# Úradný vestník C 144/2010

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2010.144.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 144 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 533. júna 2010 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2010.144.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 144

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 533. júna 2010

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Rada |
| 2010/C 144/01 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Malty na roky 2009 – 2012 | 1 |
| 2010/C 144/02 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Portugalska na roky 2009 – 2013 | 6 |
| 2010/C 144/03 | Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Rumunska na roky 2009 – 2012 | 12 |
| 2010/C 144/04 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Slovenska na roky 2009 – 2012 | 17 |
| 2010/C 144/05 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Slovinska na obdobie 2009 – 2013 | 22 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Rada

2010/C 144/01

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Malty na roky 2009 – 2012

1

2010/C 144/02

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Portugalska na roky 2009 – 2013

6

2010/C 144/03

Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Rumunska na roky 2009 – 2012

12

2010/C 144/04

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Slovenska na roky 2009 – 2012

17

2010/C 144/05

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Slovinska na obdobie 2009 – 2013

22

| | II   Oznámenia |
| --- | --- |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2010/C 144/06 | Schválenie poskytnutia štátnej pomoci v zmysle ustanovení článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie – Prípady, v ktorých Komisia nemá námietky (
  1
  ) | 27 |

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2010/C 144/06

Schválenie poskytnutia štátnej pomoci v zmysle ustanovení článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie – Prípady, v ktorých Komisia nemá námietky (
  1
  )

1

27

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2010/C 144/07 | Výmenný kurz eura | 30 |
| 2010/C 144/08 | Oznámenie Komisie k implementácii smernice Komisie č. 2002/40/ES(Publikovanie názvov a označení harmonizovaných noriem k smernici)
   (
  1
  ) | 31 |
| | INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV |
| 2010/C 144/09 | Oznámenie Komisie podľa článku 16 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve – Záväzky služby vo verejnom záujme v súvislosti s pravidelnými leteckými dopravnými službami (
  1
  ) | 32 |
| 2010/C 144/10 | Oznámenie Komisie podľa článku 16 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve – Záväzky služby vo verejnom záujme v súvislosti s pravidelnými leteckými dopravnými službami (
  1
  ) | 33 |
| 2010/C 144/11 | Oznámenie Komisie podľa článku 17 ods. 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve – Výzva na predloženie ponúk v súvislosti s prevádzkou služieb pravidelnej leteckej dopravy v súlade so záväzkami služby vo verejnom záujme (
  1
  ) | 34 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2010/C 144/07

Výmenný kurz eura

30

2010/C 144/08

Oznámenie Komisie k implementácii smernice Komisie č. 2002/40/ES(Publikovanie názvov a označení harmonizovaných noriem k smernici)
   (
  1
  )

(Publikovanie názvov a označení harmonizovaných noriem k smernici)

1

31

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

2010/C 144/09

Oznámenie Komisie podľa článku 16 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve – Záväzky služby vo verejnom záujme v súvislosti s pravidelnými leteckými dopravnými službami (
  1
  )

1

32

2010/C 144/10

Oznámenie Komisie podľa článku 16 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve – Záväzky služby vo verejnom záujme v súvislosti s pravidelnými leteckými dopravnými službami (
  1
  )

1

33

2010/C 144/11

Oznámenie Komisie podľa článku 17 ods. 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve – Výzva na predloženie ponúk v súvislosti s prevádzkou služieb pravidelnej leteckej dopravy v súlade so záväzkami služby vo verejnom záujme (
  1
  )

1

34

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATÍVNE POSTUPY |
| | Európska komisia |
| 2010/C 144/12 | Výzva na predkladanie návrhov – EACEA/12/10 – Program Mládež v akcii – Akcia 4.5 – Podpora informačných činností pre mladých ľudí a tých, ktorí sú aktívni v mládežníckej práci a v mládežníckych organizáciách | 35 |

V   Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Európska komisia

2010/C 144/12

Výzva na predkladanie návrhov – EACEA/12/10 – Program Mládež v akcii – Akcia 4.5 – Podpora informačných činností pre mladých ľudí a tých, ktorí sú aktívni v mládežníckej práci a v mládežníckych organizáciách

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Rada

| 3.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 144/1

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Malty na roky 2009 – 2012

2010/C 144/01

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Malty na roky 2009 až 2012. |
| --- | --- |

(1)

Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Malty na roky 2009 až 2012.

| (2) | Celosvetová kríza ovplyvnila Maltu hlavne prostredníctvom obchodu, pričom vplyv na finančný sektor sa naďalej darí zvládať. V roku 2009 sa oslabila hospodárska činnosť, a to najmä vplyvom prudkého zníženia vývozu, ako aj investícií, zatiaľ čo súkromná spotreba bola podľa odhadov pomerne stabilná z dôvodu odolnej zamestnanosti a niektorých opatrení prijatých na oživenie v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Odhaduje sa, že výrazný sprievodný pokles dovozu viedol k značnému zníženiu vonkajšieho deficitu v roku 2009.
  Vplyv poklesu a niektoré jednorazové položky zvyšujúce výdavky v roku 2008 viedli v porovnaní s rokom 2007 k značnému zvýšeniu deficitu verejných financií v období rokov 2008 – 2009. V takejto situácii a pri zohľadnení vysokého pomeru dlhu k HDP Rada 7. júla 2009 rozhodla o existencii nadmerného deficitu na Malte a 16. februára 2010 prijala odporúčanie na odstránenie tejto situácie do roku 2011. Okrem obnovenia zdravej fiškálnej pozície a zlepšenia dlhodobej fiškálnej udržateľnosti stojí Malta vzhľadom na očakávané zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva pred výzvou spočívajúcou v posilnení konkurencieschopnosti s cieľom zlepšiť odolnosť hospodárstva voči budúcim vonkajším otrasom. Bude si to vyžadovať na jednej strane vyšší ľudský kapitál, uvoľnenie podnikateľského potenciálu a sústavné úsilie zamerané na činnosti s vyššou pridanou hodnotou, a na druhej strane podporu procesu efektívneho stanovovania miezd, ktorý umožní úzke prepojenie medzi vývojom mzdy a produktivity. |
| --- | --- |

(2)

Celosvetová kríza ovplyvnila Maltu hlavne prostredníctvom obchodu, pričom vplyv na finančný sektor sa naďalej darí zvládať. V roku 2009 sa oslabila hospodárska činnosť, a to najmä vplyvom prudkého zníženia vývozu, ako aj investícií, zatiaľ čo súkromná spotreba bola podľa odhadov pomerne stabilná z dôvodu odolnej zamestnanosti a niektorých opatrení prijatých na oživenie v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Odhaduje sa, že výrazný sprievodný pokles dovozu viedol k značnému zníženiu vonkajšieho deficitu v roku 2009.

Vplyv poklesu a niektoré jednorazové položky zvyšujúce výdavky v roku 2008 viedli v porovnaní s rokom 2007 k značnému zvýšeniu deficitu verejných financií v období rokov 2008 – 2009. V takejto situácii a pri zohľadnení vysokého pomeru dlhu k HDP Rada 7. júla 2009 rozhodla o existencii nadmerného deficitu na Malte a 16. februára 2010 prijala odporúčanie na odstránenie tejto situácie do roku 2011. Okrem obnovenia zdravej fiškálnej pozície a zlepšenia dlhodobej fiškálnej udržateľnosti stojí Malta vzhľadom na očakávané zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva pred výzvou spočívajúcou v posilnení konkurencieschopnosti s cieľom zlepšiť odolnosť hospodárstva voči budúcim vonkajším otrasom. Bude si to vyžadovať na jednej strane vyšší ľudský kapitál, uvoľnenie podnikateľského potenciálu a sústavné úsilie zamerané na činnosti s vyššou pridanou hodnotou, a na druhej strane podporu procesu efektívneho stanovovania miezd, ktorý umožní úzke prepojenie medzi vývojom mzdy a produktivity.

| (3) | Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií a možným zvýšením štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy sa okrem toho znásobuje negatívnymi vplyvmi starnutia populácie na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. V prípade Malty je dôležité najmä to, aby sa uskutočnili ďalšie reformy v oblasti vzdelávania a hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(3)

Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií a možným zvýšením štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy sa okrem toho znásobuje negatívnymi vplyvmi starnutia populácie na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. V prípade Malty je dôležité najmä to, aby sa uskutočnili ďalšie reformy v oblasti vzdelávania a hospodárskej súťaže.

| (4) | V makroekonomickom scenári, z ktorého vychádza program, sa počíta s tým, že reálny HDP sa po znížení o 2 % odhadovanom na rok 2009 vráti v roku 2010 k pozitívnemu rastu na úrovni 1,1 %, po ktorom bude nasledovať počas zvyšného obdobia programu ďalšie oživenie na priemernú úroveň 2,6 %.
  Pri posúdení na základe informácií, ktoré sú v súčasnosti dostupné (2), sa zdá, že tento scenár sa opiera o realistické predpoklady rastu reálneho HDP na rok 2010 a priaznivé predpoklady na ďalšie obdobie. Okrem toho, pokiaľ ide o zloženie rastu, je predpokladané zvýšenie domáceho dopytu počas celého obdobia programu pravdepodobne nadhodnotené. Na druhej strane sa zdá, že prognózy uvedené v programe týkajúce sa inflácie sú podhodnotené. |
| --- | --- |

(4)

V makroekonomickom scenári, z ktorého vychádza program, sa počíta s tým, že reálny HDP sa po znížení o 2 % odhadovanom na rok 2009 vráti v roku 2010 k pozitívnemu rastu na úrovni 1,1 %, po ktorom bude nasledovať počas zvyšného obdobia programu ďalšie oživenie na priemernú úroveň 2,6 %.

Pri posúdení na základe informácií, ktoré sú v súčasnosti dostupné (2), sa zdá, že tento scenár sa opiera o realistické predpoklady rastu reálneho HDP na rok 2010 a priaznivé predpoklady na ďalšie obdobie. Okrem toho, pokiaľ ide o zloženie rastu, je predpokladané zvýšenie domáceho dopytu počas celého obdobia programu pravdepodobne nadhodnotené. Na druhej strane sa zdá, že prognózy uvedené v programe týkajúce sa inflácie sú podhodnotené.

| (5) | V programe sa deficit verejných financií v roku 2009 odhaduje na úrovni 3,8 % HDP. Zlepšenie v porovnaní s rokom 2008, keď deficit dosiahol vrchol na úrovni 4,7 % HDP, je potrebné vnímať v súvislosti s niektorými jednorázovými položkami, ktoré v danom roku zvýšili výdavky. Celkový deficit sa bez týchto položiek v roku 2009 zvýšil, a to najmä v dôsledku vplyvu krízy na príjmy z nepriamych daní. Opatrenia zamerané na oživenie prijaté v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP) vo výške 0,7 % HDP boli podľa orgánov viac ako vyvážené kompenzačnými opatreniami. Podľa programu sa v roku 2010 plánuje najprv celkovo neutrálna fiškálna politika, ktorá sa v roku 2011 zmení na reštriktívnu v súlade so stratégiou ukončenia angažovanosti štátu, ktorú presadzuje Rada, s cieľom odstrániť nadmerný deficit do roku 2011. V situácii predpokladanej vysokej miery rastu sa v roku 2012 plánuje celková stabilizácia pomeru deficitu k HDP, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu pozíciu. |
| --- | --- |

(5)

V programe sa deficit verejných financií v roku 2009 odhaduje na úrovni 3,8 % HDP. Zlepšenie v porovnaní s rokom 2008, keď deficit dosiahol vrchol na úrovni 4,7 % HDP, je potrebné vnímať v súvislosti s niektorými jednorázovými položkami, ktoré v danom roku zvýšili výdavky. Celkový deficit sa bez týchto položiek v roku 2009 zvýšil, a to najmä v dôsledku vplyvu krízy na príjmy z nepriamych daní. Opatrenia zamerané na oživenie prijaté v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP) vo výške 0,7 % HDP boli podľa orgánov viac ako vyvážené kompenzačnými opatreniami. Podľa programu sa v roku 2010 plánuje najprv celkovo neutrálna fiškálna politika, ktorá sa v roku 2011 zmení na reštriktívnu v súlade so stratégiou ukončenia angažovanosti štátu, ktorú presadzuje Rada, s cieľom odstrániť nadmerný deficit do roku 2011. V situácii predpokladanej vysokej miery rastu sa v roku 2012 plánuje celková stabilizácia pomeru deficitu k HDP, čo poukazuje na expanzívnu fiškálnu pozíciu.

| (6) | Pomer deficitu na úrovni 3,9 % HDP v roku 2010 sa má v porovnaní s rokom 2009 celkovo stabilizovať. Rovnaký vývoj sa predpokladá pre primárny deficit, ktorý sa očakáva na úrovni 0,6 % HDP. Cieľ týkajúci sa deficitu na rok 2010 je v súčasnej situácii v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 zo 16. februára 2010. Opatrenia v rozpočte na rok 2010 majú na rozpočtovú pozíciu celkovo neutrálny vplyv a pozostávajú na jednej strane z ďalších opatrení na oživenie, ktoré pomáhajú podporiť hospodárstvo, a na druhej strane z konsolidačných opatrení.
  V rozpočte sa v roku 2010 plánuje rast príjmov o 2,4 percentuálneho bodu HDP, príčinou čoho sú vo vzostupnom poradí dôležitosti: i) diskrečné opatrenia zvyšujúce dane a lepšie vymáhanie daní, ii) predpokladaný vyšší výber daní a iii) nárast „iných“ príjmov podporený zvýšeným čerpaním štrukturálnych fondov EÚ. Predpokladá sa zvýšenie výdavkov o 2,5 percentuálneho bodu HDP v podstate z dôvodu vyšších investícií a zvýšenia „iných“ výdavkov. Náklady na dodatočné opatrenia na oživenie sa čiastočne neutralizujú poklesom mzdových nákladov vo verejnom sektore ako podielu HDP, predovšetkým vďaka priaznivému východiskovému vplyvu (niektoré jednorazové výdavky v roku 2009), premieta sa do nich však aj politika obmedzeného prijímania do práce. Podľa programu sa predpokladá, že štrukturálne saldo, t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení, vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má v roku 2010 zhoršiť o 0,25 percentuálneho bodu HDP, čo poukazuje na celkovo neutrálnu fiškálnu pozíciu. |
| --- | --- |

(6)

Pomer deficitu na úrovni 3,9 % HDP v roku 2010 sa má v porovnaní s rokom 2009 celkovo stabilizovať. Rovnaký vývoj sa predpokladá pre primárny deficit, ktorý sa očakáva na úrovni 0,6 % HDP. Cieľ týkajúci sa deficitu na rok 2010 je v súčasnej situácii v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 zo 16. februára 2010. Opatrenia v rozpočte na rok 2010 majú na rozpočtovú pozíciu celkovo neutrálny vplyv a pozostávajú na jednej strane z ďalších opatrení na oživenie, ktoré pomáhajú podporiť hospodárstvo, a na druhej strane z konsolidačných opatrení.

V rozpočte sa v roku 2010 plánuje rast príjmov o 2,4 percentuálneho bodu HDP, príčinou čoho sú vo vzostupnom poradí dôležitosti: i) diskrečné opatrenia zvyšujúce dane a lepšie vymáhanie daní, ii) predpokladaný vyšší výber daní a iii) nárast „iných“ príjmov podporený zvýšeným čerpaním štrukturálnych fondov EÚ. Predpokladá sa zvýšenie výdavkov o 2,5 percentuálneho bodu HDP v podstate z dôvodu vyšších investícií a zvýšenia „iných“ výdavkov. Náklady na dodatočné opatrenia na oživenie sa čiastočne neutralizujú poklesom mzdových nákladov vo verejnom sektore ako podielu HDP, predovšetkým vďaka priaznivému východiskovému vplyvu (niektoré jednorazové výdavky v roku 2009), premieta sa do nich však aj politika obmedzeného prijímania do práce. Podľa programu sa predpokladá, že štrukturálne saldo, t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení, vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má v roku 2010 zhoršiť o 0,25 percentuálneho bodu HDP, čo poukazuje na celkovo neutrálnu fiškálnu pozíciu.

| (7) | Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie programu je znížiť deficit pod úroveň 3 % HDP do roku 2011, čo je lehota, ktorú stanovila Rada na odstránenie nadmerného deficitu, a v roku 2012 celkovo stabilizovať pomer deficitu k HDP. V štrukturálnom vyjadrení by sa rozpočtová pozícia zlepšila o 0,75 percentuálneho bodu HDP v roku 2011, ale v roku 2012 by sa opäť zhoršila o 0,5 percentuálneho bodu, čím by sa vzdialila od strednodobého cieľa Malty pre rozpočtovú pozíciu. Strednodobým cieľom Malty je vyvážená pozícia v štrukturálnom vyjadrení, v ktorej sa vzhľadom na najaktuálnejšie prognózy a úrovne zadlženia odrážajú ciele paktu. V programe sa však nepočíta s dosiahnutím strednodobého cieľa počas obdobia programu. Zníženie deficitu verejných financií v roku 2011 sa plánuje dosiahnuť prostredníctvom znižovania podielu výdavkov, ktorým sa viac ako vyváži predpokladaný pokles podielu príjmov, zatiaľ čo priblíženie sa k stabilizácii v roku 2012 je výsledkom ďalšieho zníženia oboch podielov. Tento vývoj nie je dostatočne podložený konkrétnymi opatreniami, hoci sa očakáva, že zrušením dočasných opatrení na oživenie po roku 2010 a pokračujúcou politikou obmedzovania prijímania do práce vo verejnom sektore sa prispeje k obmedzeniu výdavkov. Rast ročných výdavkov by sa z 9,3 % v roku 2010 znížil na 1,8 % v roku 2011 a na 2,7 % v roku 2012.
  Odmeňovanie zamestnancov, medzispotreba, verejné investície a „ostatné“ výdavky vyjadrené ako podiel HDP spoločne prispievajú k zníženiu výdavkov v období rokov 2010 až 2012, zatiaľ čo sociálne transfery zostávajú stabilné vzhľadom na pomerne výraznú dynamiku, z ktorej vychádzajú, najmä v prípade dôchodkov. Na strane príjmov sa po vyššom výbere daní, ktorý sa očakáva v programe v roku 2010, predpokladá zníženie nepriamych daní vyjadrené ako podiel HDP v roku 2011 aj 2012, zatiaľ čo priame dane sa budú v roku 2011 ďalej zvyšovať a v roku 2012 sa stabilizujú. |
| --- | --- |

(7)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie programu je znížiť deficit pod úroveň 3 % HDP do roku 2011, čo je lehota, ktorú stanovila Rada na odstránenie nadmerného deficitu, a v roku 2012 celkovo stabilizovať pomer deficitu k HDP. V štrukturálnom vyjadrení by sa rozpočtová pozícia zlepšila o 0,75 percentuálneho bodu HDP v roku 2011, ale v roku 2012 by sa opäť zhoršila o 0,5 percentuálneho bodu, čím by sa vzdialila od strednodobého cieľa Malty pre rozpočtovú pozíciu. Strednodobým cieľom Malty je vyvážená pozícia v štrukturálnom vyjadrení, v ktorej sa vzhľadom na najaktuálnejšie prognózy a úrovne zadlženia odrážajú ciele paktu. V programe sa však nepočíta s dosiahnutím strednodobého cieľa počas obdobia programu. Zníženie deficitu verejných financií v roku 2011 sa plánuje dosiahnuť prostredníctvom znižovania podielu výdavkov, ktorým sa viac ako vyváži predpokladaný pokles podielu príjmov, zatiaľ čo priblíženie sa k stabilizácii v roku 2012 je výsledkom ďalšieho zníženia oboch podielov. Tento vývoj nie je dostatočne podložený konkrétnymi opatreniami, hoci sa očakáva, že zrušením dočasných opatrení na oživenie po roku 2010 a pokračujúcou politikou obmedzovania prijímania do práce vo verejnom sektore sa prispeje k obmedzeniu výdavkov. Rast ročných výdavkov by sa z 9,3 % v roku 2010 znížil na 1,8 % v roku 2011 a na 2,7 % v roku 2012.

Odmeňovanie zamestnancov, medzispotreba, verejné investície a „ostatné“ výdavky vyjadrené ako podiel HDP spoločne prispievajú k zníženiu výdavkov v období rokov 2010 až 2012, zatiaľ čo sociálne transfery zostávajú stabilné vzhľadom na pomerne výraznú dynamiku, z ktorej vychádzajú, najmä v prípade dôchodkov. Na strane príjmov sa po vyššom výbere daní, ktorý sa očakáva v programe v roku 2010, predpokladá zníženie nepriamych daní vyjadrené ako podiel HDP v roku 2011 aj 2012, zatiaľ čo priame dane sa budú v roku 2011 ďalej zvyšovať a v roku 2012 sa stabilizujú.

| (8) | Rozpočtové výsledky by mohli byť počas celého obdobia programu horšie, ako sa predpokladalo v programe. Najmä makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, sa zdá priaznivý, a to predovšetkým po roku 2010. Zdá sa, že očakávaný príspevok vyššieho výberu daní a daňovej disciplíny k vyššiemu podielu daní v roku 2010 plánovanému v rozpočte je optimistický a predstavuje riziko pre daňové prognózy počas celého obdobia programu. Okrem toho nedá sa vylúčiť prekročenie výdavkov vzhľadom na nedávne sklzy, rozsah plánovaného zníženia výdavkov a nedostatok informácií o konkrétnych opatreniach, z ktorých vyplýva cieľové obmedzenie výdavkov počas obdobia programu. Pripomína sa, že na rok 2010 sa v programe uvádza, že „sa bude pozorne sledovať vývoj príjmových a výdavkových zložiek a podľa potreby sa prijmú dodatočné opatrenia.“ |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtové výsledky by mohli byť počas celého obdobia programu horšie, ako sa predpokladalo v programe. Najmä makroekonomický scenár, z ktorého vychádzajú rozpočtové prognózy, sa zdá priaznivý, a to predovšetkým po roku 2010. Zdá sa, že očakávaný príspevok vyššieho výberu daní a daňovej disciplíny k vyššiemu podielu daní v roku 2010 plánovanému v rozpočte je optimistický a predstavuje riziko pre daňové prognózy počas celého obdobia programu. Okrem toho nedá sa vylúčiť prekročenie výdavkov vzhľadom na nedávne sklzy, rozsah plánovaného zníženia výdavkov a nedostatok informácií o konkrétnych opatreniach, z ktorých vyplýva cieľové obmedzenie výdavkov počas obdobia programu. Pripomína sa, že na rok 2010 sa v programe uvádza, že „sa bude pozorne sledovať vývoj príjmových a výdavkových zložiek a podľa potreby sa prijmú dodatočné opatrenia.“

| (9) | Predpokladá sa, že pomer dlhu k HDP zostane nad referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve počas celého obdobia programu. V programe sa hrubý dlh verejných financií odhaduje na úrovni 66,8 % HDP v roku 2009, čo je zvýšenie zo 64 % v roku 2008. Zníženie reálneho HDP spolu s miernym primárnym deficitom prispelo k zvýšeniu pomeru dlhu k HDP. Predpokladá sa, že pomer dlhu k HDP sa bude v roku 2010 ďalej zvyšovať takmer o 2 percentuálne body a potom klesne približne na 67 % HDP v roku 2012, čo je spôsobené predpokladanou priaznivou mierou hospodárskeho rastu a plánovaným návratom k malému primárnemu prebytku v ďalších rokoch programu. Vzhľadom na záporné riziká pre rozpočtové ciele je pravdepodobné, že vývoj pomeru dlhu k HDP bude menej priaznivý, ako sa predpokladá v programe. |
| --- | --- |

(9)

Predpokladá sa, že pomer dlhu k HDP zostane nad referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve počas celého obdobia programu. V programe sa hrubý dlh verejných financií odhaduje na úrovni 66,8 % HDP v roku 2009, čo je zvýšenie zo 64 % v roku 2008. Zníženie reálneho HDP spolu s miernym primárnym deficitom prispelo k zvýšeniu pomeru dlhu k HDP. Predpokladá sa, že pomer dlhu k HDP sa bude v roku 2010 ďalej zvyšovať takmer o 2 percentuálne body a potom klesne približne na 67 % HDP v roku 2012, čo je spôsobené predpokladanou priaznivou mierou hospodárskeho rastu a plánovaným návratom k malému primárnemu prebytku v ďalších rokoch programu. Vzhľadom na záporné riziká pre rozpočtové ciele je pravdepodobné, že vývoj pomeru dlhu k HDP bude menej priaznivý, ako sa predpokladá v programe.

| (10) | Zo strednodobých prognóz do roku 2020, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa postupne zotaví na hodnoty predpokladané pred krízou a že miera zdanenia sa vráti na úrovne pred krízou, a ktoré zahŕňajú zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, vyplýva, že rozpočtová stratégia stanovená v programe na obdobie do roku 2012 by v súčasnom stave a bez ďalších politických zmien nebola dostatočná na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020. |
| --- | --- |

(10)

Zo strednodobých prognóz do roku 2020, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa postupne zotaví na hodnoty predpokladané pred krízou a že miera zdanenia sa vráti na úrovne pred krízou, a ktoré zahŕňajú zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, vyplýva, že rozpočtová stratégia stanovená v programe na obdobie do roku 2012 by v súčasnom stave a bez ďalších politických zmien nebola dostatočná na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020.

| (11) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je na Malte výrazne vyšší ako je priemer EÚ. Rozpočtovou pozíciou v roku 2009 odhadovanou v programe sa ešte znásobuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na stabilizačný interval. K zníženiu rizika pre udržateľnosť verejných financií, ktoré sa v správe Komisie o udržateľnosti verejných financií za rok 2009 (3) hodnotia ako vysoké, by prispelo zabezpečenie vysokých primárnych prebytkov zo strednodobého hľadiska a uskutočnenie reformných opatrení, ktorými sa obmedzí predpokladané zvýšenie výdavkov v súvislosti so starnutím obyvateľstva. |
| --- | --- |

(11)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je na Malte výrazne vyšší ako je priemer EÚ. Rozpočtovou pozíciou v roku 2009 odhadovanou v programe sa ešte znásobuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na stabilizačný interval. K zníženiu rizika pre udržateľnosť verejných financií, ktoré sa v správe Komisie o udržateľnosti verejných financií za rok 2009 (3) hodnotia ako vysoké, by prispelo zabezpečenie vysokých primárnych prebytkov zo strednodobého hľadiska a uskutočnenie reformných opatrení, ktorými sa obmedzí predpokladané zvýšenie výdavkov v súvislosti so starnutím obyvateľstva.

| (12) | Prekročenie výdavkov zaznamenané od roku 2008 najmä v oblasti odmeňovania zamestnancov a zdravotnej starostlivosti súvisí s niektorými slabými stránkami fiškálneho rámca Malty. Tieto slabé stránky zahŕňajú absenciu záväzných výdavkových stropov, nedostatky v disciplíne pri plnení rozpočtu, chýbajúcu nezávislú inštitúciu, ktorá by bola zapojená do rozpočtového procesu, a obmedzenú integráciu strednodobej stratégie pri vypracovaní rozpočtu. V programe sa uznáva význam výrazného fiškálneho riadenia na dosiahnutie zdravých a udržateľných verejných financií a uvádza sa, že vláda aktívne skúma možnosti zlepšenia fiškálneho inštitucionálneho rámca. Doteraz zavedené zlepšenia majú pomerne obmedzený rozsah. Týkajú sa správy poskytovania verejných služieb a metód riadenia vo verejnej správe. Plánuje sa aj zavedenie nového účtovného systému pre vládu. |
| --- | --- |

(12)

Prekročenie výdavkov zaznamenané od roku 2008 najmä v oblasti odmeňovania zamestnancov a zdravotnej starostlivosti súvisí s niektorými slabými stránkami fiškálneho rámca Malty. Tieto slabé stránky zahŕňajú absenciu záväzných výdavkových stropov, nedostatky v disciplíne pri plnení rozpočtu, chýbajúcu nezávislú inštitúciu, ktorá by bola zapojená do rozpočtového procesu, a obmedzenú integráciu strednodobej stratégie pri vypracovaní rozpočtu. V programe sa uznáva význam výrazného fiškálneho riadenia na dosiahnutie zdravých a udržateľných verejných financií a uvádza sa, že vláda aktívne skúma možnosti zlepšenia fiškálneho inštitucionálneho rámca. Doteraz zavedené zlepšenia majú pomerne obmedzený rozsah. Týkajú sa správy poskytovania verejných služieb a metód riadenia vo verejnej správe. Plánuje sa aj zavedenie nového účtovného systému pre vládu.

| (13) | Zdá sa, že na Malte existuje priestor na zlepšenie efektívnosti verejných výdavkov, najmä v oblasti vzdelávania, zdravotníctva, verejnej infraštruktúry a všeobecných služieb. Zvýšenie efektívnosti výdavkov sa stáva osobitne dôležitým pri snahe obmedziť rast výdavkov bez zníženia úrovne poskytovaných služieb. Úspech v úsilí zameranom na obmedzovanie rastu výdavkov a súčasnom zvyšovaní ich efektívnosti by umožnil presmerovať zdroje do tých kategórií výdavkov, ktoré podporujú rast, a zvýšiť účinnosť nástroja fiškálnej politiky tak, aby reagoval na meniace sa makroekonomické okolnosti. Zníženie výdavkov, s ktorým sa počíta v programe, najmä v oblasti odmeňovania zamestnancov a medzispotreby, je vo všeobecnosti zamerané na racionalizáciu výdavkov bez ovplyvnenia úrovne a kvality poskytovaných služieb, ale dosiahnutie tohto stavu bude náročné. Vzhľadom na najnovšiu skúsenosť, keď si mohli spoločnosti, ktoré mali problémy s likviditou, odložiť platenie daní, mala by sa posilniť daňová disciplína a vymáhanie daní. V programe sa potvrdzuje záväzok vlády zintenzívniť úsilie v boji proti daňovým únikom a zneužívaniu žiadostí o sociálne transfery. |
| --- | --- |

(13)

Zdá sa, že na Malte existuje priestor na zlepšenie efektívnosti verejných výdavkov, najmä v oblasti vzdelávania, zdravotníctva, verejnej infraštruktúry a všeobecných služieb. Zvýšenie efektívnosti výdavkov sa stáva osobitne dôležitým pri snahe obmedziť rast výdavkov bez zníženia úrovne poskytovaných služieb. Úspech v úsilí zameranom na obmedzovanie rastu výdavkov a súčasnom zvyšovaní ich efektívnosti by umožnil presmerovať zdroje do tých kategórií výdavkov, ktoré podporujú rast, a zvýšiť účinnosť nástroja fiškálnej politiky tak, aby reagoval na meniace sa makroekonomické okolnosti. Zníženie výdavkov, s ktorým sa počíta v programe, najmä v oblasti odmeňovania zamestnancov a medzispotreby, je vo všeobecnosti zamerané na racionalizáciu výdavkov bez ovplyvnenia úrovne a kvality poskytovaných služieb, ale dosiahnutie tohto stavu bude náročné. Vzhľadom na najnovšiu skúsenosť, keď si mohli spoločnosti, ktoré mali problémy s likviditou, odložiť platenie daní, mala by sa posilniť daňová disciplína a vymáhanie daní. V programe sa potvrdzuje záväzok vlády zintenzívniť úsilie v boji proti daňovým únikom a zneužívaniu žiadostí o sociálne transfery.

| (14) | Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010 stanovená v programe v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7. V roku 2011 pri zohľadnení rizík pre ciele týkajúce sa deficitu však rozpočtová stratégia v súlade s odporúčaniami Rady pravdepodobne nebude. Konkrétne, zatiaľ čo plánované štrukturálne zlepšenie dosahuje odporúčaných 0,75 percentuálneho bodu HDP, plány na konsolidáciu v roku 2011 by sa mali podoprieť konkrétnymi opatreniami, pričom orgány by mali byť pripravené prijať ďalšie konsolidačné opatrenia v prípade, že sa naplnia riziká vyplývajúce z menej priaznivého vývoja rastu HDP a príjmov a z možných sklzov na strane výdavkov. Zdá sa, že ak by sa tieto riziká primerane riešili a v plnej miere sa uskutočnili plány na konsolidáciu, rozpočtová stratégia by mala byť dostatočná na dosiahnutie opätovného znižovania pomeru verejného dlhu k HDP v rokoch 2011 – 2012, čo je vo všeobecnosti v súlade s odporúčaniami Rady.
  V programe sa na rok 2012 počíta skôr s ďalším vzďaľovaním sa od strednodobého cieľa ako s postupným približovaním sa k jeho dosiahnutiu, čo nie je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Vzhľadom na vysoké riziká pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií by bolo podložené aj ambicióznejšie tempo konsolidácie, ako sa predpokladá v programe, pričom opatrenia na posilnenie monitorovania verejných financií, ako aj strednodobého rozpočtového rámca v rámci roka, by mohli pomôcť pri znížení uvedených rizík pre ciele týkajúce sa deficitu. |
| --- | --- |

(14)

Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010 stanovená v programe v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7. V roku 2011 pri zohľadnení rizík pre ciele týkajúce sa deficitu však rozpočtová stratégia v súlade s odporúčaniami Rady pravdepodobne nebude. Konkrétne, zatiaľ čo plánované štrukturálne zlepšenie dosahuje odporúčaných 0,75 percentuálneho bodu HDP, plány na konsolidáciu v roku 2011 by sa mali podoprieť konkrétnymi opatreniami, pričom orgány by mali byť pripravené prijať ďalšie konsolidačné opatrenia v prípade, že sa naplnia riziká vyplývajúce z menej priaznivého vývoja rastu HDP a príjmov a z možných sklzov na strane výdavkov. Zdá sa, že ak by sa tieto riziká primerane riešili a v plnej miere sa uskutočnili plány na konsolidáciu, rozpočtová stratégia by mala byť dostatočná na dosiahnutie opätovného znižovania pomeru verejného dlhu k HDP v rokoch 2011 – 2012, čo je vo všeobecnosti v súlade s odporúčaniami Rady.

