджетни прогнози 2008 г. 2009 г. 2010 г. 2011 г. 2012 г.

| | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС януари 2010 г. | –1,0 | –4,8 | 1,1 | 2,0 | 2,0 |
| КОМ ноември 2009 г. | –1,0 | –4,7 | 0,7 | 1,4 | няма данни |
| ПС февруари 2009 г. | –0,6 | –2,0 | 0,3 | 1,0 | няма данни |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | ПС януари 2010 г. | 3,5 | 0,8 | 1,5 | 2,0 | 2,0 |
| КОМ ноември 2009 г. | 3,5 | 0,8 | 1,8 | 2,0 | няма данни |
| ПС февруари 2009 г. | 3,5 | 1,2 | 1,7 | 2,0 | няма данни |
| Разлики между фактическия и потенциалния БВП (5)

  (% от потенциалния БВП) | ПС януари 2010 г. | 1,1 | –4,0 | –3,5 | –2,5 | –1,6 |
| КОМ ноември 2009 г. (6) | 1,3 | –3,6 | –3,2 | –2,5 | няма данни |
| ПС февруари 2009 г. | 0,3 | –2,3 | –2,7 | –2,5 | няма данни |
| Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | –2,9 | –1,8 | –1,6 | –1,3 | –1,3 |
| КОМ ноември 2009 г. | –2,9 | –2,3 | –2,3 | –2,3 | няма данни |
| ПС февруари 2009 г. | –1,6 | –1,3 | –1,1 | –0,9 | няма данни |
| Приходи в консолидирания държавен бюджет (7)

  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 46,0 | 46,4 | 45,9 | 45,5 | 45,6 |
| КОМ ноември 2009 г. | 46,0 | 46,3 | 45,5 | 45,4 | няма данни |
| ПС февруари 2009 г. | 46,4 | 46,8 | 46,8 | 46,4 | няма данни |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет (7)

  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 48,8 | 51,7 | 50,9 | 49,9 | 49,5 |
| КОМ ноември 2009 г. | 48,8 | 51,6 | 50,8 | 50,5 | няма данни |
| ПС февруари 2009 г. | 49,0 | 50,5 | 50,0 | 49,5 | няма данни |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | –2,7 | –5,3 | –5,0 | –3,9 | –2,7 |
| КОМ ноември 2009 г. | –2,7 | –5,3 | –5,3 | –5,1 | няма данни |
| ПС февруари 2009 г. | –2,6 | –3,7 | –3,3 | –2,9 | няма данни |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 2,4 | –0,5 | –0,1 | 1,3 | 2,7 |
| КОМ ноември 2009 г. | 2,4 | –0,5 | –0,6 | 0,1 | няма данни |
| ПС февруари 2009 г. | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | няма данни |
| Циклично коригирано салдо (5)

  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | –3,3 | –3,2 | –3,2 | –2,7 | –1,9 |
| КОМ ноември 2009 г. | –3,4 | –3,5 | –3,7 | –3,8 | няма данни |
| ПС февруари 2009 г. | –2,7 | –2,6 | –1,9 | –1,6 | няма данни |
| Структурен баланс (8)

  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | –3,5 | –3,8 | –3,3 | –2,7 | –1,9 |
| КОМ ноември 2009 г. | –3,6 | –3,7 | –3,7 | –3,7 | няма данни |
| ПС февруари 2009 г. | –2,9 | –2,7 | –2,0 | –1,7 | няма данни |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 105,8 | 115,1 | 116,9 | 116,5 | 114,6 |
| КОМ ноември 2009 г. | 105,8 | 114,6 | 116,7 | 117,8 | няма данни |
| ПС февруари 2009 г. | 105,9 | 110,5 | 112,0 | 111,6 | няма данни |
| Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС януари 2010 г.

–1,0

–4,8

1,1

2,0

2,0

КОМ ноември 2009 г.

–1,0

–4,7

0,7

1,4

няма данни

ПС февруари 2009 г.

–0,6

–2,0

0,3

1,0

няма данни

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

ПС януари 2010 г.

3,5

0,8

1,5

2,0

2,0

КОМ ноември 2009 г.

3,5

0,8

1,8

2,0

няма данни

ПС февруари 2009 г.

3,5

1,2

1,7

2,0

няма данни

Разлики между фактическия и потенциалния БВП (5)

(% от потенциалния БВП)

ПС януари 2010 г.

1,1

–4,0

–3,5

–2,5

–1,6

КОМ ноември 2009 г. (6)

1,3

–3,6

–3,2

–2,5

няма данни

ПС февруари 2009 г.

0,3

–2,3

–2,7

–2,5

няма данни

Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

–2,9

–1,8

–1,6

–1,3

–1,3

КОМ ноември 2009 г.

–2,9

–2,3

–2,3

–2,3

няма данни

ПС февруари 2009 г.

–1,6

–1,3

–1,1

–0,9

няма данни

Приходи в консолидирания държавен бюджет (7)

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

46,0

46,4

45,9

45,5

45,6

КОМ ноември 2009 г.

46,0

46,3

45,5

45,4

няма данни

ПС февруари 2009 г.

46,4

46,8

46,8

46,4

няма данни

Разходи на консолидирания държавен бюджет (7)

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

48,8

51,7

50,9

49,9

49,5

КОМ ноември 2009 г.

48,8

51,6

50,8

50,5

няма данни

ПС февруари 2009 г.

49,0

50,5

50,0

49,5

няма данни

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

–2,7

–5,3

–5,0

–3,9

–2,7

КОМ ноември 2009 г.

–2,7

–5,3

–5,3

–5,1

няма данни

ПС февруари 2009 г.

–2,6

–3,7

–3,3

–2,9

няма данни

Първично салдо

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

2,4

–0,5

–0,1

1,3

2,7

КОМ ноември 2009 г.

2,4

–0,5

–0,6

0,1

няма данни

ПС февруари 2009 г.

2,5

1,3

1,9

2,6

няма данни

Циклично коригирано салдо (5)

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

–3,3

–3,2

–3,2

–2,7

–1,9

КОМ ноември 2009 г.

–3,4

–3,5

–3,7

–3,8

няма данни

ПС февруари 2009 г.

–2,7

–2,6

–1,9

–1,6

няма данни

Структурен баланс (8)

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

–3,5

–3,8

–3,3

–2,7

–1,9

КОМ ноември 2009 г.

–3,6

–3,7

–3,7

–3,7

няма данни

ПС февруари 2009 г.

–2,9

–2,7

–2,0

–1,7

няма данни

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

105,8

115,1

116,9

116,5

114,6

КОМ ноември 2009 г.

105,8

114,6

116,7

117,8

няма данни

ПС февруари 2009 г.

105,9

110,5

112,0

111,6

няма данни

Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Посочените в настоящия текст документи са достъпни на следния адрес в интернет: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  При оценката се отчита най-вече прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. и на междинната прогноза от февруари 2010 г., но и други данни, станали известни впоследствие.

(3)  В заключението на Съвета от 10 ноември 2009 г. относно устойчивостта на публичните финанси „Съветът призовава държавите-членки да съсредоточат вниманието си върху насочени към устойчивост стратегии в предстоящите си програми за стабилност и конвергентни програми“ и по-нататък „приканва Комисията да продължи, заедно с Комитета за икономическа политика и Икономическия и финансов комитет, разработването на методики за оценка на дългосрочната устойчивост на публичните финанси навреме за следващия доклад за устойчивостта“, който е предвиден за 2012 г.

(4)  По-специално програмата не включва обширни мерки, залегнали в планираната допълнителна консолидация, необходима за постигане на бюджетните цели в средносрочен план. Следователно съотношенията на разходите и приходите, представени в програмата за 2011 и 2012 г. не отговарят на бюджетните цели. В допълнение, не е представена незадължителната информация относно разходите на консолидирания държавен бюджет по функции (таблица 3 в приложение 2 от Кодекса на поведение) и относно ликвидните финансови активи, както и нетния финансов дълг (таблица 4 в приложение 2 от Кодекса на поведение).

(5)  Разлики между фактическия и потенциалния БВП и салда, коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл, съгласно програмите и преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.

(6)  Въз основа на оценката за потенциален растеж от съответно 0,4 %, 0,2 %, 0,3 % и 0,7 % през периода 2008—2011 г.

(7)  Предоставените в програмата данни за изменението на приходите и разходите се основават на липсата на промяна в законодателството, Целевите салда на консолидирания държавен бюджет включват допълнителни мерки с положителен ефект от 0,4 % от БВП през 2011 г. и още 0,8 % през 2012 г.

(8)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. Еднократните и други временни мерки представляват 0,2 % от БВП през 2008 г., 0,6 % през 2009 г. и 0,1 % през 2010 г.; всички от които са с намаляващ дефицита ефект съгласно последната програма. В прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. еднократните мерки и мерките с временен характер представляват 0,2 % от БВП през 2008 г. и 2009 г., водещи до намаляване на дефицита; 0 % през 2010 г., и 0,1 % от БВП през 2011 г., водещи до увеличаване на дефицита.

Източник:

Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

| 1.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 142/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 142/19

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

относно актуализираната програма за конвергенция на Латвия за периода 2009—2012 г.

2010/C 142/04

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за конвергенция на Латвия за периода 2009—2012 г. |
| --- | --- |

(1)

На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за конвергенция на Латвия за периода 2009—2012 г.

| (2) | Световната финансова криза подсили ефекта от обрата в бурния растеж на кредитирането и цените на жилищните имоти в Латвия, като доведе до допълнително ограничаване на възможностите и условията за кредитиране. Търгуемият сектор бе засегнат от паралелна тенденция към спад на външните пазари. Освен това обезценяването на валутите на някои важни търговски партньори спомогна за загубата на конкурентоспособност от предходните години.
  От октомври 2008 г. финансовите пазари и банковият сектор на Латвия бяха подложени на сериозен натиск. Това принуди латвийските власти да потърсят международна финансова помощ, която беше предоставена в края на 2008 г. (2) и беше обвързана с условието да бъде извършена мащабна фискална консолидация, както и реформи на финансовата система и структурни реформи. Впоследствие, в резултат на далеч по-силно от очакваното влошаване на икономическото и бюджетното състояние през първата половина на 2009 г., правителството приложи допълнителни мерки за фискална консолидация, частично подкрепени от структурни реформи. Във връзка с горепосоченото развитие, на 7 юли 2009 г. Съветът констатира съществуването на прекомерен дефицит в Латвия и в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО отправи препоръка за неговото коригиране до 2012 г. През втората половина на 2009 г. ориентираният към износ сектор на икономиката се стабилизира и започна да показва някои първи признаци на възстановяване. Въпреки това спадът на вътрешното търсене остана много силен, главно поради рязкото влошаване на пазара на труда и отрицателния ръст на кредитите. Независимо от това изплащането на средства в рамките на международната финансова помощ, стриктното изпълнение на бюджета за 2009 г. и успешното приемане на бюджета за 2010 г. заедно с предприемането на допълнителни мерки за фискална консолидация допринесоха за стабилизиране на доверието и подобриха нагласата на пазара по отношение на Латвия. Основното предизвикателство пред икономическата политика остава икономическата стабилизация и връщането към опиращ се на солидна основа процес на догонване. Икономическата стабилизация зависи до голяма степен от потвърждаването на очакванията в дългосрочен план, за което е от решаващо значение изпълнението на планираната програма за фискална консолидация. Икономическата стабилизация зависи пряко и от предприемането на структурно стабилни и социално справедливи фискални мерки, както и от напредъка при преструктурирането на икономиката към търгуемия сектор. Във връзка със значителното влошаване на външната конкурентоспособност през годините на силен икономически ръст, изглежда, че все още има необходимост от корекции на вътрешните цени и повишаване на производителността. Използването на структурните фондове на ЕС следва да допринесе за засилването на търгуемия сектор и да смекчи рецесията.
  Резкият спад във вътрешното търсене и разкриването на свободен капацитет спомогнаха за коригиране на съществуващите дисбаланси, като намалиха инфлацията и премахнаха външния дефицит, главно в резултат на срива на вноса. Салдото по външната сметка, в голяма степен отрицателно през годините на бума и финансирано чрез външния приток на капитал посредством банковия сектор, което доведе до бързо повишаване на нетните външни задължения, през 2009 г. достигна до прогнозиран излишък от над 8 % от БВП и се очаква да се запази със значителен излишък през периода на програмата. |
| --- | --- |

(2)

Световната финансова криза подсили ефекта от обрата в бурния растеж на кредитирането и цените на жилищните имоти в Латвия, като доведе до допълнително ограничаване на възможностите и условията за кредитиране. Търгуемият сектор бе засегнат от паралелна тенденция към спад на външните пазари. Освен това обезценяването на валутите на някои важни търговски партньори спомогна за загубата на конкурентоспособност от предходните години.