V programe sa na rok 2012 počíta skôr s ďalším vzďaľovaním sa od strednodobého cieľa ako s postupným približovaním sa k jeho dosiahnutiu, čo nie je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Vzhľadom na vysoké riziká pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií by bolo podložené aj ambicióznejšie tempo konsolidácie, ako sa predpokladá v programe, pričom opatrenia na posilnenie monitorovania verejných financií, ako aj strednodobého rozpočtového rámca v rámci roka, by mohli pomôcť pri znížení uvedených rizík pre ciele týkajúce sa deficitu.

| (15) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, v programe sa poskytujú všetky povinné údaje a väčšina nepovinných údajov (4). Vo svojich revidovaných odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 zo 16. februára 2010 Rada s cieľom odstrániť nadmerný deficit zároveň vyzvala Maltu, aby predkladala správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v osobitnej kapitole v aktualizácii programu stability. Malta toto odporúčanie splnila čiastočne. Chýba najmä úplné vysvetlenie rozsiahlych opatrení, ktoré stoja za rozpočtovou konsolidáciou na úrovni 1 percentuálneho bodu HDP, ktorá je potrebná na odstránenie nadmerného deficitu do roku 2011. |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, v programe sa poskytujú všetky povinné údaje a väčšina nepovinných údajov (4). Vo svojich revidovaných odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 zo 16. februára 2010 Rada s cieľom odstrániť nadmerný deficit zároveň vyzvala Maltu, aby predkladala správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v osobitnej kapitole v aktualizácii programu stability. Malta toto odporúčanie splnila čiastočne. Chýba najmä úplné vysvetlenie rozsiahlych opatrení, ktoré stoja za rozpočtovou konsolidáciou na úrovni 1 percentuálneho bodu HDP, ktorá je potrebná na odstránenie nadmerného deficitu do roku 2011.

Celkový záver je, že podľa programu je cieľom v roku 2010 celkovo stabilizovať pomer deficitu verejných financií k HDP (na úroveň 3,9 % HDP), po čom bude nasledovať návrat tesne pod referenčnú hodnotu 3 % HDP v roku 2011, čo je lehota na odstránenie nadmerného deficitu, ktorú stanovila Rada. V roku 2012, ktorý je posledným rokom programu, sa opäť plánuje, že sa pomer deficitu k HDP celkovo stabilizuje namiesto napredovania k strednodobému cieľu Malty, ktorým je vyvážená pozícia v štrukturálnom vyjadrení. Hrubý verejný dlh by mal dosiahnuť vrchol na úrovni takmer 69 % HDP v roku 2010 a potom má nepatrne klesnúť. Pomer deficitu k HDP a pomer dlhu k HDP by mohol byť počas celého obdobia programu vyšší, ako sa plánuje, hlavne v dôsledku: (i) predpokladaného vyššieho výberu daní a, najmä po roku 2010, priaznivého makroekonomického scenára a (ii) možného prekročenia výdavkov vzhľadom na nedávne sklzy, rozsahu plánovaného zníženia výdavkov a nedostatku informácií o konkrétnych opatreniach, z ktorých vychádza cieľové obmedzenie znižovania výdavkov počas obdobia programu. Hoci sa cieľový deficit na rok 2010 stanovený v rozpočte potvrdil, ako odporučila Rada, bude dôležité riešiť tieto riziká vysvetlením konkrétnych opatrení, z ktorých stratégia vychádza, a prijatím dodatočných konsolidačných opatrení, ak bude hospodársky rast alebo rast príjmov nižší, ako sa v programe predpokladalo, alebo ak skutočne dôjde k sklzu vo výdavkoch. Stratégia plánovaná na rok 2012 by sa mala okrem toho výrazne posilniť, aby bola v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Okrem dosiahnutia zdravej rozpočtovej pozície a zlepšenia dlhodobej udržateľnosti prostredníctvom ďalších reforiem na obmedzenie predpokladaného zvýšenia výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva stojí Malta pred výzvou, ktorá sa týka posilnenia konkurencieschopnosti s cieľom zlepšiť odolnosť hospodárstva voči budúcim vonkajším otrasom. Bude si to vyžadovať vykonanie opatrení na zvýšenie produktivity a podporu procesu efektívneho stanovovania miezd, ktorý umožní úzke prepojenie medzi vývojom mzdy a produktivity.

Vzhľadom na uvedené posúdenie a aj na základe odporúčania zo 16. februára 2010 podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní EÚ sa Malta vyzýva, aby:

| i) | dosiahla cieľový deficit na rok 2010 na úrovni 3,9 % HDP, v prípade potreby prijatím dodatočných konsolidačných opatrení; podporila stratégiu konkrétnymi opatreniami s cieľom znížiť deficit pod 3 % HDP v roku 2011, pričom by mala byť pripravená prijať ďalšie konsolidačné opatrenia v prípade, že sa naplnia riziká súvisiace so skutočnosťou, že makroekonomický scenár programu je priaznivejší ako scenár, z ktorého vychádza odporúčanie podľa článku 126 ods. 7; a výrazne posilnila stratégiu na rok 2012, aby sa zabezpečila úprava smerom k strednodobému cieľu v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu; využila, v zmysle odporúčaní týkajúcich sa postupu pri nadmernom deficite, všetky príležitosti nad rámec fiškálnej konsolidácie vrátane príležitostí vyplývajúcich z lepších hospodárskych podmienok na rýchlejšie znižovanie pomeru hrubého verejného dlhu k HDP smerom k referenčnej hodnote 60 % HDP; |
| --- | --- |

i)

dosiahla cieľový deficit na rok 2010 na úrovni 3,9 % HDP, v prípade potreby prijatím dodatočných konsolidačných opatrení; podporila stratégiu konkrétnymi opatreniami s cieľom znížiť deficit pod 3 % HDP v roku 2011, pričom by mala byť pripravená prijať ďalšie konsolidačné opatrenia v prípade, že sa naplnia riziká súvisiace so skutočnosťou, že makroekonomický scenár programu je priaznivejší ako scenár, z ktorého vychádza odporúčanie podľa článku 126 ods. 7; a výrazne posilnila stratégiu na rok 2012, aby sa zabezpečila úprava smerom k strednodobému cieľu v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu; využila, v zmysle odporúčaní týkajúcich sa postupu pri nadmernom deficite, všetky príležitosti nad rámec fiškálnej konsolidácie vrátane príležitostí vyplývajúcich z lepších hospodárskych podmienok na rýchlejšie znižovanie pomeru hrubého verejného dlhu k HDP smerom k referenčnej hodnote 60 % HDP;

| ii) | vzhľadom na predpokladané výrazné zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva zlepšila dlhodobú udržateľnosť verejných financií uskutočnením ďalších reforiem systému sociálneho zabezpečenia; |
| --- | --- |

ii)

vzhľadom na predpokladané výrazné zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva zlepšila dlhodobú udržateľnosť verejných financií uskutočnením ďalších reforiem systému sociálneho zabezpečenia;

| iii) | posilnila záväzný charakter strednodobého rozpočtového rámca a zlepšila monitorovanie plnenia rozpočtu počas roka a aby zvýšila efektívnosť verejných výdavkov, najmä v oblasti zdravotníctva. |
| --- | --- |

iii)

posilnila záväzný charakter strednodobého rozpočtového rámca a zlepšila monitorovanie plnenia rozpočtu počas roka a aby zvýšila efektívnosť verejných výdavkov, najmä v oblasti zdravotníctva.

Malta sa takisto vyzýva, aby poskytla viac informácií o rozsiahlych opatreniach, z ktorých vychádzajú plánované konsolidačné opatrenia v kapitole o postupe pri nadmernom deficite programu stability.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz
   (5)

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP (zmena v %) | PS feb. 2010 | 2,1 | –2,0 | 1,1 | 2,3 | 2,9 |
| KOM nov. 2009 | 2,1 | –2,2 | 0,7 | 1,6 | — |
| PS dec. 2008 | 2,8 | 2,2 | 2,5 | 2,8 | — |
| Inflácia HIS (%) | PS feb. 2010 | 4,7 | 1,8 | 1,7 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2009 | 4,7 | 2,0 | 2,0 | 2,2 | — |
| PS dec. 2008 | 4,5 | 2,7 | 2,3 | 2,0 | — |
| Produkčná medzera (6) (% potenciálneho HDP) | PS feb. 2010 | 1,3 | –1,8 | –1,7 | –0,6 | 1,3 |
| KOM nov. 2009 (7) | 2,0 | –1,0 | –0,9 | 0,1 | — |
| PS dec. 2008 | 0,1 | –0,3 | –0,5 | 0,5 | — |
| Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta (% HDP) | PS feb. 2010 | –4,9 | –1,1 | –3,6 | –2,2 | –1,4 |
| KOM nov. 2009 | –5,1 | –2,4 | –1,8 | –1,4 | — |
| PS dec. 2008 | –5,1 | –3,1 | –2,7 | 0,7 | — |
| Verejné príjmy (% HDP) | PS feb. 2010 | 40,2 | 41,4 | 43,8 | 43,3 | 42,5 |
| KOM nov. 2009 | 40,3 | 41,2 | 41,9 | 42,1 | — |
| PS dec. 2008 | 40,6 | 41,7 | 41,8 | 41,9 | — |
| Verejné výdavky (% HDP) | PS feb. 2010 | 44,8 | 45,2 | 47,7 | 46,3 | 45,3 |
| KOM nov. 2009 | 45,0 | 45,7 | 46,3 | 46,4 | — |
| PS dec. 2008 | 43,9 | 43,2 | 42,1 | 40,7 | — |
| Saldo verejných financií (% HDP) | PS feb. 2010 | –4,7 | –3,8 | –3,9 | –2,9 | –2,8 |
| KOM nov. 2009 | –4,7 | –4,5 | –4,4 | –4,3 | — |
| PS dec. 2008 | –3,3 | –1,5 | –0,3 | 1,2 | — |
| Primárne saldo (% HDP) | PS feb. 2010 | –1,4 | –0,5 | –0,6 | 0,3 | 0,4 |
| KOM nov. 2009 | –1,4 | –1,2 | –1,2 | –1,0 | — |
| PS dec. 2008 | 0,0 | 1,9 | 3,0 | 4,3 | — |
| Cyklicky upravené saldo (6) (% HDP) | PS feb. 2010 | –5,1 | –3,1 | –3,3 | –2,7 | –3,3 |
| KOM nov. 2009 | –5,4 | –4,2 | –4,1 | –4,4 | — |
| PS dec. 2008 | –3,4 | –1,4 | –0,1 | 1,0 | — |
| Štrukturálne saldo (8) (% HDP) | PS feb. 2010 | –5,4 | –3,2 | –3,5 | –2,8 | –3,3 |
| KOM nov. 2009 | –5,0 | –4,3 | –4,1 | –4,4 | — |
| PS dec. 2008 | –3,7 | –1,7 | –0,2 | 0,9 | — |
| Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS feb. 2010 | 63,6 | 66,8 | 68,6 | 68,0 | 67,3 |
| KOM nov. 2009 | 63,8 | 68,5 | 70,9 | 72,5 | — |
| PS dec. 2008 | 62,8 | 61,9 | 59,8 | 56,3 | — |
| Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reálny HDP (zmena v %)

PS feb. 2010

2,1

–2,0

1,1

2,3

2,9

KOM nov. 2009

2,1

–2,2

0,7

1,6

—

PS dec. 2008

2,8

2,2

2,5

2,8

—

Inflácia HIS (%)

PS feb. 2010

4,7

1,8

1,7

2,0

2,0

KOM nov. 2009

4,7

2,0

2,0

2,2

—

PS dec. 2008

4,5

2,7

2,3

2,0

—

Produkčná medzera (6) (% potenciálneho HDP)

PS feb. 2010

1,3

–1,8

–1,7

–0,6

1,3

KOM nov. 2009 (7)

2,0

–1,0

–0,9

0,1

—

PS dec. 2008

0,1

–0,3

–0,5

0,5

—

Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta (% HDP)

PS feb. 2010

–4,9

–1,1

–3,6

–2,2

–1,4

KOM nov. 2009

–5,1

–2,4

–1,8

–1,4

—

PS dec. 2008

–5,1

–3,1

–2,7

0,7

—

Verejné príjmy (% HDP)

PS feb. 2010

40,2

41,4

43,8

43,3

42,5

KOM nov. 2009

40,3

41,2

41,9

42,1

—

PS dec. 2008

40,6

41,7

41,8

41,9

—

Verejné výdavky (% HDP)

PS feb. 2010

44,8

45,2

47,7

46,3

45,3

KOM nov. 2009

45,0

45,7

46,3

46,4

—

PS dec. 2008

43,9

43,2

42,1

40,7

—

Saldo verejných financií (% HDP)

PS feb. 2010

–4,7

–3,8

–3,9

–2,9

–2,8

KOM nov. 2009

–4,7

–4,5

–4,4

–4,3

—

PS dec. 2008

–3,3

–1,5

–0,3

1,2

—

Primárne saldo (% HDP)

PS feb. 2010

–1,4

–0,5

–0,6

0,3

0,4

KOM nov. 2009

–1,4

–1,2

–1,2

–1,0

—

PS dec. 2008

0,0

1,9

3,0

4,3

—

Cyklicky upravené saldo (6) (% HDP)

PS feb. 2010

–5,1

–3,1

–3,3

–2,7

–3,3

KOM nov. 2009

–5,4

–4,2

–4,1

–4,4

—

PS dec. 2008

–3,4

–1,4

–0,1

1,0

—

Štrukturálne saldo (8) (% HDP)

PS feb. 2010

–5,4

–3,2

–3,5

–2,8

–3,3

KOM nov. 2009

–5,0

–4,3

–4,1

–4,4

—

PS dec. 2008

–3,7

–1,7

–0,2

0,9

—

Hrubý verejný dlh (% HDP)

PS feb. 2010

63,6

66,8

68,6

68,0

67,3

KOM nov. 2009

63,8

68,5

70,9

72,5

—

PS dec. 2008

62,8

61,9

59,8

56,3

—

Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  V posúdení sa zohľadňuje najmä predpoveď útvarov Komisie z jesene 2009, ale aj iné informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili.

(3)  V záveroch Rady z 10. novembra 2009 o udržateľnosti verejných financií „Rada vyzýva členské štáty, aby vo svojich nadchádzajúcich programoch stability a konvergenčných programoch sústredili pozornosť na stratégie orientované na udržateľnosť“, a ďalej „vyzýva Komisiu, aby spolu s Výborom pre hospodársku politiku a Hospodárskym a finančným výborom ďalej včas pre ďalšiu správu o udržateľnosti pripravovala metodiky na posudzovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií“, ktorá sa očakáva v roku 2012.

(4)  Neboli poskytnuté najmä podrobné údaje o úprave vzťahu dlhu a deficitu.

(5)  Predpoveď útvarov Komisie z jesene 2009 sa pripravila na základe predbežného rozpočtu.

(6)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií v programoch.

(7)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,3 %, 0,8 %, 0,6 % a 0,6 % v jednotlivých rokoch v období 2008 – 2011.

(8)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Jednorazové a iné dočasné opatrenia sú 0,3 % HDP v roku 2008, 0,1 % v roku 2009, 0,2 % v roku 2010, 0,1 % v roku 2011 aj v roku 2012, všetky znižujúce deficit podľa najaktuálnejšieho programu, a 0,4 % HDP v roku 2008 zvyšujúce deficit a 0,2 % v roku 2009 znižujúce deficit v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2009.

Zdroj:

Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 3.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 144/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 144/6

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Portugalska na roky 2009 – 2013

2010/C 144/02

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Portugalska na roky 2009 až 2013 (2). |
| --- | --- |

(1)

Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Portugalska na roky 2009 až 2013 (2).

| (2) | Celosvetová kríza zasiahla portugalské hospodárstvo v situácii takmer desaťročného pomalého hospodárskeho rastu, v ktorom sa odrážajú štrukturálne nedostatky, konkrétne nízka produktivita a rast potenciálneho HDP. Po stagnácii v roku 2008 reálny HDP v roku 2009 klesol o 2,7 % v dôsledku znižujúceho sa domáceho dopytu, najmä investícií, a v menšej miere aj spotreby domácností, zatiaľ čo čistý obchod bol voči rastu vo veľkej miere neutrálny. Miera nezamestnanosti vzrástla ku koncu roka 2009 na 10 %. Potom, ako bol deficit verejných financií v roku 2008 na úrovni 2,8 % HDP, v roku 2009 vzrástol v dôsledku prudkého poklesu činnosti a uplatňovania niektorých stimulačných opatrení na úroveň 9,4 % HDP; v tomto deficite sa takisto odrážajú predchádzajúce nedostatky vyjadrené vysokými, aj keď klesajúcimi štrukturálnymi deficitmi v rokoch pred krízou. Na základe predpokladaného deficitu verejných financií prevyšujúceho 3 % HDP v roku 2009 a dlhu zvyšujúceho sa nad 60 % HDP Rada v decembri 2009 rozhodla, že v Portugalsku existuje nadmerný deficit, a ako lehotu na jeho odstránenie stanovila rok 2013. Napriek prudkému poklesu HDP súčasne pretrváva rozsiahla vonkajšia nerovnováha, pričom na konci roku 2009 čisté vonkajšie úvery predstavovali 9,5 % HDP a záporná čistá medzinárodná investičná pozícia bola nad 110 % HDP. Vonkajšia nerovnováha súvisí s narušenou konkurencieschopnosťou, do čoho sa premieta nielen nízky rast produktivity, ale aj nedostatočná úprava mzdových nákladov v situácii, keď sa, po prvé, zvýšila konkurencia na svetových trhoch, najmä v sektoroch so silným zastúpením pracovnej sily, v ktorých Portugalsko mávalo konkurenčnú výhodu, a po druhé, keď niekoľko rokov existovali pomerne priaznivé finančné podmienky. Finančným otrasom sa však počas krízy podarilo zabrániť. Trvalé zlepšenie výkonnosti ekonomiky si bude vyžadovať značné úpravy. Treba dosiahnuť konsolidáciu vo fiškálnej oblasti, aby sa podarilo zastaviť inak rastúci verejný dlh, ktorý ohrozuje dlhodobú udržateľnosť. Súčasne je celkovým cieľom zvýšiť rast potenciálneho HDP, najmä zvýšením produktivity a vytvorením trvalých pracovných miest. Pokračujúce úsilie vyvíjané v tomto smere by takisto pomohlo znížiť veľkú vonkajšiu nerovnováhu, ktorá bude aj v nadchádzajúcich rokoch predstavovať značnú záťaž pre národný dôchodok z dôvodu vysokého vonkajšieho dlhu. Na zníženie vonkajšej nerovnováhy bude potrebné vyváženie zdrojov rastu HDP smerom k vonkajšiemu sektoru opätovným dosiahnutím konkurencieschopnosti prostredníctvom štrukturálnych reforiem a nižšieho rastu mzdových nákladov so zreteľom na obchodných partnerov. |
| --- | --- |

(2)

Celosvetová kríza zasiahla portugalské hospodárstvo v situácii takmer desaťročného pomalého hospodárskeho rastu, v ktorom sa odrážajú štrukturálne nedostatky, konkrétne nízka produktivita a rast potenciálneho HDP. Po stagnácii v roku 2008 reálny HDP v roku 2009 klesol o 2,7 % v dôsledku znižujúceho sa domáceho dopytu, najmä investícií, a v menšej miere aj spotreby domácností, zatiaľ čo čistý obchod bol voči rastu vo veľkej miere neutrálny. Miera nezamestnanosti vzrástla ku koncu roka 2009 na 10 %. Potom, ako bol deficit verejných financií v roku 2008 na úrovni 2,8 % HDP, v roku 2009 vzrástol v dôsledku prudkého poklesu činnosti a uplatňovania niektorých stimulačných opatrení na úroveň 9,4 % HDP; v tomto deficite sa takisto odrážajú predchádzajúce nedostatky vyjadrené vysokými, aj keď klesajúcimi štrukturálnymi deficitmi v rokoch pred krízou. Na základe predpokladaného deficitu verejných financií prevyšujúceho 3 % HDP v roku 2009 a dlhu zvyšujúceho sa nad 60 % HDP Rada v decembri 2009 rozhodla, že v Portugalsku existuje nadmerný deficit, a ako lehotu na jeho odstránenie stanovila rok 2013. Napriek prudkému poklesu HDP súčasne pretrváva rozsiahla vonkajšia nerovnováha, pričom na konci roku 2009 čisté vonkajšie úvery predstavovali 9,5 % HDP a záporná čistá medzinárodná investičná pozícia bola nad 110 % HDP. Vonkajšia nerovnováha súvisí s narušenou konkurencieschopnosťou, do čoho sa premieta nielen nízky rast produktivity, ale aj nedostatočná úprava mzdových nákladov v situácii, keď sa, po prvé, zvýšila konkurencia na svetových trhoch, najmä v sektoroch so silným zastúpením pracovnej sily, v ktorých Portugalsko mávalo konkurenčnú výhodu, a po druhé, keď niekoľko rokov existovali pomerne priaznivé finančné podmienky. Finančným otrasom sa však počas krízy podarilo zabrániť. Trvalé zlepšenie výkonnosti ekonomiky si bude vyžadovať značné úpravy. Treba dosiahnuť konsolidáciu vo fiškálnej oblasti, aby sa podarilo zastaviť inak rastúci verejný dlh, ktorý ohrozuje dlhodobú udržateľnosť. Súčasne je celkovým cieľom zvýšiť rast potenciálneho HDP, najmä zvýšením produktivity a vytvorením trvalých pracovných miest. Pokračujúce úsilie vyvíjané v tomto smere by takisto pomohlo znížiť veľkú vonkajšiu nerovnováhu, ktorá bude aj v nadchádzajúcich rokoch predstavovať značnú záťaž pre národný dôchodok z dôvodu vysokého vonkajšieho dlhu. Na zníženie vonkajšej nerovnováhy bude potrebné vyváženie zdrojov rastu HDP smerom k vonkajšiemu sektoru opätovným dosiahnutím konkurencieschopnosti prostredníctvom štrukturálnych reforiem a nižšieho rastu mzdových nákladov so zreteľom na obchodných partnerov.

| (3) | Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy sa okrem toho znásobuje negatívnymi vplyvmi demografického starnutia na potenciálny produkt a verejné financie. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom zvýšiť potenciálny rast. Pre Portugalsko je zvlášť dôležité uskutočniť ďalšie reformy v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, posilniť hospodársku súťaž v oblasti služieb a sieťových odvetví, zásadným spôsobom riešiť problémy trhu práce vrátane segmentácie a takisto zohľadniť posilnenie schopnosti prispôsobiť sa v kontexte HMÚ. |
| --- | --- |

(3)

Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy sa okrem toho znásobuje negatívnymi vplyvmi demografického starnutia na potenciálny produkt a verejné financie. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom zvýšiť potenciálny rast. Pre Portugalsko je zvlášť dôležité uskutočniť ďalšie reformy v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, posilniť hospodársku súťaž v oblasti služieb a sieťových odvetví, zásadným spôsobom riešiť problémy trhu práce vrátane segmentácie a takisto zohľadniť posilnenie schopnosti prispôsobiť sa v kontexte HMÚ.

| (4) | V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá postupné zlepšovanie rastu reálneho HDP z 0,7 % v roku 2010 na 1,7 % v roku 2013. Zrýchlenie hospodárskej činnosti by sa podporilo najmä oživením domáceho dopytu s ďalším príspevkom z vonkajšieho sektora. Na základe údajov, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii, (3) sa zdá, že tento scenár je založený na mierne optimistických predpokladoch, najmä pokiaľ ide o posledné roky programu. Predpokladá sa však nízky rast a produkčná medzera zostáva záporná počas celého obdobia programu. Predovšetkým výhľad v oblasti príjmov a následne aj domáceho dopytu môže byť v strednodobom horizonte viac obmedzený potrebou úpravy bilancií domácností a firiem, najmä v súvislosti s rastúcimi dlhmi, než sa predpokladá v programe. Predpokladaná výkonnosť vývozu v zásade závisí od udržateľného oživenia dopytu zo strany najdôležitejších obchodných partnerov (najmä hospodárstiev v eurozóne) a zlepšenia konkurencieschopnosti portugalských vývozcov. Pokiaľ ide o infláciu, prognózy programu na rok 2010 sa javia ako realistické, ale je možné, že pre ďalšie roky sa ukážu ako nadhodnotené. Predpokladá sa iba mierny pokles čistých zahraničných úverov pohybujúci sa okolo 8,5 % HDP v záverečných rokoch programu, čo poukazuje na ďalšie zhoršenie zápornej medzinárodnej investičnej pozície, ktorá by mohla dosiahnuť približne 130 % HDP v období programu, a to aj vďaka „efektu snehovej gule“ vzhľadom na nízky rast nominálneho HDP. |
| --- | --- |

(4)

V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá postupné zlepšovanie rastu reálneho HDP z 0,7 % v roku 2010 na 1,7 % v roku 2013. Zrýchlenie hospodárskej činnosti by sa podporilo najmä oživením domáceho dopytu s ďalším príspevkom z vonkajšieho sektora. Na základe údajov, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii, (3) sa zdá, že tento scenár je založený na mierne optimistických predpokladoch, najmä pokiaľ ide o posledné roky programu. Predpokladá sa však nízky rast a produkčná medzera zostáva záporná počas celého obdobia programu. Predovšetkým výhľad v oblasti príjmov a následne aj domáceho dopytu môže byť v strednodobom horizonte viac obmedzený potrebou úpravy bilancií domácností a firiem, najmä v súvislosti s rastúcimi dlhmi, než sa predpokladá v programe. Predpokladaná výkonnosť vývozu v zásade závisí od udržateľného oživenia dopytu zo strany najdôležitejších obchodných partnerov (najmä hospodárstiev v eurozóne) a zlepšenia konkurencieschopnosti portugalských vývozcov. Pokiaľ ide o infláciu, prognózy programu na rok 2010 sa javia ako realistické, ale je možné, že pre ďalšie roky sa ukážu ako nadhodnotené. Predpokladá sa iba mierny pokles čistých zahraničných úverov pohybujúci sa okolo 8,5 % HDP v záverečných rokoch programu, čo poukazuje na ďalšie zhoršenie zápornej medzinárodnej investičnej pozície, ktorá by mohla dosiahnuť približne 130 % HDP v období programu, a to aj vďaka „efektu snehovej gule“ vzhľadom na nízky rast nominálneho HDP.

| (5) | V programe sa odhaduje deficit verejných financií v roku 2009 na úrovni 9,3% HDP (4). Vo výraznom zhoršení z deficitu na úrovni 2,8% HDP v roku 2008 sa vo veľkej miere odzrkadľuje vplyv krízy na verejné financie prostredníctvom voľného pôsobenia automatických stabilizátorov, spôsobili ho však aj stimulačné opatrenia dosahujúce úroveň 0,75 % HDP, ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, a ďalšie diskrečné opatrenia (5). Zvýšenie verejných výdavkov bolo hlavnou príčinou zhoršenia rozpočtového deficitu, v spojení s vysokým poklesom príjmov však viedlo k oveľa horšiemu rozpočtovému výsledku (takmer o 1,5 % HDP), než sa očakávalo v čase, keď Rada v decembri 2009 vydala svoje odporúčanie podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Podľa programu je fiškálna politika na rok 2010 plánovaná ako reštriktívna v súlade so stratégiou ukončenia angažovanosti štátu, ktorú schválila Rada, a s cieľom odstrániť nadmerný deficit do roku 2013 a vrátiť sa na udržateľnú pozíciu verejných financií. |
| --- | --- |

(5)

V programe sa odhaduje deficit verejných financií v roku 2009 na úrovni 9,3% HDP (4). Vo výraznom zhoršení z deficitu na úrovni 2,8% HDP v roku 2008 sa vo veľkej miere odzrkadľuje vplyv krízy na verejné financie prostredníctvom voľného pôsobenia automatických stabilizátorov, spôsobili ho však aj stimulačné opatrenia dosahujúce úroveň 0,75 % HDP, ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, a ďalšie diskrečné opatrenia (5). Zvýšenie verejných výdavkov bolo hlavnou príčinou zhoršenia rozpočtového deficitu, v spojení s vysokým poklesom príjmov však viedlo k oveľa horšiemu rozpočtovému výsledku (takmer o 1,5 % HDP), než sa očakávalo v čase, keď Rada v decembri 2009 vydala svoje odporúčanie podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Podľa programu je fiškálna politika na rok 2010 plánovaná ako reštriktívna v súlade so stratégiou ukončenia angažovanosti štátu, ktorú schválila Rada, a s cieľom odstrániť nadmerný deficit do roku 2013 a vrátiť sa na udržateľnú pozíciu verejných financií.

| (6) | Podľa programu je cieľom pri deficite verejných financií v roku 2010 úroveň 8,3 % HDP, čo je v úplnom súlade so zákonom o rozpočte na rok 2010, ktorý bol prijatý 12. marca 2010 (pozri poznámku pod čiarou 2). Cieľové zníženie deficitu o 1 percentuálny bod HDP v roku 2010 sa plánuje z troch štvrtín dosiahnuť prostredníctvom zvýšenia príjmov (konkrétne nedaňových príjmov) a z jednej štvrtiny znížením výdavkov (konkrétne investičných výdavkov). Okrem ukončenia dočasných stimulačných opatrení prijatých na rok 2009 a zmrazenia nominálnych miezd vo verejnom sektore sa v zákone o rozpočte nepredkladajú nové rozsiahle konsolidačné opatrenia. Fiškálna pozícia v roku 2010 meraná zmenou štrukturálneho salda, t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení, sa plánuje ako reštriktívna, so zlepšením tesne nad 0,75 percentuálneho bodu HDP, pod priemernou ročnou fiškálnou konsolidáciou na úrovni 1,25 % HDP, ktoré podľa článku 126 ods. 7 odporúča Rada, a to napriek oveľa horšiemu výslednému deficitu v roku 2009. |
| --- | --- |

(6)

Podľa programu je cieľom pri deficite verejných financií v roku 2010 úroveň 8,3 % HDP, čo je v úplnom súlade so zákonom o rozpočte na rok 2010, ktorý bol prijatý 12. marca 2010 (pozri poznámku pod čiarou 2). Cieľové zníženie deficitu o 1 percentuálny bod HDP v roku 2010 sa plánuje z troch štvrtín dosiahnuť prostredníctvom zvýšenia príjmov (konkrétne nedaňových príjmov) a z jednej štvrtiny znížením výdavkov (konkrétne investičných výdavkov). Okrem ukončenia dočasných stimulačných opatrení prijatých na rok 2009 a zmrazenia nominálnych miezd vo verejnom sektore sa v zákone o rozpočte nepredkladajú nové rozsiahle konsolidačné opatrenia. Fiškálna pozícia v roku 2010 meraná zmenou štrukturálneho salda, t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení, sa plánuje ako reštriktívna, so zlepšením tesne nad 0,75 percentuálneho bodu HDP, pod priemernou ročnou fiškálnou konsolidáciou na úrovni 1,25 % HDP, ktoré podľa článku 126 ods. 7 odporúča Rada, a to napriek oveľa horšiemu výslednému deficitu v roku 2009.

| (7) | Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie je znížiť deficit do roku 2013 pod referenčnú hodnotu 3 % HDP, čo je v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie z 2. decembra 2009. V aktualizácii sa stanovuje cieľový deficit na rok 2011 na úrovni 6,6 %, na rok 2012 na úrovni 4,6 % a na rok 2013 na úrovni 2,8 % HDP. Podobne sa plánuje, že primárne saldo sa postupne zlepší z odhadovaného deficitu na úrovni 6,4 % HDP v roku 2009 na deficit na úrovni 0,6 % HDP v roku 2012 a na prebytok na úrovni 1,3 % HDP v roku 2013. Štrukturálne saldo by sa podľa plánu malo zlepšiť v priemere takmer o 1,75 % HDP ročne v rokoch 2011 – 2013. Plánované zníženie deficitu je založené na konsolidačných opatreniach, ktorých celkový účinok by mal do roku 2013 dosiahnuť 3,5 % HDP. Opatrenia zahŕňajú rôzne oblasti, pričom najväčšie rozpočtové úspory by sa mali týkať sociálnych transferov (približne 1 % HDP), investičných výdavkov (0,75 % HDP), mzdových nákladov vo verejnom sektore (0,5 % HDP) a dane z príjmu fyzických osôb (0,5 % HDP). Zdá sa, že obmedzeniam výdavkov by mohli ďalej pomôcť opatrenia prijaté v posledných rokoch, najmä vo vzťahu k mzdám vo verejnom sektore a k reforme starobných dôchodkov. Naopak sa predpokladá, že výdavky na úroky sa z 2,9 % HDP v roku 2009 v rokoch 2012 a 2013 zvýšia na 4,1 % HDP vzhľadom na to, že od konca roku 2008 do konca roku 2012 sa predpokladá zvýšenie pomeru dlhu k HDP približne o 25 percentuálnych bodov. Ak vezmeme do úvahy postupné zrýchľovanie rastu HDP a postupný návrat daňových príjmov takmer na úroveň pred krízou z hľadiska HDP, predpokladá sa, že tri pätiny zníženia deficitu v rokoch 2011 – 2013 budú spôsobené poklesom pomeru výdavkov k HDP, zatiaľ čo zvýšenie pomeru príjmov k HDP bude mať za následok zníženie zostávajúcich dvoch pätín. Treba privítať spoliehanie sa predovšetkým na stranu výdavkov. Príjmy v nominálnych hodnotách vzrastú za obdobie programu približne o 4,5 % a výdavky o 1 % ročne (primárne výdavky budú v rokoch 2011 – 2013 v priemere stagnovať). Ako oznámili portugalské orgány, strednodobým rozpočtovým cieľom pre rozpočtovú pozíciu Portugalska je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom cieli viac ako primerane odzrkadľujú ciele paktu, ktoré sa však nedajú dosiahnuť v období programu. |
| --- | --- |

(7)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie je znížiť deficit do roku 2013 pod referenčnú hodnotu 3 % HDP, čo je v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie z 2. decembra 2009. V aktualizácii sa stanovuje cieľový deficit na rok 2011 na úrovni 6,6 %, na rok 2012 na úrovni 4,6 % a na rok 2013 na úrovni 2,8 % HDP. Podobne sa plánuje, že primárne saldo sa postupne zlepší z odhadovaného deficitu na úrovni 6,4 % HDP v roku 2009 na deficit na úrovni 0,6 % HDP v roku 2012 a na prebytok na úrovni 1,3 % HDP v roku 2013. Štrukturálne saldo by sa podľa plánu malo zlepšiť v priemere takmer o 1,75 % HDP ročne v rokoch 2011 – 2013. Plánované zníženie deficitu je založené na konsolidačných opatreniach, ktorých celkový účinok by mal do roku 2013 dosiahnuť 3,5 % HDP. Opatrenia zahŕňajú rôzne oblasti, pričom najväčšie rozpočtové úspory by sa mali týkať sociálnych transferov (približne 1 % HDP), investičných výdavkov (0,75 % HDP), mzdových nákladov vo verejnom sektore (0,5 % HDP) a dane z príjmu fyzických osôb (0,5 % HDP). Zdá sa, že obmedzeniam výdavkov by mohli ďalej pomôcť opatrenia prijaté v posledných rokoch, najmä vo vzťahu k mzdám vo verejnom sektore a k reforme starobných dôchodkov. Naopak sa predpokladá, že výdavky na úroky sa z 2,9 % HDP v roku 2009 v rokoch 2012 a 2013 zvýšia na 4,1 % HDP vzhľadom na to, že od konca roku 2008 do konca roku 2012 sa predpokladá zvýšenie pomeru dlhu k HDP približne o 25 percentuálnych bodov. Ak vezmeme do úvahy postupné zrýchľovanie rastu HDP a postupný návrat daňových príjmov takmer na úroveň pred krízou z hľadiska HDP, predpokladá sa, že tri pätiny zníženia deficitu v rokoch 2011 – 2013 budú spôsobené poklesom pomeru výdavkov k HDP, zatiaľ čo zvýšenie pomeru príjmov k HDP bude mať za následok zníženie zostávajúcich dvoch pätín. Treba privítať spoliehanie sa predovšetkým na stranu výdavkov. Príjmy v nominálnych hodnotách vzrastú za obdobie programu približne o 4,5 % a výdavky o 1 % ročne (primárne výdavky budú v rokoch 2011 – 2013 v priemere stagnovať). Ako oznámili portugalské orgány, strednodobým rozpočtovým cieľom pre rozpočtovú pozíciu Portugalska je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom cieli viac ako primerane odzrkadľujú ciele paktu, ktoré sa však nedajú dosiahnuť v období programu.

| (8) | Rozpočtové výsledky by mohli byť horšie, ako sa predpokladá v programe. Niektoré konsolidačné opatrenia týkajúce sa výdavkov a príjmov uvedené v programe, najmä pokiaľ ide o nedaňové príjmy, investičné výdavky a sociálne transfery, by nemuseli priniesť očakávané výsledky, a to ani v roku 2010. Od roku 2011 existujú takisto riziká spojené s akoukoľvek konsolidačnou stratégiou na konci obdobia programu, ktoré súvisia s neistotou vyplývajúcou z toho, že konsolidačné opatrenia uvedené v programe ešte treba prijať a realizovať. Ďalšie riziká súvisia s nedostatočnou špecifikáciou niektorých oznámených opatrení, najmä pokiaľ ide o znižovanie investičných výdavkov a mierne optimistický makroekonomický scenár, najmä na záverečné roky programu. Predpokladané rýchle oživenie príjmov po prudkom poklese zaznamenanom v roku 2009 a priaznivá elasticita daňových príjmov vo vzťahu k domácemu dopytu umožňujú realizovať scenár s nižším rastom príjmov, čo ohrozuje rozpočtové ciele. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtové výsledky by mohli byť horšie, ako sa predpokladá v programe. Niektoré konsolidačné opatrenia týkajúce sa výdavkov a príjmov uvedené v programe, najmä pokiaľ ide o nedaňové príjmy, investičné výdavky a sociálne transfery, by nemuseli priniesť očakávané výsledky, a to ani v roku 2010. Od roku 2011 existujú takisto riziká spojené s akoukoľvek konsolidačnou stratégiou na konci obdobia programu, ktoré súvisia s neistotou vyplývajúcou z toho, že konsolidačné opatrenia uvedené v programe ešte treba prijať a realizovať. Ďalšie riziká súvisia s nedostatočnou špecifikáciou niektorých oznámených opatrení, najmä pokiaľ ide o znižovanie investičných výdavkov a mierne optimistický makroekonomický scenár, najmä na záverečné roky programu. Predpokladané rýchle oživenie príjmov po prudkom poklese zaznamenanom v roku 2009 a priaznivá elasticita daňových príjmov vo vzťahu k domácemu dopytu umožňujú realizovať scenár s nižším rastom príjmov, čo ohrozuje rozpočtové ciele.

| (9) | V strednodobých prognózach dlhu do roku 2020, v ktorých sa zohľadňuje najnovší hospodársky vývoj a prognózy potenciálneho rastu, sa ukazuje, že rozpočtový vývoj, s ktorým sa počíta v programe, by v súčasnej situácii stačil na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020. |
| --- | --- |

(9)

V strednodobých prognózach dlhu do roku 2020, v ktorých sa zohľadňuje najnovší hospodársky vývoj a prognózy potenciálneho rastu, sa ukazuje, že rozpočtový vývoj, s ktorým sa počíta v programe, by v súčasnej situácii stačil na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020.

| (10) | Hrubý verejný dlh sa na konci roku 2009 (6) odhaduje na 77,2 % HDP oproti 66,3 % v roku 2008 a odráža sa v ňom jednak značný nárast deficitu, ako aj pokles nominálneho HDP. Predpokladá sa, že sa v priebehu obdobia programu pomer dlhu k HDP zvýši o ďalších 12,5 percentuálneho bodu až na 90,7 % HDP v roku 2012 a potom mierne klesne na 89,8 % HDP v roku 2013. Do tohto vývoja sa premietajú vysoké, aj keď klesajúce deficity verejných financií spolu so zrýchlením nominálneho HDP. Očakáva sa však, že v priebehu obdobia programu bude „efekt snehovej gule“ pozitívny, pretože implicitná priemerná úroková sadzba (predstavujúca v priemere 4,5 % ročne v rokoch 2010 – 2013) prevyšuje tempo rastu nominálneho HDP (predstavujúce v priemere 3 %). Nárastu dlhu naopak bránia výnosy z privatizácie, ktoré v priebehu obdobia programu dosahujú v súhrnnom vyjadrení približne 3 % HDP. Vzhľadom na negatívne riziká týkajúce sa rozpočtových cieľov a makroekonomického scenára je pravdepodobné, že aj vývoj pomeru dlhu k HDP bude menej priaznivý, ako sa predpokladá v programe. Pomer hrubého dlhu verejných financií k HDP v roku 2009 presahoval referenčnú hodnotu stanovenú v zmluve a má podľa programu narastajúcu tendenciu až do roku 2012. |
| --- | --- |

(10)

Hrubý verejný dlh sa na konci roku 2009 (6) odhaduje na 77,2 % HDP oproti 66,3 % v roku 2008 a odráža sa v ňom jednak značný nárast deficitu, ako aj pokles nominálneho HDP. Predpokladá sa, že sa v priebehu obdobia programu pomer dlhu k HDP zvýši o ďalších 12,5 percentuálneho bodu až na 90,7 % HDP v roku 2012 a potom mierne klesne na 89,8 % HDP v roku 2013. Do tohto vývoja sa premietajú vysoké, aj keď klesajúce deficity verejných financií spolu so zrýchlením nominálneho HDP. Očakáva sa však, že v priebehu obdobia programu bude „efekt snehovej gule“ pozitívny, pretože implicitná priemerná úroková sadzba (predstavujúca v priemere 4,5 % ročne v rokoch 2010 – 2013) prevyšuje tempo rastu nominálneho HDP (predstavujúce v priemere 3 %). Nárastu dlhu naopak bránia výnosy z privatizácie, ktoré v priebehu obdobia programu dosahujú v súhrnnom vyjadrení približne 3 % HDP. Vzhľadom na negatívne riziká týkajúce sa rozpočtových cieľov a makroekonomického scenára je pravdepodobné, že aj vývoj pomeru dlhu k HDP bude menej priaznivý, ako sa predpokladá v programe. Pomer hrubého dlhu verejných financií k HDP v roku 2009 presahoval referenčnú hodnotu stanovenú v zmluve a má podľa programu narastajúcu tendenciu až do roku 2012.

| (11) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je výrazne nižší ako priemer EÚ, pričom výdavky na dôchodky rastú v dôsledku už vykonávaných dôchodkových reforiem o niečo pomalšie. Rozpočtová pozícia v roku 2009, ktorá sa podľa programu výrazne zhoršila, ešte zvyšuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na stabilizačný interval. Zaistenie vyšších primárnych prebytkov v strednodobom horizonte by prispelo k zníženiu rizík ohrozujúcich udržateľnosť verejných financií, ktoré boli podľa hodnotenia v správe Komisie o udržateľnosti (7) na rok 2009 na strednej úrovni. |
| --- | --- |

(11)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je výrazne nižší ako priemer EÚ, pričom výdavky na dôchodky rastú v dôsledku už vykonávaných dôchodkových reforiem o niečo pomalšie. Rozpočtová pozícia v roku 2009, ktorá sa podľa programu výrazne zhoršila, ešte zvyšuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na stabilizačný interval. Zaistenie vyšších primárnych prebytkov v strednodobom horizonte by prispelo k zníženiu rizík ohrozujúcich udržateľnosť verejných financií, ktoré boli podľa hodnotenia v správe Komisie o udržateľnosti (7) na rok 2009 na strednej úrovni.

| (12) | V programe sa oznamuje zámer uskutočniť reformu rozpočtového rámca. Hlavným prvkom je posun smerom k viacročnému rozpočtovému rámcu s ročnými výdavkovými stropmi. V programe sa však neuvádzajú podrobnosti o obnovenom rozpočtovom rámci, napríklad časové údaje, inštitúcie alebo kategórie výdavkov, forma výdavkových pravidiel alebo mechanizmov presadzovania alebo korekcie v prípade odchýlok. Okrem týchto zmien v budúcom plánovaní rozpočtu sa predpokladajú aj niektoré ďalšie zmeny vedúce k jednotnejšiemu predkladaniu správ o plnení rozpočtu. Celkovo sa v rámci tohto úsilia riešia dva aspekty, pri ktorých sa ukázala potreba ďalej zlepšovať portugalský rozpočtový rámec, najmä plánovanie fiškálnej politiky zo širšieho strednodobého hľadiska a dôkladnejšiu kontrolu vývoja výdavkov. |
| --- | --- |

(12)

V programe sa oznamuje zámer uskutočniť reformu rozpočtového rámca. Hlavným prvkom je posun smerom k viacročnému rozpočtovému rámcu s ročnými výdavkovými stropmi. V programe sa však neuvádzajú podrobnosti o obnovenom rozpočtovom rámci, napríklad časové údaje, inštitúcie alebo kategórie výdavkov, forma výdavkových pravidiel alebo mechanizmov presadzovania alebo korekcie v prípade odchýlok. Okrem týchto zmien v budúcom plánovaní rozpočtu sa predpokladajú aj niektoré ďalšie zmeny vedúce k jednotnejšiemu predkladaniu správ o plnení rozpočtu. Celkovo sa v rámci tohto úsilia riešia dva aspekty, pri ktorých sa ukázala potreba ďalej zlepšovať portugalský rozpočtový rámec, najmä plánovanie fiškálnej politiky zo širšieho strednodobého hľadiska a dôkladnejšiu kontrolu vývoja výdavkov.

| (13) | V programe sa uznáva existencia niekoľkých dôležitých politických úloh na budúce roky okrem fiškálnej konsolidácie, ako je zvýšenie rastu potenciálneho HDP a odstránenie vonkajšej nerovnováhy. Program zahŕňa rozsiahly prieskum minulých i budúcich opatrení zameraných na riešenie týchto a ďalších súvisiacich otázok, ako je zníženie závislosti od ropy, vykonanie reformy trhu práce, zlepšenie podnikateľského prostredia, podpora výskumu a vývoja alebo rozšírenie vývoznej základne. Vykonávaním niektorých z týchto opatrení v situácii silnej fiškálnej konsolidácie sa zdôrazňuje nutnosť zaistiť účinnosť a efektívnosť verejných výdavkov a ustanoviť priority v oblasti reformného úsilia a verejných výdavkov. Program sa zaoberá aj dvoma aspektami dôležitými pre portugalské verejné financie, konkrétne partnerstvom súkromného a verejného sektora a štátnymi podnikmi. Bola oznámená reorganizácia útvaru monitorujúceho uvedené partnerstvá. Zdá sa, že ide o zásadný krok vzhľadom na zvýšenie počtu partnerstiev súkromného a verejného sektora v priebehu posledných desiatich rokov, ktoré boli príčinou značných implicitných záväzkov na budúce roky (najmä za časový horizont programu), ktoré by mali byť zahrnuté do posúdenia fiškálnej udržateľnosti a do dlhodobých plánov. Pokiaľ ide o štátne podniky, v programe sa uvádzajú zmeny ich riadenia a strop pre rast dlhu nefinančných štátnych podnikov. Cieľom je znížiť záťaž, ktorú stratové podniky predstavujú pre verejné financie, ako aj zabrániť implicitným rizikám vyplývajúcim z veľkého a rastúceho dlhu štátnych podnikov. Aj keď majú ročné stropy pre nominálne zvyšovanie dlhu klesajúci trend, sú vyššie ako predpokladané tempo rastu nominálneho HDP, čo môže viesť k ďalšiemu zvýšeniu pomeru dlhu k HDP pre celú skupinu štátnych podnikov. |
| --- | --- |

(13)

V programe sa uznáva existencia niekoľkých dôležitých politických úloh na budúce roky okrem fiškálnej konsolidácie, ako je zvýšenie rastu potenciálneho HDP a odstránenie vonkajšej nerovnováhy. Program zahŕňa rozsiahly prieskum minulých i budúcich opatrení zameraných na riešenie týchto a ďalších súvisiacich otázok, ako je zníženie závislosti od ropy, vykonanie reformy trhu práce, zlepšenie podnikateľského prostredia, podpora výskumu a vývoja alebo rozšírenie vývoznej základne. Vykonávaním niektorých z týchto opatrení v situácii silnej fiškálnej konsolidácie sa zdôrazňuje nutnosť zaistiť účinnosť a efektívnosť verejných výdavkov a ustanoviť priority v oblasti reformného úsilia a verejných výdavkov. Program sa zaoberá aj dvoma aspektami dôležitými pre portugalské verejné financie, konkrétne partnerstvom súkromného a verejného sektora a štátnymi podnikmi. Bola oznámená reorganizácia útvaru monitorujúceho uvedené partnerstvá. Zdá sa, že ide o zásadný krok vzhľadom na zvýšenie počtu partnerstiev súkromného a verejného sektora v priebehu posledných desiatich rokov, ktoré boli príčinou značných implicitných záväzkov na budúce roky (najmä za časový horizont programu), ktoré by mali byť zahrnuté do posúdenia fiškálnej udržateľnosti a do dlhodobých plánov. Pokiaľ ide o štátne podniky, v programe sa uvádzajú zmeny ich riadenia a strop pre rast dlhu nefinančných štátnych podnikov. Cieľom je znížiť záťaž, ktorú stratové podniky predstavujú pre verejné financie, ako aj zabrániť implicitným rizikám vyplývajúcim z veľkého a rastúceho dlhu štátnych podnikov. Aj keď majú ročné stropy pre nominálne zvyšovanie dlhu klesajúci trend, sú vyššie ako predpokladané tempo rastu nominálneho HDP, čo môže viesť k ďalšiemu zvýšeniu pomeru dlhu k HDP pre celú skupinu štátnych podnikov.

| (14) | Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2009 stanovená v programe v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Vzhľadom na uvedené riziká by však rozpočtová stratégia nemusela byť úplne v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Zaistenie zníženia deficitu pod prahovú hodnotu 3 % HDP do roku 2013 by mohlo vyžadovať väčšiu mieru konsolidácie, ako sa v súčasnosti plánovalo. Aj keď je priemerné fiškálne úsilie predpokladané v programe v súlade s odporúčanou hodnotou 1,25 % HDP ročne, nemusela by sa táto hodnota dosiahnuť vzhľadom na riziká a oveľa horší výsledný deficit v roku 2009, než sa očakávalo. Stratégia nemusí byť nakoniec dostatočná ani na to, aby znovu nastolila klesajúci trend pomeru dlhu k HDP. Zaistenie odstránenia nadmerného deficitu podľa odporúčania Rady je takisto nutné vzhľadom na predpokladanú rýchlu akumuláciu verejného dlhu, ako aj problémy v Portugalsku, ktoré dlhodobo vyžadujú korekciu, najmä zníženie veľkej vonkajšej nerovnováhy. |
| --- | --- |

(14)

Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2009 stanovená v programe v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Vzhľadom na uvedené riziká by však rozpočtová stratégia nemusela byť úplne v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Zaistenie zníženia deficitu pod prahovú hodnotu 3 % HDP do roku 2013 by mohlo vyžadovať väčšiu mieru konsolidácie, ako sa v súčasnosti plánovalo. Aj keď je priemerné fiškálne úsilie predpokladané v programe v súlade s odporúčanou hodnotou 1,25 % HDP ročne, nemusela by sa táto hodnota dosiahnuť vzhľadom na riziká a oveľa horší výsledný deficit v roku 2009, než sa očakávalo. Stratégia nemusí byť nakoniec dostatočná ani na to, aby znovu nastolila klesajúci trend pomeru dlhu k HDP. Zaistenie odstránenia nadmerného deficitu podľa odporúčania Rady je takisto nutné vzhľadom na predpokladanú rýchlu akumuláciu verejného dlhu, ako aj problémy v Portugalsku, ktoré dlhodobo vyžadujú korekciu, najmä zníženie veľkej vonkajšej nerovnováhy.

| (15) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, v programe sú uvedené všetky požadované a väčšina nepovinných údajov (8). Rada vo svojich odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009 s cieľom odstrániť nadmerný deficit zároveň vyzvala Portugalsko, aby predkladalo správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v osobitnej kapitole aktualizácie programu stability (9). |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, v programe sú uvedené všetky požadované a väčšina nepovinných údajov (8). Rada vo svojich odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009 s cieľom odstrániť nadmerný deficit zároveň vyzvala Portugalsko, aby predkladalo správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v osobitnej kapitole aktualizácie programu stability (9).

Celkový záver je, že súčasná kríza má závažný vplyv na verejné financie Portugalska. V súčasnej rozpočtovej situácii sa však takisto odrážajú predchádzajúce fiškálne nedostatky, najmä vysoké – aj keď znižujúce sa – štrukturálne deficity pred krízou. Cieľom aktualizácie programu stability je dosiahnuť verejný deficit pod 3 % HDP do roku 2013 pomocou fiškálnej konsolidácie uskutočňovanej počas celého obdobia, čo by malo viesť k stabilizácii pomeru dlhu k HDP na úrovni približne 90 % HDP v rokoch 2012 – 2013. Konsolidácia sa odkladá na rok 2011 a ďalšie roky. Fiškálna konsolidácia je nevyhnutná, lebo narastajúce fiškálne deficity a dlh pravdepodobne narušia strednodobý hospodársky rast, ktorý už musí čeliť negatívnym spätným vplyvom veľkého vonkajšieho dlhu na domáce príjmy. Je možné, že na dosiahnutie ambicióznej fiškálnej konsolidácie bude treba vyvinúť úsilie nad rámec programu. Po prvé, môže byť zložité dosiahnuť už v roku 2010 navrhovanú úroveň príjmov a výdavkov na základe oznámených opatrení. Po druhé, existuje riziko, že nižší rast HDP, než sa očakávalo, by mohol v priebehu budúcich rokov zmierniť rast príjmov a ohroziť pokles podielu výdavkov na HDP plánovaný v programe, čím by ohrozil priebeh plánovanej fiškálnej konsolidácie. V tomto kontexte je fungujúci strednodobý rozpočtový rámec zásadným nástrojom na potlačenie rizika pre rozpočtové ciele, ktorý by mal predovšetkým podporiť dosiahnutie predpokladaného zníženia primárnych výdavkov na minimum. Posilnenie kvality verejných financií v kontexte širšej reformy je okrem toho takisto dôležité pre to, aby sa posilnilo nevyhnutné zvýšenie produktivity a potenciálneho rastu HDP a aby sa riešili ďalšie kľúčové úlohy portugalského hospodárstva, ako je posilnenie konkurencieschopnosti, zníženie veľkej vonkajšej nerovnováhy a podpora vytvárania pracovných miest.