От октомври 2008 г. финансовите пазари и банковият сектор на Латвия бяха подложени на сериозен натиск. Това принуди латвийските власти да потърсят международна финансова помощ, която беше предоставена в края на 2008 г. (2) и беше обвързана с условието да бъде извършена мащабна фискална консолидация, както и реформи на финансовата система и структурни реформи. Впоследствие, в резултат на далеч по-силно от очакваното влошаване на икономическото и бюджетното състояние през първата половина на 2009 г., правителството приложи допълнителни мерки за фискална консолидация, частично подкрепени от структурни реформи. Във връзка с горепосоченото развитие, на 7 юли 2009 г. Съветът констатира съществуването на прекомерен дефицит в Латвия и в съответствие с член 104, параграф 7 от ДЕО отправи препоръка за неговото коригиране до 2012 г. През втората половина на 2009 г. ориентираният към износ сектор на икономиката се стабилизира и започна да показва някои първи признаци на възстановяване. Въпреки това спадът на вътрешното търсене остана много силен, главно поради рязкото влошаване на пазара на труда и отрицателния ръст на кредитите. Независимо от това изплащането на средства в рамките на международната финансова помощ, стриктното изпълнение на бюджета за 2009 г. и успешното приемане на бюджета за 2010 г. заедно с предприемането на допълнителни мерки за фискална консолидация допринесоха за стабилизиране на доверието и подобриха нагласата на пазара по отношение на Латвия. Основното предизвикателство пред икономическата политика остава икономическата стабилизация и връщането към опиращ се на солидна основа процес на догонване. Икономическата стабилизация зависи до голяма степен от потвърждаването на очакванията в дългосрочен план, за което е от решаващо значение изпълнението на планираната програма за фискална консолидация. Икономическата стабилизация зависи пряко и от предприемането на структурно стабилни и социално справедливи фискални мерки, както и от напредъка при преструктурирането на икономиката към търгуемия сектор. Във връзка със значителното влошаване на външната конкурентоспособност през годините на силен икономически ръст, изглежда, че все още има необходимост от корекции на вътрешните цени и повишаване на производителността. Използването на структурните фондове на ЕС следва да допринесе за засилването на търгуемия сектор и да смекчи рецесията.

Резкият спад във вътрешното търсене и разкриването на свободен капацитет спомогнаха за коригиране на съществуващите дисбаланси, като намалиха инфлацията и премахнаха външния дефицит, главно в резултат на срива на вноса. Салдото по външната сметка, в голяма степен отрицателно през годините на бума и финансирано чрез външния приток на капитал посредством банковия сектор, което доведе до бързо повишаване на нетните външни задължения, през 2009 г. достигна до прогнозиран излишък от над 8 % от БВП и се очаква да се запази със значителен излишък през периода на програмата.

| (3) | Въпреки че в по-голямата си част наблюдаваният по време на кризата спад на фактическия БВП има цикличен характер, негативно беше засегнато и равнището на потенциалния БВП. В допълнение, в средносрочен план кризата може да повлияе и на потенциалния растеж вследствие на по-ниските инвестиции, ограниченията в достъпа до кредит и нарастващата структурна безработица. Освен това въздействието на икономическата криза ще засили отрицателните ефекти, които застаряването на населението оказва върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. На този фон ще бъде важно да се ускорят структурните реформи с цел подкрепа на потенциалния растеж. За Латвия по-специално е важно да ускори прилагането на широкообхватни структурни реформи в областта на управлението на бюджета и на публичния сектор, да повиши равнището на квалификация като част от усилията за повишаване на производителността и да използва ефективно наличните структурни фондове на ЕС. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че в по-голямата си част наблюдаваният по време на кризата спад на фактическия БВП има цикличен характер, негативно беше засегнато и равнището на потенциалния БВП. В допълнение, в средносрочен план кризата може да повлияе и на потенциалния растеж вследствие на по-ниските инвестиции, ограниченията в достъпа до кредит и нарастващата структурна безработица. Освен това въздействието на икономическата криза ще засили отрицателните ефекти, които застаряването на населението оказва върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. На този фон ще бъде важно да се ускорят структурните реформи с цел подкрепа на потенциалния растеж. За Латвия по-специално е важно да ускори прилагането на широкообхватни структурни реформи в областта на управлението на бюджета и на публичния сектор, да повиши равнището на квалификация като част от усилията за повишаване на производителността и да използва ефективно наличните структурни фондове на ЕС.

| (4) | В заложения в програмата макроикономически сценарий се предвижда, след изключително големия според оценките спад на БВП в размер на 18,0 % през 2009 г., реалният БВП да намалее с още 4,0 % през 2010 г., след което да нарасне с 2,0 % през 2011 г. и с 3,8 % през 2012 г. Движещата сила на очаквания преход обратно към положителен растеж е външният сектор и в по-слаба степен — инвестициите в дълготрайни активи, като частното потребление и общото вътрешно търсене отбелязват значително нарастване едва по-късно през програмния период. Оценяван въз основа на наличната към момента информация (3), този сценарий изглежда реалистичен, но несигурността остава много висока поради тежестта на рецесията.
  Прогнозата на програмата за ясно изразена дефлация през 2010 г. е реалистична, но темповете на възстановяване на стабилността на цените може да са подценени в прогнозирания за 2011 г. размер на продължаваща дефлация. Очаква се външното салдо да се запази със значителен излишък през периода на програмата и това изглежда до голяма степен реалистично, макар че размерът на очакваните излишъци изглежда висок. Предвижданията от програмата относно паричната политика и обменния курс са в съответствие с макроикономическия сценарий. |
| --- | --- |

(4)

В заложения в програмата макроикономически сценарий се предвижда, след изключително големия според оценките спад на БВП в размер на 18,0 % през 2009 г., реалният БВП да намалее с още 4,0 % през 2010 г., след което да нарасне с 2,0 % през 2011 г. и с 3,8 % през 2012 г. Движещата сила на очаквания преход обратно към положителен растеж е външният сектор и в по-слаба степен — инвестициите в дълготрайни активи, като частното потребление и общото вътрешно търсене отбелязват значително нарастване едва по-късно през програмния период. Оценяван въз основа на наличната към момента информация (3), този сценарий изглежда реалистичен, но несигурността остава много висока поради тежестта на рецесията.

Прогнозата на програмата за ясно изразена дефлация през 2010 г. е реалистична, но темповете на възстановяване на стабилността на цените може да са подценени в прогнозирания за 2011 г. размер на продължаваща дефлация. Очаква се външното салдо да се запази със значителен излишък през периода на програмата и това изглежда до голяма степен реалистично, макар че размерът на очакваните излишъци изглежда висок. Предвижданията от програмата относно паричната политика и обменния курс са в съответствие с макроикономическия сценарий.

| (5) | В програмата се предвижда дефицит на консолидирания държавен бюджет в размер на 10,0 % от БВП през 2009 г. Сериозното влошаване на дефицита от 4,1 % от БВП през 2008 г. отразява влиянието на кризата върху държавните финанси, въпреки приемането на 16 юни 2009 г. на съгласуван с международните кредитори рестриктивен допълнителен бюджет, който предполага усилие за консолидиране в размер на 4,4 % от БВП, почти изцяло за сметка на разходите. Спрямо 2008 г. данъчните приходи се сринаха с една четвърт в номинално изражение, въпреки увеличенията на ставките на ДДС и акцизите в началото на 2009 г. Съгласно програмата и в съответствие с ангажиментите, поети в рамките на международната финансова помощ, се планира фискалната политика да остане строго рестриктивна през целия период на програмата предвид липсата на възможности за фискално маневриране и необходимостта от коригиране на икономическите неравновесия. Това е в съответствие със стратегията на Съвета за оттегляне на мерките във фискалната област в Латвия, която се основава на коригирането на прекомерния дефицит до 2012 г. |
| --- | --- |

(5)

В програмата се предвижда дефицит на консолидирания държавен бюджет в размер на 10,0 % от БВП през 2009 г. Сериозното влошаване на дефицита от 4,1 % от БВП през 2008 г. отразява влиянието на кризата върху държавните финанси, въпреки приемането на 16 юни 2009 г. на съгласуван с международните кредитори рестриктивен допълнителен бюджет, който предполага усилие за консолидиране в размер на 4,4 % от БВП, почти изцяло за сметка на разходите. Спрямо 2008 г. данъчните приходи се сринаха с една четвърт в номинално изражение, въпреки увеличенията на ставките на ДДС и акцизите в началото на 2009 г. Съгласно програмата и в съответствие с ангажиментите, поети в рамките на международната финансова помощ, се планира фискалната политика да остане строго рестриктивна през целия период на програмата предвид липсата на възможности за фискално маневриране и необходимостта от коригиране на икономическите неравновесия. Това е в съответствие със стратегията на Съвета за оттегляне на мерките във фискалната област в Латвия, която се основава на коригирането на прекомерния дефицит до 2012 г.

| (6) | Приетият от Парламента на 1 декември 2009 г. държавен бюджет за 2010 г. предполага допълнително дискреционно усилие за консолидиране в размер на над 4,2 % от БВП, заложено в контекста на подкрепата на платежния баланс и одобрено в препоръката на Съвета към Латвия от 7 юли 2009 г. Консолидацията е разпределена като цяло равномерно между разходите (2,0 % от БВП) и приходите (2,2 % от БВП). Фискалната консолидация по отношение на приходите води до очаквано съществено увеличение на съотношението на приходите (+ 2,4 % от БВП; като значителният деноминационен ефект се компенсира почти пряко от съответстващото подкопаване на данъчната основа).
  Все пак съотношението на първичните разходи се очаква да намалее само с 0,2 % от БВП въпреки значителното усилие за консолидиране (включително ефектът от пренасянето на мерките, приети през юни 2009 г.), главно поради значителния деноминационен ефект. Сред мерките по отношение на приходите са увеличение на ставката на данъка върху доходите на физическите лица (+ 0,8 % от БВП), различни реформи, които правят данъка върху доходите на физическите лица и социалноосигурителните вноски по-неутрални (+ 0,8 % от БВП), както и допълнително данъчно облагане на недвижимите имоти (+ 0,3 % от БВП, включително чрез разширяване на данъчната основа с включване на жилищните сгради при известна прогресивност), прогресивно данъчно облагане на използването на автомобили (+ 0,2 % от БВП) и увеличаване на акцизите върху природния газ и тютюна. По отношение на разходите, с държавния бюджет за 2010 г. бяха въведени значителни намаления на разходите въз основа на широкообхватни структурни реформи с въздействие в средносрочен план, по-конкретно сливане/закриване на агенции и институции, за които отговарят министерствата на земеделието, културата, образованието и отбраната, при допълнително съкращаване в размер на 0,5 % от БВП на разходите за поддръжка на транспорта и субсидии в транспортния сектор. Допълнителните намаления на заплатите в местното управление и намаленията на надвишаващите определен праг обезщетения за болест, безработица, майчинство и бащинство водят до икономии в размер на съответно 0,4 % и 0,2 % от БВП. Не се прибягва до значителни еднократни мерки. Според изчисленията на службите на Комисията, извършени въз основа на данните в програмата, се очаква структурното салдо (т.е. коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки) да се подобри с малко повече от 2 % (от – 7,6 % на – 5,5 %), което е в съответствие с необходимата рестриктивна фискална политика. Подобрението е по-малко от размера на мерките за консолидация вследствие на механичното подкопаване на данъчната основа и увеличаването на разходите за лихвени плащания с 1,1 % от БВП. |
| --- | --- |

(6)

Приетият от Парламента на 1 декември 2009 г. държавен бюджет за 2010 г. предполага допълнително дискреционно усилие за консолидиране в размер на над 4,2 % от БВП, заложено в контекста на подкрепата на платежния баланс и одобрено в препоръката на Съвета към Латвия от 7 юли 2009 г. Консолидацията е разпределена като цяло равномерно между разходите (2,0 % от БВП) и приходите (2,2 % от БВП). Фискалната консолидация по отношение на приходите води до очаквано съществено увеличение на съотношението на приходите (+ 2,4 % от БВП; като значителният деноминационен ефект се компенсира почти пряко от съответстващото подкопаване на данъчната основа).

Все пак съотношението на първичните разходи се очаква да намалее само с 0,2 % от БВП въпреки значителното усилие за консолидиране (включително ефектът от пренасянето на мерките, приети през юни 2009 г.), главно поради значителния деноминационен ефект. Сред мерките по отношение на приходите са увеличение на ставката на данъка върху доходите на физическите лица (+ 0,8 % от БВП), различни реформи, които правят данъка върху доходите на физическите лица и социалноосигурителните вноски по-неутрални (+ 0,8 % от БВП), както и допълнително данъчно облагане на недвижимите имоти (+ 0,3 % от БВП, включително чрез разширяване на данъчната основа с включване на жилищните сгради при известна прогресивност), прогресивно данъчно облагане на използването на автомобили (+ 0,2 % от БВП) и увеличаване на акцизите върху природния газ и тютюна. По отношение на разходите, с държавния бюджет за 2010 г. бяха въведени значителни намаления на разходите въз основа на широкообхватни структурни реформи с въздействие в средносрочен план, по-конкретно сливане/закриване на агенции и институции, за които отговарят министерствата на земеделието, културата, образованието и отбраната, при допълнително съкращаване в размер на 0,5 % от БВП на разходите за поддръжка на транспорта и субсидии в транспортния сектор. Допълнителните намаления на заплатите в местното управление и намаленията на надвишаващите определен праг обезщетения за болест, безработица, майчинство и бащинство водят до икономии в размер на съответно 0,4 % и 0,2 % от БВП. Не се прибягва до значителни еднократни мерки. Според изчисленията на службите на Комисията, извършени въз основа на данните в програмата, се очаква структурното салдо (т.е. коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки) да се подобри с малко повече от 2 % (от – 7,6 % на – 5,5 %), което е в съответствие с необходимата рестриктивна фискална политика. Подобрението е по-малко от размера на мерките за консолидация вследствие на механичното подкопаване на данъчната основа и увеличаването на разходите за лихвени плащания с 1,1 % от БВП.

| (7) | В номинално изражение представеното в програмата фискално развитие съответства на развитието, съгласувано в рамките на подкрепата на платежния баланс, а именно дефицит, който е ограничен на 6 % и 3 % от БВП през 2011 г. и 2012 г. и съответства на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. за коригиране на прекомерния дефицит най-късно до 2012 г.
  Тези фискални цели изискват допълнителни мерки за консолидация, както бе препоръчано от Съвета и в съответствие с допълнителния меморандум за разбирателство от февруари 2010 г. Според преизчислението на структурното салдо, извършено от службите на Комисията съгласно общоприетата методика въз основа на данните в програмата, с актуализираната програма за конвергенция не се постига средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за структурен дефицит в размер на 1 % от БВП в рамките на програмния период (4). Като се имат предвид последните прогнози и равнището на дълга, средносрочната цел въпреки всичко отразява целите на Пакта за стабилност и растеж. Според изчисленото от службите на Комисията структурно салдо съответната фискална консолидация възлиза на 3,75 % за период от две години, с известно засилване през 2011 г. Сценарият за 2011 г. и 2012 г. вече е подкрепен от няколко мерки както по отношение на приходите, така и по отношение на разходите, които бяха очертани от латвийските власти и за които последните поеха ангажимент в контекста на подкрепата на платежния баланс. По отношение на разходите латвийските власти възнамеряват по-конкретно да преразгледат основно системата на социалноосигурителните обезщетения и помощи и пенсионната система, като целта по отношение на последната е да се осигури бъдещата устойчивост и адекватност на трите стълба на системата. |
| --- | --- |

(7)

В номинално изражение представеното в програмата фискално развитие съответства на развитието, съгласувано в рамките на подкрепата на платежния баланс, а именно дефицит, който е ограничен на 6 % и 3 % от БВП през 2011 г. и 2012 г. и съответства на препоръката на Съвета от 7 юли 2009 г. за коригиране на прекомерния дефицит най-късно до 2012 г.

Тези фискални цели изискват допълнителни мерки за консолидация, както бе препоръчано от Съвета и в съответствие с допълнителния меморандум за разбирателство от февруари 2010 г. Според преизчислението на структурното салдо, извършено от службите на Комисията съгласно общоприетата методика въз основа на данните в програмата, с актуализираната програма за конвергенция не се постига средносрочната бюджетна цел (СБЦ) за структурен дефицит в размер на 1 % от БВП в рамките на програмния период (4). Като се имат предвид последните прогнози и равнището на дълга, средносрочната цел въпреки всичко отразява целите на Пакта за стабилност и растеж. Според изчисленото от службите на Комисията структурно салдо съответната фискална консолидация възлиза на 3,75 % за период от две години, с известно засилване през 2011 г. Сценарият за 2011 г. и 2012 г. вече е подкрепен от няколко мерки както по отношение на приходите, така и по отношение на разходите, които бяха очертани от латвийските власти и за които последните поеха ангажимент в контекста на подкрепата на платежния баланс. По отношение на разходите латвийските власти възнамеряват по-конкретно да преразгледат основно системата на социалноосигурителните обезщетения и помощи и пенсионната система, като целта по отношение на последната е да се осигури бъдещата устойчивост и адекватност на трите стълба на системата.

| (8) | Развитието в бъдеще може да се окаже по-лошо от предвиденото в програмата, като се има предвид мащабът на оставащата корекция в условията на забавени икономически темпове, несигурността относно бъдещите тенденции в областта на приходите и относно мерките, с които следва да бъде подкрепена консолидацията, и обхватът на все още предстоящите реформи в подкрепа на устойчивото възстановяване. Както се признава в програмата, гарантирането на стабилността на финансовия сектор е важна предпоставка за икономическото възстановяване. По отношение на политическите и свързаните с прилагането рискове, степента на фискалните мерки, които трябва да се предприемат, би могла да изправи правителството пред правни предизвикателства, а в контекста на предстоящите избори и като се има предвид проведената досега мащабна консолидация, може да се окаже трудно да се намерят допълнителните мерки, които са необходими за постигане на целите на програмата за 2011 г. и 2012 г., в допълнение към вече приетите широкообхватни мерки.
  От друга страна латвийските власти имат много силен стимул за изпълнение на обвързващите ангажименти, поети в рамките на споразуменията за оказване на помощ в подкрепа на платежния баланс. Освен това чрез вече осъществената консолидация латвийските власти са доказали убедително способността си да прилагат по задоволителен начин много голямо усилие за консолидиране. Следователно рисковете за бюджетните прогнози и макроикономическия сценарий изглеждат като цяло балансирани през целия период на програмата. |
| --- | --- |

(8)

Развитието в бъдеще може да се окаже по-лошо от предвиденото в програмата, като се има предвид мащабът на оставащата корекция в условията на забавени икономически темпове, несигурността относно бъдещите тенденции в областта на приходите и относно мерките, с които следва да бъде подкрепена консолидацията, и обхватът на все още предстоящите реформи в подкрепа на устойчивото възстановяване. Както се признава в програмата, гарантирането на стабилността на финансовия сектор е важна предпоставка за икономическото възстановяване. По отношение на политическите и свързаните с прилагането рискове, степента на фискалните мерки, които трябва да се предприемат, би могла да изправи правителството пред правни предизвикателства, а в контекста на предстоящите избори и като се има предвид проведената досега мащабна консолидация, може да се окаже трудно да се намерят допълнителните мерки, които са необходими за постигане на целите на програмата за 2011 г. и 2012 г., в допълнение към вече приетите широкообхватни мерки.

От друга страна латвийските власти имат много силен стимул за изпълнение на обвързващите ангажименти, поети в рамките на споразуменията за оказване на помощ в подкрепа на платежния баланс. Освен това чрез вече осъществената консолидация латвийските власти са доказали убедително способността си да прилагат по задоволителен начин много голямо усилие за консолидиране. Следователно рисковете за бюджетните прогнози и макроикономическия сценарий изглеждат като цяло балансирани през целия период на програмата.

| (9) | През 2009 г. брутният държавен дълг се оценява на 34,8 % от БВП, което е повишение спрямо равнището му от 19,5 % от предишната година. Предвижда се съотношението на дълга да се повиши рязко с още 22 процентни пункта през програмния период в резултат на значителния бюджетен дефицит, но също и поради съществената положителна разлика между изменението на дълга и бюджетното салдо в размер на 8 % от БВП през 2010 г., тъй като се предвижда плащанията в размер на около 15 % от БВП, извършени от различни международни кредитори, да покрият над необходимото чисто бюджетните нужди. Окончателните разходи за мерките в подкрепа на банковия сектор обаче представляват риск през 2011 г. и 2012 г. Следователно във връзка с прогнозата на програмата съществуват рискове, които показват, че съотношението на дълга достига върхова стойност на равнище малко под 60 % през 2011 г. Прогнозата за последната година от програмата, а именно 2012 г., е 56,8 % от БВП. Макар че съотношението на дълга се предвижда да остане под заложената в Договора референтна стойност през целия период на програмата, тенденцията му е към бързо повишаване до 2011 г. |
| --- | --- |

(9)

През 2009 г. брутният държавен дълг се оценява на 34,8 % от БВП, което е повишение спрямо равнището му от 19,5 % от предишната година. Предвижда се съотношението на дълга да се повиши рязко с още 22 процентни пункта през програмния период в резултат на значителния бюджетен дефицит, но също и поради съществената положителна разлика между изменението на дълга и бюджетното салдо в размер на 8 % от БВП през 2010 г., тъй като се предвижда плащанията в размер на около 15 % от БВП, извършени от различни международни кредитори, да покрият над необходимото чисто бюджетните нужди. Окончателните разходи за мерките в подкрепа на банковия сектор обаче представляват риск през 2011 г. и 2012 г. Следователно във връзка с прогнозата на програмата съществуват рискове, които показват, че съотношението на дълга достига върхова стойност на равнище малко под 60 % през 2011 г. Прогнозата за последната година от програмата, а именно 2012 г., е 56,8 % от БВП. Макар че съотношението на дълга се предвижда да остане под заложената в Договора референтна стойност през целия период на програмата, тенденцията му е към бързо повишаване до 2011 г.

| (10) | Средносрочните прогнози за дълга, в които се приема, че темповете на растеж на БВП ще се върнат постепенно към прогнозираните преди кризата стойности, а съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, показват, че в номинално изражение предвидената в програмата бюджетна стратегия почти ще стабилизира съотношението на дълга към БВП до 2020 г. |
| --- | --- |

(10)

Средносрочните прогнози за дълга, в които се приема, че темповете на растеж на БВП ще се върнат постепенно към прогнозираните преди кризата стойности, а съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, показват, че в номинално изражение предвидената в програмата бюджетна стратегия почти ще стабилизира съотношението на дълга към БВП до 2020 г.

| (11) | Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е определено по-ниско от средното за ЕС благодарение на вече извършените пенсионни реформи. Предвиденото в програмата състояние на бюджета през 2009 г. отразява допълнителното бюджетно въздействие на застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси.
  Намаляването на първичния дефицит в средносрочен план, което е предвидено в програмата, би допринесло за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси, които бяха оценени като високи в доклада на Комисията от 2009 г. за устойчивостта (5). |
| --- | --- |

(11)

Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е определено по-ниско от средното за ЕС благодарение на вече извършените пенсионни реформи. Предвиденото в програмата състояние на бюджета през 2009 г. отразява допълнителното бюджетно въздействие на застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси.

Намаляването на първичния дефицит в средносрочен план, което е предвидено в програмата, би допринесло за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси, които бяха оценени като високи в доклада на Комисията от 2009 г. за устойчивостта (5).

| (12) | Процикличната фискална политика, прилагана в годините преди кризата, изисква радикално укрепване на бюджетната рамка и на системата за управление на публичните финанси. Вече е постигнат известен напредък и са запланувани още инициативи. Необходимостта от преодоляване на бюджетната инертност с цел да се подобри гъвкавостта по отношение на разходите е отразена в Наредбата на Министерския съвет от 3 ноември 2009 г., с която се дава възможност на министъра на финансите да преразпределя бюджетните средства, предназначени за дадено бюджетно ведомство, между различните програми, подпрограми и икономически категории разходи. Наблюдението на разходите, свързани със структурните фондове на ЕС, бе засилено чрез изменения в Закона за държавния бюджет, въведени с бюджета за 2010 г. В перспектива Министерството на финансите пое ангажимент да изготви и представи, в сътрудничество с други заинтересовани институции, проектозакон за фискалната дисциплина с цел да се гарантира антициклична фискална дисциплина на всички равнища в публичната администрация. Очаква се някои основни преразглеждания да подобрят процеса на определяне на приоритети и на вземане на решения преди подготовката на следващите бюджети: планира се анализ на всички услуги, предоставяни от публични институции, с цел да се прецени дали тези услуги следва да бъдат запазени, прекратени или възложени на външен изпълнител, както и преглед на всички публични дружества с оглед на евентуалното им преструктуриране. В подкрепа на фискалната консолидация е необходимо също да се въведат ефективни процедури за санкции при злоупотреба с публични средства от страна на физически лица, да се подобри събирането и обработването на данни за сектора на държавното управление и да се засили наблюдението на неизпълнените и планираните задължения. |
| --- | --- |

(12)