V zmysle uvedeného hodnotenia a takisto na základe odporúčania podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ z 2. decembra 2009 sa Portugalsko vyzýva, aby:

| i) | dosiahlo cieľový deficit 8,3 % HDP stanovený na rok 2010, v prípade potreby tým, že sa posilní kosolidácia prijatím ďalších konsolidačných opatrení; včasným uskutočnením konkrétnych opatrení podporilo stratégiu na zníženie deficitu pod 3 % do roku 2013; bolo pripravené prijať ďalšie konsolidačné opatrenia v prípade, že sa makroekonomický scenár ukáže priaznivejší než scenár, o ktorý sa opiera odporúčanie podľa článku 126 ods. 7, alebo pokiaľ dôjde k akýmkoľvek prepadom; využilo každú príležitosť nad rámec fiškálnej konsolidácie, aby zrýchlilo znižovanie pomeru hrubého dlhu k HDP smerom k referenčnej hodnote 60 %, a to vrátane príležitostí vyplývajúcich z lepších hospodárskych podmienok; |
| --- | --- |

i)

dosiahlo cieľový deficit 8,3 % HDP stanovený na rok 2010, v prípade potreby tým, že sa posilní kosolidácia prijatím ďalších konsolidačných opatrení; včasným uskutočnením konkrétnych opatrení podporilo stratégiu na zníženie deficitu pod 3 % do roku 2013; bolo pripravené prijať ďalšie konsolidačné opatrenia v prípade, že sa makroekonomický scenár ukáže priaznivejší než scenár, o ktorý sa opiera odporúčanie podľa článku 126 ods. 7, alebo pokiaľ dôjde k akýmkoľvek prepadom; využilo každú príležitosť nad rámec fiškálnej konsolidácie, aby zrýchlilo znižovanie pomeru hrubého dlhu k HDP smerom k referenčnej hodnote 60 %, a to vrátane príležitostí vyplývajúcich z lepších hospodárskych podmienok;

| ii) | vykonávalo účinný viacročný rozpočtový rámec, aby zaistilo dodržiavanie rozpočtových cieľov v celom verejnom sektore a v strednodobom rámci podstatne znížilo výdavky; |
| --- | --- |

ii)

vykonávalo účinný viacročný rozpočtový rámec, aby zaistilo dodržiavanie rozpočtových cieľov v celom verejnom sektore a v strednodobom rámci podstatne znížilo výdavky;

| iii) | posilnilo kvalitu verejných financií v súlade s návrhmi uvedenými v programe, najmä zlepšením účinnosti a efektívnosti verejných výdavkov v rôznych oblastiach činnosti verejných orgánov; rozhodným spôsobom riešilo situáciu stratových štátnych podnikov a do pozície fiškálnej udržateľnosti zahrnulo aj záväzky v oblasti výdavkov a riziká vyplývajúce z partnerstva verejného a súkromného sektora; |
| --- | --- |

iii)

posilnilo kvalitu verejných financií v súlade s návrhmi uvedenými v programe, najmä zlepšením účinnosti a efektívnosti verejných výdavkov v rôznych oblastiach činnosti verejných orgánov; rozhodným spôsobom riešilo situáciu stratových štátnych podnikov a do pozície fiškálnej udržateľnosti zahrnulo aj záväzky v oblasti výdavkov a riziká vyplývajúce z partnerstva verejného a súkromného sektora;

| iv) | vypracovalo opatrenia fiškálnej konsolidácie a vyvinulo úsilie na zvýšenie produktivity a rastu potenciálneho HDP v udržateľnej podobe, posilnilo konkurencieschopnosť a znížilo veľkú vonkajšiu nerovnováhu, čo takisto pomôže zlepšiť udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

iv)

vypracovalo opatrenia fiškálnej konsolidácie a vyvinulo úsilie na zvýšenie produktivity a rastu potenciálneho HDP v udržateľnej podobe, posilnilo konkurencieschopnosť a znížilo veľkú vonkajšiu nerovnováhu, čo takisto pomôže zlepšiť udržateľnosť verejných financií.

Porovnanie hlavných makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS marec 2010 | 0,0 | –2,7 | 0,7 | 0,9 | 1,3 | 1,7 |
| KOM nov. 2009 | 0,0 | –2,9 | 0,3 | 1,0 | — | — |
| PS jan. 2009 | 0,3 | –0,8 | 0,5 | 1,3 | — | — |
| Inflácia HISC
  (%) | PS marec 2010 | 2,7 | –0,9 | 0,8 | 1,9 | 1,9 | 2,0 |
| KOM nov. 2009 | 2,7 | –1,0 | 1,3 | 1,4 | — | — |
| PS jan. 2009 | 2,6 | 1,2 | 2,0 | 2,0 | — | — |
| Produkčná medzera (10)

  (% potenciálneho HDP) | PS marec 2010 | 0,5 | –2,2 | –1,9 | –1,6 | –1,3 | –0,8 |
| KOM nov. 2009 (11) | –0,1 | –2,9 | –3,0 | –2,6 | — | — |
| PS jan. 2009 | –0,4 | –2,1 | –2,5 | –2,5 | — | — |
| Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta
  (% HDP) | PS marec 2010 | –10,3 | –9,4 | –9,3 | –9,1 | –8,7 | –8,3 |
| KOM nov. 2009 | –10,3 | –8,5 | –8,6 | –8,6 | — | — |
| PS jan. 2009 | –10,5 | –9,2 | –8,4 | –7,6 | — | — |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | PS marec 2010 | 43,2 | 39,7 | 40,5 | 41,1 | 41,8 | 42,6 |
| KOM nov. 2009 | 43,2 | 43,7 | 43,5 | 43,3 | — | — |
| PS jan. 2009 | 43,5 | 44,1 | 43,6 | 43,6 | — | — |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | PS marec 2010 | 45,9 | 49,1 | 48,8 | 47,7 | 46,5 | 45,4 |
| KOM nov. 2009 | 45,9 | 51,6 | 51,5 | 52,0 | — | — |
| PS jan. 2009 | 45,8 | 48,0 | 46,5 | 45,9 | — | — |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS marec 2010 | –2,7 | –9,3 | –8,3 | –6,6 | –4,6 | –2,8 |
| KOM nov. 2009 | –2,7 | –8,0 | –8,0 | –8,7 | — | — |
| PS jan. 2009 | –2,2 | –3,9 | –2,9 | –2,3 | — | — |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS marec 2010 | 0,2 | –6,4 | –5,1 | –2,8 | –0,6 | 1,3 |
| KOM nov. 2009 | 0,2 | –5,0 | –4,9 | –5,2 | — | — |
| PS jan. 2009 | 0,8 | –0,6 | 0,4 | 1,1 | — | — |
| Cyklicky upravené saldo (10)

  (% HDP) | PS marec 2010 | –2,9 | –8,3 | –7,5 | –5,9 | –4,1 | –2,5 |
| KOM nov. 2009 | –2,6 | –6,6 | –6,7 | –7,5 | — | — |
| PS jan. 2009 | –2,0 | –3,0 | –1,8 | –1,2 | — | — |
| Štrukturálne saldo (12)

  (% HDP) | PS marec 2010 | –2,9 | –8,3 | –7,5 | –5,9 | –4,1 | –2,5 |
| KOM nov. 2009 | –3,5 | –6,6 | –6,7 | –7,5 | — | — |
| PS jan. 2009 | –2,0 | –3,0 | –1,8 | –1,2 | — | — |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS marec 2010 | 66,3 | 77,2 | 86,0 | 89,4 | 90,7 | 89,8 |
| KOM nov. 2009 | 66,3 | 77,4 | 84,6 | 91,1 | — | — |
| PS jan. 2009 | 65,9 | 69,7 | 70,5 | 70,0 | — | — |
| Program stability (PS); predikcie útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reálny HDP

(zmena v %)

PS marec 2010

0,0

–2,7

0,7

0,9

1,3

1,7

KOM nov. 2009

0,0

–2,9

0,3

1,0

—

—

PS jan. 2009

0,3

–0,8

0,5

1,3

—

—

Inflácia HISC

(%)

PS marec 2010

2,7

–0,9

0,8

1,9

1,9

2,0

KOM nov. 2009

2,7

–1,0

1,3

1,4

—

—

PS jan. 2009

2,6

1,2

2,0

2,0

—

—

Produkčná medzera (10)

(% potenciálneho HDP)

PS marec 2010

0,5

–2,2

–1,9

–1,6

–1,3

–0,8

KOM nov. 2009 (11)

–0,1

–2,9

–3,0

–2,6

—

—

PS jan. 2009

–0,4

–2,1

–2,5

–2,5

—

—

Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta

(% HDP)

PS marec 2010

–10,3

–9,4

–9,3

–9,1

–8,7

–8,3

KOM nov. 2009

–10,3

–8,5

–8,6

–8,6

—

—

PS jan. 2009

–10,5

–9,2

–8,4

–7,6

—

—

Verejné príjmy

(% HDP)

PS marec 2010

43,2

39,7

40,5

41,1

41,8

42,6

KOM nov. 2009

43,2

43,7

43,5

43,3

—

—

PS jan. 2009

43,5

44,1

43,6

43,6

—

—

Verejné výdavky

(% HDP)

PS marec 2010

45,9

49,1

48,8

47,7

46,5

45,4

KOM nov. 2009

45,9

51,6

51,5

52,0

—

—

PS jan. 2009

45,8

48,0

46,5

45,9

—

—

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS marec 2010

–2,7

–9,3

–8,3

–6,6

–4,6

–2,8

KOM nov. 2009

–2,7

–8,0

–8,0

–8,7

—

—

PS jan. 2009

–2,2

–3,9

–2,9

–2,3

—

—

Primárne saldo

(% HDP)

PS marec 2010

0,2

–6,4

–5,1

–2,8

–0,6

1,3

KOM nov. 2009

0,2

–5,0

–4,9

–5,2

—

—

PS jan. 2009

0,8

–0,6

0,4

1,1

—

—

Cyklicky upravené saldo (10)

(% HDP)

PS marec 2010

–2,9

–8,3

–7,5

–5,9

–4,1

–2,5

KOM nov. 2009

–2,6

–6,6

–6,7

–7,5

—

—

PS jan. 2009

–2,0

–3,0

–1,8

–1,2

—

—

Štrukturálne saldo (12)

(% HDP)

PS marec 2010

–2,9

–8,3

–7,5

–5,9

–4,1

–2,5

KOM nov. 2009

–3,5

–6,6

–6,7

–7,5

—

—

PS jan. 2009

–2,0

–3,0

–1,8

–1,2

—

—

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS marec 2010

66,3

77,2

86,0

89,4

90,7

89,8

KOM nov. 2009

66,3

77,4

84,6

91,1

—

—

PS jan. 2009

65,9

69,7

70,5

70,0

—

—

Program stability (PS); predikcie útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  K oneskorenému predloženiu programu došlo hlavne z dôvodu menovania novej vlády po parlamentných voľbách koncom septembra 2009 a pretože sa zákon o rozpočte na rok 2010 prijal až v marci 2010. Portugalský parlament program prerokoval 25. marca 2010.

(3)  V posúdení sa zohľadňuje najmä predikcia útvarov Komisie z jesene 2009. Na posúdenie rizík sa takisto použili ďalšie informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili (najmä výsledné hodnoty HDP a inflácie).

(4)  Podľa údajov uvedených v oznámení o postupe pri nadmernom deficite očakávanom pred 1. aprílom 2010, ktoré portugalský štatistický úrad uverejnil po predložení programu, bol výsledný deficit verejných financií 9,4 % HDP.

(5)  Tieto opatrenia sa týkajú najmä zníženia štandardnej sadzby DPH o jeden percentuálny bod v júli 2008 a opatrení na podporu príjmov domácností.

(6)  Podľa údajov uvedených v oznámení o postupe pri nadmernom deficite očakávanom pred 1. aprílom 2010, ktoré portugalský štatistický úrad uverejnil po predložení programu, bol výsledný dlh verejných financií 76,8 % HDP.

(7)  V záveroch Rady z 10. novembra 2009 o udržateľnosti verejných financií „Rada vyzýva členské štáty, aby vo svojich nadchádzajúcich programoch stability a konvergenčných programoch sústredili pozornosť na stratégie orientované na udržateľnosť“, a ďalej „vyzýva Komisiu, aby spolu s Výborom pre hospodársku politiku a s Hospodárskym a finančným výborom ďalej včas pre ďalšiu správu o udržateľnosti pripravovala metodiky na posudzovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií“, ktorá sa očakáva v roku 2012.

(8)  Konkrétne nie sú uvedené údaje o deflátoroch verejnej spotreby a investícií a o verejných výdavkoch podľa funkcií.

(9)  Portugalsko toto odporúčanie v zásade splnilo, aj keď správy neboli predložené v samostatnej kapitole, ale boli zahrnuté do kapitoly o strednodobej rozpočtovej stratégii.

(10)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe údajov v programoch.

(11)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 0,6 %, 0,0 %, 0,3 % a 0,7 % postupne v rokoch 2008 – 2011.

(12)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. V programe nie sú žiadne jednorazové ani iné dočasné opatrenia a podľa predikcií útvarov Komisie z jesene 2009 dosahujú za rok 2008 hodnotu 0,8 % HDP (znižujúce deficit).

Zdroj:

Program stability (PS); predikcie útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 3.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 144/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 144/12

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému konvergenčnému programu Rumunska na roky 2009 – 2012

2010/C 144/03

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Rumunska na roky 2009 až 2012. |
| --- | --- |

(1)

Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Rumunska na roky 2009 až 2012.

| (2) | Vzhľadom na priemernú ročnú mieru rastu HDP na úrovni 6,8 % v rokoch 2004 až 2008 bolo Rumunsko jedným z najrýchlejšie rastúcich členských štátov EÚ. Rast bol podporovaný výrazným nárastom domáceho dopytu po spotrebe a investíciách, ktorý bol poháňaný rýchlym rozvojom finančného sektora, vysokým prílevom kapitálu a neustále sa zvyšujúcimi očakávaniami, pokiaľ ide o príjmy. Spolu s vysokou infláciou miezd to spôsobilo prudký nárast deficitu bežného účtu na úroveň 12,3 % HDP v roku 2008. Okrem toho roky procyklických rozpočtových politík viedli k výraznému zhoršeniu základnej fiškálnej pozície s rastúcim štrukturálnym deficitom (t. j. cyklicky upraveným saldom bez jednorazových a iných dočasných opatrení) na úrovni 8,5 % HDP v roku 2008. Náhly nárast neochoty niesť riziko počas finančnej krízy spôsobil silnejúcu citlivosť trhov na tieto nerovnováhy. Prílev kapitálu prudko klesol tlak na výmenný kurz sa zvyšoval, čo v období od augusta 2007 do januára 2009 viedlo ku kumulatívnemu znehodnoteniu rumunského lei oproti euru približne o 30 %. Pokles v príleve kapitálu, vplyv znehodnotenia meny na súvahu a prudké zníženie exportného dopytu spôsobili na konci roka 2008 a v prvom polroku 2009 vážnu recesiu, ktorá sa premietla do 7,1 % poklesu HDP v roku 2009. Národná banka Rumunska v čase od februára 2009 do februára 2010 znížila svoju hlavnú sadzbu celkom o 325 bázických bodov na 7,0 %. Deficit bežného účtu v roku 2009 dosiahol približne 4,25 % HDP. |
| --- | --- |

(2)

Vzhľadom na priemernú ročnú mieru rastu HDP na úrovni 6,8 % v rokoch 2004 až 2008 bolo Rumunsko jedným z najrýchlejšie rastúcich členských štátov EÚ. Rast bol podporovaný výrazným nárastom domáceho dopytu po spotrebe a investíciách, ktorý bol poháňaný rýchlym rozvojom finančného sektora, vysokým prílevom kapitálu a neustále sa zvyšujúcimi očakávaniami, pokiaľ ide o príjmy. Spolu s vysokou infláciou miezd to spôsobilo prudký nárast deficitu bežného účtu na úroveň 12,3 % HDP v roku 2008. Okrem toho roky procyklických rozpočtových politík viedli k výraznému zhoršeniu základnej fiškálnej pozície s rastúcim štrukturálnym deficitom (t. j. cyklicky upraveným saldom bez jednorazových a iných dočasných opatrení) na úrovni 8,5 % HDP v roku 2008. Náhly nárast neochoty niesť riziko počas finančnej krízy spôsobil silnejúcu citlivosť trhov na tieto nerovnováhy. Prílev kapitálu prudko klesol tlak na výmenný kurz sa zvyšoval, čo v období od augusta 2007 do januára 2009 viedlo ku kumulatívnemu znehodnoteniu rumunského lei oproti euru približne o 30 %. Pokles v príleve kapitálu, vplyv znehodnotenia meny na súvahu a prudké zníženie exportného dopytu spôsobili na konci roka 2008 a v prvom polroku 2009 vážnu recesiu, ktorá sa premietla do 7,1 % poklesu HDP v roku 2009. Národná banka Rumunska v čase od februára 2009 do februára 2010 znížila svoju hlavnú sadzbu celkom o 325 bázických bodov na 7,0 %. Deficit bežného účtu v roku 2009 dosiahol približne 4,25 % HDP.

| (3) | Vzhľadom na napätie, ktoré spôsobil tento vývoj, sa orgány rozhodli požiadať o zahraničnú finančnú pomoc (2), pričom sa zaviazali realizovať komplexný program v oblasti hospodárskej politiky zameraný nielen na riešenie uvedenej vonkajšej a fiškálnej nerovnováhy, ale aj štrukturálnych prekážok, ktoré obmedzujú konkurencieschopnosť a pokrok z hľadiska reálnej konvergencie. Rada vzhľadom na zhoršenie rozpočtovej pozície krajiny 7. júla 2009 rozhodla o existencii nadmerného deficitu v Rumunsku a odporučila jeho odstránenie do roku 2011. Rada 16. februára 2010 konštatovala, že Rumunsko prijalo účinné opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu a vzhľadom na zhoršenie hospodárskej činnosti v roku 2009, ktoré bolo prudšie oproti očakávaniu, predĺžila termín na odstránenie deficitu do roku 2012. |
| --- | --- |

(3)

Vzhľadom na napätie, ktoré spôsobil tento vývoj, sa orgány rozhodli požiadať o zahraničnú finančnú pomoc (2), pričom sa zaviazali realizovať komplexný program v oblasti hospodárskej politiky zameraný nielen na riešenie uvedenej vonkajšej a fiškálnej nerovnováhy, ale aj štrukturálnych prekážok, ktoré obmedzujú konkurencieschopnosť a pokrok z hľadiska reálnej konvergencie. Rada vzhľadom na zhoršenie rozpočtovej pozície krajiny 7. júla 2009 rozhodla o existencii nadmerného deficitu v Rumunsku a odporučila jeho odstránenie do roku 2011. Rada 16. februára 2010 konštatovala, že Rumunsko prijalo účinné opatrenia na odstránenie nadmerného deficitu a vzhľadom na zhoršenie hospodárskej činnosti v roku 2009, ktoré bolo prudšie oproti očakávaniu, predĺžila termín na odstránenie deficitu do roku 2012.

| (4) | Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyvom hospodárskej krízy sa okrem toho znásobujú negatívne vplyvy demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V tejto súvislosti bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast, čo by malo takisto pomôcť pri obnovení udržateľnosti verejných financií. Pre Rumunsko je zvlášť dôležité prijať a vykonať návrh dôchodkovej reformy, ako aj reformu fiškálneho riadenia a štrukturálne reformy predpokladané v programe pomoci v oblasti platobnej bilancie. Okrem toho by sa mali prijať konkrétne opatrenia na rýchlejšie využívanie štrukturálnych fondov EÚ, pretože to by umožnilo zvýšiť investície v prospech dlhodobého rastu bez toho, aby bolo ohrozené dosiahnutie dohodnutých cieľov týkajúcich sa rozpočtového deficitu. |
| --- | --- |

(4)

Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyvom hospodárskej krízy sa okrem toho znásobujú negatívne vplyvy demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V tejto súvislosti bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast, čo by malo takisto pomôcť pri obnovení udržateľnosti verejných financií. Pre Rumunsko je zvlášť dôležité prijať a vykonať návrh dôchodkovej reformy, ako aj reformu fiškálneho riadenia a štrukturálne reformy predpokladané v programe pomoci v oblasti platobnej bilancie. Okrem toho by sa mali prijať konkrétne opatrenia na rýchlejšie využívanie štrukturálnych fondov EÚ, pretože to by umožnilo zvýšiť investície v prospech dlhodobého rastu bez toho, aby bolo ohrozené dosiahnutie dohodnutých cieľov týkajúcich sa rozpočtového deficitu.

| (5) | V makroekonomickom scenári, z ktorého programu vychádza, sa predpokladá, že reálny rast HDP bude v roku 2010 opäť kladný (1,3 %) a do roku 2012 sa postupne zrýchli na 3,7 %. Pri posúdení na základe informácií dostupných v súčasnosti, a najmä výsledku za posledný štvrťrok 2009, ktorý je horší oproti očakávaniu, sa zdá, že tento scenár sa zakladá na mierne nadhodnotených predpokladoch rastu v roku 2010. Zdá sa, že makroekonomický scenár na roky 2011 – 2012 je založený na realistických predpokladoch rastu. Okrem toho sa očakáva, že vonkajšia a fiškálna nerovnováha, ktorá prispela k závažnosti recesie v Rumunsku, sa bude zmierňovať. Prognózy inflácie v programe (3,7 % v roku 2010, 3,2 % v roku 2011 a 2,8 % v roku 2012) sa však javia ako podhodnotené vzhľadom na predpokladaný vývoj v oblasti rastu miezd a produktivity práce, nedávny návrat k pôvodným medzinárodným cenám energií a ďalší možný nárast regulovaných cien. Na druhej strane však inflačné tlaky môžu byť vyvážené možným zhodnotením lei oproti euru. Zdá sa, že v tejto skorej etape hospodárskeho oživenia sa ťažko dosiahne očakávané zníženie miery nezamestnanosti z 8,4 % v roku 2009 na 7,7 % v roku 2010. |
| --- | --- |

(5)

V makroekonomickom scenári, z ktorého programu vychádza, sa predpokladá, že reálny rast HDP bude v roku 2010 opäť kladný (1,3 %) a do roku 2012 sa postupne zrýchli na 3,7 %. Pri posúdení na základe informácií dostupných v súčasnosti, a najmä výsledku za posledný štvrťrok 2009, ktorý je horší oproti očakávaniu, sa zdá, že tento scenár sa zakladá na mierne nadhodnotených predpokladoch rastu v roku 2010. Zdá sa, že makroekonomický scenár na roky 2011 – 2012 je založený na realistických predpokladoch rastu. Okrem toho sa očakáva, že vonkajšia a fiškálna nerovnováha, ktorá prispela k závažnosti recesie v Rumunsku, sa bude zmierňovať. Prognózy inflácie v programe (3,7 % v roku 2010, 3,2 % v roku 2011 a 2,8 % v roku 2012) sa však javia ako podhodnotené vzhľadom na predpokladaný vývoj v oblasti rastu miezd a produktivity práce, nedávny návrat k pôvodným medzinárodným cenám energií a ďalší možný nárast regulovaných cien. Na druhej strane však inflačné tlaky môžu byť vyvážené možným zhodnotením lei oproti euru. Zdá sa, že v tejto skorej etape hospodárskeho oživenia sa ťažko dosiahne očakávané zníženie miery nezamestnanosti z 8,4 % v roku 2009 na 7,7 % v roku 2010.

| (6) | V programe sa odhaduje, že deficit verejných financií sa v roku 2009 rovnal 8,0 % HDP, čo kvôli nárastu nedoplatkov vlády mierne prekračuje uvedený cieľ (7,8 %). Vo výraznom zhoršení deficitu z 5,5 % HDP, ktoré bolo zaznamenané v roku 2008, sa do značnej miery odzrkadľuje vplyv krízy na verejné financie. K zvýšeniu deficitu došlo najmä kvôli výpadku príjmov, pričom najväčší pokles bol zaznamenaný v príjmoch DPH a v príspevkoch sociálneho zabezpečenia. Okrem toho čerpanie fondov EÚ a nedaňové príjmy boli nižšie, ako sa očakávalo. Na strane výdavkov vláda v roku 2009 vykonala výraznú fiškálnu konsolidáciu zameranú na obmedzenie rastu deficitu. Opatrenia zahŕňali reštrukturalizáciu štátnych agentúr a obmedzenie výdavkov na tovary a služby. Dosah týchto opatrení bol však nižší, ako sa predpokladalo v rozpočte na začiatku roka. Preto sa museli prijať dodatočné opatrenia ako povinnosť zamestnancov verejného sektora čerpať desaťdňové neplatené voľno. Tieto opatrenia viedli k zlepšeniu štrukturálneho salda o 1 % HDP v roku 2009. Vzhľadom na prísne rozpočtové obmedzenia bol odhadovaný vplyv stimulačných opatrení prijatých v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP) na rozpočet obmedzený a predstavoval 0,2 % HDP v roku 2009 aj 2010. V súlade so stratégiou ukončenia angažovanosti štátu, ktorú zastáva Rada, a s cieľom odstrániť nadmerný deficit do roku 2012 sa plánuje pokračovať s politikami zameranými na fiškálnu konsolidáciu aj v nadchádzajúcich rokoch. |
| --- | --- |

(6)

V programe sa odhaduje, že deficit verejných financií sa v roku 2009 rovnal 8,0 % HDP, čo kvôli nárastu nedoplatkov vlády mierne prekračuje uvedený cieľ (7,8 %). Vo výraznom zhoršení deficitu z 5,5 % HDP, ktoré bolo zaznamenané v roku 2008, sa do značnej miery odzrkadľuje vplyv krízy na verejné financie. K zvýšeniu deficitu došlo najmä kvôli výpadku príjmov, pričom najväčší pokles bol zaznamenaný v príjmoch DPH a v príspevkoch sociálneho zabezpečenia. Okrem toho čerpanie fondov EÚ a nedaňové príjmy boli nižšie, ako sa očakávalo. Na strane výdavkov vláda v roku 2009 vykonala výraznú fiškálnu konsolidáciu zameranú na obmedzenie rastu deficitu. Opatrenia zahŕňali reštrukturalizáciu štátnych agentúr a obmedzenie výdavkov na tovary a služby. Dosah týchto opatrení bol však nižší, ako sa predpokladalo v rozpočte na začiatku roka. Preto sa museli prijať dodatočné opatrenia ako povinnosť zamestnancov verejného sektora čerpať desaťdňové neplatené voľno. Tieto opatrenia viedli k zlepšeniu štrukturálneho salda o 1 % HDP v roku 2009. Vzhľadom na prísne rozpočtové obmedzenia bol odhadovaný vplyv stimulačných opatrení prijatých v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP) na rozpočet obmedzený a predstavoval 0,2 % HDP v roku 2009 aj 2010. V súlade so stratégiou ukončenia angažovanosti štátu, ktorú zastáva Rada, a s cieľom odstrániť nadmerný deficit do roku 2012 sa plánuje pokračovať s politikami zameranými na fiškálnu konsolidáciu aj v nadchádzajúcich rokoch.

| (7) | V rozpočte na rok 2010, ktorý Parlament prijal v januári 2010, sa plánuje deficit na úrovni 6,3 % HDP. V súlade s politickými podmienkami programu pomoci platobnej bilancii sú plánované úpravy zamerané najmä na stranu výdavkov: v opatreniach sa ráta so znížením výdavkov približne o 2,2 % HDP. Hlavnými oblasťami zníženia výdavkov sú: zmrazenie miezd vo verejnom sektore a zníženie zamestnanosti vo verejnom sektore, ktoré prispejú k zníženiu mzdových nákladov vo verejnom sektore o 0,8 % HDP; zníženie verejných výdavkov na tovary a služby, ktoré prispeje k zníženiu medzispotreby v sektore verejnej správy o 0,5 % HDP; zmrazenie dôchodkov, ktoré prispeje k zníženiu sociálnych platieb o 0,8 % HDP a zníženie dotácií na úrovni 0,2 % HDP. Vplyv týchto opatrení sa čiastočne vyrovnáva nárastom výdavkov v iných oblastiach a bude predstavovať čistý pokles pomeru primárnych výdavkov k HDP o 1,3 percentuálneho bodu HDP. Konkrétne by investičné výdavky mali narásť o 0,2 % HDP aj v dôsledku predpokladanej väčšej miery využívania štrukturálnych fondov EÚ. Pomer príjmov verejných financií k HDP by mal vzrásť približne o 0,6 percentuálneho bodu HDP, a to vrátane (jednorazových) výnosov z úhrady daňových nedoplatkov (obligácia Rompetrol) v hodnote 0,5 % HDP. Uvedené čisté výdavkové škrty a nárast príjmov by mali predstavovať zvýšenie salda verejných financií v roku 2010 o 1,7 % HDP (pričom sa do úvahy vezmú zvýšené platby úrokov o 0,3 % HDP v predchádzajúcom roku). Ak sa zohľadní rozšírenie produkčnej medzery, predstavuje to výrazné zlepšenie štrukturálneho salda o 2,25 % HDP (po prepočítaní útvarmi Komisie v súlade so spoločne dohodnutou metodikou na základe informácií poskytnutých v programe). |
| --- | --- |

(7)