Процикличната фискална политика, прилагана в годините преди кризата, изисква радикално укрепване на бюджетната рамка и на системата за управление на публичните финанси. Вече е постигнат известен напредък и са запланувани още инициативи. Необходимостта от преодоляване на бюджетната инертност с цел да се подобри гъвкавостта по отношение на разходите е отразена в Наредбата на Министерския съвет от 3 ноември 2009 г., с която се дава възможност на министъра на финансите да преразпределя бюджетните средства, предназначени за дадено бюджетно ведомство, между различните програми, подпрограми и икономически категории разходи. Наблюдението на разходите, свързани със структурните фондове на ЕС, бе засилено чрез изменения в Закона за държавния бюджет, въведени с бюджета за 2010 г. В перспектива Министерството на финансите пое ангажимент да изготви и представи, в сътрудничество с други заинтересовани институции, проектозакон за фискалната дисциплина с цел да се гарантира антициклична фискална дисциплина на всички равнища в публичната администрация. Очаква се някои основни преразглеждания да подобрят процеса на определяне на приоритети и на вземане на решения преди подготовката на следващите бюджети: планира се анализ на всички услуги, предоставяни от публични институции, с цел да се прецени дали тези услуги следва да бъдат запазени, прекратени или възложени на външен изпълнител, както и преглед на всички публични дружества с оглед на евентуалното им преструктуриране. В подкрепа на фискалната консолидация е необходимо също да се въведат ефективни процедури за санкции при злоупотреба с публични средства от страна на физически лица, да се подобри събирането и обработването на данни за сектора на държавното управление и да се засили наблюдението на неизпълнените и планираните задължения.

| (13) | Качеството на публичните финанси вероятно ще се повиши вследствие на съществените промени, които имат въздействие върху структурата на приходите, включително акцентиране върху по-ефективното и по-справедливото облагане на богатството. Данъчната тежест върху труда обаче ще остане висока след увеличаването на ставката на данъка върху доходите на физическите лица. Една последователна данъчна стратегия в по-дългосрочен план би спомогнала за оптимизиране на въздействието на структурата на данъчното облагане върху растежа. Изглежда необходимо да се разработят и подходящи административни и юридически механизми за справяне със сивата икономика с цел да се гарантира успехът на текущата фискална консолидация. Тъй като ресурсите са свити от нуждите на консолидацията, бяха предприети няколко важни стъпки за увеличаване на ефективността на публичните разходи. Разширяването на капацитета на Държавната агенция по заетостта би могло да подобри ефективността на мерките за стимулиране на трудовата заетост на пазара на труда. В по-общ смисъл своевременното и целенасочено използване на финансиране, свързано със структурните фондове на ЕС, може да се окаже полезно за смекчаване на въздействието на икономическата криза. Приетият на 1 декември 2009 г. закон за регулиране на възнагражденията на държавните служители и на служителите в институциите на централното и местното управление обединява всички нормативни актове за служителите в публичния сектор и създава допълнителни стимули за тези служители, като повишава прозрачността на системата за възнаграждение, а по отношение на бюджетните органи на различните равнища на управление законът затяга контрола върху разходите и подкрепя процеса на консолидация. |
| --- | --- |

(13)

Качеството на публичните финанси вероятно ще се повиши вследствие на съществените промени, които имат въздействие върху структурата на приходите, включително акцентиране върху по-ефективното и по-справедливото облагане на богатството. Данъчната тежест върху труда обаче ще остане висока след увеличаването на ставката на данъка върху доходите на физическите лица. Една последователна данъчна стратегия в по-дългосрочен план би спомогнала за оптимизиране на въздействието на структурата на данъчното облагане върху растежа. Изглежда необходимо да се разработят и подходящи административни и юридически механизми за справяне със сивата икономика с цел да се гарантира успехът на текущата фискална консолидация. Тъй като ресурсите са свити от нуждите на консолидацията, бяха предприети няколко важни стъпки за увеличаване на ефективността на публичните разходи. Разширяването на капацитета на Държавната агенция по заетостта би могло да подобри ефективността на мерките за стимулиране на трудовата заетост на пазара на труда. В по-общ смисъл своевременното и целенасочено използване на финансиране, свързано със структурните фондове на ЕС, може да се окаже полезно за смекчаване на въздействието на икономическата криза. Приетият на 1 декември 2009 г. закон за регулиране на възнагражденията на държавните служители и на служителите в институциите на централното и местното управление обединява всички нормативни актове за служителите в публичния сектор и създава допълнителни стимули за тези служители, като повишава прозрачността на системата за възнаграждение, а по отношение на бюджетните органи на различните равнища на управление законът затяга контрола върху разходите и подкрепя процеса на консолидация.

| (14) | Латвия беше много силно засегната от кризата и трябваше да прибегне до международна финансова помощ. Слабият пазар на труда, намаляването на степента на финансова задлъжнялост (деливъридж) и необходимостта от фискална консолидация ще затрудняват възстановяването, макар че има положителни признаци за започналото подобряване на показателите за конкурентоспособност. От лятото на 2009 г. натискът на финансовите пазари отслабна значително, но положението продължава да зависи до голяма степен от по-нататъшните мерки за преодоляване на оставащите предизвикателства. Надзорът върху финансовия сектор бе засилен, включително чрез по-добро сътрудничество с чуждестранните надзорни органи, и бяха предприети мерки за осигуряване на адекватна капитализация в банковата система. Латвия предприе амбициозни мерки за преодоляване на влошаването на публичните финанси.
  Постигането на устойчиво подобрение на публичните финанси, като същевременно се осигурява справедливо разпределение на тежестта и подкрепа за конкурентоспособността на икономиката, може да бъде подпомогнато от по-активното усвояване и управление на структурните фондове на ЕС, от насочване на вниманието върху мерки за подкрепа на преките чуждестранни инвестиции и на предприятията, генериращи износ, от съответното обучение и образование на работната сила, както и от по-ясни приоритети по отношение на политиката в областта на конкурентоспособността и НИРД. |
| --- | --- |

(14)

Латвия беше много силно засегната от кризата и трябваше да прибегне до международна финансова помощ. Слабият пазар на труда, намаляването на степента на финансова задлъжнялост (деливъридж) и необходимостта от фискална консолидация ще затрудняват възстановяването, макар че има положителни признаци за започналото подобряване на показателите за конкурентоспособност. От лятото на 2009 г. натискът на финансовите пазари отслабна значително, но положението продължава да зависи до голяма степен от по-нататъшните мерки за преодоляване на оставащите предизвикателства. Надзорът върху финансовия сектор бе засилен, включително чрез по-добро сътрудничество с чуждестранните надзорни органи, и бяха предприети мерки за осигуряване на адекватна капитализация в банковата система. Латвия предприе амбициозни мерки за преодоляване на влошаването на публичните финанси.

Постигането на устойчиво подобрение на публичните финанси, като същевременно се осигурява справедливо разпределение на тежестта и подкрепа за конкурентоспособността на икономиката, може да бъде подпомогнато от по-активното усвояване и управление на структурните фондове на ЕС, от насочване на вниманието върху мерки за подкрепа на преките чуждестранни инвестиции и на предприятията, генериращи износ, от съответното обучение и образование на работната сила, както и от по-ясни приоритети по отношение на политиката в областта на конкурентоспособността и НИРД.

| (15) | Като цяло през 2010 г. бюджетната стратегия, заложена в програмата, отговаря на препоръките на Съвета съгласно член 104, параграф 7 от ДЕО и на целите за дефицита, определени в рамките на помощта в подкрепа на платежния баланс. Като се вземат предвид рисковете, изглежда, че и след 2011 г. бюджетната стратегия отговаря като цяло на целите за дефицита, определени в двете рамки, и отразява амбицията на властите да изпълнят критериите от Маастрихт през 2012 г. и да се присъединят към еврозоната до 2014 г. Фискалната политика сега изглежда подходяща за осигуряване на безпроблемно участие във ВКМ II, като чрез извършващата се понастоящем амбициозна корекция на значителния структурен дефицит се отговаря на предизвикателствата, възникнали вследствие на тежката рецесия. При все това, средногодишното подобрение на структурното салдо от около 2 % от БВП е по-малко от средногодишната фискална консолидация в размер на поне 2,75 % за периода 2010—2012 г., която беше препоръчана от Съвета през юли 2009 г., особено като се има предвид увеличаването на разходите за лихвени плащания с почти 2 % от БВП и механичното подкопаване на данъчната основа в началото на периода. Все пак коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл салдо и структурното салдо трябва да се тълкуват предпазливо, като се има предвид значителната несигурност по отношение на прогнозните оценки за потенциалния растеж и разликата между фактическия и потенциалния БВП на Латвия, както и фактът, че поради извънредно нестабилната след 2008 г. икономическа среда стандартните равнища на еластичност може да не отразяват достатъчно точно влиянието, оказвано върху бюджета в резултат на огромния икономически спад в Латвия. Като цяло, с оглед на балансираните рискове и като се има предвид размерът на вече приетите или очертани дискреционни мерки, планираното в програмата дискреционно фискално стимулиране изглежда съответства като цяло на препоръките, отправени от Съвета през юли.
  Като се има предвид обаче размерът на неосъществената фискална корекция, която все още не е подкрепена от напълно определени мерки, има риск бюджетните резултати да бъдат по-лоши от планираните, макар че този риск се компенсира от обвързващите ангажименти, поети в рамките на споразуменията за международна финансова помощ, и от досегашния опит на властите при изпълнението им. Това засилва необходимостта латвийските власти да подобрят в течение на 2010 г. бюджетната рамка и процесите на вземане на решения, както е планирано. |
| --- | --- |

(15)

Като цяло през 2010 г. бюджетната стратегия, заложена в програмата, отговаря на препоръките на Съвета съгласно член 104, параграф 7 от ДЕО и на целите за дефицита, определени в рамките на помощта в подкрепа на платежния баланс. Като се вземат предвид рисковете, изглежда, че и след 2011 г. бюджетната стратегия отговаря като цяло на целите за дефицита, определени в двете рамки, и отразява амбицията на властите да изпълнят критериите от Маастрихт през 2012 г. и да се присъединят към еврозоната до 2014 г. Фискалната политика сега изглежда подходяща за осигуряване на безпроблемно участие във ВКМ II, като чрез извършващата се понастоящем амбициозна корекция на значителния структурен дефицит се отговаря на предизвикателствата, възникнали вследствие на тежката рецесия. При все това, средногодишното подобрение на структурното салдо от около 2 % от БВП е по-малко от средногодишната фискална консолидация в размер на поне 2,75 % за периода 2010—2012 г., която беше препоръчана от Съвета през юли 2009 г., особено като се има предвид увеличаването на разходите за лихвени плащания с почти 2 % от БВП и механичното подкопаване на данъчната основа в началото на периода. Все пак коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл салдо и структурното салдо трябва да се тълкуват предпазливо, като се има предвид значителната несигурност по отношение на прогнозните оценки за потенциалния растеж и разликата между фактическия и потенциалния БВП на Латвия, както и фактът, че поради извънредно нестабилната след 2008 г. икономическа среда стандартните равнища на еластичност може да не отразяват достатъчно точно влиянието, оказвано върху бюджета в резултат на огромния икономически спад в Латвия. Като цяло, с оглед на балансираните рискове и като се има предвид размерът на вече приетите или очертани дискреционни мерки, планираното в програмата дискреционно фискално стимулиране изглежда съответства като цяло на препоръките, отправени от Съвета през юли.

Като се има предвид обаче размерът на неосъществената фискална корекция, която все още не е подкрепена от напълно определени мерки, има риск бюджетните резултати да бъдат по-лоши от планираните, макар че този риск се компенсира от обвързващите ангажименти, поети в рамките на споразуменията за международна финансова помощ, и от досегашния опит на властите при изпълнението им. Това засилва необходимостта латвийските власти да подобрят в течение на 2010 г. бюджетната рамка и процесите на вземане на решения, както е планирано.

| (16) | По отношение на посочените в кодекса на програмите за стабилност и конвергенция изисквания за предоставянето на данни, програмата предоставя всички задължителни и повечето от незадължителните данни. В своите препоръки от 7 юли 2009 г. съгласно член 104, параграф 7 от ДЕО с оглед на прекратяване на прекомерния дефицит Съветът прикани Латвия също да докладва относно напредъка, постигнат в изпълнението на препоръките на Съвета в отделна глава в актуализациите на програмите за конвергенция. Латвия спази напълно тази препоръка. |
| --- | --- |

(16)

По отношение на посочените в кодекса на програмите за стабилност и конвергенция изисквания за предоставянето на данни, програмата предоставя всички задължителни и повечето от незадължителните данни. В своите препоръки от 7 юли 2009 г. съгласно член 104, параграф 7 от ДЕО с оглед на прекратяване на прекомерния дефицит Съветът прикани Латвия също да докладва относно напредъка, постигнат в изпълнението на препоръките на Съвета в отделна глава в актуализациите на програмите за конвергенция. Латвия спази напълно тази препоръка.

Общото заключение е, че в съответствие с препоръките на Съвета Латвия осъществява сериозна фискална консолидация и икономическо приспособяване, подкрепени от приемането на бюджет за 2010 г., който се основава на ефективни мерки, широкообхватни реформи в публичния сектор, по-добро усвояване на структурните фондове на ЕС, целенасочени политики на пазара на труда и действия за заздравяване на финансовия сектор. Рисковете в бъдеще са свързани с мащаба на оставащата корекция в условията на забавени икономически темпове, несигурността относно бъдещите тенденции по отношение на приходите и относно мерките, с които следва да бъде подкрепена консолидацията, и обхватът на все още предстоящите реформи в подкрепа на устойчивото възстановяване. По-нататъшните подобрения на бюджетната рамка биха могли да улеснят определянето и прилагането на необходимите мерки, като по този начин се намали рискът от постигане на по-лош от планирания бюджетен резултат.