V rozpočte na rok 2010, ktorý Parlament prijal v januári 2010, sa plánuje deficit na úrovni 6,3 % HDP. V súlade s politickými podmienkami programu pomoci platobnej bilancii sú plánované úpravy zamerané najmä na stranu výdavkov: v opatreniach sa ráta so znížením výdavkov približne o 2,2 % HDP. Hlavnými oblasťami zníženia výdavkov sú: zmrazenie miezd vo verejnom sektore a zníženie zamestnanosti vo verejnom sektore, ktoré prispejú k zníženiu mzdových nákladov vo verejnom sektore o 0,8 % HDP; zníženie verejných výdavkov na tovary a služby, ktoré prispeje k zníženiu medzispotreby v sektore verejnej správy o 0,5 % HDP; zmrazenie dôchodkov, ktoré prispeje k zníženiu sociálnych platieb o 0,8 % HDP a zníženie dotácií na úrovni 0,2 % HDP. Vplyv týchto opatrení sa čiastočne vyrovnáva nárastom výdavkov v iných oblastiach a bude predstavovať čistý pokles pomeru primárnych výdavkov k HDP o 1,3 percentuálneho bodu HDP. Konkrétne by investičné výdavky mali narásť o 0,2 % HDP aj v dôsledku predpokladanej väčšej miery využívania štrukturálnych fondov EÚ. Pomer príjmov verejných financií k HDP by mal vzrásť približne o 0,6 percentuálneho bodu HDP, a to vrátane (jednorazových) výnosov z úhrady daňových nedoplatkov (obligácia Rompetrol) v hodnote 0,5 % HDP. Uvedené čisté výdavkové škrty a nárast príjmov by mali predstavovať zvýšenie salda verejných financií v roku 2010 o 1,7 % HDP (pričom sa do úvahy vezmú zvýšené platby úrokov o 0,3 % HDP v predchádzajúcom roku). Ak sa zohľadní rozšírenie produkčnej medzery, predstavuje to výrazné zlepšenie štrukturálneho salda o 2,25 % HDP (po prepočítaní útvarmi Komisie v súlade so spoločne dohodnutou metodikou na základe informácií poskytnutých v programe).

| (8) | Hlavným cieľom strednodobej stratégie v konvergenčnom programe je znížiť deficit pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2012 v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 zo 16. februára 2010. V programe je stanovený postupný plán znižovania celkového deficitu zo 6,3 % HDP v roku 2010 na 4,4 % HDP v roku 2011 a 3,0 % HDP v roku 2012. Primárne saldo vykazuje podobný trend. V (prepočítanom) štrukturálnom salde sa ukazuje úprava sústredená na začiatok obdobia. Podľa programu by ročná priemerná fiškálna konsolidácia v rokoch 2010 – 2012 predstavovala približne 1,75 % HDP, čo je v súlade s odporúčaním Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Väčšina úprav je na strane výdavkov a očakáva sa, že primárne výdavky postupne klesnú z 37,6 % HDP v roku 2009 na 33,3 % HDP v roku 2012. Predpokladá sa rast verejných príjmov z 31,1 % HDP v roku 2009 na úroveň 31,7 % HDP v roku 2010, na ktorej by sa mali následne ustáliť. Opatreniami na zabezpečenie štrukturálnej konsolidácie prijatými na dosiahnutie rozpočtového cieľa na rok 2010 sa takisto uľahčí dosiahnutie fiškálnych cieľov v rokoch 2011 a 2012. Podľa vyjadrenia orgánov je strednodobým cieľom (MTO) Rumunska štrukturálny deficit na úrovni 0,7 % HDP. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom cieli premietajú ciele paktu. V programe sa nepredpokladá dosiahnutie strednodobého cieľa počas obdobia programu. |
| --- | --- |

(8)

Hlavným cieľom strednodobej stratégie v konvergenčnom programe je znížiť deficit pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2012 v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 zo 16. februára 2010. V programe je stanovený postupný plán znižovania celkového deficitu zo 6,3 % HDP v roku 2010 na 4,4 % HDP v roku 2011 a 3,0 % HDP v roku 2012. Primárne saldo vykazuje podobný trend. V (prepočítanom) štrukturálnom salde sa ukazuje úprava sústredená na začiatok obdobia. Podľa programu by ročná priemerná fiškálna konsolidácia v rokoch 2010 – 2012 predstavovala približne 1,75 % HDP, čo je v súlade s odporúčaním Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Väčšina úprav je na strane výdavkov a očakáva sa, že primárne výdavky postupne klesnú z 37,6 % HDP v roku 2009 na 33,3 % HDP v roku 2012. Predpokladá sa rast verejných príjmov z 31,1 % HDP v roku 2009 na úroveň 31,7 % HDP v roku 2010, na ktorej by sa mali následne ustáliť. Opatreniami na zabezpečenie štrukturálnej konsolidácie prijatými na dosiahnutie rozpočtového cieľa na rok 2010 sa takisto uľahčí dosiahnutie fiškálnych cieľov v rokoch 2011 a 2012. Podľa vyjadrenia orgánov je strednodobým cieľom (MTO) Rumunska štrukturálny deficit na úrovni 0,7 % HDP. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom cieli premietajú ciele paktu. V programe sa nepredpokladá dosiahnutie strednodobého cieľa počas obdobia programu.

| (9) | Výsledný deficit v roku 2010 by mohol byť horší oproti predpokladom v programe, keďže niektoré opatrenia zamerané na zníženie výdavkov, ako napríklad zníženie zamestnanosti vo verejnom sektore, sa dajú sociálne aj politicky ťažko vykonať. Okrem toho môže byť ťažké v plnej výške získať jednorazové výnosy z úhrad za obligácie Rompetrolu, ktoré podľa odhadu predstavujú dodatočné príjmy v hodnote 0,5 % HDP. Rumunská vláda sa však zaviazala v rámci programu pomoci platobnej bilancii zaviesť dodatočné opatrenia, ak opatrenia dohodnuté v súčasnosti neprinesú dostatočné úspory na dosiahnutie cieľového rozpočtového deficitu na tento rok. Podobne nemusí byť jednoduché dosiahnuť programové ciele v rokoch nasledujúcich po roku 2010, najmä vzhľadom na prípadný negatívny vplyv volebného cyklu na verejné financie. Ďalším prípadným strednodobým rizikom je nahromadenie nedoplatkov štátnych podnikov, ktoré, ak sa nevyriešia, môžu mať negatívne dôsledky na rozpočet, ak by v určitom štádiu musela zasiahnuť vláda. Napokon, v programe sa nekonkretizujú opatrenia, ktoré sa prijmú na zníženie deficitu zo 6,3 % HDP v roku 2010 na 3,0 % HDP v roku 2012. Očakáva sa, že tieto informácie budú zahrnuté do strednodobého rozpočtového rámca na roky 2011 – 2013, ktorý by sa mal prijať v máji 2010. |
| --- | --- |

(9)

Výsledný deficit v roku 2010 by mohol byť horší oproti predpokladom v programe, keďže niektoré opatrenia zamerané na zníženie výdavkov, ako napríklad zníženie zamestnanosti vo verejnom sektore, sa dajú sociálne aj politicky ťažko vykonať. Okrem toho môže byť ťažké v plnej výške získať jednorazové výnosy z úhrad za obligácie Rompetrolu, ktoré podľa odhadu predstavujú dodatočné príjmy v hodnote 0,5 % HDP. Rumunská vláda sa však zaviazala v rámci programu pomoci platobnej bilancii zaviesť dodatočné opatrenia, ak opatrenia dohodnuté v súčasnosti neprinesú dostatočné úspory na dosiahnutie cieľového rozpočtového deficitu na tento rok. Podobne nemusí byť jednoduché dosiahnuť programové ciele v rokoch nasledujúcich po roku 2010, najmä vzhľadom na prípadný negatívny vplyv volebného cyklu na verejné financie. Ďalším prípadným strednodobým rizikom je nahromadenie nedoplatkov štátnych podnikov, ktoré, ak sa nevyriešia, môžu mať negatívne dôsledky na rozpočet, ak by v určitom štádiu musela zasiahnuť vláda. Napokon, v programe sa nekonkretizujú opatrenia, ktoré sa prijmú na zníženie deficitu zo 6,3 % HDP v roku 2010 na 3,0 % HDP v roku 2012. Očakáva sa, že tieto informácie budú zahrnuté do strednodobého rozpočtového rámca na roky 2011 – 2013, ktorý by sa mal prijať v máji 2010.

| (10) | Podľa konvergenčného programu sa hrubý verejný dlh odhaduje na 23 % HDP v roku 2009, čo je nárast z 13,6 % v predchádzajúcom roku. Hlavnými príčinami zvýšenia pomeru dlhu k HDP bol prudký nárast deficitu, pokles HDP, vyššie úrokové platby a kurzové rozdiely vyplývajúce zo znehodnotenia výmenného kurzu. Pomer dlhu k HDP, ktorý zostáva výrazne pod referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve, by podľa plánu mal v priebehu obdobia programu ďalej stúpnuť o 6,7 percentuálneho bodu na 29,7 % HDP v roku 2012, najmä v dôsledku vysokého deficitu verejných financií. Predpokladaný vývoj pomeru dlhu k HDP môže byť menej priaznivý, ak sa nedosiahnu rozpočtové ciele stanovené v programe. |
| --- | --- |

(10)

Podľa konvergenčného programu sa hrubý verejný dlh odhaduje na 23 % HDP v roku 2009, čo je nárast z 13,6 % v predchádzajúcom roku. Hlavnými príčinami zvýšenia pomeru dlhu k HDP bol prudký nárast deficitu, pokles HDP, vyššie úrokové platby a kurzové rozdiely vyplývajúce zo znehodnotenia výmenného kurzu. Pomer dlhu k HDP, ktorý zostáva výrazne pod referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve, by podľa plánu mal v priebehu obdobia programu ďalej stúpnuť o 6,7 percentuálneho bodu na 29,7 % HDP v roku 2012, najmä v dôsledku vysokého deficitu verejných financií. Predpokladaný vývoj pomeru dlhu k HDP môže byť menej priaznivý, ak sa nedosiahnu rozpočtové ciele stanovené v programe.

| (11) | V strednodobých prognózach dlhu do roku 2020 sa predpokladá, že miera rastu HDP a miery zdanenia sa len postupne zotavia na hodnoty prognózované pred krízou. To by znamenalo, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, vo svojej nominálnej hodnote a bez ďalšej zmeny politiky nestačí na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020. |
| --- | --- |

(11)

V strednodobých prognózach dlhu do roku 2020 sa predpokladá, že miera rastu HDP a miery zdanenia sa len postupne zotavia na hodnoty prognózované pred krízou. To by znamenalo, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, vo svojej nominálnej hodnote a bez ďalšej zmeny politiky nestačí na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020.

| (12) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet jednoznačne presahuje priemer EÚ, najmä kvôli vysokému predpokladanému rastu výdavkov na dôchodky. Rozpočtovou pozíciou v roku 2009, ako sa odhaduje v programe, sa ešte znásobuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na oslabovanie udržateľnosti. Znížením primárneho deficitu v strednodobom horizonte, ako sa predpokladá v programe, a zavedením návrhu dôchodkovej reformy dohodnutej s medzinárodnými finančnými inštitúciami v rámci programu pomoci platobnej bilancii pre Rumunsko, ktorý je zameraný na spomalenie výrazného rastu výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, sa prispeje k zníženiu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií, ktoré boli v správe Komisie o udržateľnosti (3) za rok 2009 zhodnotené ako vysoké. |
| --- | --- |

(12)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet jednoznačne presahuje priemer EÚ, najmä kvôli vysokému predpokladanému rastu výdavkov na dôchodky. Rozpočtovou pozíciou v roku 2009, ako sa odhaduje v programe, sa ešte znásobuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na oslabovanie udržateľnosti. Znížením primárneho deficitu v strednodobom horizonte, ako sa predpokladá v programe, a zavedením návrhu dôchodkovej reformy dohodnutej s medzinárodnými finančnými inštitúciami v rámci programu pomoci platobnej bilancii pre Rumunsko, ktorý je zameraný na spomalenie výrazného rastu výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, sa prispeje k zníženiu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií, ktoré boli v správe Komisie o udržateľnosti (3) za rok 2009 zhodnotené ako vysoké.

| (13) | Fiškálna politika v období rastu dopytu v rokoch 2004 až 2008 bola značne procyklická, čím sa zhoršila nerovnováha spôsobená súkromným sektorom a zvýšila sa miera už existujúceho prehriatia ekonomiky. Vo veľkej miere to bolo spôsobené celkovo nedostatočným rámcom rozpočtového riadenia, čo vyústilo do zlého plánovania a plnenia rozpočtu. Neočakávané príjmy sa zvyčajne minuli v procese vylepšenie rozpočtu v priebehu roka a na horšie časy zostala len malá rezerva. Slabá administratívna kapacita pri plánovaní a realizovaní projektov verejných investícií takisto prispela k opakovanému nedostatočnému plneniu plánov kapitálových výdavkov. S cieľom zvýšiť kvalitu fiškálneho rámca sa rumunské orgány v rámci programu pomoci EÚ v oblasti platobnej bilancie zaviazali zlepšiť fiškálne riadenie. Parlamentu bol na schválenie predložený návrh zákona o fiškálnej zodpovednosti. V návrhu zákona sa ustanovuje záväzný strednodobý rozpočtový rámec, určujú sa limity na revíziu rozpočtu v priebehu roka, zavádzajú sa spoľahlivé fiškálne pravidlá a zriaďuje sa fiškálna rada, ktorá bude vykonávať nezávislú kontrolu v otázkach verejných financií. Boli stanovené termíny na zriadenie fiškálnej rady (koniec apríla) a na predloženie strednodobého rozpočtového rámca na roky 2011 – 2013 (koniec mája). |
| --- | --- |

(13)

Fiškálna politika v období rastu dopytu v rokoch 2004 až 2008 bola značne procyklická, čím sa zhoršila nerovnováha spôsobená súkromným sektorom a zvýšila sa miera už existujúceho prehriatia ekonomiky. Vo veľkej miere to bolo spôsobené celkovo nedostatočným rámcom rozpočtového riadenia, čo vyústilo do zlého plánovania a plnenia rozpočtu. Neočakávané príjmy sa zvyčajne minuli v procese vylepšenie rozpočtu v priebehu roka a na horšie časy zostala len malá rezerva. Slabá administratívna kapacita pri plánovaní a realizovaní projektov verejných investícií takisto prispela k opakovanému nedostatočnému plneniu plánov kapitálových výdavkov. S cieľom zvýšiť kvalitu fiškálneho rámca sa rumunské orgány v rámci programu pomoci EÚ v oblasti platobnej bilancie zaviazali zlepšiť fiškálne riadenie. Parlamentu bol na schválenie predložený návrh zákona o fiškálnej zodpovednosti. V návrhu zákona sa ustanovuje záväzný strednodobý rozpočtový rámec, určujú sa limity na revíziu rozpočtu v priebehu roka, zavádzajú sa spoľahlivé fiškálne pravidlá a zriaďuje sa fiškálna rada, ktorá bude vykonávať nezávislú kontrolu v otázkach verejných financií. Boli stanovené termíny na zriadenie fiškálnej rady (koniec apríla) a na predloženie strednodobého rozpočtového rámca na roky 2011 – 2013 (koniec mája).

| (14) | Ústrednou prioritou a výzvou pre vládu je zlepšenie efektívnosti a účinnosti verejnej správy, a to na centrálnej aj miestnej úrovni. Analýza problémov, rámec fiškálneho riadenia, plánovanie a plnenie rozpočtu, ako aj schopnosť presadzovať politiky sa v kontexte mnohostrannej pomoci od medzinárodných finančných inštitúcií zlepšujú. Treba však ďalej napredovať, aby sa predišlo zhoršeniu prístupu k verejným službám a k podnikateľskému prostrediu vo všeobecnosti, ako aj zhoršeniu ich kvality. Na to, aby bolo možné riešiť konkrétne problémy výkonnosti jednotlivých ministerstiev, ako aj systémové problémy, ktoré si vyžadujú prístup celej vlády, sa plánuje previerka funkčnosti verejnej správy. Okrem toho sa očakávajú osobitné opatrenia na zlepšenie účinnosti daňovej správy a na posilnenie kontroly ústrednej štátnej správy nad výdavkami miestnych orgánov a štátnych podnikov. Orgány prijali plán na riešenie neprihlásenej práce, ktorý sa zameriava na opatrenia na zvýšenie efektívnosti inšpekcie práce. Orgány pracujú aj na zlepšení efektívnosti a účinnosti verejných výdavkov v oblasti vzdelávania a výskumu a vývoja. Napokon, vláda má v úmysle prijať konkrétne opatrenia na zvýšenie nízkej miery čerpania štrukturálnych fondov EÚ. |
| --- | --- |

(14)

Ústrednou prioritou a výzvou pre vládu je zlepšenie efektívnosti a účinnosti verejnej správy, a to na centrálnej aj miestnej úrovni. Analýza problémov, rámec fiškálneho riadenia, plánovanie a plnenie rozpočtu, ako aj schopnosť presadzovať politiky sa v kontexte mnohostrannej pomoci od medzinárodných finančných inštitúcií zlepšujú. Treba však ďalej napredovať, aby sa predišlo zhoršeniu prístupu k verejným službám a k podnikateľskému prostrediu vo všeobecnosti, ako aj zhoršeniu ich kvality. Na to, aby bolo možné riešiť konkrétne problémy výkonnosti jednotlivých ministerstiev, ako aj systémové problémy, ktoré si vyžadujú prístup celej vlády, sa plánuje previerka funkčnosti verejnej správy. Okrem toho sa očakávajú osobitné opatrenia na zlepšenie účinnosti daňovej správy a na posilnenie kontroly ústrednej štátnej správy nad výdavkami miestnych orgánov a štátnych podnikov. Orgány prijali plán na riešenie neprihlásenej práce, ktorý sa zameriava na opatrenia na zvýšenie efektívnosti inšpekcie práce. Orgány pracujú aj na zlepšení efektívnosti a účinnosti verejných výdavkov v oblasti vzdelávania a výskumu a vývoja. Napokon, vláda má v úmysle prijať konkrétne opatrenia na zvýšenie nízkej miery čerpania štrukturálnych fondov EÚ.

| (15) | Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010, ktorá je vytýčená v programe, v zásade v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7. Deficit verejných financií by však mohol byť vyšší, ako sa plánovalo v roku 2010, najmä z dôvodu ťažkej politickej a spoločenskej realizovateľnosti niektorých plánovaných reforiem. Ak sa tieto riziká naplnia, bude potrebné vykonať núdzové opatrenia, ktoré v súčasnosti pripravujú orgány. Ak sa vezme do úvahy, že v programe neexistujú konkrétne konsolidačné opatrenia, od roku 2011 nemusí byť rozpočtová stratégia v plnej miere konzistentná s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7. V programe nie sú konkrétne uvedené podrobnosti o dodatočných konsolidačných opatreniach, ktoré sa majú prijať v roku 2011 a 2012 na dosiahnutie fiškálnych cieľov. Takéto podrobnosti by sa mali predložiť v strednodobom rozpočtovom rámci na roky 2011 – 2013, ktorý sa má prijať do konca mája 2010. V rozpočtovom scenári v programe na celé obdobie rokov 2010 – 2012 sa naznačuje ročná priemerná fiškálna konsolidácia na úrovni 1,75 %, čo je v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7, bola by však spojená s rovnakými rizikami ako rozpočtové ciele. |
| --- | --- |

(15)

Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010, ktorá je vytýčená v programe, v zásade v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7. Deficit verejných financií by však mohol byť vyšší, ako sa plánovalo v roku 2010, najmä z dôvodu ťažkej politickej a spoločenskej realizovateľnosti niektorých plánovaných reforiem. Ak sa tieto riziká naplnia, bude potrebné vykonať núdzové opatrenia, ktoré v súčasnosti pripravujú orgány. Ak sa vezme do úvahy, že v programe neexistujú konkrétne konsolidačné opatrenia, od roku 2011 nemusí byť rozpočtová stratégia v plnej miere konzistentná s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7. V programe nie sú konkrétne uvedené podrobnosti o dodatočných konsolidačných opatreniach, ktoré sa majú prijať v roku 2011 a 2012 na dosiahnutie fiškálnych cieľov. Takéto podrobnosti by sa mali predložiť v strednodobom rozpočtovom rámci na roky 2011 – 2013, ktorý sa má prijať do konca mája 2010. V rozpočtovom scenári v programe na celé obdobie rokov 2010 – 2012 sa naznačuje ročná priemerná fiškálna konsolidácia na úrovni 1,75 %, čo je v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7, bola by však spojená s rovnakými rizikami ako rozpočtové ciele.

| (16) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v nepovinných údajoch (4). Okrem toho základné predpoklady programu nie sú prezentované v samostatnej tabuľke, ako sa navrhuje v kódexe pravidiel. Rada vo svojich odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 zo 16. februára 2010 s cieľom zabezpečiť odstránenie nadmerného deficitu do roku 2012 tiež vyzvala Rumunsko, aby v aktualizáciách svojho konvergenčného programu venovalo osobitnú kapitolu vykonávaniu odporúčaní Rady. Posledná aktualizácia programu obsahuje osobitnú časť o uplatňovaní postupu pri nadmernom deficite v prípade Rumunska. |
| --- | --- |

(16)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v nepovinných údajoch (4). Okrem toho základné predpoklady programu nie sú prezentované v samostatnej tabuľke, ako sa navrhuje v kódexe pravidiel. Rada vo svojich odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 zo 16. februára 2010 s cieľom zabezpečiť odstránenie nadmerného deficitu do roku 2012 tiež vyzvala Rumunsko, aby v aktualizáciách svojho konvergenčného programu venovalo osobitnú kapitolu vykonávaniu odporúčaní Rady. Posledná aktualizácia programu obsahuje osobitnú časť o uplatňovaní postupu pri nadmernom deficite v prípade Rumunska.

Celkovým záverom je, že v nominálnom vyjadrení sú konsolidačné snahy, ktoré sa predpokladajú v konvergenčnom programe, primerané a v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ. Komplexná realizácia konsolidačných opatrení plánovaných na rok 2010 je však nevyhnutným predpokladom na dosiahnutie cieľového deficitu. V programe sa ďalej nedostatočne konkretizujú konsolidačné opatrenia, ktoré sa majú prijať v rokoch 2011 a 2012. Rumunská vláda sa zaviazala podľa potreby prijať núdzové opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu na rok 2010. Okrem toho zavedenie reforiem fiškálneho riadenia prijatých v kontexte programu pomoci Rumunsku v oblasti platobnej bilancie zo strany EÚ by malo pomôcť pri dosahovaní rozpočtových cieľov na roky 2011 a 2012. Napokon, prijatie a realizácia návrhu dôchodkovej reformy budú rozhodujúce pre zlepšenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.

V zmysle uvedeného hodnotenia, pri zohľadnení odporúčania podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ zo 16. februára 2010 a vzhľadom na potrebu zabezpečiť udržateľnú konvergenciu sa Rumunsko vyzýva, aby:

| i) | dôsledne zaviedlo opatrenia fiškálnej konsolidácie na rok 2010 dohodnuté ako súčasť programu pomoci v oblasti platobnej bilancie a v prípade potreby prijalo ďalšie nápravné opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu verejných financií v roku 2010. Rumunské orgány sa takisto vyzývajú, aby v kontexte strednodobého rozpočtového rámca, ktorý má byť pripravený do konca mája 2010, špecifikovali opatrenia na fiškálnu konsolidáciu, ktoré sú potrebné na dosiahnutie programových rozpočtových cieľov na roky 2011 a 2012; |
| --- | --- |

i)

dôsledne zaviedlo opatrenia fiškálnej konsolidácie na rok 2010 dohodnuté ako súčasť programu pomoci v oblasti platobnej bilancie a v prípade potreby prijalo ďalšie nápravné opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu verejných financií v roku 2010. Rumunské orgány sa takisto vyzývajú, aby v kontexte strednodobého rozpočtového rámca, ktorý má byť pripravený do konca mája 2010, špecifikovali opatrenia na fiškálnu konsolidáciu, ktoré sú potrebné na dosiahnutie programových rozpočtových cieľov na roky 2011 a 2012;

| ii) | prijatím a zavedením zákona o fiškálnej zodpovednosti zlepšilo fiškálny rámec. Pri tvorbe a uplatňovaní fiškálnej politiky je zvlášť potrebné zohľadniť analýzu fiškálnej rady; |
| --- | --- |

ii)

prijatím a zavedením zákona o fiškálnej zodpovednosti zlepšilo fiškálny rámec. Pri tvorbe a uplatňovaní fiškálnej politiky je zvlášť potrebné zohľadniť analýzu fiškálnej rady;

| iii) | prijalo a zaviedlo návrh dôchodkového zákona, ktorý by pomohol výrazne zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. |
| --- | --- |

iii)

prijalo a zaviedlo návrh dôchodkového zákona, ktorý by pomohol výrazne zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií.

Porovnanie hlavných makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | KP mar. 2010 | 7,3 | –7,0 | 1,3 | 2,4 | 3,7 |
| KOM nov. 2009 | 6,2 | –8,0 | 0,5 | 2,6 | — |
| KP jún 2009 | 7,1 | –4,0 | 0,1 | 2,4 | — |
| Inflácia HISC
  (%) | KP mar. 2010 | 7,9 | 5,6 | 3,7 | 3,2 | 2,8 |
| KOM nov. 2009 | 7,9 | 5,7 | 3,5 | 3,4 | — |
| KP jún 2009 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | 3,2 | — |
| Produkčná medzera (5)

  (% potenciálneho HDP) | KP mar. 2010 | 9,5 | –1,7 | –3,3 | –3,7 | –2,7 |
| KOM nov. 2009 (6) | 10,0 | –2,2 | –4,4 | –4,3 | — |
| KP jún 2009 | 8,7 | 0,5 | –2,5 | –2,9 | — |
| Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta
  (% HDP) | KP mar. 2010 | –11,2 | –3,9 | –3,9 | –3,9 | –3,7 |
| KOM nov. 2009 | –11,8 | –5,0 | –5,1 | –5,2 | — |
| KP jún 2009 | –11,9 | –6,3 | –5,4 | –5,2 | — |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | KP mar. 2010 | 32,8 | 31,1 | 31,7 | 31,9 | 31,8 |
| KOM nov. 2009 | 32,8 | 31,6 | 31,8 | 32,0 | — |
| KP jún 2009 | 33,1 | 33,2 | 33,7 | 34,2 | — |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | KP mar. 2010 | 38,4 | 39,1 | 38,1 | 36,4 | 34,8 |
| KOM nov. 2009 | 38,4 | 39,4 | 38,6 | 37,9 | — |
| KP jún 2009 | 38,5 | 38,3 | 37,8 | 37,0 | — |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | KP mar. 2010 | –5,5 | –8,0 | –6,3 | –4,4 | –3,0 |
| KOM nov. 2009 | –5,5 | –7,8 | –6,8 | –5,9 | — |
| KP jún 2009 | –5,4 | –5,1 | –4,1 | –2,9 | — |
| Primárne saldo
  (% HDP) | KP mar. 2010 | –4,8 | –6,5 | –4,5 | –2,6 | –1,6 |
| KOM nov. 2009 | –4,8 | –6,2 | –5,0 | –3,9 | — |
| KP jún 2009 | –4,7 | –3,6 | –2,4 | –1,4 | — |
| Cyklicky upravené saldo (5)

  (% HDP) | KP mar. 2010 | –8,5 | –7,5 | –5,2 | –3,2 | –2,1 |
| KOM nov. 2009 | –8,5 | –7,1 | –5,5 | –4,6 | — |
| KP jún 2009 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 | — |
| Štrukturálne saldo (7)

  (% HDP) | KP mar. 2010 | –8,5 | –7,5 | –5,2 | –3,2 | –2,1 |
| KOM nov. 2009 | –8,5 | –7,1 | –5,5 | –4,6 | — |
| KP jún 2009 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 | — |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | KP mar. 2010 | 13,6 | 23,0 | 28,3 | 29,4 | 29,7 |
| KOM nov. 2009 | 13,6 | 21,8 | 27,4 | 31,3 | — |
| KP jún 2009 | 13,6 | 18,0 | 20,8 | 22,0 | — |
| Konvergenčný program (KP); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reálny HDP

(zmena v %)

KP mar. 2010

7,3

–7,0

1,3

2,4

3,7

KOM nov. 2009

6,2

–8,0

0,5

2,6

—

KP jún 2009

7,1

–4,0

0,1

2,4

—

Inflácia HISC

(%)

KP mar. 2010

7,9

5,6

3,7

3,2

2,8

KOM nov. 2009

7,9

5,7

3,5

3,4

—

KP jún 2009

7,9

5,8

3,5

3,2

—

Produkčná medzera (5)

(% potenciálneho HDP)

KP mar. 2010

9,5

–1,7

–3,3

–3,7

–2,7

KOM nov. 2009 (6)

10,0

–2,2

–4,4

–4,3

—

KP jún 2009

8,7

0,5

–2,5

–2,9

—

Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta

(% HDP)

KP mar. 2010

–11,2

–3,9

–3,9

–3,9

–3,7

KOM nov. 2009

–11,8

–5,0

–5,1

–5,2

—

KP jún 2009

–11,9

–6,3

–5,4

–5,2

—

Verejné príjmy

(% HDP)

KP mar. 2010

32,8

31,1

31,7

31,9

31,8

KOM nov. 2009

32,8

31,6

31,8

32,0

—

KP jún 2009

33,1

33,2

33,7

34,2

—

Verejné výdavky

(% HDP)

KP mar. 2010

38,4

39,1

38,1

36,4

34,8

KOM nov. 2009

38,4

39,4

38,6

37,9

—

KP jún 2009

38,5

38,3

37,8

37,0

—

Saldo verejných financií

(% HDP)

KP mar. 2010

–5,5

–8,0

–6,3

–4,4

–3,0

KOM nov. 2009

–5,5

–7,8

–6,8

–5,9

—

KP jún 2009

–5,4

–5,1

–4,1

–2,9

—

Primárne saldo

(% HDP)

KP mar. 2010

–4,8

–6,5

–4,5

–2,6

–1,6

KOM nov. 2009

–4,8

–6,2

–5,0

–3,9

—

KP jún 2009

–4,7

–3,6

–2,4

–1,4

—

Cyklicky upravené saldo (5)

(% HDP)

KP mar. 2010

–8,5

–7,5

–5,2

–3,2

–2,1

KOM nov. 2009

–8,5

–7,1

–5,5

–4,6

—

KP jún 2009

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

—

Štrukturálne saldo (7)

(% HDP)

KP mar. 2010

–8,5

–7,5

–5,2

–3,2

–2,1

KOM nov. 2009

–8,5

–7,1

–5,5

–4,6

—

KP jún 2009

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

—

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

KP mar. 2010

13,6

23,0

28,3

29,4

29,7

KOM nov. 2009

13,6

21,8

27,4

31,3

—

KP jún 2009

13,6

18,0

20,8

22,0

—

Konvergenčný program (KP); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vzhľadom na rastúcu finančnú záťaž Rada 6. mája 2009 prijala rozhodnutie 2009/459/ES, ktorým Rumunsku sprístupnila strednodobý finančný úver do výšky 5 miliárd EUR v rámci systému platobnej bilancie pre členské štáty. Pomoc EÚ určenú Rumunsku dopĺňajú úvery MMF (13 miliárd EUR), Svetovej banky (1 miliarda EUR) a EIB a EBOR (1 miliarda EUR).

(3)  V záveroch Rady z 10. novembra 2009 o udržateľnosti verejných financií „Rada vyzýva členské štáty, aby vo svojich nadchádzajúcich programoch stability a konvergenčných programoch sústredili pozornosť na stratégie orientované na udržateľnosť“, a ďalej „vyzýva Komisiu, aby spolu s Výborom pre hospodársku politiku a Hospodárskym a finančným výborom ďalej včas pre ďalšiu správu o hospodárskej udržateľnosti pripravovala metodiky na posudzovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií“, ktorá sa očakáva v roku 2012.

(4)  Konkrétne neboli poskytnuté údaje o zamestnanosti z hľadiska odpracovaných hodín a o výdavkoch verejnej správy v členení podľa funkcie.

(5)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií v programoch.

(6)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 5,1 %, 3,4 %, 2,9 % a 2,5 % v období rokov 2008 – 2011.

(7)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení.

Zdroj:

Konvergenčný program (KP); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 3.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 144/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 144/17

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Slovenska na roky 2009 – 2012

2010/C 144/04

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Slovenska na roky 2009 až 2012. |
| --- | --- |

(1)

Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Slovenska na roky 2009 až 2012.

| (2) | S priemernou mierou rastu reálneho HDP nad úrovňou 7 % v období rokov 2003 – 2008 bolo Slovensko jednou z krajín, ktoré počas obdobia rozmachu dosahovali najlepšie výsledky v EÚ. Slovensku sa vďaka zdravej makroekonomickej politike v tomto období podarilo vyhnúť veľkým makroekonomickým nerovnováham, čo mu umožnilo v januári 2009 prijať euro. Vzhľadom na veľkú obchodnú otvorenosť krajiny však slovenské hospodárstvo silne ovplyvnila kríza. Odhaduje sa, že reálny HDP sa v roku 2009 prepadol o 4,7 %, pričom zo znehodnocovania mien susedných krajín vyplynulo ďalšie zhodnocovanie reálneho efektívneho výmenného kurzu slovenskej meny.
  S cieľom obmedziť vplyvy krízy umožnili slovenské orgány úplné pôsobenie automatických stabilizátorov a v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva prijali v novembri 2008 a vo februári 2009 protikrízové opatrenia (0,5 % HDP na rok 2009 aj na rok 2010). Keďže deficit verejných financií mal podľa očakávaní v roku 2009 dosiahnuť úroveň približne 6 % HDP, Rada 2. decembra 2009 rozhodla o existencii nadmerného deficitu a odporučila jeho korekciu do roku 2013. Vzhľadom na oslabovanie vonkajšej konkurencieschopnosti Slovenska spôsobené dočasným znehodnocovaním mien susediacich krajín a prehlbujúce sa fiškálne nerovnováhy počas krízy by kľúčovým prvkom stratégie slovenských orgánov na nadchádzajúce roky malo byť dôveryhodné a udržateľné znižovanie deficitu verejných financií. |
| --- | --- |

(2)

S priemernou mierou rastu reálneho HDP nad úrovňou 7 % v období rokov 2003 – 2008 bolo Slovensko jednou z krajín, ktoré počas obdobia rozmachu dosahovali najlepšie výsledky v EÚ. Slovensku sa vďaka zdravej makroekonomickej politike v tomto období podarilo vyhnúť veľkým makroekonomickým nerovnováham, čo mu umožnilo v januári 2009 prijať euro. Vzhľadom na veľkú obchodnú otvorenosť krajiny však slovenské hospodárstvo silne ovplyvnila kríza. Odhaduje sa, že reálny HDP sa v roku 2009 prepadol o 4,7 %, pričom zo znehodnocovania mien susedných krajín vyplynulo ďalšie zhodnocovanie reálneho efektívneho výmenného kurzu slovenskej meny.

S cieľom obmedziť vplyvy krízy umožnili slovenské orgány úplné pôsobenie automatických stabilizátorov a v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva prijali v novembri 2008 a vo februári 2009 protikrízové opatrenia (0,5 % HDP na rok 2009 aj na rok 2010). Keďže deficit verejných financií mal podľa očakávaní v roku 2009 dosiahnuť úroveň približne 6 % HDP, Rada 2. decembra 2009 rozhodla o existencii nadmerného deficitu a odporučila jeho korekciu do roku 2013. Vzhľadom na oslabovanie vonkajšej konkurencieschopnosti Slovenska spôsobené dočasným znehodnocovaním mien susediacich krajín a prehlbujúce sa fiškálne nerovnováhy počas krízy by kľúčovým prvkom stratégie slovenských orgánov na nadchádzajúce roky malo byť dôveryhodné a udržateľné znižovanie deficitu verejných financií.

| (3) | Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzenia dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy sa bude navyše kombinovať s negatívnymi vplyvmi demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Pre Slovensko je dôležité najmä to, aby uskutočnilo reformy s cieľom znížiť reguláciu a administratívne zaťaženie podnikov, zlepšiť fungovanie pracovného trhu, ako aj svoju pozíciu v oblasti nákladovej konkurencieschopnosti v porovnaní s obchodnými partnermi, a to aj prostredníctvom zmiernenia mzdových požiadaviek. |
| --- | --- |

(3)

Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzenia dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy sa bude navyše kombinovať s negatívnymi vplyvmi demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Pre Slovensko je dôležité najmä to, aby uskutočnilo reformy s cieľom znížiť reguláciu a administratívne zaťaženie podnikov, zlepšiť fungovanie pracovného trhu, ako aj svoju pozíciu v oblasti nákladovej konkurencieschopnosti v porovnaní s obchodnými partnermi, a to aj prostredníctvom zmiernenia mzdových požiadaviek.

| (4) | V makroekonomickom scenári, z ktorého vychádza program stability, sa predpokladá rast reálneho HDP na úrovni 1,9 % v roku 2010, 4,1 % v roku 2011 a 5,4 % v roku 2012. Pri posúdení na základe v súčasnosti dostupných informácií (2) sa zdá, že tento scenár sa opiera o realistické predpoklady rastu na rok 2010 a optimistické predpoklady na roky 2011 a 2012.
  Do prognóz na posledné roky programu sa pravdepodobne nepremietla taká miera obozretnosti, aká by mala byť základom pre stratégie fiškálnej konsolidácie, najmä vzhľadom na neobvykle vysokú neistotu v súčasnom pokrízovom prostredí. Prognóza inflácie na rok 2011 v programe je v súlade s predpokladaným oživením vyššia približne o 1 percentuálny bod než prognóza v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2009 a predpokladá sa, že miera nezamestnanosti sa bude znižovať rýchlejším tempom. |
| --- | --- |

(4)

V makroekonomickom scenári, z ktorého vychádza program stability, sa predpokladá rast reálneho HDP na úrovni 1,9 % v roku 2010, 4,1 % v roku 2011 a 5,4 % v roku 2012. Pri posúdení na základe v súčasnosti dostupných informácií (2) sa zdá, že tento scenár sa opiera o realistické predpoklady rastu na rok 2010 a optimistické predpoklady na roky 2011 a 2012.

Do prognóz na posledné roky programu sa pravdepodobne nepremietla taká miera obozretnosti, aká by mala byť základom pre stratégie fiškálnej konsolidácie, najmä vzhľadom na neobvykle vysokú neistotu v súčasnom pokrízovom prostredí. Prognóza inflácie na rok 2011 v programe je v súlade s predpokladaným oživením vyššia približne o 1 percentuálny bod než prognóza v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2009 a predpokladá sa, že miera nezamestnanosti sa bude znižovať rýchlejším tempom.

| (5) | V programe sa odhaduje, že deficit verejných financií bude v roku 2009 na úrovni 6,3 % HDP, čo predstavuje zvýšenie v porovnaní s 2,3 % HDP v roku 2008. Úplným pôsobením automatických stabilizátorov v roku 2009 sa odštartovalo výrazné zníženie príjmov a rozsiahle zvýšenie sociálnych výdavkov. Stimulačné opatrenia prijaté vládou v kontexte európskeho plánu na oživenie hospodárstva (EERP) nemali vplyv na deficit, pretože sa financovali prostredníctvom prerozdelenia výdavkov v rámci rozpočtu. Niektoré z protikrízových opatrení ostanú v platnosti aj v roku 2010. Napriek tomu však v súlade so stratégiou na ukončenie angažovanosti štátu, ktorú presadzuje Rada, a s cieľom odstrániť nadmerný deficit a dosiahnuť udržateľnejšiu úroveň fiškálnej pozície plánuje vláda konsolidáciu verejných financií sústredenú na začiatok programového obdobia a začínajúcu už v roku 2010. |
| --- | --- |

(5)

V programe sa odhaduje, že deficit verejných financií bude v roku 2009 na úrovni 6,3 % HDP, čo predstavuje zvýšenie v porovnaní s 2,3 % HDP v roku 2008. Úplným pôsobením automatických stabilizátorov v roku 2009 sa odštartovalo výrazné zníženie príjmov a rozsiahle zvýšenie sociálnych výdavkov. Stimulačné opatrenia prijaté vládou v kontexte európskeho plánu na oživenie hospodárstva (EERP) nemali vplyv na deficit, pretože sa financovali prostredníctvom prerozdelenia výdavkov v rámci rozpočtu. Niektoré z protikrízových opatrení ostanú v platnosti aj v roku 2010. Napriek tomu však v súlade so stratégiou na ukončenie angažovanosti štátu, ktorú presadzuje Rada, a s cieľom odstrániť nadmerný deficit a dosiahnuť udržateľnejšiu úroveň fiškálnej pozície plánuje vláda konsolidáciu verejných financií sústredenú na začiatok programového obdobia a začínajúcu už v roku 2010.

| (6) | Na rok 2010 je v programe stanovený cieľový deficit verejných financií na úrovni 5,5 % HDP. Pomer výdavkov k HDP sa podľa očakávaní zníži o 1,1 percentuálneho bodu, čo bude výsledkom úspor na výdavkoch na tovary a služby, mierneho nárastu miezd vo verejnej správe a zníženia verejných investícií. Pomer príjmov k HDP sa podľa očakávaní zníži o 0,3 percentuálneho bodu, pričom do tohto vývoja sa premietne dočasné zvýšenie daňových úľav a motivačných stimulov pre zamestnancov, ako aj zníženie dividend od podnikov s majetkovou účasťou štátu. Očakáva sa, že plánovanými opatreniami sa zníži deficit verejných financií približne o 1 percentuálny bod HDP. Fiškálny cieľ na rok 2010 zahŕňa výrazné zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení) približne o 1,25 percentuálneho bodu HDP, čo je v súlade s odporúčaním Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. |
| --- | --- |

(6)

Na rok 2010 je v programe stanovený cieľový deficit verejných financií na úrovni 5,5 % HDP. Pomer výdavkov k HDP sa podľa očakávaní zníži o 1,1 percentuálneho bodu, čo bude výsledkom úspor na výdavkoch na tovary a služby, mierneho nárastu miezd vo verejnej správe a zníženia verejných investícií. Pomer príjmov k HDP sa podľa očakávaní zníži o 0,3 percentuálneho bodu, pričom do tohto vývoja sa premietne dočasné zvýšenie daňových úľav a motivačných stimulov pre zamestnancov, ako aj zníženie dividend od podnikov s majetkovou účasťou štátu. Očakáva sa, že plánovanými opatreniami sa zníži deficit verejných financií približne o 1 percentuálny bod HDP. Fiškálny cieľ na rok 2010 zahŕňa výrazné zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení) približne o 1,25 percentuálneho bodu HDP, čo je v súlade s odporúčaním Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite.

| (7) | Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie v programe je znížiť deficit verejných financií na 3 % HDP do roku 2012, t. j. o rok skôr, než odporúča Rada v rámci postupu pri nadmernom deficite. Očakáva sa, že celkový deficit klesne z 5,5 % HDP v roku 2010 na 4,2 % HDP v roku 2011 a 3,0 % HDP v roku 2012. Dve tretiny poklesu deficitu v rozmedzí rokov 2010 a 2012 by predstavovalo štrukturálne zlepšenie na začiatku programového obdobia (merané podľa spoločne dohodnutej metodiky uplatňovanej na informácie poskytované v rámci programu); zostávajúca tretina by bola výsledkom priaznivého cyklického vývoja. Hlavnou hnacou silou štrukturálneho zlepšenia je výrazné plánované zníženie verejnej spotreby a kapitálových výdavkov. Podľa programu by priemerná ročná fiškálna konsolidácia v rokoch 2010 – 2012, prepočítaná podľa spoločne dohodnutej metódy, predstavovala približne 1 % HDP, čo je v súlade s odporúčaním Komisie v rámci postupu pri nadmernom deficite. Plánuje sa, že konsolidácia bude pokračovať aj v období po roku 2012 s cieľom dosiahnuť pokrok smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorým je vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení. Vzhľadom na najaktuálnejšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom cieli viac než adekvátnym spôsobom odzrkadľujú ciele paktu. V programe sa však nepredpokladá dosiahnutie tohto cieľa v priebehu programového obdobia. |
| --- | --- |

(7)

Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie v programe je znížiť deficit verejných financií na 3 % HDP do roku 2012, t. j. o rok skôr, než odporúča Rada v rámci postupu pri nadmernom deficite. Očakáva sa, že celkový deficit klesne z 5,5 % HDP v roku 2010 na 4,2 % HDP v roku 2011 a 3,0 % HDP v roku 2012. Dve tretiny poklesu deficitu v rozmedzí rokov 2010 a 2012 by predstavovalo štrukturálne zlepšenie na začiatku programového obdobia (merané podľa spoločne dohodnutej metodiky uplatňovanej na informácie poskytované v rámci programu); zostávajúca tretina by bola výsledkom priaznivého cyklického vývoja. Hlavnou hnacou silou štrukturálneho zlepšenia je výrazné plánované zníženie verejnej spotreby a kapitálových výdavkov. Podľa programu by priemerná ročná fiškálna konsolidácia v rokoch 2010 – 2012, prepočítaná podľa spoločne dohodnutej metódy, predstavovala približne 1 % HDP, čo je v súlade s odporúčaním Komisie v rámci postupu pri nadmernom deficite. Plánuje sa, že konsolidácia bude pokračovať aj v období po roku 2012 s cieľom dosiahnuť pokrok smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorým je vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení. Vzhľadom na najaktuálnejšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom cieli viac než adekvátnym spôsobom odzrkadľujú ciele paktu. V programe sa však nepredpokladá dosiahnutie tohto cieľa v priebehu programového obdobia.

| (8) | Rozpočtový výsledok v roku 2010 by mohol byť v porovnaní s prognózami v programe mierne horší. Existujú najmä neistoty na strane výdavkov, kde niektoré opatrenia nemusia viesť k očakávaným úsporám (napr. zníženie výdavkov na tovary a služby). Navyše prognóza salda rozpočtov miestnych samospráv je vzhľadom na predpokladaný vplyv krízy na príjmy týchto subjektov v roku 2010 pravdepodobne optimistická. Neistota týkajúca sa fiškálnych cieľov je ešte vyššia v prípade nasledujúcich rokov programu. Program vychádza najmä z priaznivých makroekonomických predpokladov na roky 2011 a 2012, z čoho vyplýva, že možné sú i negatívne prekvapenia na strane príjmov. Navyše bude treba podrobnejšie špecifikovať plánované opatrenia na strane výdavkov, najmä opatrenia súvisiace so znižovaním verejnej spotreby, aby sa zvýšila dôveryhodnosť plánu konsolidácie. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtový výsledok v roku 2010 by mohol byť v porovnaní s prognózami v programe mierne horší. Existujú najmä neistoty na strane výdavkov, kde niektoré opatrenia nemusia viesť k očakávaným úsporám (napr. zníženie výdavkov na tovary a služby). Navyše prognóza salda rozpočtov miestnych samospráv je vzhľadom na predpokladaný vplyv krízy na príjmy týchto subjektov v roku 2010 pravdepodobne optimistická. Neistota týkajúca sa fiškálnych cieľov je ešte vyššia v prípade nasledujúcich rokov programu. Program vychádza najmä z priaznivých makroekonomických predpokladov na roky 2011 a 2012, z čoho vyplýva, že možné sú i negatívne prekvapenia na strane príjmov. Navyše bude treba podrobnejšie špecifikovať plánované opatrenia na strane výdavkov, najmä opatrenia súvisiace so znižovaním verejnej spotreby, aby sa zvýšila dôveryhodnosť plánu konsolidácie.

| (9) | Podľa programu stability sa hrubý dlh verejných financií zvýšil z 27,7 % HDP v roku 2008 na 37,1 % HDP v roku 2009. V tomto náraste sa odzrkadľuje vysoký deficit a výrazný pokles reálneho HDP v roku 2009. Aj keď úroveň dlhu je stále výrazne pod referenčnou úrovňou stanovenou v zmluve, podľa očakávaní sa v rokoch 2010 a 2011 ďalej zvýši až na 42,5 % HDP, a v roku 2012 mierne klesne na 42,2 % HDP. Vývoj pomeru dlhu k HDP bude pravdepodobne menej priaznivý, než sa predpokladalo v programe, najmä po roku 2010, a to vzhľadom na riziká identifikované v oblasti rozpočtovej konsolidácie, ktoré sa znásobujú možnosťou menej priaznivého rastu reálneho HDP, než sa predpokladalo v programe. |
| --- | --- |

(9)

Podľa programu stability sa hrubý dlh verejných financií zvýšil z 27,7 % HDP v roku 2008 na 37,1 % HDP v roku 2009. V tomto náraste sa odzrkadľuje vysoký deficit a výrazný pokles reálneho HDP v roku 2009. Aj keď úroveň dlhu je stále výrazne pod referenčnou úrovňou stanovenou v zmluve, podľa očakávaní sa v rokoch 2010 a 2011 ďalej zvýši až na 42,5 % HDP, a v roku 2012 mierne klesne na 42,2 % HDP. Vývoj pomeru dlhu k HDP bude pravdepodobne menej priaznivý, než sa predpokladalo v programe, najmä po roku 2010, a to vzhľadom na riziká identifikované v oblasti rozpočtovej konsolidácie, ktoré sa znásobujú možnosťou menej priaznivého rastu reálneho HDP, než sa predpokladalo v programe.

| (10) | V strednodobých prognózach dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa postupne zotaví na hodnoty prognózované pred krízou a že pomery zdaňovania sa vrátia na predkrízové úrovne, a ktoré zahŕňajú plánované zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, sa ukazuje, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by v súčasnom stave a bez ďalších zmien politiky nestačila na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020. |
| --- | --- |

(10)

V strednodobých prognózach dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa postupne zotaví na hodnoty prognózované pred krízou a že pomery zdaňovania sa vrátia na predkrízové úrovne, a ktoré zahŕňajú plánované zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, sa ukazuje, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by v súčasnom stave a bez ďalších zmien politiky nestačila na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020.

| (11) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je mierne vyšší ako priemer EÚ v dôsledku relatívne vysokého nárastu výdavkov na dôchodky počas nadchádzajúcich desaťročí. Okrem toho sa rozpočtovou pozíciou v roku 2009 ešte zvyšuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na stabilizačný interval. K zníženiu rizika udržateľnosti verejných financií, ktoré je v správe Komisie o udržateľnosti z roku 2009 (3) posúdené ako vysoké, by sa prispelo – ako sa plánuje v programe – dosahovaním vyšších primárnych prebytkov v strednodobom horizonte spolu so štrukturálnymi reformami, ako aj reformou dôchodkového systému. |
| --- | --- |

(11)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je mierne vyšší ako priemer EÚ v dôsledku relatívne vysokého nárastu výdavkov na dôchodky počas nadchádzajúcich desaťročí. Okrem toho sa rozpočtovou pozíciou v roku 2009 ešte zvyšuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na stabilizačný interval. K zníženiu rizika udržateľnosti verejných financií, ktoré je v správe Komisie o udržateľnosti z roku 2009 (3) posúdené ako vysoké, by sa prispelo – ako sa plánuje v programe – dosahovaním vyšších primárnych prebytkov v strednodobom horizonte spolu so štrukturálnymi reformami, ako aj reformou dôchodkového systému.

| (12) | Fiškálna politika Slovenska vychádza z dobre vymedzeného a podrobného trojročného fiškálneho rámca. Napriek tomu sú však strednodobé ciele týkajúce sa výdavkov väčšinou iba orientačné a obvykle sú predmetom rozsiahlych revízií, čo postupom času podkopáva ich dôveryhodnosť. V aktualizácii programu stability z roku 2010 sa navrhuje, aby sa uvedený rámec posilnil zavedením viacročných výdavkových stropov, ktoré by sa vzťahovali na veľkú časť verejných financií. V prípade negatívnych ekonomických šokov by sa počítalo s „únikovými“ opatreniami. V programe sa takisto navrhuje zavedenie horného limitu pre dlh verejných financií v ústavnom zákone, ako aj zlepšenia v oblasti monitorovania plnenia rozpočtu v priebehu roka. Tieto snahy o posilnenie inštitucionálnej štruktúry verejných financií sú vítané a mali by sa podporiť. Keďže uvedené návrhy sú však iba vo veľmi ranom štádiu, mali by sa považovať iba za ďalšie úsilie, a nie za hlavnú hnaciu silu stratégie fiškálnej konsolidácie. |
| --- | --- |

(12)

Fiškálna politika Slovenska vychádza z dobre vymedzeného a podrobného trojročného fiškálneho rámca. Napriek tomu sú však strednodobé ciele týkajúce sa výdavkov väčšinou iba orientačné a obvykle sú predmetom rozsiahlych revízií, čo postupom času podkopáva ich dôveryhodnosť. V aktualizácii programu stability z roku 2010 sa navrhuje, aby sa uvedený rámec posilnil zavedením viacročných výdavkových stropov, ktoré by sa vzťahovali na veľkú časť verejných financií. V prípade negatívnych ekonomických šokov by sa počítalo s „únikovými“ opatreniami. V programe sa takisto navrhuje zavedenie horného limitu pre dlh verejných financií v ústavnom zákone, ako aj zlepšenia v oblasti monitorovania plnenia rozpočtu v priebehu roka. Tieto snahy o posilnenie inštitucionálnej štruktúry verejných financií sú vítané a mali by sa podporiť. Keďže uvedené návrhy sú však iba vo veľmi ranom štádiu, mali by sa považovať iba za ďalšie úsilie, a nie za hlavnú hnaciu silu stratégie fiškálnej konsolidácie.

| (13) | Na Slovensku existuje priestor na zlepšenie skladby verejných výdavkov. Podiel verejných investícií na celkových verejných výdavkoch je oproti susediacim krajinám nízky (2 % HDP). Výdavky na výskum a vývoj, vzdelávanie a ochranu životného prostredia sú v porovnaní so štandardom EÚ a s partnermi v regióne takisto nízke. V tejto súvislosti je predpokladané znižovanie výdavkov na tvorbu kapitálu v priebehu programového obdobia zdrojom značných obáv. Pre „dobiehajúce hospodárstvo“, akým je Slovensko, to nemusí byť udržateľné ani žiaduce. V programe sa počíta s niekoľkými opatreniami, ktorými sa má zvýšiť efektivita verejnej správy, ako je reorganizácia ústrednej štátnej správy prostredníctvom zlučovania ministerstiev, centralizácia verejného obstarávania a správy majetku štátu a lepšie využívanie informačných technológií vo verejných službách. Aj keď tieto dve opatrenia sú stále v ranom štádiu, sú zamerané správnym smerom. |
| --- | --- |

(13)

Na Slovensku existuje priestor na zlepšenie skladby verejných výdavkov. Podiel verejných investícií na celkových verejných výdavkoch je oproti susediacim krajinám nízky (2 % HDP). Výdavky na výskum a vývoj, vzdelávanie a ochranu životného prostredia sú v porovnaní so štandardom EÚ a s partnermi v regióne takisto nízke. V tejto súvislosti je predpokladané znižovanie výdavkov na tvorbu kapitálu v priebehu programového obdobia zdrojom značných obáv. Pre „dobiehajúce hospodárstvo“, akým je Slovensko, to nemusí byť udržateľné ani žiaduce. V programe sa počíta s niekoľkými opatreniami, ktorými sa má zvýšiť efektivita verejnej správy, ako je reorganizácia ústrednej štátnej správy prostredníctvom zlučovania ministerstiev, centralizácia verejného obstarávania a správy majetku štátu a lepšie využívanie informačných technológií vo verejných službách. Aj keď tieto dve opatrenia sú stále v ranom štádiu, sú zamerané správnym smerom.

| (14) | Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010 vytýčená v programe v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7. Počnúc rokom 2011 existujú riziká, že sa ambiciózna konsolidácia opísaná v programe nedosiahne, pričom rozpočtová stratégia tiež nemusí byť plne v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7.
  V programe je prezentovaný ambiciózny plán zameraný na zníženie deficitu verejných financií zo 6,3 % HDP v roku 2009 na 3,0 % HDP v roku 2012, teda jeden rok pred rokom 2013, čo je termín stanovený Radou. Ak by sa dosiahol fiškálny cieľ na rok 2010, znamenalo by to zlepšenie štrukturálneho salda približne o 1,25 percentuálneho bodu HDP. Predpokladané priemerné ročné štrukturálne úsilie vo výške približne 1 % HDP v období rokov 2010 – 2012 je v súlade s odporúčaním Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Pri cieľoch na strane príjmov i na strane výdavkov však existujú riziká, a to najmä v rokoch 2011 a 2012, pričom makroekonomické predpoklady sú pravdepodobne nadhodnotené. Podrobnejšie sa okrem toho budú musieť špecifikovať aj opatrenia zahrnuté v programe, aby sa zvýšila dôveryhodnosť plánu konsolidácie. |
| --- | --- |

(14)

Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010 vytýčená v programe v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7. Počnúc rokom 2011 existujú riziká, že sa ambiciózna konsolidácia opísaná v programe nedosiahne, pričom rozpočtová stratégia tiež nemusí byť plne v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7.

V programe je prezentovaný ambiciózny plán zameraný na zníženie deficitu verejných financií zo 6,3 % HDP v roku 2009 na 3,0 % HDP v roku 2012, teda jeden rok pred rokom 2013, čo je termín stanovený Radou. Ak by sa dosiahol fiškálny cieľ na rok 2010, znamenalo by to zlepšenie štrukturálneho salda približne o 1,25 percentuálneho bodu HDP. Predpokladané priemerné ročné štrukturálne úsilie vo výške približne 1 % HDP v období rokov 2010 – 2012 je v súlade s odporúčaním Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Pri cieľoch na strane príjmov i na strane výdavkov však existujú riziká, a to najmä v rokoch 2011 a 2012, pričom makroekonomické predpoklady sú pravdepodobne nadhodnotené. Podrobnejšie sa okrem toho budú musieť špecifikovať aj opatrenia zahrnuté v programe, aby sa zvýšila dôveryhodnosť plánu konsolidácie.

| (15) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4). Vo svojich odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009 s cieľom odstrániť nadmerný deficit Rada zároveň vyzvala Slovensko, aby prekladalo správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v osobitnej kapitole v aktualizácii programu stability. Program toto odporúčanie spĺňa. |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4). Vo svojich odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009 s cieľom odstrániť nadmerný deficit Rada zároveň vyzvala Slovensko, aby prekladalo správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v osobitnej kapitole v aktualizácii programu stability. Program toto odporúčanie spĺňa.

Celkovým záverom je, že fiškálna stratégia prezentovaná v programe je vo všeobecnosti v súlade s odporúčaním Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Počíta sa v nej s rozsiahlou fiškálnou konsolidáciou na začiatku programového obdobia s cieľom znížiť deficit pod úroveň 3 % HDP do roku 2012, čiže jeden rok pred termínom, ktorý stanovila Rada, čo je chválitebné. Rozpočtové prognózy však podliehajú rizikám vzhľadom na priaznivé prognózy rastu na posledné roky programu, pričom môžu byť potrebné špecifickejšie opatrenia na dosiahnutie plánovaných úspor na strane výdavkov. Zámer posilniť fiškálny rámec je vítaný, no je potrebné, aby ho nasledovali konkrétne opatrenia.