С оглед на горната оценка и в контекста на препоръката съгласно член 104, параграф 7 от ДЕО, както и предвид необходимостта от осигуряване на устойчива конвергенция и безпроблемно участие във ВКМ II, Латвия се приканва да:

| i) | изпълни изцяло бюджета за 2010 г., приет на 1 декември 2009 г.; изготви списък с бюджетни варианти, при които се реализират икономии или допълнителни приходи, за да може бюджетът за 2011 г. да бъде приет в съответствие с нуждите на консолидацията; приеме бюджета за 2012 г. също в съответствие с планираната фискална програма, в съответствие с препоръката на Съвета съгласно член 104, параграф 7; |
| --- | --- |

i)

изпълни изцяло бюджета за 2010 г., приет на 1 декември 2009 г.; изготви списък с бюджетни варианти, при които се реализират икономии или допълнителни приходи, за да може бюджетът за 2011 г. да бъде приет в съответствие с нуждите на консолидацията; приеме бюджета за 2012 г. също в съответствие с планираната фискална програма, в съответствие с препоръката на Съвета съгласно член 104, параграф 7;

| ii) | извърши задълбочения и перспективен анализ, необходим за широкообхватна реформа на социалните обезщетения, с оглед осъществяването на тази реформа в течение на 2011 г. заедно с допълнителни мерки по отношение на приходите; |
| --- | --- |

ii)

извърши задълбочения и перспективен анализ, необходим за широкообхватна реформа на социалните обезщетения, с оглед осъществяването на тази реформа в течение на 2011 г. заедно с допълнителни мерки по отношение на приходите;

| iii) | подобри фискалното управление и прозрачността, inter alia чрез приемане на проектозакона за фискалната дисциплина, засилване на обвързващия характер на средносрочната бюджетна рамка и въвеждане на ефективни процедури за санкции при злоупотреба с публични средства от страна на физически лица; засили механизмите за контрол, координация и санкциониране, насочени към справяне със сивата икономика; |
| --- | --- |

iii)

подобри фискалното управление и прозрачността, inter alia чрез приемане на проектозакона за фискалната дисциплина, засилване на обвързващия характер на средносрочната бюджетна рамка и въвеждане на ефективни процедури за санкции при злоупотреба с публични средства от страна на физически лица; засили механизмите за контрол, координация и санкциониране, насочени към справяне със сивата икономика;

| iv) | насърчи икономическия растеж, като подкрепи прехода към търгуемия сектор и подобряването на производителността, включително като гарантира достигането на наличните структурни фондове на ЕС до реалната икономика и като преструктурира своевременно държавните банки в рамките на средносрочната стратегия. |
| --- | --- |

iv)

насърчи икономическия растеж, като подкрепи прехода към търгуемия сектор и подобряването на производителността, включително като гарантира достигането на наличните структурни фондове на ЕС до реалната икономика и като преструктурира своевременно държавните банки в рамките на средносрочната стратегия.

Преглед на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПК януари 2010 г. | –4,6 | –18,0 | –4,0 | 2,0 | 3,8 |
| КOM ноември 2009 г. | –4,6 | –18,0 | –4,0 | 2,0 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | –2,0 | –5,0 | –3,0 | 1,5 | няма данни |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителски цени
  (%) | ПК януари 2010 г. | 15,4 | 3,5 | –3,7 | –2,8 | 0,0 |
| КOM ноември 2009 г. | 15,3 | 3,5 | –3,7 | –1,2 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | 15,4 | 5,9 | 2,2 | 1,3 | няма данни |
| Разлика между реалния и потенциален БВП (6)

  (% от потенциалния БВП) | ПК януари 2010 г. | 9,5 | –8,8 | –10,7 | –7,8 | –3,8 |
| КОМ ноември 2009 г. (7) | 9,2 | –9,1 | –10,7 | –7,0 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | 5,9 | –1,6 | –5,7 | –5,3 | няма данни |
| Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | –10,8 | 8,2 | 10,7 | 10,4 | 8,0 |
| КOM ноември 2009 г. | –11,5 | 8,9 | 8,0 | 6,1 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | –13,4 | –5,4 | –2,6 | –2,3 | няма данни |
| Приходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | 34,7 | 33,8 | 36,2 | 38,6 | 39,4 |
| КOM ноември 2009 г. | 34,6 | 34,9 | 33,4 | 32,9 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | 35,1 | 32,5 | 35,0 | 37,7 | няма данни |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | 38,8 | 43,8 | 44,7 | 44,6 | 42,4 |
| КOM ноември 2009 г. | 38,8 | 43,8 | 45,7 | 45,1 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | 38,6 | 37,7 | 39,9 | 40,7 | няма данни |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | –4,1 | –10,0 | –8,5 | –6,0 | –2,9 |
| КOM ноември 2009 г. | –4,1 | –9,0 | –12,3 | –12,2 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | –3,5 | –5,3 | –4,9 | –2,9 | няма данни |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | –3,4 | –8,7 | –6,1 | –2,7 | 0,3 |
| КOM ноември 2009 г. | –3,4 | –7,6 | –9,9 | –8,3 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | –2,9 | –3,7 | –3,5 | –1,4 | няма данни |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (6)

  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | –6,7 | –7,6 | –5,5 | –3,9 | –1,8 |
| КOM ноември 2009 г. | –6,7 | –6,4 | –9,3 | –10,2 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | –5,1 | –4,9 | –3,3 | –1,4 | няма данни |
| Структурно салдо (8)

  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | –6,7 | –7,6 | –5,5 | –3,9 | –1,8 |
| КOM ноември 2009 г. | –6,7 | –7,0 | –10,2 | –10,2 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | –5,1 | –4,9 | –3,3 | –1,4 | няма данни |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | 19,5 | 34,8 | 55,1 | 59,1 | 56,8 |
| КOM ноември 2009 г. | 19,5 | 33,2 | 48,6 | 60,4 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | 19,4 | 32,4 | 45,4 | 47,3 | няма данни |
| програма за конвергенция (ПК); прогнози на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПК януари 2010 г.

–4,6

–18,0

–4,0

2,0

3,8

КOM ноември 2009 г.

–4,6

–18,0

–4,0

2,0

няма данни

ПК януари 2009 г.

–2,0

–5,0

–3,0

1,5

няма данни

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителски цени

(%)

ПК януари 2010 г.

15,4

3,5

–3,7

–2,8

0,0

КOM ноември 2009 г.

15,3

3,5

–3,7

–1,2

няма данни

ПК януари 2009 г.

15,4

5,9

2,2

1,3

няма данни

Разлика между реалния и потенциален БВП (6)

(% от потенциалния БВП)

ПК януари 2010 г.

9,5

–8,8

–10,7

–7,8

–3,8

КОМ ноември 2009 г. (7)

9,2

–9,1

–10,7

–7,0

няма данни

ПК януари 2009 г.

5,9

–1,6

–5,7

–5,3

няма данни

Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

–10,8

8,2

10,7

10,4

8,0

КOM ноември 2009 г.

–11,5

8,9

8,0

6,1

няма данни

ПК януари 2009 г.

–13,4

–5,4

–2,6

–2,3

няма данни

Приходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

34,7

33,8

36,2

38,6

39,4

КOM ноември 2009 г.

34,6

34,9

33,4

32,9

няма данни

ПК януари 2009 г.

35,1

32,5

35,0

37,7

няма данни

Разходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

38,8

43,8

44,7

44,6

42,4

КOM ноември 2009 г.

38,8

43,8

45,7

45,1

няма данни

ПК януари 2009 г.

38,6

37,7

39,9

40,7

няма данни

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

–4,1

–10,0

–8,5

–6,0

–2,9

КOM ноември 2009 г.

–4,1

–9,0

–12,3

–12,2

няма данни

ПК януари 2009 г.

–3,5

–5,3

–4,9

–2,9

няма данни

Първично салдо

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

–3,4

–8,7

–6,1

–2,7

0,3

КOM ноември 2009 г.

–3,4

–7,6

–9,9

–8,3

няма данни

ПК януари 2009 г.

–2,9

–3,7

–3,5

–1,4

няма данни

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (6)

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

–6,7

–7,6

–5,5

–3,9

–1,8

КOM ноември 2009 г.

–6,7

–6,4

–9,3

–10,2

няма данни

ПК януари 2009 г.

–5,1

–4,9

–3,3

–1,4

няма данни

Структурно салдо (8)

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

–6,7

–7,6

–5,5

–3,9

–1,8

КOM ноември 2009 г.

–6,7

–7,0

–10,2

–10,2

няма данни

ПК януари 2009 г.

–5,1

–4,9

–3,3

–1,4

няма данни

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

19,5

34,8

55,1

59,1

56,8

КOM ноември 2009 г.

19,5

33,2

48,6

60,4

няма данни

ПК януари 2009 г.

19,4

32,4

45,4

47,3

няма данни

програма за конвергенция (ПК); прогнози на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, цитирани в настоящия текст, се намират на следния адрес в интернет: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Финансовият пакет в размер на максимум 7,5 млрд. EUR е съвместно финансиран от ЕС, МВФ, Световната банка, ЕБВР, скандинавските страни, Чешката република, Естония и Полша и се предоставя на Латвия на няколко транша до края на 2011 г., като плащанията се извършват в началото на всеки период.

(3)  При оценката се отчита най-вече прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г., но и други данни, които са станали известни впоследствие.

(4)  Структурният дефицит през 2012 г. е представен в програмата като намаляващ до равнище 0,5 % от БВП, докато според преизчислението на службите на Комисията структурният дефицит е 1,8 % от БВП.

(5)  В заключението на Съвета от 10 ноември 2009 г. относно устойчивостта на публичните финанси „Съветът призовава държавите-членки да съсредоточат вниманието си върху насочени към устойчивост стратегии в предстоящите си програми за стабилност и за сближаване“ и по-нататък „приканва Комисията да продължи, заедно с Комитета за икономическа политика и Икономическия и финансов комитет, разработването на методики за оценка на дългосрочната устойчивост на публичните финанси навреме за следващия доклад за устойчивостта“, който е предвиден за 2012 г.

(6)  Разлики между фактическия и потенциалния БВП и салда, коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл, съгласно програмите и преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.

(7)  Въз основа на оценката за потенциален растеж от съответно 1,6 %, – 1,4 %, – 2,3 % и – 2,1 % през периода 2008—2011 г.

(8)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки.

Източник:

програма за конвергенция (ПК); прогнози на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 1.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 142/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 142/25

---

Обменен курс на еврото (1)

31 май 2010 година

2010/C 142/05

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,2307 |
| JPY | японска йена | 112,62 |
| DKK | датска крона | 7,4395 |
| GBP | лира стерлинг | 0,84863 |
| SEK | шведска крона | 9,6230 |
| CHF | швейцарски франк | 1,4230 |
| ISK | исландска крона | |
| NOK | норвежка крона | 7,9390 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 25,505 |
| EEK | естонска крона | 15,6466 |
| HUF | унгарски форинт | 275,53 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,7090 |
| PLN | полска злота | 4,0791 |
| RON | румънска лея | 4,1855 |
| TRY | турска лира | 1,9360 |
| AUD | австралийски долар | 1,4576 |
| CAD | канадски долар | 1,2894 |
| HKD | хонконгски долар | 9,5905 |
| NZD | новозеландски долар | 1,8120 |
| SGD | сингапурски долар | 1,7225 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 479,42 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 9,4552 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 8,4031 |
| HRK | хърватска куна | 7,2635 |
| IDR | индонезийска рупия | 11 276,14 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,0139 |
| PHP | филипинско песо | 56,918 |
| RUB | руска рубла | 38,0340 |
| THB | тайландски бат | 40,070 |
| BRL | бразилски реал | 2,2343 |
| MXN | мексиканско песо | 15,8822 |
| INR | индийска рупия | 57,0550 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,2307

JPY

японска йена

112,62

DKK

датска крона

7,4395

GBP

лира стерлинг

0,84863

SEK

шведска крона

9,6230

CHF

швейцарски франк

1,4230

ISK

исландска крона

NOK

норвежка крона

7,9390

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

25,505

EEK

естонска крона

15,6466

HUF

унгарски форинт

275,53

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,7090

PLN

полска злота

4,0791

RON

румънска лея

4,1855

TRY

турска лира

1,9360

AUD

австралийски долар

1,4576

CAD

канадски долар

1,2894

HKD

хонконгски долар

9,5905

NZD

новозеландски долар

1,8120

SGD

сингапурски долар

1,7225

KRW

южнокорейски вон

1 479,42

ZAR

южноафрикански ранд

9,4552

CNY

китайски юан рен-мин-би

8,4031

HRK

хърватска куна

7,2635

IDR

индонезийска рупия

11 276,14

MYR

малайзийски рингит

4,0139

PHP

филипинско песо

56,918

RUB

руска рубла

38,0340

THB

тайландски бат

40,070

BRL

бразилски реал

2,2343

MXN

мексиканско песо

15,8822

INR

индийска рупия

57,0550

---

(1)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

| 1.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 142/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 142/26

---

Становищена Консултативния комитет по ограничителни споразумения и господстващо положение, представено на неговото заседание на 15 март 2010 г., относно проект на решение по дело COMP/39.351 — Swedish Interconnectors

Докладчик: Румъния

2010/C 142/06

| 1. | Консултативният комитет споделя съмненията на Комисията, изразени в предварителната ѝ оценка от юни 2009 г. по член 102 от Договора за функционирането на Европейския съюз и член 54 от Споразумението за ЕИП. |
| --- | --- |

1.