V zmysle uvedeného hodnotenia a aj pri zohľadnení odporúčania podľa článku 126 Zmluvy o fungovaní EÚ z 2. decembra 2009 sa Slovensko vyzýva, aby:

| i) | v roku 2010 vykonalo opatrenia znižujúce deficit, ako sa plánuje v rozpočte, a podporilo konsolidačné snahy v nasledujúcich rokoch špecifickými opatreniami zameranými na odstránenie nadmerného deficitu podľa možností do roku 2012 a najneskôr do roku 2013; |
| --- | --- |

i)

v roku 2010 vykonalo opatrenia znižujúce deficit, ako sa plánuje v rozpočte, a podporilo konsolidačné snahy v nasledujúcich rokoch špecifickými opatreniami zameranými na odstránenie nadmerného deficitu podľa možností do roku 2012 a najneskôr do roku 2013;

| ii) | pokračovalo v reformách dôchodkového systému s cieľom zaistiť udržateľnosť verejných financií; |
| --- | --- |

ii)

pokračovalo v reformách dôchodkového systému s cieľom zaistiť udržateľnosť verejných financií;

| iii) | vykonalo predpokladané opatrenia na ďalšie posilnenie fiškálneho rámca, najmä zavedenie záväzných viacročných výdavkových stropov. |
| --- | --- |

iii)

vykonalo predpokladané opatrenia na ďalšie posilnenie fiškálneho rámca, najmä zavedenie záväzných viacročných výdavkových stropov.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS jan. 2010 | 6,4 | –5,7 | 1,9 | 4,1 | 5,4 |
| KOM nov. 2009 | 6,4 | –5,8 | 1,9 | 2,6 | — |
| KP apr. 2009 | 6,4 | 2,4 | 3,6 | 4,5 | — |
| Inflácia HISC
  (%) | PS jan. 2010 | 3,9 | 1,2 | 2,6 | 3,7 | 4,1 |
| KOM nov. 2009 | 3,9 | 1,1 | 1,9 | 2,5 | — |
| KP apr. 2009 | 3,9 | 2,2 | 3,6 | 4,1 | — |
| Produkčná medzera (5)

  (% potenciálneho HDP) | PS jan. 2010 | 8,9 | –1,1 | –2,9 | –3,0 | –1,0 |
| KOM nov. 2009 (6) | 9,2 | –0,8 | –2,1 | –3,0 | — |
| KP apr. 2009 | 6,5 | 3,5 | 1,7 | 1,0 | — |
| Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta
  (% HDP) | PS jan. 2010 | –5,3 | –4,2 | –3,2 | –2,7 | –1,9 |
| KOM nov. 2009 | –5,6 | –4,8 | –4,3 | –4,2 | — |
| KP apr. 2009 | –5,8 | –4,2 | –2,9 | –2,6 | — |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 32,5 | 32,8 | 32,5 | 32,3 | 31,7 |
| KOM nov. 2009 | 32,5 | 31,3 | 31,4 | 31,4 | — |
| KP apr. 2009 | 33,4 | 32,1 | 31,6 | 31,8 | — |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 34,8 | 39,1 | 38,0 | 36,5 | 34,7 |
| KOM nov. 2009 | 34,8 | 37,5 | 37,5 | 36,9 | — |
| KP apr. 2009 | 35,6 | 35,1 | 34,5 | 34,1 | — |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS jan. 2010 | –2,3 | –6,3 | –5,5 | –4,2 | –3,0 |
| KOM nov. 2009 | –2,3 | –6,3 | –6,0 | –5,5 | — |
| KP apr. 2009 | –2,2 | –3,0 | –2,9 | –2,2 | — |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS jan. 2010 | –1,1 | –4,5 | –3,6 | –2,3 | –1,1 |
| KOM nov. 2009 | –1,1 | –5,0 | –4,7 | –4,1 | — |
| KP apr. 2009 | –0,9 | –1,7 | –1,7 | –1,0 | — |
| Cyklicky upravené saldo (5)

  (% HDP) | PS jan. 2010 | –4,9 | –6,0 | –4,7 | –3,3 | –2,7 |
| KOM nov. 2009 | –5,0 | –6,0 | –5,4 | –4,6 | — |
| KP apr. 2009 | –4,1 | –4,0 | –3,4 | –2,5 | — |
| Štrukturálne saldo (7)

  (% HDP) | PS jan. 2010 | –4,2 | –6,0 | –4,7 | –3,3 | –2,7 |
| KOM nov. 2009 | –5,2 | –6,2 | –5,4 | –4,6 | — |
| KP apr. 2009 | –3,8 | –4,4 | –3,5 | –2,6 | — |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 27,7 | 37,1 | 40,8 | 42,5 | 42,2 |
| KOM nov. 2009 | 27,7 | 34,6 | 39,2 | 42,7 | — |
| KP apr. 2009 | 27,6 | 31,4 | 32,7 | 32,7 | — |
| Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reálny HDP

(zmena v %)

PS jan. 2010

6,4

–5,7

1,9

4,1

5,4

KOM nov. 2009

6,4

–5,8

1,9

2,6

—

KP apr. 2009

6,4

2,4

3,6

4,5

—

Inflácia HISC

(%)

PS jan. 2010

3,9

1,2

2,6

3,7

4,1

KOM nov. 2009

3,9

1,1

1,9

2,5

—

KP apr. 2009

3,9

2,2

3,6

4,1

—

Produkčná medzera (5)

(% potenciálneho HDP)

PS jan. 2010

8,9

–1,1

–2,9

–3,0

–1,0

KOM nov. 2009 (6)

9,2

–0,8

–2,1

–3,0

—

KP apr. 2009

6,5

3,5

1,7

1,0

—

Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta

(% HDP)

PS jan. 2010

–5,3

–4,2

–3,2

–2,7

–1,9

KOM nov. 2009

–5,6

–4,8

–4,3

–4,2

—

KP apr. 2009

–5,8

–4,2

–2,9

–2,6

—

Verejné príjmy

(% HDP)

PS jan. 2010

32,5

32,8

32,5

32,3

31,7

KOM nov. 2009

32,5

31,3

31,4

31,4

—

KP apr. 2009

33,4

32,1

31,6

31,8

—

Verejné výdavky

(% HDP)

PS jan. 2010

34,8

39,1

38,0

36,5

34,7

KOM nov. 2009

34,8

37,5

37,5

36,9

—

KP apr. 2009

35,6

35,1

34,5

34,1

—

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS jan. 2010

–2,3

–6,3

–5,5

–4,2

–3,0

KOM nov. 2009

–2,3

–6,3

–6,0

–5,5

—

KP apr. 2009

–2,2

–3,0

–2,9

–2,2

—

Primárne saldo

(% HDP)

PS jan. 2010

–1,1

–4,5

–3,6

–2,3

–1,1

KOM nov. 2009

–1,1

–5,0

–4,7

–4,1

—

KP apr. 2009

–0,9

–1,7

–1,7

–1,0

—

Cyklicky upravené saldo (5)

(% HDP)

PS jan. 2010

–4,9

–6,0

–4,7

–3,3

–2,7

KOM nov. 2009

–5,0

–6,0

–5,4

–4,6

—

KP apr. 2009

–4,1

–4,0

–3,4

–2,5

—

Štrukturálne saldo (7)

(% HDP)

PS jan. 2010

–4,2

–6,0

–4,7

–3,3

–2,7

KOM nov. 2009

–5,2

–6,2

–5,4

–4,6

—

KP apr. 2009

–3,8

–4,4

–3,5

–2,6

—

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS jan. 2010

27,7

37,1

40,8

42,5

42,2

KOM nov. 2009

27,7

34,6

39,2

42,7

—

KP apr. 2009

27,6

31,4

32,7

32,7

—

Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä predpoveď útvarov Komisie z jesene 2009, ale aj iné informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili.

(3)  V záveroch Rady z 10. novembra 2009 o udržateľnosti verejných financií „Rada vyzýva členské štáty, aby vo svojich nadchádzajúcich programoch stability a konvergenčných programoch sústredili svoju pozornosť na stratégie orientované na udržateľnosť“ a ďalej „vyzýva Komisiu, aby spolu s Výborom pre hospodársku politiku a s Hospodárskym a finančným výborom ďalej vypracovala metodiky na posudzovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií včas pred ďalšou správou o udržateľnosti“, ktorej vypracovanie sa predpokladá na rok 2012.

(4)  Poskytnuté nie sú najmä údaje o zmenách stavu zásob a čistých nadobudnutiach cenností.

(5)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií v programoch.

(6)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 4,7 %, 3,6 %, 3,2 % a 3,6 % v období rokov 2008 – 2011.

(7)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Jednorazové a iné dočasné opatrenia podľa najnovšieho programu predstavujú 0,7 % HDP v roku 2008, zvyšujúce deficit, a podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 predstavujú 0,2 % HDP v rokoch 2008 a 2009, oba znižujúce deficit.

Zdroj:

Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 3.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 144/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 144/22

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Slovinska na obdobie 2009 – 2013

2010/C 144/05

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Slovinska na roky 2009 až 2013. |
| --- | --- |

(1)

Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Slovinska na roky 2009 až 2013.

| (2) | Slovinsko v rokoch, ktoré predchádzali kríze, vykazovalo stabilný hospodársky rast podporovaný rastúcim vývozom a investíciami. Rýchla expanzia sa zastavila v poslednom štvrťroku 2008, keď slovinské hospodárstvo výrazne a pomerne náhle zasiahla globálna kríza, a to najmä prostredníctvom obchodu vzhľadom na veľkú mieru otvorenosti slovinského hospodárstva. Hospodárske spomalenie po fáze vynárajúcich sa rizík prehriatia a straty konkurencieschopnosti vyvoláva určité úpravy v hospodárstve: od konca roku 2008 sa inflačný diferenciál oproti eurozóne a deficit platobnej bilancie postupne znižujú, pričom deficit sa v roku 2009 priblížil rovnováhe.
  V dôsledku hospodárskeho poklesu a v spojení s nápravnými opatreniami prijatými v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva a výraznou zabudovanou dynamikou výdavkov sa rozpočtová pozícia Slovinska prudko zhoršila. Prudký nárast deficitu verejných financií z 1,8 % HDP v roku 2008 na odhadovaných 5,7 % HDP v roku 2009 viedol k tomu, že Rada 2. decembra 2009 rozhodla o existencii nadmerného deficitu v Slovinsku a stanovila termín na jeho odstránenie do roku 2013. Popri opätovnom dosiahnutí zdravých verejných financií, a to aj prostredníctvom ďalších reforiem dôchodkového systému, sú kľúčovými výzvami pre slovinské hospodárstvo posilnenie jeho odolnosti a obnovenie konkurencieschopnosti, aby bolo možné v plnej miere ťažiť z globálneho hospodárskeho oživenia. Vyžaduje si to lepšie zosúladenie vývoja miezd s vývojom výkonnosti a zavedenie štrukturálnych reforiem. |
| --- | --- |

(2)

Slovinsko v rokoch, ktoré predchádzali kríze, vykazovalo stabilný hospodársky rast podporovaný rastúcim vývozom a investíciami. Rýchla expanzia sa zastavila v poslednom štvrťroku 2008, keď slovinské hospodárstvo výrazne a pomerne náhle zasiahla globálna kríza, a to najmä prostredníctvom obchodu vzhľadom na veľkú mieru otvorenosti slovinského hospodárstva. Hospodárske spomalenie po fáze vynárajúcich sa rizík prehriatia a straty konkurencieschopnosti vyvoláva určité úpravy v hospodárstve: od konca roku 2008 sa inflačný diferenciál oproti eurozóne a deficit platobnej bilancie postupne znižujú, pričom deficit sa v roku 2009 priblížil rovnováhe.

V dôsledku hospodárskeho poklesu a v spojení s nápravnými opatreniami prijatými v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva a výraznou zabudovanou dynamikou výdavkov sa rozpočtová pozícia Slovinska prudko zhoršila. Prudký nárast deficitu verejných financií z 1,8 % HDP v roku 2008 na odhadovaných 5,7 % HDP v roku 2009 viedol k tomu, že Rada 2. decembra 2009 rozhodla o existencii nadmerného deficitu v Slovinsku a stanovila termín na jeho odstránenie do roku 2013. Popri opätovnom dosiahnutí zdravých verejných financií, a to aj prostredníctvom ďalších reforiem dôchodkového systému, sú kľúčovými výzvami pre slovinské hospodárstvo posilnenie jeho odolnosti a obnovenie konkurencieschopnosti, aby bolo možné v plnej miere ťažiť z globálneho hospodárskeho oživenia. Vyžaduje si to lepšie zosúladenie vývoja miezd s vývojom výkonnosti a zavedenie štrukturálnych reforiem.

| (3) | Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy sa bude okrem toho kombinovať s negatívnymi vplyvmi demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Je osobitne dôležité, aby Slovinsko zvýšilo produktivitu a udržalo pod kontrolou nárast jednotkových mzdových nákladov, okrem iného aj vykonaním reforiem v oblasti inovácií, výskumu a trhu práce. |
| --- | --- |

(3)

Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy sa bude okrem toho kombinovať s negatívnymi vplyvmi demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Je osobitne dôležité, aby Slovinsko zvýšilo produktivitu a udržalo pod kontrolou nárast jednotkových mzdových nákladov, okrem iného aj vykonaním reforiem v oblasti inovácií, výskumu a trhu práce.

| (4) | V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že rast reálneho HDP v roku 2010 znova dosiahne pozitívne hodnoty, a to na úrovni 0,9 % z – 7,3 % v roku 2009 (– 7,8 % podľa odhadu štatistického úradu vydaného 1. marca 2010), a zrýchli sa na priemernú mieru 3,2 % počas zvyšku obdobia programu.
  Pri posúdení na základe informácií dostupných v súčasnosti (2) sa zdá, že tento scenár sa opiera o realistické predpoklady rastu do roku 2011 a priaznivé predpoklady rastu v ďalšom období. Plánovaný pokles zamestnanosti a s ním súvisiaci rast miery nezamestnanosti by sa mohol oproti očakávaniam zhoršiť v dôsledku: i) ukončenia dočasných schém na podporu trhu práce, ak tieto opatrenia nebudú podľa potreby sprevádzané aktivačnou politikou a politikou odbornej prípravy, ktoré podporujú premiestňovanie pracovníkov na iné pracovné miesta a ich rekvalifikáciu; ii) ako aj v dôsledku plánovaného postupného zvyšovania minimálnej mzdy v rokoch 2010 až 2012. Prognózy inflácie v programe sú pravdepodobne realistické. |
| --- | --- |

(4)

V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že rast reálneho HDP v roku 2010 znova dosiahne pozitívne hodnoty, a to na úrovni 0,9 % z – 7,3 % v roku 2009 (– 7,8 % podľa odhadu štatistického úradu vydaného 1. marca 2010), a zrýchli sa na priemernú mieru 3,2 % počas zvyšku obdobia programu.

Pri posúdení na základe informácií dostupných v súčasnosti (2) sa zdá, že tento scenár sa opiera o realistické predpoklady rastu do roku 2011 a priaznivé predpoklady rastu v ďalšom období. Plánovaný pokles zamestnanosti a s ním súvisiaci rast miery nezamestnanosti by sa mohol oproti očakávaniam zhoršiť v dôsledku: i) ukončenia dočasných schém na podporu trhu práce, ak tieto opatrenia nebudú podľa potreby sprevádzané aktivačnou politikou a politikou odbornej prípravy, ktoré podporujú premiestňovanie pracovníkov na iné pracovné miesta a ich rekvalifikáciu; ii) ako aj v dôsledku plánovaného postupného zvyšovania minimálnej mzdy v rokoch 2010 až 2012. Prognózy inflácie v programe sú pravdepodobne realistické.

| (5) | V programe sa odhaduje, že by sa deficit verejných financií mal zvýšiť z 1,8 % HDP v roku 2008 na 5,7 % v roku 2009. Hoci úrokové výdavky ako podiel na HDP ostali podľa predpokladu v zásade nezmenené, primárne saldo sa výrazne zhoršilo. Ako sa uvádza vyššie, je to dôsledkom pôsobenia automatických stabilizátorov, silnej vnútornej dynamiky sociálnych transferov a mzdových nákladov vo verejnom sektore, ako aj rôznych diskrečných opatrení vrátane opatrení prijatých s cieľom reagovať na krízu, ktoré dosiahli úroveň okolo 1,5 % HDP a ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Podľa programu sa plánuje orientovať fiškálnu politiku v roku 2010 mierne reštriktívne a neskôr výrazne reštriktívne v súlade so stratégiou ukončenia angažovanosti štátu, ktorú zastáva Rada, a s cieľom odstrániť nadmerný deficit do roku 2013. |
| --- | --- |

(5)

V programe sa odhaduje, že by sa deficit verejných financií mal zvýšiť z 1,8 % HDP v roku 2008 na 5,7 % v roku 2009. Hoci úrokové výdavky ako podiel na HDP ostali podľa predpokladu v zásade nezmenené, primárne saldo sa výrazne zhoršilo. Ako sa uvádza vyššie, je to dôsledkom pôsobenia automatických stabilizátorov, silnej vnútornej dynamiky sociálnych transferov a mzdových nákladov vo verejnom sektore, ako aj rôznych diskrečných opatrení vrátane opatrení prijatých s cieľom reagovať na krízu, ktoré dosiahli úroveň okolo 1,5 % HDP a ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Podľa programu sa plánuje orientovať fiškálnu politiku v roku 2010 mierne reštriktívne a neskôr výrazne reštriktívne v súlade so stratégiou ukončenia angažovanosti štátu, ktorú zastáva Rada, a s cieľom odstrániť nadmerný deficit do roku 2013.

| (6) | V programe sa na rok 2010 plánuje stabilizácia deficitu verejných financií na úrovni 5,7 % HDP. Vzhľadom na prudký nárast úrokového zaťaženia je cieľom zníženie primárneho deficitu o 0,7 percentuálneho bodu na úroveň tesne pod 4 % HDP. Rozpočtová stratégia na rok 2010 v súčasnom stave je vo všeobecnosti v zhode s odporúčaním prijatým Radou 2. decembra 2009 podľa článku 126 ods. 7 realizovať v roku 2010 konsolidačné opatrenia podľa plánu.
  Diskrečné opatrenia na strane príjmov – konkrétne ďalšie zníženie sadzby dane z príjmu právnických osôb a ďalšie daňové úľavy pre sociálne slabé skupiny obyvateľstva na jednej strane a ďalšie zvyšovanie sadzieb spotrebných daní a revízia dane z emisií CO2 (ktorá sa ešte musí konkretizovať a prijať) na strane druhej – majú všeobecne neutrálny účinok na rozpočet. Očakáva sa však nárast príjmov o 0,8 percentuálneho bodu HDP v porovnaní s odhadovaným výsledkom za rok 2009, a to vďaka predpokladanému výraznému rastu príjmov z nepriamych daní (3) a mierneho rastu „iných“ príjmov. Plánované opatrenia na strane výdavkov na rok 2010 – vrátane ďalšieho odkladu zvýšenia miezd vo verejnom sektore, prísnejších pravidiel indexácie sadzieb sociálnych dávok vrátane dôchodkov a nižších kapitálových transferov – by mali priniesť úspory okolo 1,25 % HDP v porovnaní so scenárom nezmenenej politiky, avšak miera primárnych výdavkov by pri výraznej vlastnej dynamike výdavkov mala podľa plánu v roku 2010 stále mierne rásť. V tomto kontexte by sa štrukturálne saldo, t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení vypočítaných podľa spoločne prijatej metodiky, malo zlepšiť iba mierne, o 0,25 percentuálneho bodu HDP, po zhoršení o 0,25 percentuálneho bodu HDP v roku 2009. |
| --- | --- |

(6)

V programe sa na rok 2010 plánuje stabilizácia deficitu verejných financií na úrovni 5,7 % HDP. Vzhľadom na prudký nárast úrokového zaťaženia je cieľom zníženie primárneho deficitu o 0,7 percentuálneho bodu na úroveň tesne pod 4 % HDP. Rozpočtová stratégia na rok 2010 v súčasnom stave je vo všeobecnosti v zhode s odporúčaním prijatým Radou 2. decembra 2009 podľa článku 126 ods. 7 realizovať v roku 2010 konsolidačné opatrenia podľa plánu.

Diskrečné opatrenia na strane príjmov – konkrétne ďalšie zníženie sadzby dane z príjmu právnických osôb a ďalšie daňové úľavy pre sociálne slabé skupiny obyvateľstva na jednej strane a ďalšie zvyšovanie sadzieb spotrebných daní a revízia dane z emisií CO2 (ktorá sa ešte musí konkretizovať a prijať) na strane druhej – majú všeobecne neutrálny účinok na rozpočet. Očakáva sa však nárast príjmov o 0,8 percentuálneho bodu HDP v porovnaní s odhadovaným výsledkom za rok 2009, a to vďaka predpokladanému výraznému rastu príjmov z nepriamych daní (3) a mierneho rastu „iných“ príjmov. Plánované opatrenia na strane výdavkov na rok 2010 – vrátane ďalšieho odkladu zvýšenia miezd vo verejnom sektore, prísnejších pravidiel indexácie sadzieb sociálnych dávok vrátane dôchodkov a nižších kapitálových transferov – by mali priniesť úspory okolo 1,25 % HDP v porovnaní so scenárom nezmenenej politiky, avšak miera primárnych výdavkov by pri výraznej vlastnej dynamike výdavkov mala podľa plánu v roku 2010 stále mierne rásť. V tomto kontexte by sa štrukturálne saldo, t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení vypočítaných podľa spoločne prijatej metodiky, malo zlepšiť iba mierne, o 0,25 percentuálneho bodu HDP, po zhoršení o 0,25 percentuálneho bodu HDP v roku 2009.

| (7) | Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie programu je znížiť deficit pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2013 v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7, pričom cieľ týkajúci sa deficitu bol stanovený na 4,2 % HDP v roku 2011, 3,1 % v roku 2012 a 1,6 % v roku 2013. Strednodobá konsolidačná stratégia sa zakladá na rozsiahlom obmedzení primárnych výdavkov. V programe sú načrtnuté rozsiahle opatrenia, ktoré sú plánované na podporu tejto stratégie, stále ich však treba v plnej miere špecifikovať a prijať. Závisia od zvýšenej efektívnosti verejného sektora a od racionalizácie poskytovania verejných služieb a sociálnej ochrany. Okrem toho prognózy rozpočtu uvedené v programe zahŕňajú úplné ukončenie dočasných stimulačných opatrení po tom, ako sa od roku 2010 začnú postupne rušiť.
  Na obdobie 2010 – 2013 sa predpokladá priemerné ročné štrukturálne zlepšenie na úrovni pod 0,75 percentuálneho bodu HDP, čo je vo všeobecnosti v zhode s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7. Úpravy sú v sledovanom období nerovnomerne rozložené, pričom reštriktívny kurz fiškálnej politiky je sústredený na roky 2011 a 2013. V programe sa potvrdzuje strednodobý cieľ (MTO) pre rozpočtovú pozíciu Slovinska na úrovni štrukturálneho deficitu 1 % HDP, ktorý bol pôvodne stanovený v roku 2005. Vzhľadom na najnovšie odhady a úroveň dlhu sa zdá, že v strednodobom rozpočtovom cieli sa v dostatočnej miere nezohľadňujú implicitné záväzky súvisiace so starnutím obyvateľstva, a to napriek tomu, že dlh je nižší ako referenčná hodnota 60 % HDP. Štrukturálne saldá zodpovedajúce cieľom, ktoré sa týkajú sa deficitov podľa programu, naznačujú, že strednodobý cieľ sa v období programu nedosiahne. |
| --- | --- |

(7)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie programu je znížiť deficit pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2013 v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7, pričom cieľ týkajúci sa deficitu bol stanovený na 4,2 % HDP v roku 2011, 3,1 % v roku 2012 a 1,6 % v roku 2013. Strednodobá konsolidačná stratégia sa zakladá na rozsiahlom obmedzení primárnych výdavkov. V programe sú načrtnuté rozsiahle opatrenia, ktoré sú plánované na podporu tejto stratégie, stále ich však treba v plnej miere špecifikovať a prijať. Závisia od zvýšenej efektívnosti verejného sektora a od racionalizácie poskytovania verejných služieb a sociálnej ochrany. Okrem toho prognózy rozpočtu uvedené v programe zahŕňajú úplné ukončenie dočasných stimulačných opatrení po tom, ako sa od roku 2010 začnú postupne rušiť.

Na obdobie 2010 – 2013 sa predpokladá priemerné ročné štrukturálne zlepšenie na úrovni pod 0,75 percentuálneho bodu HDP, čo je vo všeobecnosti v zhode s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7. Úpravy sú v sledovanom období nerovnomerne rozložené, pričom reštriktívny kurz fiškálnej politiky je sústredený na roky 2011 a 2013. V programe sa potvrdzuje strednodobý cieľ (MTO) pre rozpočtovú pozíciu Slovinska na úrovni štrukturálneho deficitu 1 % HDP, ktorý bol pôvodne stanovený v roku 2005. Vzhľadom na najnovšie odhady a úroveň dlhu sa zdá, že v strednodobom rozpočtovom cieli sa v dostatočnej miere nezohľadňujú implicitné záväzky súvisiace so starnutím obyvateľstva, a to napriek tomu, že dlh je nižší ako referenčná hodnota 60 % HDP. Štrukturálne saldá zodpovedajúce cieľom, ktoré sa týkajú sa deficitov podľa programu, naznačujú, že strednodobý cieľ sa v období programu nedosiahne.

| (8) | Rozpočtový výsledok by mohol byť horší, ako sa plánovalo v programe, pričom takáto možnosť sa v priebehu obdobia programu zvyšuje. Zdá sa, že predpokladaný výrazný rast nepriamych daní v roku 2010 je v programe len čiastočne podporený opatreniami a javí sa nadhodnotený vzhľadom na výhľad utlmenej súkromnej spotreby. Výsledný rast výdavkov v posledných rokoch prekročil plánovanú úroveň a táto situácia by sa mohla zopakovať. Od roku 2011 hrozí vyššie riziko prekročenia výdavkov, keďže základné opatrenia ešte neboli v plnej miere konkretizované alebo prijaté, a v prípade niektorých možno očakávať, že budú závisieť od výsledkov rokovaní so sociálnymi partnermi. Okrem toho, rozsah predpokladaného zníženia výdavkov by sa mal vnímať v súvislosti so silnou vlastnou dynamikou výdavkov, a to najmä v oblasti miezd a sociálnych transferov (vrátane dôchodkov), pričom obidve tieto oblasti by podľa plánu mali v značnej miere prispieť k zníženiu deficitu. Plánované výrazné zníženie kapitálových výdavkov počas obdobia programu je stanovené tak, aby odrážalo intenzívnejšie využívanie štrukturálnych fondov EÚ, čo môže byť vzhľadom na rezervy v absorpčnej kapacite problematické. Riziká na strane príjmov súvisia s príliš optimistickým makroekonomickým scenárom na obdobie po roku 2011. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtový výsledok by mohol byť horší, ako sa plánovalo v programe, pričom takáto možnosť sa v priebehu obdobia programu zvyšuje. Zdá sa, že predpokladaný výrazný rast nepriamych daní v roku 2010 je v programe len čiastočne podporený opatreniami a javí sa nadhodnotený vzhľadom na výhľad utlmenej súkromnej spotreby. Výsledný rast výdavkov v posledných rokoch prekročil plánovanú úroveň a táto situácia by sa mohla zopakovať. Od roku 2011 hrozí vyššie riziko prekročenia výdavkov, keďže základné opatrenia ešte neboli v plnej miere konkretizované alebo prijaté, a v prípade niektorých možno očakávať, že budú závisieť od výsledkov rokovaní so sociálnymi partnermi. Okrem toho, rozsah predpokladaného zníženia výdavkov by sa mal vnímať v súvislosti so silnou vlastnou dynamikou výdavkov, a to najmä v oblasti miezd a sociálnych transferov (vrátane dôchodkov), pričom obidve tieto oblasti by podľa plánu mali v značnej miere prispieť k zníženiu deficitu. Plánované výrazné zníženie kapitálových výdavkov počas obdobia programu je stanovené tak, aby odrážalo intenzívnejšie využívanie štrukturálnych fondov EÚ, čo môže byť vzhľadom na rezervy v absorpčnej kapacite problematické. Riziká na strane príjmov súvisia s príliš optimistickým makroekonomickým scenárom na obdobie po roku 2011.

| (9) | V programe sa odhaduje, že hrubý verejný dlh vzrástol výrazne z 22,5 % HDP v roku 2008 na 34,4 % HDP v roku 2009 (vzhľadom na nižšiu nominálnu hodnotu HDP podľa odhadov štatistického úradu vydaných 1. marca 2010 by hrubý dlh za rok 2009 mohol byť približne o 1 percentuálny bod HDP vyšší). K tomuto rastu najviac prispieva zvyšovanie primárneho deficitu a výrazná úprava vzťahu dlhu a deficitu, ktorá odzrkadľuje rekapitalizáciu a likviditné operácie na podporu finančného sektora. Plánovaný pomer dlhu k HDP by počas obdobia programu nemal prekročiť referenčnú hodnotu stanovenú v zmluve, do roku 2012 by však mal narásť o viac ako 8 percentuálnych bodov, t. j. takmer na 43 % HDP, najmä vzhľadom na primárne deficity a zlepšovanie výhľadu nominálneho HDP, a v roku 2013 by mal zaznamenať mierny pokles v dôsledku opätovného dosiahnutia primárneho prebytku. Vzhľadom na negatívne riziká pre rozpočtové ciele, ktoré sú znásobené neistotou vo vzťahu k podpore zosúladenia dlhu a deficitu zo strany finančného sektora, by vývoj pomeru dlhu k HDP mohol byť menej priaznivý, ako sa predpokladá v programe. |
| --- | --- |

(9)

V programe sa odhaduje, že hrubý verejný dlh vzrástol výrazne z 22,5 % HDP v roku 2008 na 34,4 % HDP v roku 2009 (vzhľadom na nižšiu nominálnu hodnotu HDP podľa odhadov štatistického úradu vydaných 1. marca 2010 by hrubý dlh za rok 2009 mohol byť približne o 1 percentuálny bod HDP vyšší). K tomuto rastu najviac prispieva zvyšovanie primárneho deficitu a výrazná úprava vzťahu dlhu a deficitu, ktorá odzrkadľuje rekapitalizáciu a likviditné operácie na podporu finančného sektora. Plánovaný pomer dlhu k HDP by počas obdobia programu nemal prekročiť referenčnú hodnotu stanovenú v zmluve, do roku 2012 by však mal narásť o viac ako 8 percentuálnych bodov, t. j. takmer na 43 % HDP, najmä vzhľadom na primárne deficity a zlepšovanie výhľadu nominálneho HDP, a v roku 2013 by mal zaznamenať mierny pokles v dôsledku opätovného dosiahnutia primárneho prebytku. Vzhľadom na negatívne riziká pre rozpočtové ciele, ktoré sú znásobené neistotou vo vzťahu k podpore zosúladenia dlhu a deficitu zo strany finančného sektora, by vývoj pomeru dlhu k HDP mohol byť menej priaznivý, ako sa predpokladá v programe.

| (10) | Strednodobé prognózy dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa postupne zotaví na hodnoty prognózované pred krízou a že miery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne, a ktoré zahŕňajú plánovaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, naznačujú, že rozpočtová stratégia plánovaná v programe by v súčasnej situácii a pri nezmenenej politike viedla k stabilizácii pomeru dlhu k HDP na niekoľko rokov, nezabránilo by sa však obnoveniu jeho mierne stúpajúcej tendencie do roku 2020. |
| --- | --- |

(10)

Strednodobé prognózy dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa postupne zotaví na hodnoty prognózované pred krízou a že miery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne, a ktoré zahŕňajú plánovaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, naznačujú, že rozpočtová stratégia plánovaná v programe by v súčasnej situácii a pri nezmenenej politike viedla k stabilizácii pomeru dlhu k HDP na niekoľko rokov, nezabránilo by sa však obnoveniu jeho mierne stúpajúcej tendencie do roku 2020.

| (11) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je výrazne väčší ako priemer EÚ, najmä kvôli relatívne vysokému nárastu výdavkov na dôchodky ako podielu HDP počas nadchádzajúcich desaťročí. Rozpočtovou pozíciou v roku 2009, ako sa odhaduje v programe, sa ešte znásobuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na stabilizačný interval.
  Zabezpečením primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a zavedením štrukturálnych reforiem vrátane obmedzenia výrazného nárastu výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva by sa prispelo k zníženiu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií, ktoré boli v správe Komisie o udržateľnosti za rok 2009 (4) hodnotené ako vysoké. Bolo by užitočné, keby obmedzenie výdavkov v dôsledku starnutia obyvateľstva vychádzalo z plánovanej dvojstupňovej dôchodkovej reformy, ktorá bola predstavená v stratégii vlády na ukončenie angažovanosti štátu na obdobie 2010 – 2013, prijatej vo februári 2010. |
| --- | --- |

(11)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je výrazne väčší ako priemer EÚ, najmä kvôli relatívne vysokému nárastu výdavkov na dôchodky ako podielu HDP počas nadchádzajúcich desaťročí. Rozpočtovou pozíciou v roku 2009, ako sa odhaduje v programe, sa ešte znásobuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na stabilizačný interval.