Консултативният комитет споделя съмненията на Комисията, изразени в предварителната ѝ оценка от юни 2009 г. по член 102 от Договора за функционирането на Европейския съюз и член 54 от Споразумението за ЕИП.

| 2. | Консултативният комитет е съгласен с Комисията, че производството може да приключи с решение съгласно член 9, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1/2003. |
| --- | --- |

2.

Консултативният комитет е съгласен с Комисията, че производството може да приключи с решение съгласно член 9, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1/2003.

| 3. | Консултативният комитет е съгласен с Комисията, че ангажиментите, предложени от Svenska Kraftnät, са подходящи и пропорционални за преодоляване на съмненията, изразени от Комисията в нейното проекторешение. |
| --- | --- |

3.

Консултативният комитет е съгласен с Комисията, че ангажиментите, предложени от Svenska Kraftnät, са подходящи и пропорционални за преодоляване на съмненията, изразени от Комисията в нейното проекторешение.

| 4. | Консултативният комитет е съгласен с Комисията, че в контекста на ангажиментите, предложени от Svenska Kraftnät, вече не съществуват основания за действия от страна на Комисията, без да се засяга член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1/2003. |
| --- | --- |

4.

Консултативният комитет е съгласен с Комисията, че в контекста на ангажиментите, предложени от Svenska Kraftnät, вече не съществуват основания за действия от страна на Комисията, без да се засяга член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1/2003.

| 5. | Консултативният комитет се обръща с молба към Комисията да вземе предвид всеки друг въпрос, повдигнат по време на обсъждането. |
| --- | --- |

5.

Консултативният комитет се обръща с молба към Комисията да вземе предвид всеки друг въпрос, повдигнат по време на обсъждането.

| 6. | Консултативният комитет възнамерява да препоръча публикуването на това становище в Официален вестник на Европейския съюз. |
| --- | --- |

6.

Консултативният комитет възнамерява да препоръча публикуването на това становище в Официален вестник на Европейския съюз.

---

| 1.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 142/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 142/27

---

Окончателен доклад на служителя по изслушването (1)

Дело COMP/39.351 — Swedish Interconnectors

2010/C 142/07

Проектът на решение, представен на Комисията, се отнася за предполагаемо нарушение на член 102 от ДФЕС от Svenska Kraftnät (по-нататък наричано „SvK“), оператор на шведската преносна система.

В него се изразяват съмнения, че SvK може да е злоупотребило с господстващото си положение на шведския пазар за пренос на електроенергия, като е ограничило капацитета на шведските интерконектори, като е предвидило вътрешно претоварване на шведската преносна система. SvK е обработвало по различен начин заявките за пренос за потребление в Швеция от тези за пренос за износ и по този начин може изкуствено да е разделило пазара на сегменти и да е попречило на промишлените и другите потребители, намиращи се извън Швеция, да се ползват от вътрешния пазар.

Разследването започна вследствие на жалба от юли 2006 г. от страна на Dansk Energi — организация на датските енергийни дружества. Комисията откри производство на 1 април 2009 г. и прие предварителна оценка по член 9, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1/2003 (2) на 25 юни 2009 г. На 4 септември 2009 г. в отговор на предварителната оценка SvK представи ангажименти.

Първоначално SvK се ангажира да раздели шведската преносна система на две или повече тръжни зони най-късно от 1 юли 2011 г. От датата, на която тръжните зони започнат да действат, SvK ще управлява натоварването на шведската преносна мрежа без ограничаване на търговския капацитет на интерконекторите. Този принцип ще се прилага с изключение на коридора „Западен бряг“, където SvK се ангажира да изгради и експлоатира нова преносна линия от 400 kV. През преходния период (от датата на уведомлението за решението за ангажиментите до датата, на която започнат да функционират тръжните зони) SvK се ангажира да управлява всяко претоварване, като отчита регулирането на ресурсите, подходящи за насрещна търговия. Ангажиментите ще бъдат обвързващи за SvK за период от 10 години от ефективната дата на решението.

На 6 октомври 2009 г. Комисията публикува известие съгласно член 27, параграф 4, което обобщава съмненията и ангажиментите и приканва заинтересованите трети страни да изпратят мнения по известието в рамките на един месец след публикуването му. Общо 57 отговора бяха получени от заинтересованите страни. Комисията уведоми SvK за резултата от пазарния тест. SvK отговори, като изпрати изменено предложение за ангажименти.

Комисията достигна до извода, че с оглед на последните ангажименти, и без да се засяга член 9, параграф 2, производството следва да бъде прекратено.

SvK декларира пред Комисията, че е получило достатъчен достъп до информацията, която е считало за необходима, за да предложи ангажименти, с които да отговори на съмненията, изразени от Комисията. Служителят по изслушването не е получил допълнителни запитвания или документи във връзка с настоящия случай от SvK или от друга трета страна.

В контекста на горепосоченото считам, че в това дело правото на изслушване бе спазено.

Брюксел, 25 март 2010 година.

Michael ALBERS

---

(1)  Съгласно членове 15 и 16 от Решение 2001/462/ЕО, ЕОВС на Комисията от 23 май 2001 г. относно мандата на служителите по изслушването в някои производства по конкуренция — ОВ L 162, 19.6.2001 г., стр. 21.

1

(2)  Всички цитирани по-долу членове са от Регламент (ЕО) No 1/2003.

2

---

| 1.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 142/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 142/28

---

Резюме на решение на Комисията

от 14 април 2010 година

относно производство по член 102 от Договора за функционирането на Европейския съюз и член 54 от Споразумението за ЕИП

(Дело COMP/39.351 — Swedish Interconnectors)

(само текстът на английски език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 142/08

На 14 април 2010 г. Комисията прие решение относно производство по член 102 от Договора за ЕО. В съответствие с разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) No 1/2003 на Съвета
   (1)
  с настоящото Комисията публикува наименованията на страните и основното съдържание на решението, включително наложените санкции, вземайки предвид законния интерес на предприятията относно опазването на търговските им тайни. Неповерителна версия на решението може да бъде намерена на уебсайта на Генерална дирекция „Конкуренция“ на следния адрес:

http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/

1.   ВЪВЕДЕНИЕ

| (1) | Адресат на настоящото решение е Svenska Kraftnät (по-нататък наричано „SvK“). С решението стават задължителни ангажиментите, предложени от SvK с цел преодоляване на възможните ограничения на конкуренцията, повдигнати от разследванията на Комисията на шведския пазар за пренос на електроенергия. |
| --- | --- |

(1)

Адресат на настоящото решение е Svenska Kraftnät (по-нататък наричано „SvK“). С решението стават задължителни ангажиментите, предложени от SvK с цел преодоляване на възможните ограничения на конкуренцията, повдигнати от разследванията на Комисията на шведския пазар за пренос на електроенергия.

2.   ПРОЦЕДУРА

| (2) | На 1 април 2009 г. Комисията откри производство с оглед приемане на решение по глава III от Регламент (ЕО) No 1/2003 и на 25 юни 2009 г. прие предварителна оценка, както е посочено в член 9, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1/2003, в която се посочват съмненията на Комисията относно конкуренцията. На 4 септември 2009 г. SvK представи на Комисията ангажименти в отговор на предварителната оценка. На 6 октомври 2009 г. бе публикувано известие (2) в Официален вестник на Европейския съюз в съответствие с член 27, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 1/2003, в което се прави резюме на делото и на ангажиментите и се приканват заинтересованите трети страни да представят своите мнения относно ангажиментите в срок от един месец от публикуването. На 26 януари 2010 г. SvK представи изменено предложение за ангажименти, отчитайки съответните мнения, получени от трети страни. Консултативният комитет по ограничителни практики и господстващо положение излезе с положително становище на 15 март 2010 г. В своя окончателен доклад от 25 март 2010 г. служителят по изслушването представи положително становище относно производството. |
| --- | --- |

(2)

На 1 април 2009 г. Комисията откри производство с оглед приемане на решение по глава III от Регламент (ЕО) No 1/2003 и на 25 юни 2009 г. прие предварителна оценка, както е посочено в член 9, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 1/2003, в която се посочват съмненията на Комисията относно конкуренцията. На 4 септември 2009 г. SvK представи на Комисията ангажименти в отговор на предварителната оценка. На 6 октомври 2009 г. бе публикувано известие (2) в Официален вестник на Европейския съюз в съответствие с член 27, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 1/2003, в което се прави резюме на делото и на ангажиментите и се приканват заинтересованите трети страни да представят своите мнения относно ангажиментите в срок от един месец от публикуването. На 26 януари 2010 г. SvK представи изменено предложение за ангажименти, отчитайки съответните мнения, получени от трети страни. Консултативният комитет по ограничителни практики и господстващо положение излезе с положително становище на 15 март 2010 г. В своя окончателен доклад от 25 март 2010 г. служителят по изслушването представи положително становище относно производството.

3.   СЪМНЕНИЯ, УСТАНОВЕНИ В ПРЕДВАРИТЕЛНАТА ОЦЕНКА

| (3) | В предварителна оценка от 25 юни 2009 г. Комисията повдигна съмнения относно конкуренцията, че предприятие SvK може да е злоупотребило с господстващото си положение на шведския пазар за пренос на електроенергия. SvK може да е ограничило експортния капацитет на шведските интерконектори, като е предвидило вътрешно претоварване на шведската преносна система, с което е направило дискриминация между различните мрежови потребители и е разделило на сегменти вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(3)

В предварителна оценка от 25 юни 2009 г. Комисията повдигна съмнения относно конкуренцията, че предприятие SvK може да е злоупотребило с господстващото си положение на шведския пазар за пренос на електроенергия. SvK може да е ограничило експортния капацитет на шведските интерконектори, като е предвидило вътрешно претоварване на шведската преносна система, с което е направило дискриминация между различните мрежови потребители и е разделило на сегменти вътрешния пазар.

4.   АНГАЖИМЕНТИ

| (4) | SvK пое ангажименти да отговори на съмненията на Комисията относно конкуренцията на шведския пазар за пренос на електроенергия. Първо, SvK ще раздели шведската преносна система на две или повече тръжни зони и ще започне да я управлява на тази основа най-късно до 1 ноември 2011 г. Конфигурацията на тръжните зони ще бъде гъвкава, за да може да се променя с цел адаптиране към предвидимите и непредвидимите изменения в бъдещите потоци по шведската преносна система. От датата, на която тръжните зони започнат да действат, SvK ще управлява натоварването на шведската преносна мрежа без ограничаване на търговския капацитет на интерконекторите. Единственото изключение от този принцип е една част от мрежата в Швеция, т.нар. коридор „Западен бряг“. В тази част няма достатъчно подходящи ресурси за производство на енергия, за да се поддържа отделна тръжна зона. Второ, в коридора „Западен бряг“ SvK се ангажира да подсили мрежата, като изгради и експлоатира нова преносна линия от 400 kV в срок до 30 ноември 2011 г. Трето, от датата на уведомлението за решението за ангажиментите до датата, на която започнат да функционират тръжните зони, SvK ще увеличи използването на насрещна търговия с цел намаляване на ограниченията за интерконекторите, дължащи се на вътрешното претоварване. |
| --- | --- |

(4)

SvK пое ангажименти да отговори на съмненията на Комисията относно конкуренцията на шведския пазар за пренос на електроенергия. Първо, SvK ще раздели шведската преносна система на две или повече тръжни зони и ще започне да я управлява на тази основа най-късно до 1 ноември 2011 г. Конфигурацията на тръжните зони ще бъде гъвкава, за да може да се променя с цел адаптиране към предвидимите и непредвидимите изменения в бъдещите потоци по шведската преносна система. От датата, на която тръжните зони започнат да действат, SvK ще управлява натоварването на шведската преносна мрежа без ограничаване на търговския капацитет на интерконекторите. Единственото изключение от този принцип е една част от мрежата в Швеция, т.нар. коридор „Западен бряг“. В тази част няма достатъчно подходящи ресурси за производство на енергия, за да се поддържа отделна тръжна зона. Второ, в коридора „Западен бряг“ SvK се ангажира да подсили мрежата, като изгради и експлоатира нова преносна линия от 400 kV в срок до 30 ноември 2011 г. Трето, от датата на уведомлението за решението за ангажиментите до датата, на която започнат да функционират тръжните зони, SvK ще увеличи използването на насрещна търговия с цел намаляване на ограниченията за интерконекторите, дължащи се на вътрешното претоварване.

| (5) | Поетите от SvK ангажименти са подходящи корективни мерки за преодоляване на съмненията на Комисията. Разделянето на мрежата в Швеция отговаря на съмнението, като премахва необходимостта от ограничаване на наличния капацитет на интерконекторите, дължащо се на вътрешно претоварване на определени натоварени места в мрежата в Швеция, с изключение на коридора „Западен бряг“. Що се отнася до коридора „Западен бряг“, новата линия от 400 kV, която SvK се ангажира да изгради и експлоатира най-късно до 30 ноември 2011 г. в близост до Gothenburg в Западна Швеция, ще бъде достатъчна за облекчаване на натоварените места по коридора „Западен бряг“. Корективните мерки не са диспропорционални нито за SvK, нито за трети страни. |
| --- | --- |

(5)

Поетите от SvK ангажименти са подходящи корективни мерки за преодоляване на съмненията на Комисията. Разделянето на мрежата в Швеция отговаря на съмнението, като премахва необходимостта от ограничаване на наличния капацитет на интерконекторите, дължащо се на вътрешно претоварване на определени натоварени места в мрежата в Швеция, с изключение на коридора „Западен бряг“. Що се отнася до коридора „Западен бряг“, новата линия от 400 kV, която SvK се ангажира да изгради и експлоатира най-късно до 30 ноември 2011 г. в близост до Gothenburg в Западна Швеция, ще бъде достатъчна за облекчаване на натоварените места по коридора „Западен бряг“. Корективните мерки не са диспропорционални нито за SvK, нито за трети страни.

5.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| (6) | Решението прави ангажиментите обвързващи за 10 години от дата на уведомяване за решението. В решението се установява, че вече не съществуват основания за действия от страна на Комисията и че затова, без да се засягат разпоредбите на член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1/2003, това дело следва да бъде закрито. |
| --- | --- |

(6)

Решението прави ангажиментите обвързващи за 10 години от дата на уведомяване за решението. В решението се установява, че вече не съществуват основания за действия от страна на Комисията и че затова, без да се засягат разпоредбите на член 9, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1/2003, това дело следва да бъде закрито.

---

(1)  ОВ L 1, 4.1.2003 г., стр. 1.

(2)  ОВ C 239, 6.10.2009 г., стр. 9.

---

V Становища

АДМИНИСТРАТИВНИ ПРОЦЕДУРИ

Европейска инвестиционна банка

| 1.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 142/30 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 142/30

---

Покана за предложения — Европейската инвестиционна банка предлага две нови възможности за финансово подпомагане посредством Програмата на ЕИБ за финансиране на университетските изследвания (EIBURS) в рамките на Инициативата на ЕИБ за подкрепа на университетските изследвания

2010/C 142/09

Европейската инвестиционна банка осъществява по-голямата част от своите институционални отношения с университетите чрез Инициативата на ЕИБ за подкрепа на университетски изследвания, която се състои от три отделни програми:

| — | EIBURS — програма на ЕИБ за финансиране на университетски изследвания, |
| --- | --- |

—

EIBURS — програма на ЕИБ за финансиране на университетски изследвания,

| — | STAREBEI (STAges de REcherche BEI) — изследователски стажове на ЕИБ, програма за финансиране на млади изследователи, които работят по съвместни проекти на ЕИБ и университетите, и |
| --- | --- |

—

STAREBEI (STAges de REcherche BEI) — изследователски стажове на ЕИБ, програма за финансиране на млади изследователи, които работят по съвместни проекти на ЕИБ и университетите, и

| — | Университетски мрежи на ЕИБ — механизъм за сътрудничество с университетските мрежи, чиито характеристики биха могли да допринесат в особена степен за постигане на целите на Групата на ЕИБ. |
| --- | --- |

—

Университетски мрежи на ЕИБ — механизъм за сътрудничество с университетските мрежи, чиито характеристики биха могли да допринесат в особена степен за постигане на целите на Групата на ЕИБ.

EIBURS осигурява безвъзмездна помощ на университетски изследователски центрове, които работят по научни теми и области от особен интерес за банката. На конкурсни начала ЕИБ предоставя средства в размер до 100 000 евро годишно за срок от 3 години на заинтересованите университетски катедри или на научноизследователски центрове, които трябва да са асоциирани към университети в Европейския съюз, в присъединяващите се страни или в страните в процес на присъединяване, и да имат признати постижения в области, избрани от ЕИБ, получавайки по този начин възможност да разширят съответната дейност. В случай че предложението бъде одобрено, се очакват различни резултати (изследователска дейност, провеждане на курсове и семинари, изграждане на мрежи, разгласяване на резултатите и др.), които стават част от договора с банката.

През академичната 2010/2011 година програма EIBURS включва три нови насоки в научните изследвания:

—   Репери в кредитирането на европейските МСП

Практиците имат непълна представа за връзката между резултатите от кредитирането на МСП на микрониво и макроикономическата среда. От университетският изследователски център, подпомогнат по EIBURS, се очаква да стартира изследователска програма за анализ на последствията от промените в макроикономическите фактори върху основни показатели на кредитирането на МСП в Европа. Освен това ще бъде изследвано въздействието на промените в икономическия растеж в местен и световен мащаб, на лихвените проценти и на обменните курсове върху коефициентите на необслужваните, просрочените, лошите и предварително погасените кредити, като по този начин ще бъде измерена взаимозависимостта между региони, държави и ефекта от операциите в различни промишлени отрасли.

Чрез подразделението си ЕИФ, Групата на ЕИБ съхранява подробни данни за ефективността на кредитните фондове за МСП и отделните заеми. Тези данни могат да бъдат предоставени на изследователите, но предложенията трябва да включват допълнителни източници на информация/бази данни, които да се използват.

Проектът може да бъде обогатен с допълнителни дейности, които университетският център е готов да осъществи с финансовата подкрепа в рамките на изследванията, като те могат да включват:

| — | Провеждане на курсове и семинари |
| --- | --- |

—

Провеждане на курсове и семинари

| — | Създаване на допълнителни бази данни |
| --- | --- |

—

Създаване на допълнителни бази данни

| — | Провеждане на проучвания |
| --- | --- |

—

Провеждане на проучвания

—   История на европейското инфраструктурно финансиране

Предвид големия финансов дефицит много европейски правителства разчитат на договори по линия на публично-частното партньорство (ПЧП), за да изпълнят обещанията си за подобряване на инфраструктурата чрез публични услуги, като същевременно се избягва прекомерната задлъжнялост на публичния сектор. В много страни от няколко години се прилагат модели за приватизиране и регулиране на мрежовите сектори.

В различни европейски държави се наблюдават дългосрочни цикли на публична и частна собственост и на инвестиране в инфраструктура. Договори за концесия се откриват чак в Древна Гърция, широко са използвани и в Римската империя и се появяват в съвременен вид в Наполеоновия кодекс. По-голямата част от инфраструктурата през ХVIII и ХIХ век (канали, железопътни линии, телеграфни линии, водоснабдяване, електрическа и газопреносна мрежа) е изградена с частен капитал, често с явно или неявно публично субсидиране или друг вид подпомагане. Впоследствие много от тези проекти стават публична собственост. Историята на различните инфраструктурни услуги показва как свързващото звено между технологичните нововъведения, инфраструктурните услуги и финансирането може да се развие в различен контекст. Дискусиите в тези времена, алтернативните решения и дългосрочните резултати за различните участващи субекти намират отзвук в наши дни.

В този смисъл ЕИБ очаква предложения за изследвания, които имат за цел да:

| — | изследват дългосрочни тенденции на макрониво в инфраструктурното финансиране, резултатите от гледна точка на устойчиви подобрения на публичните услуги и тяхната актуалност в съвременните политически дискусии; |
| --- | --- |

—

изследват дългосрочни тенденции на макрониво в инфраструктурното финансиране, резултатите от гледна точка на устойчиви подобрения на публичните услуги и тяхната актуалност в съвременните политически дискусии;

| — | изследват конкретни случаи на технологични и финансови нововъведения в специфични инфраструктурни проекти и сектори, особено такива с общоевропейско значение; |
| --- | --- |

—

изследват конкретни случаи на технологични и финансови нововъведения в специфични инфраструктурни проекти и сектори, особено такива с общоевропейско значение;

| — | събират и анализират опита от различни публични, частни и смесени финансови схеми за инфраструктурно изграждане и функциониране в различни сектори и при различна правна уредба и национална политика. |
| --- | --- |

—

събират и анализират опита от различни публични, частни и смесени финансови схеми за инфраструктурно изграждане и функциониране в различни сектори и при различна правна уредба и национална политика.

Поканата е отправена към кандидати от европейски университети, които сами или в партньорство да предложат изследователска програма по посочената тема. Получилият(те) помощ по EIBURS кандидат(и) има(т) право на субсидия до 300 000 евро за тригодишен период за финансиране на ново изследване в сферата на историята на европейското инфраструктурно финансиране, актуално за съвременните политически дискусии. Насърчават се предложения за изследвания, които използват количествен и качествен, както и междудисциплинарен подход (напр. история, инженерно дело, икономика, финанси) и включват сътрудничество между учени от различни европейски страни.

По-голямата част от средствата трябва да се използват за привличане на млади докторанти, които да работят по конкретни теми. Според случая учените биха могли да си сътрудничат с експерти от инфраструктурния отдел на Европейската инвестиционна банка в Люксембург. Освен това част от средствата следва да бъдат използвани за информационни събития и за изграждане на мрежа за обмен между експерти по историята на конкретни инфраструктурни сектори в различните страни.

—   Икономическото въздействие на законодателството: икономическа оценка на въздействието на Директивата за опаковките и отпадъците от опаковки

Един от основните компоненти на проектите за управление на твърди отпадъци е инфраструктурата, необходима за рециклиране и/или оползотворяване на отпадъците от опаковки. Според Директивата за опаковките и отпадъците от опаковки, опаковъчната промишленост трябва да рециклира и оползотворява опаковките, които предлага на пазара, но отделните държави носят отговорност за изпълнението на целите за рециклиране и оползотворяване, набелязани в тази директива.

Темата на изследването са икономическите последици от правните задължения по споменатата директива за различните заинтересовани лица: публични власти, участници на пазара и граждани.

Следва да се оцени икономическата ефективност на мерките, наложени от директивата, от гледна точка на икономичността. Следва да бъдат засегнати и теми като икономическа възвръщаемост, разбирана като по-добро опазване на околната среда и разпределение на разходите (дали гражданите на ЕС заплащат прилагането на директивата с по-високи цени на пакетираните стоки, по-високи данъци и такси за управление на отпадъците или и двете заедно; дали икономическите ползи от опазване на околната среда са по-задоволителни в сравнение с алтернативни стратегии; достатъчно ефективни ли са приетите правни норми за постигане на набелязаните цели?).

Изследването следва да обхваща представителна извадка от държавите-членки на ЕС.

Проектът може да бъде обогатен с допълнителни дейности, които университетският център е готов да осъществи с финансовата подкрепа в рамките на изследванията, като те могат да включват:

| — | Провеждане на курсове и семинари |
| --- | --- |

—

Провеждане на курсове и семинари

| — | Създаване на бази данни |
| --- | --- |

—

Създаване на бази данни

| — | Провеждане на проучвания |
| --- | --- |

—

Провеждане на проучвания

Крайният срок за представяне на предложения е 10 септември 2010 г. Постъпилите след този срок предложения няма да бъдат разглеждани. Предложенията да се изпращат на адрес:

в електронен вид

universities@eib.org

и

на хартия

| EIB-Universities Research Action |
| --- |
| 100, boulevard Konrad Adenauer |
| 2950 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

EIB-Universities Research Action

100, boulevard Konrad Adenauer

2950 Luxembourg

LUXEMBOURG

To the attention of Ms Luísa Ferreira, Co-ordinator.

За допълнителна информация относно процеса на подбор по EIBURS и другите програми и механизми моля, посетете: http://www.eib.org/universities

---

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

| 1.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 142/33 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 142/33

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.5906 — One Equity Partners/Constantia)

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 142/10

| 1. | На 21 май 2010 година Комисия получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятие SulipoBeteiligungsverwaltungs GmbH — дружество за придобиване със седалище във Виена под контрола на One Equity Partners advised funds („OEP“, под контрола на J.P. Morgan Chase & Co) — придобива самостоятелен контрол над цялото предприятие Constantia Packaging AG („CPAG“) и свързаните с него дружества, включително Belisce d.d. („Belisce“), по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията на ЕО, посредством покупка на дялове/акции. |
| --- | --- |

1.

На 21 май 2010 година Комисия получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятие SulipoBeteiligungsverwaltungs GmbH — дружество за придобиване със седалище във Виена под контрола на One Equity Partners advised funds („OEP“, под контрола на J.P. Morgan Chase & Co) — придобива самостоятелен контрол над цялото предприятие Constantia Packaging AG („CPAG“) и свързаните с него дружества, включително Belisce d.d. („Belisce“), по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията на ЕО, посредством покупка на дялове/акции.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | OEP: фондове за дялово участие, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

OEP: фондове за дялово участие,

| — | CPAG: алуминиеви опаковки, опаковки от вълнообразен картон и гъвкави опаковки. |
| --- | --- |

—

CPAG: алуминиеви опаковки, опаковки от вълнообразен картон и гъвкави опаковки.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.5906 — One Equity Partners/Constantia на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.5906 — One Equity Partners/Constantia на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1 („Регламент на ЕО за сливанията“).

---

| 1.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 142/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 142/34

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.5862 — Mahle/Behr/Behr Industry)

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 142/11

| 1. | На 21 май 2010 година Комисия получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятия Mahle GmbH („Mahle“, Германия) и Behr GmbH & Co KG („Behr“, Германия) придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията съвместен контрол над предприятие Behr Industry GmbH & Co KG („Behr Industry“, Германия) посредством покупка на акции. |
| --- | --- |

1.

На 21 май 2010 година Комисия получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятия Mahle GmbH („Mahle“, Германия) и Behr GmbH & Co KG („Behr“, Германия) придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията съвместен контрол над предприятие Behr Industry GmbH & Co KG („Behr Industry“, Германия) посредством покупка на акции.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | за Mahle: разработване, производство и продажба на компоненти и системи за моторни превозни средства, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

за Mahle: разработване, производство и продажба на компоненти и системи за моторни превозни средства,

| — | за Behr: разработване и производство на компоненти и цялостни системи за моторно охлаждане и климатични системи за автомобили, |
| --- | --- |

—

за Behr: разработване и производство на компоненти и цялостни системи за моторно охлаждане и климатични системи за автомобили,

| — | за Behr Industry: разработване и производство на охлаждащи и климатични системи за използване извън пътната мрежа. |
| --- | --- |

—

за Behr Industry: разработване и производство на охлаждащи и климатични системи за използване извън пътната мрежа.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.5862 — Mahle/Behr/Behr Industry на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.5862 — Mahle/Behr/Behr Industry на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1 („Регламент на ЕО за сливанията“).

---

| 1.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 142/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 142/35

---

Съобщение от френското правителство във връзка с Директива 94/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно условията за предоставяне и ползване на разрешения за проучване, изследване и производство на въглеводороди (1)

(Известие във връзка със заявлението за разрешително за изключителни права за търсене на находища на течни или газообразни въглеводороди, наричано „Разрешение за Langlade“ и „Разрешение за Hermine“)

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 142/12

С молба от 29 юни 2009 г. дружествата ConocoPhillips Canada Ressources Corp. със седалище в P O Box 130, 401, 9th Ave S.W., Calgary, Alberta T2P 2H7, (CANADA), и BHP Billiton Petroleum Corp. със седалище 1360 Post Oak Blvd, Suite 150, Houston, TX 77056-3030 (UNITED STATES OF AMERICA), поискаха за срок от пет (5) години разрешение за изключителни права за търсене и проучване за находища на течни или газообразни въглеводороди, наричано „Разрешение за Langlade“, на обща площ от около 547 km2, която обхваща морското дъно на Saint-Pierre-et-Miquelon.

Със заявление от 9 декември 2009 г. дружеството Bardoil Energy SAS 42 rue de l’Abbé Pierre Gervain, Boite Postale 4353, 97500, Saint-Pierre-et-Miquelon, FRANCE поиска за срок от (5) години разрешение за изключителни права за търсене и проучване за мини за течни или газообразни въглеводороди, наричано „Разрешение за Hermine“, на обща площ от около 1 312 km2, която обхваща морското дъно на Saint-Pierre-et-Miquelon.

Всички тези заявления за разрешения обхващат територията между дъгите от меридиани и паралели, които свързват последователно точките, дефинирани по-долу чрез техните географски координати, като за начален се приема меридианът Гринуич.

| Точка | Западна географска дължина | Северна географска ширина |
| --- | --- | --- |
| A | 56° 24′ 01,7" | 44° 35′ 33,1" |
| B | 56° 15′ 00,6" | 44° 35′ 32,0" |
| C | 56° 15′ 02,1" | 44° 47′ 17,8" |
| D | 56° 09′ 16,2" | 44° 47′ 16,6" |
| E | 56° 09′ 21,0" | 43° 50′ 00,2" |
| F | 56° 23′ 53,3" | 43° 50′ 00,2" |

Точка

Западна географска дължина

Северна географска ширина

A

56° 24′ 01,7"

44° 35′ 33,1"

B

56° 15′ 00,6"

44° 35′ 32,0"

C

56° 15′ 02,1"

44° 47′ 17,8"

D

56° 09′ 16,2"

44° 47′ 16,6"

E

56° 09′ 21,0"

43° 50′ 00,2"

F

56° 23′ 53,3"

43° 50′ 00,2"

Подаване на заявления и критерии за предоставяне на разрешения

Подателите на първоначалното и на конкурентното заявления трябва да отговарят на необходимите условия за издаването на разрешение, определени в членове 4, 5 от Указ No 2006-648 от 2 юни 2006 г. относно разрешенията за миннодобивни работи и за подземно съхранение (Официален вестник на Френската република от 3 юни 2006 г.).

Заинтересованите дружества могат да подадат конкурентно заявления в срок от деветдесет дни, считано от датата на публикуване на настоящото известие, според условията и реда, обобщени в „Известие относно придобиването на разрешения за проучване и добив на въглеводороди във Франция“, публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности С 374 от 30 декември 1994 г., стр. 11, и определени с Указ No 2006-648 от 2 юни 2006 г. относно разрешенията за миннодобивни работи и разрешенията за подземно съхранение (Официален вестник на Френската република от 3 юни 2006 г.).

Конкурентните заявления се изпращат до министъра, отговарящ за минното дело, на посочения по-долу адрес. Решенията относно първоначалното и конкурентното заявление ще бъдат взети в срок от две години, считано от датата на получаване от френските власти на първоначалното заявление, или най-късно на 31 август 2011 г.

Условия и изисквания относно упражняване на дейността и нейното прекратяване

Подателите на заявления се приканват да се отнесат за справка към членове 79 и 79.1 от Кодекса за минното дело (code minier) и Указ No 2006-649 от 2 юни 2006 г. относно миннодобивните работи, подземното съхранение и инспекцията по мините и подземното съхранение, (Официален вестник на Френската република от 3 юни 2006 г.).

Допълнителна информация може да бъде получена от Министерството на екологията, енергетиката, устойчивото развитие и морето: Direction générale de l'énergie et du climat, Direction de l’énergie, Sous-direction de la sécurité d’approvisionnement et nouveaux produits énergétiques, Grande Arche de la Défense, Paroi Nord, 92055 La Défense Cedex, FRANCE (Тел: +33 140819529).

Споменатите по-горе законови и подзаконови разпоредби са достъпни в Légifrance: http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  ОВ L 164, 30.6.1994 г., стр.3

---

| 1.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 142/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 142/37

---

Съобщение от френското правителство във връзка с Директива 94/22/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно условията за предоставяне и ползване на разрешения за проучване, изследване и производство на въглеводороди (1)

(Известие във връзка с две заявления за разрешение за изключителни права върху търсене и проучване на течни или газообразни въглеводороди, наречено „Разрешение за Sézanne“, първото подадено от Concorde Energy LLC, а второто от Réalm Energy International)

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 142/13

Със заявление от 8 септември 2009 г. фирмата Concorde Energy LLC със седалище в САЩ, 1537 Bull Lea Road, Suite 200, Lexington, KY 40511 UNITED STATES OF AMERICA, поиска за срок от четири (4) години разрешение за изключителни права за търсене и проучване на течни или газообразни въглеводороди, наречено „Разрешение за Sézanne“, върху обща площ от около 273 km2, която обхваща част от департамента Marne.

Със заявление от 11 декември 2009 г. фирмата Réalm Energy International със седалище в Обединеното кралство, 2nd Floor, Berkeley Square, London W1J 6BD UNITED KINGDOM, поиска за срок от пет (5) години разрешение за изключителни права за търсене и проучване на течни или газообразни въглеводороди, също така наречено „Разрешение за Sézanne“, върху обща площ от около 870 km2, която обхваща част от департаментите Aube и Marne.

Всички тези заявления за разрешения обхващат територията между дъгите от меридиани и паралели, които свързват последователно точките, определени по-долу чрез техните географски координати, като за начален се приема меридианът, минаващ през Париж.

| Точки | Географска дължина
  (гради и.д.) | Географска ширина
  (гради с.ш.) |
| --- | --- | --- |
| A | 1,40 | 54,20 |
| B | 1,60 | 54,20 |
| C | 1,60 | 54,10 |
| D | 1,64 | 54,10 |
| E | 1,64 | 54,13 |
| F | 1,68 | 54,13 |
| G | 1,68 | 54,10 |
| H | 1,80 | 54,10 |
| I | 1,80 | 54,20 |
| J | 2,00 | 54,20 |
| K | 2,00 | 54,21 |
| L | 2,09 | 54,21 |
| M | 2,09 | 54,19 |
| N | 2,08 | 54,19 |
| O | 2,08 | 54,18 |
| P | 2,09 | 54,18 |
| Q | 2,09 | 54,17 |
| R | 2,10 | 54,17 |
| S | 2,10 | 54,02 |
| T | 2,08 | 54,02 |
| U | 2,08 | 54,01 |
| V | 2,05 | 54,01 |
| W | 2,05 | 54,00 |
| X | 1,90 | 54,00 |
| Y | 1,90 | 53,90 |
| Z | 1,70 | 53,90 |
| AA | 1,70 | 54,00 |
| BB | 1,50 | 54,00 |
| CC | 1,50 | 54,10 |
| DD | 1,40 | 54,10 |

Точки

Географска дължина

(гради и.д.)

Географска ширина

(гради с.ш.)

A

1,40

54,20

B

1,60

54,20

C

1,60

54,10

D

1,64

54,10

E

1,64

54,13

F

1,68

54,13

G

1,68

54,10

H

1,80

54,10

I

1,80

54,20

J

2,00

54,20

K

2,00

54,21

L

2,09

54,21

M

2,09

54,19

N

2,08

54,19

O

2,08

54,18

P

2,09

54,18

Q

2,09

54,17

R

2,10

54,17

S

2,10

54,02

T

2,08

54,02

U

2,08

54,01

V

2,05

54,01

W

2,05

54,00

X

1,90

54,00

Y

1,90

53,90

Z

1,70

53,90

AA

1,70

54,00

BB

1,50

54,00

CC

1,50

54,10

DD

1,40

54,10

Подаване на заявления и критерии за предоставяне на разрешителни

Подателите на първоначалното и на конкурентните заявления трябва да отговарят на необходимите условия за издаването на разрешително, определени в членове 4 и 5 от Указ No 2006-648 от 2 юни 2006 г. относно разрешителните за миннодобивни работи и за подземно складиране (Официален вестник на Френската република от 3 юни 2006 г.).

Заинтересованите дружества могат да подадат конкурентни молби в срок от деветдесет дни, считано от датата на публикуване на настоящото известие, според условията и реда, обобщени в „Известие относно придобиването на разрешителни за търсене и проучване на въглеводороди във Франция“, публикувано в
  Официален вестник на Европейските общности C 374 от 30 декември 1994 г., страница 11, и определени с Указ No 2006-648 от 2 юни 2006 г. относно разрешителните за миннодобивни работи и за подземно складиране (Официален вестник на Френската република от 3 юни 2006 г.).

Конкурентните заявления се изпращат до министъра, отговарящ за минното дело, на посочения по-долу адрес. Решенията относно първоначално постъпилото заявление и конкурентните заявления ще бъдат взети в срок от две години, считано от датата на получаване от френските власти на първоначалното заявление, т.е. най-късно на 9 октомври 2011 г.

Условия и изисквания относно упражняване на дейността и нейното прекратяване

Подателите на заявления се приканват да се отнесат за справка към членове 79 и 79.1 от Кодекса за минното дело (code minier) и Указ No 2006-649 от 2 юни 2006 г. относно миннодобивните работи, подземното складиране и Инспекцията по мините и подземното складиране (Официален вестник на Френската република от 3 юни 2006 г.).

Допълнителна информация може да бъде получена от Министерството на екологията, на енергетиката, устойчивото развитие и морето: Главна дирекция „Енергетика и климат“, дирекция „Енергетика“, поддирекция „Сигурност на енергоснабдяването и нови енергийни продукти“, Grande Arche, Paroi Nord — 92055 La Défense Cedex, FRANCE Tel. +33 140819529.

Справки със споменатите по-горе законови и подзаконови разпоредби могат да се правят в Légifrance: http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  OB L 164, 30.6.1994 г., стp. 3.

---