Zabezpečením primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a zavedením štrukturálnych reforiem vrátane obmedzenia výrazného nárastu výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva by sa prispelo k zníženiu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií, ktoré boli v správe Komisie o udržateľnosti za rok 2009 (4) hodnotené ako vysoké. Bolo by užitočné, keby obmedzenie výdavkov v dôsledku starnutia obyvateľstva vychádzalo z plánovanej dvojstupňovej dôchodkovej reformy, ktorá bola predstavená v stratégii vlády na ukončenie angažovanosti štátu na obdobie 2010 – 2013, prijatej vo februári 2010.

| (12) | Prijatie priebežného dvojročného štátneho rozpočtu a stropov pre celkové zadlženie miestnej samosprávy sa považuje za pozitívnu črtu fiškálneho rámca Slovinska. Napriek tomu zostáva priestor na zlepšenie fiškálneho riadenia. Nedostatkom priebežných dvojročných rozpočtov je napr. to, že ciele stanovené na druhý rok sa v rozpočte na nasledujúci rok revidujú. Okrem toho plnenie rozpočtu v rokoch 2006 – 2008 a do istej miery v roku 2009 ukazuje určité riziko prekročenia výdavkov. Opatrenia na posilnenie fiškálneho rámca sa v Slovinsku zaviedli v roku 2009 – t. j. tvorba rozpočtu založená na výkonnosti a zavedenie nezávislej rozpočtovej rady – a očakávajú sa ďalšie opatrenia, najmä zlepšenie rozpočtového účtovníctva a zavedenie fiškálneho pravidla. Ak sa tieto iniciatívy konzistentne zrealizujú, mohli by podporiť plánovanú fiškálnu konsolidáciu. |
| --- | --- |

(12)

Prijatie priebežného dvojročného štátneho rozpočtu a stropov pre celkové zadlženie miestnej samosprávy sa považuje za pozitívnu črtu fiškálneho rámca Slovinska. Napriek tomu zostáva priestor na zlepšenie fiškálneho riadenia. Nedostatkom priebežných dvojročných rozpočtov je napr. to, že ciele stanovené na druhý rok sa v rozpočte na nasledujúci rok revidujú. Okrem toho plnenie rozpočtu v rokoch 2006 – 2008 a do istej miery v roku 2009 ukazuje určité riziko prekročenia výdavkov. Opatrenia na posilnenie fiškálneho rámca sa v Slovinsku zaviedli v roku 2009 – t. j. tvorba rozpočtu založená na výkonnosti a zavedenie nezávislej rozpočtovej rady – a očakávajú sa ďalšie opatrenia, najmä zlepšenie rozpočtového účtovníctva a zavedenie fiškálneho pravidla. Ak sa tieto iniciatívy konzistentne zrealizujú, mohli by podporiť plánovanú fiškálnu konsolidáciu.

| (13) | Úpravy na strane výdavkov stanovené v aktualizovanom programe závisia od zvýšenej efektívnosti verejného sektora a od racionalizácie poskytovania verejných služieb a sociálnej ochrany. Zvyšovanie efektívnosti výdavkov sa stáva zvlášť dôležitým v záujme obmedzenia rastu výdavkov bez ohrozenia úrovne poskytovaných služieb.
  Z tohto dôvodu sa plánuje niekoľko iniciatív, ako je napr. jednotný informačný systém a jediné miesto vstupu pre sociálne transfery, ako aj nové zadefinovanie štandardov verejných služieb, pričom sa zohľadnia aspekty kvality, prípadne aj nárast spolufinancovania užívateľmi. Na základe programu sa očakáva, že spolu s postupným hospodárskym oživením tieto inovácie od roku 2011 povedú k poklesu pomeru sociálnych výdavkov k HDP. Na strane príjmov sa daňovou reformou z roku 2006, vďaka ktorej sa postupne znížili sadzby dane z príjmu fyzických a právnických osôb, zrušila sa daň z objemu miezd a zaviedli sa investičné daňové úľavy, mala posilniť podpora ponuky pracovnej sily a stimulovať tvorba kapitálu. Ďalšia daňová úľava pre nízkopríjmové obyvateľstvo sa zaviedla v rozpočte na rok 2010. Tieto zmeny sa čiastočne financujú prostredníctvom zvyšovania spotrebiteľských daní, pričom v programe je ohlásené ďalšie zvyšovanie, čím sa daňové zaťaženie postupne presúva z oblasti príjmov, najmä nízkopríjmových skupín, na nepriame dane. Ostatné iniciatívy v oblasti zdaňovania sa týkajú nových ustanovení na posilnenie boja proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa dani s cieľom zlepšiť výber daní. |
| --- | --- |

(13)

Úpravy na strane výdavkov stanovené v aktualizovanom programe závisia od zvýšenej efektívnosti verejného sektora a od racionalizácie poskytovania verejných služieb a sociálnej ochrany. Zvyšovanie efektívnosti výdavkov sa stáva zvlášť dôležitým v záujme obmedzenia rastu výdavkov bez ohrozenia úrovne poskytovaných služieb.

Z tohto dôvodu sa plánuje niekoľko iniciatív, ako je napr. jednotný informačný systém a jediné miesto vstupu pre sociálne transfery, ako aj nové zadefinovanie štandardov verejných služieb, pričom sa zohľadnia aspekty kvality, prípadne aj nárast spolufinancovania užívateľmi. Na základe programu sa očakáva, že spolu s postupným hospodárskym oživením tieto inovácie od roku 2011 povedú k poklesu pomeru sociálnych výdavkov k HDP. Na strane príjmov sa daňovou reformou z roku 2006, vďaka ktorej sa postupne znížili sadzby dane z príjmu fyzických a právnických osôb, zrušila sa daň z objemu miezd a zaviedli sa investičné daňové úľavy, mala posilniť podpora ponuky pracovnej sily a stimulovať tvorba kapitálu. Ďalšia daňová úľava pre nízkopríjmové obyvateľstvo sa zaviedla v rozpočte na rok 2010. Tieto zmeny sa čiastočne financujú prostredníctvom zvyšovania spotrebiteľských daní, pričom v programe je ohlásené ďalšie zvyšovanie, čím sa daňové zaťaženie postupne presúva z oblasti príjmov, najmä nízkopríjmových skupín, na nepriame dane. Ostatné iniciatívy v oblasti zdaňovania sa týkajú nových ustanovení na posilnenie boja proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa dani s cieľom zlepšiť výber daní.

| (14) | Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010 vytýčená v programe v zásade v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Vzhľadom na uvedené riziká nemusí byť rozpočtová stratégia od roku 2011 v plnom súlade s týmito odporúčaniami. Predovšetkým je potrebné v plnej miere špecifikovať, prijať a zaviesť široko koncipované konsolidačné opatrenia naznačené na roky 2011 – 2013 a mali by sa posilniť konsolidačné plány na celé obdobie, aby sa podchytili riziká menej priaznivého rastu HDP a sklzov na výdavkovej alebo príjmovej strane. Takéto posilnenie je odôvodnené aj z hľadiska uvedených rizík vo vzťahu k dlhodobej udržateľnosti. Vzhľadom na riziká môže priemerná fiškálna konsolidácia v rokoch 2010 – 2013 zaostávať oproti 0,75 percentuálneho bodu HDP, ktoré odporúčala Rada. |
| --- | --- |

(14)

Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010 vytýčená v programe v zásade v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Vzhľadom na uvedené riziká nemusí byť rozpočtová stratégia od roku 2011 v plnom súlade s týmito odporúčaniami. Predovšetkým je potrebné v plnej miere špecifikovať, prijať a zaviesť široko koncipované konsolidačné opatrenia naznačené na roky 2011 – 2013 a mali by sa posilniť konsolidačné plány na celé obdobie, aby sa podchytili riziká menej priaznivého rastu HDP a sklzov na výdavkovej alebo príjmovej strane. Takéto posilnenie je odôvodnené aj z hľadiska uvedených rizík vo vzťahu k dlhodobej udržateľnosti. Vzhľadom na riziká môže priemerná fiškálna konsolidácia v rokoch 2010 – 2013 zaostávať oproti 0,75 percentuálneho bodu HDP, ktoré odporúčala Rada.

| (15) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (5). Rada vo svojich odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009 s cieľom odstrániť nadmerný deficit zároveň vyzvala Slovinsko, aby predkladalo správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v osobitnej kapitole v aktualizáciách programov stability. Slovinsko toto odporúčanie vo všeobecnosti plnilo. |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (5). Rada vo svojich odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009 s cieľom odstrániť nadmerný deficit zároveň vyzvala Slovinsko, aby predkladalo správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v osobitnej kapitole v aktualizáciách programov stability. Slovinsko toto odporúčanie vo všeobecnosti plnilo.

Celkovým záverom je, že v programe sa plánuje stabilizovať pomer deficitu verejných financií k HDP v roku 2010 na úrovni 5,7 % a následne ho postupne znižovať vďaka konsolidácii na strane výdavkov, ktorá sa sústreďuje viac na koniec obdobia, až výrazne pod 3 % HDP v roku 2013, čo je termín, ktorý Rada stanovila na odstránenie nadmerného deficitu. Pomer hrubého dlhu k HDP bude podľa plánu ďalej rásť z 34,4 % v roku 2009 až do roku 2011, keď sa vo všeobecnosti stabilizuje na úrovni okolo 42 %. Ukazovatele deficitu a dlhu by počas celého programového obdobia mohli byť vyššie, ako sa plánovalo. Táto pravdepodobnosť sa časom zväčšuje a súvisí s: i) optimisticky stanoveným plánom príjmov v roku 2010 a následnými priaznivými predpokladmi rastu po roku 2011, ii) možným prekročením výdavkov vzhľadom na rozsah ich plánovaného obmedzenia v kombinácii so značnou dynamikou zaznamenanou v posledných rokoch najmä v oblasti miezd a sociálnych transferov vrátane dôchodkov; a iii) so skutočnosťou, že opatrenia na zníženie výdavkov neboli zatiaľ v plnej miere konkretizované a prijaté, pričom niektoré ešte budú závisieť od výsledkov rokovaní so sociálnymi partnermi. S cieľom podporiť plánované obmedzenie rastu výdavkov však vláda prijíma opatrenia, ktoré sú zamerané na posilnenie kontroly výdavkov a fiškálneho rámca. Okrem toho rovnaký zámer by mali sledovať aj plánované iniciatívy na zvýšenie efektívnosti verejného sektora a na racionalizáciu poskytovania verejných služieb a sociálnej ochrany.

Aj keby úplné a konzistentné zavedenie plánovanej fiškálnej konsolidácie znamenalo návrat k primárnemu prebytku do roku 2013, pretrvávajú veľké riziká v oblasti dlhodobej udržateľnosti verejných financií. Tieto riziká by bolo možné riešiť stanovením ambicióznejšieho strednodobého cieľa a prijatím a realizáciou ohlásených zmien vzorca valorizácie a ďalšej dôchodkovej reformy zameranej na obmedzenie výrazného rastu výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. Bolo by užitočné, keby obmedzenie výdavkov v dôsledku starnutia obyvateľstva vychádzalo z plánovanej dvojstupňovej dôchodkovej reformy. Okrem opätovného dosiahnutia zdravých verejných financií sú kľúčovými výzvami pre slovinské hospodárstvo posilnenie jeho odolnosti a obnovenie konkurencieschopnosti, aby bolo možné v plnej miere ťažiť z globálneho oživenia hospodárstva. Vyžaduje si to lepšie zosúladenie vývoja miezd a produktivity a zavedenie štrukturálnych reforiem.

V zmysle uvedeného hodnotenia a aj pri zohľadnení odporúčania podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ z 2. decembra 2009 sa Slovinsko vyzýva, aby:

| i) | v roku 2010 dôsledne vykonalo plánované konsolidačné opatrenia a do roku 2013 podľa plánu znížilo deficit pod referenčnú hodnotu 3 % HDP konkretizovaním, prijatím a vykonaním uvedených opatrení na obmedzenie výdavkov v súlade s priemernou fiškálnou konsolidáciou, ktorú odporúča Rada na základe článku 126 ods. 7, pričom bude pripravené prijať ďalšie konsolidačné opatrenia, ak sa naplnia riziká súvisiace so skutočnosťou, že makroekonomický scenár programu je vypracovaný optimistickejšie ako scenár na základe odporúčania podľa článku 126 ods. 7; |
| --- | --- |

i)

v roku 2010 dôsledne vykonalo plánované konsolidačné opatrenia a do roku 2013 podľa plánu znížilo deficit pod referenčnú hodnotu 3 % HDP konkretizovaním, prijatím a vykonaním uvedených opatrení na obmedzenie výdavkov v súlade s priemernou fiškálnou konsolidáciou, ktorú odporúča Rada na základe článku 126 ods. 7, pričom bude pripravené prijať ďalšie konsolidačné opatrenia, ak sa naplnia riziká súvisiace so skutočnosťou, že makroekonomický scenár programu je vypracovaný optimistickejšie ako scenár na základe odporúčania podľa článku 126 ods. 7;

| ii) | podniklo kroky na zlepšenie kontroly výdavkov a vynútiteľnosti viacročných rozpočtových plánov a zvýšilo efektívnosť a účinnosť verejných výdavkov; |
| --- | --- |

ii)

podniklo kroky na zlepšenie kontroly výdavkov a vynútiteľnosti viacročných rozpočtových plánov a zvýšilo efektívnosť a účinnosť verejných výdavkov;

| iii) | vzhľadom na výrazný plánovaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva pokračovalo v reforme dôchodkového systému a stanovilo ambicióznejší strednodobý rozpočtový cieľ, v ktorom by sa dostatočne zohľadňovali implicitné záväzky vyplývajúce zo starnutia obyvateľstva. |
| --- | --- |

iii)

vzhľadom na výrazný plánovaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva pokračovalo v reforme dôchodkového systému a stanovilo ambicióznejší strednodobý rozpočtový cieľ, v ktorom by sa dostatočne zohľadňovali implicitné záväzky vyplývajúce zo starnutia obyvateľstva.

Porovnanie hlavných makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS jan. 2010 | 3,5 | –7,3 | 0,9 | 2,5 | 3,7 | 3,5 |
| KOM nov. 2009 | 3,5 | –7,4 | 1,3 | 2,0 | — | — |
| PS apr. 2009 | 3,5 | –4,0 | 1,0 | 2,7 | — | — |
| Inflácia HISC
  (%) | PS jan. 2010
   (9) | 5,7 | 1,0 | 1,5 | 2,5 | 2,7 | 2,7 |
| KOM nov. 2009 | 5,5 | 0,9 | 1,7 | 2,0 | — | — |
| PS apr. 2009 | — | — | — | — | — | — |
| Produkčná medzera (6)

  (% potenciálneho HDP) | PS jan. 2010 | 5,7 | –3,4 | –3,9 | –3,2 | –1,5 | 0,1 |
| KOM nov. 2009 (7) | 5,7 | –3,3 | –3,3 | –2,8 | — | — |
| PS apr. 2009 | 4,4 | –2,3 | –3,5 | –3,1 | — | — |
| Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta
  (% HDP) | PS jan. 2010 | — | — | — | — | — | — |
| KOM nov. 2009 | –6,0 | –0,7 | –0,1 | –0,5 | — | — |
| PS apr. 2009 | — | — | — | — | — | — |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 42,4 | 42,4 | 43,2 | 42,9 | 42,7 | 42,5 |
| KOM nov. 2009 | 42,4 | 43,2 | 43,2 | 42,9 | — | — |
| PS apr. 2009 | 42,7 | 41,9 | 42,4 | 42,4 | — | — |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 44,2 | 48,1 | 48,9 | 47,1 | 45,9 | 44,2 |
| KOM nov. 2009 | 44,2 | 49,5 | 50,2 | 49,9 | — | — |
| PS apr. 2009 | 43,6 | 47,1 | 46,4 | 45,8 | — | — |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS jan. 2010 | –1,8 | –5,7 | –5,7 | –4,2 | –3,1 | –1,6 |
| KOM nov. 2009 | –1,8 | –6,3 | –7,0 | –6,9 | — | — |
| PS apr. 2009 | –0,9 | –5,1 | –3,9 | –3,4 | — | — |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS jan. 2010 | –0,7 | –4,6 | –3,9 | –2,3 | –1,1 | 0,4 |
| KOM nov. 2009 | –0,7 | –4,8 | –5,1 | –4,9 | — | — |
| PS apr. 2009 | 0,2 | –3,6 | –2,2 | –1,6 | — | — |
| Cyklicky upravené saldo (6)

  (% HDP) | PS jan. 2010 | –4,3 | –4,2 | –4,0 | –2,8 | –2,4 | –1,6 |
| KOM nov. 2009 | –4,5 | –4,8 | –5,4 | –5,6 | — | — |
| PS apr. 2009 | –2,9 | –4,1 | –2,3 | –2,0 | — | — |
| Štrukturálne saldo (8)

  (% HDP) | PS jan. 2010 | –4,3 | –4,2 | –4,0 | –2,8 | –2,4 | –1,6 |
| KOM nov. 2009 | –4,5 | –4,7 | –5,4 | –5,6 | — | — |
| PS apr. 2009 | –2,9 | –4,1 | –2,3 | –2,0 | — | — |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS jan. 2010 | — | 34,4 | 39,6 | 42,0 | 42,7 | 42,1 |
| KOM nov. 2009 | 22,5 | 35,1 | 42,8 | 48,2 | — | — |
| PS apr. 2009 | 22,8 | 30,5 | 34,1 | 36,3 | — | — |
| Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reálny HDP

(zmena v %)

PS jan. 2010

3,5

–7,3

0,9

2,5

3,7

3,5

KOM nov. 2009

3,5

–7,4

1,3

2,0

—

—

PS apr. 2009

3,5

–4,0

1,0

2,7

—

—

Inflácia HISC

(%)

PS jan. 2010
   (9)

5,7

1,0

1,5

2,5

2,7

2,7

KOM nov. 2009

5,5

0,9

1,7

2,0

—

—

PS apr. 2009

—

—

—

—

—

—

Produkčná medzera (6)

(% potenciálneho HDP)

PS jan. 2010

5,7

–3,4

–3,9

–3,2

–1,5

0,1

KOM nov. 2009 (7)

5,7

–3,3

–3,3

–2,8

—

—

PS apr. 2009

4,4

–2,3

–3,5

–3,1

—

—

Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta

(% HDP)

PS jan. 2010

—

—

—

—

—

—

KOM nov. 2009

–6,0

–0,7

–0,1

–0,5

—

—

PS apr. 2009

—

—

—

—

—

—

Verejné príjmy

(% HDP)

PS jan. 2010

42,4

42,4

43,2

42,9

42,7

42,5

KOM nov. 2009

42,4

43,2

43,2

42,9

—

—

PS apr. 2009

42,7

41,9

42,4

42,4

—

—

Verejné výdavky

(% HDP)

PS jan. 2010

44,2

48,1

48,9

47,1

45,9

44,2

KOM nov. 2009

44,2

49,5

50,2

49,9

—

—

PS apr. 2009

43,6

47,1

46,4

45,8

—

—

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS jan. 2010

–1,8

–5,7

–5,7

–4,2

–3,1

–1,6

KOM nov. 2009

–1,8

–6,3

–7,0

–6,9

—

—

PS apr. 2009

–0,9

–5,1

–3,9

–3,4

—

—

Primárne saldo

(% HDP)

PS jan. 2010

–0,7

–4,6

–3,9

–2,3

–1,1

0,4

KOM nov. 2009

–0,7

–4,8

–5,1

–4,9

—

—

PS apr. 2009

0,2

–3,6

–2,2

–1,6

—

—

Cyklicky upravené saldo (6)

(% HDP)

PS jan. 2010

–4,3

–4,2

–4,0

–2,8

–2,4

–1,6

KOM nov. 2009

–4,5

–4,8

–5,4

–5,6

—

—

PS apr. 2009

–2,9

–4,1

–2,3

–2,0

—

—

Štrukturálne saldo (8)

(% HDP)

PS jan. 2010

–4,3

–4,2

–4,0

–2,8

–2,4

–1,6

KOM nov. 2009

–4,5

–4,7

–5,4

–5,6

—

—

PS apr. 2009

–2,9

–4,1

–2,3

–2,0

—

—

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS jan. 2010

—

34,4

39,6

42,0

42,7

42,1

KOM nov. 2009

22,5

35,1

42,8

48,2

—

—

PS apr. 2009

22,8

30,5

34,1

36,3

—

—

Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje konkrétne predpoveď útvarov Komisie z jesene 2009, ale aj iné informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili.

(3)  V rozpočte na rok 2010 a 2011 sa uvádza, že príjmy zo spotrebných daní z energetických produktov sa zvýšia vďaka nárastu objemu predaných minerálnych olejov a príjmy z DPH vzrastú vďaka nižšiemu objemu vrátenej DPH v porovnaní s rokom 2009.

(4)  V záveroch Rady z 10. novembra 2009 o udržateľnosti verejných financií „Rada vyzýva členské štáty, aby vo svojich nadchádzajúcich programoch stability a konvergenčných programoch sústredili pozornosť na stratégie orientované na udržateľnosť“, a ďalej „vyzýva Komisiu, aby spolu s Výborom pre hospodársku politiku a Hospodárskym a finančným výborom ďalej včas pre ďalšiu správu o udržateľnosti pripravovala metodiky na posudzovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií“, ktorá sa očakáva v roku 2012.

(5)  Konkrétne neboli poskytnuté údaje o čistých prijatých úveroch/poskytnutých úveroch voči zvyšku sveta.

(6)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií v programoch.

(7)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 3,3%, 1,2 %, 1,2% a 1,4 % postupne v rokoch 2008 – 2011.

(8)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 sú jednorazové a iné dočasné opatrenia podľa najaktuálnejšieho programu nulové a zvyšujú deficit o 0,1 % HDP v roku 2009.

(9)  Prognózy inflácie ISC namiesto inflácie HISC.

Zdroj:

Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 3.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 144/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 144/27

---

Schválenie poskytnutia štátnej pomoci v zmysle ustanovení článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Prípady, v ktorých Komisia nemá námietky

(Text s významom pre EHP)

2010/C 144/06

| Dátum prijatia rozhodnutia | 27.1.2010 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | NN 65/09 |
| Členský štát | Spojené kráľovstvo |
| Región | Northern Ireland |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | City of Derry Airport — Additional costs |
| Právny základ | Articles 17(1) and 24(1) of the Airports (Northern Ireland) Order 1994 |
| Druh opatrenia | Individuálna pomoc |
| Účel | Rozvoj odvetvia, Regionálny rozvoj |
| Forma pomoci | Priama dotácia, Úver za zvýhodnených podmienok |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky: 19,36 mil. GBP |
| Intenzita | 100 % |
| Trvanie | — |
| Sektory hospodárstva | Letecká doprava |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Department of Regional Development Northern Ireland |
| Ports and Public Transport Division |
| Room 319 |
| 10-18 Adelaide Street |
| Belfast |
| BT2 8GB |
| UNITED KINGDOM |

Dátum prijatia rozhodnutia

27.1.2010

Referenčné číslo štátnej pomoci

NN 65/09

Členský štát

Spojené kráľovstvo

Región

Northern Ireland

Názov (a/alebo názov príjemcu)

City of Derry Airport — Additional costs

Právny základ

Articles 17(1) and 24(1) of the Airports (Northern Ireland) Order 1994

Druh opatrenia

Individuálna pomoc

Účel

Rozvoj odvetvia, Regionálny rozvoj

Forma pomoci

Priama dotácia, Úver za zvýhodnených podmienok

Rozpočet

Ročné plánované výdavky: 19,36 mil. GBP

Intenzita

100 %

Trvanie

—

Sektory hospodárstva

Letecká doprava

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Department of Regional Development Northern Ireland

Ports and Public Transport Division

Room 319

10-18 Adelaide Street

Belfast

BT2 8GB

UNITED KINGDOM

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

| Dátum prijatia rozhodnutia | 24.3.2010 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 37/10 |
| Členský štát | Cyprus |
| Región | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Θέσπιση καθεστώτος φορολόγησης χωρητικότητας για τις διεθνείς θαλάσσιες μεταφορές (Introduction of a tonnage tax scheme in favour of international maritime transport) |
| Právny základ | Ο περί εμπορικής ναυτιλίας (τέλη και φορολογικές διατάξεις) νομός του 2010 |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Rozvoj odvetvia |
| Forma pomoci | Zníženie daňovej sadzby |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky: 1,5 mil. EUR |
| Intenzita | — |
| Trvanie | 1.1.2010 – 31.12.2019 |
| Sektory hospodárstva | Námorná a pobrežná doprava |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Department of Merchant Shipping, Kyllinis |
| Str. Mesa Geitonia |
| 4007 Limassol |
| CYPRUS |

Dátum prijatia rozhodnutia

24.3.2010

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 37/10

Členský štát

Cyprus

Región

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Θέσπιση καθεστώτος φορολόγησης χωρητικότητας για τις διεθνείς θαλάσσιες μεταφορές (Introduction of a tonnage tax scheme in favour of international maritime transport)

Právny základ

Ο περί εμπορικής ναυτιλίας (τέλη και φορολογικές διατάξεις) νομός του 2010

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Rozvoj odvetvia

Forma pomoci

Zníženie daňovej sadzby

Rozpočet

Ročné plánované výdavky: 1,5 mil. EUR

Intenzita

—

Trvanie

1.1.2010 – 31.12.2019

Sektory hospodárstva

Námorná a pobrežná doprava

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Department of Merchant Shipping, Kyllinis

Str. Mesa Geitonia

4007 Limassol

CYPRUS

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

| Dátum prijatia rozhodnutia | 30.3.2010 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 65/10 |
| Členský štát | Spojené kráľovstvo |
| Región | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Amendments to the Renewables Obligation Certificates (ROCs) scheme |
| Právny základ | s 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by ss 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32). Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785) to be amended by Renewables Obligation Order 2010 |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Ochrana životného prostredia |
| Forma pomoci | Transakcie neprebiehajúce za trhových podmienok |
| Rozpočet | Celková výška plánovanej pomoci: 2,298 mil. GBP |
| Intenzita | 100 % |
| Trvanie | 1.4.2010 – 31.3.2020 |
| Sektory hospodárstva | Energia |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | UK Department for Energy and Climate Change (DECC) |
| Renewables Obligation, Area A |
| 3 Whitehall Place |
| London |
| SW1A 2AW |
| UNITED KINGDOM |

Dátum prijatia rozhodnutia

30.3.2010

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 65/10

Členský štát

Spojené kráľovstvo

Región

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Amendments to the Renewables Obligation Certificates (ROCs) scheme

Právny základ

s 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by ss 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32). Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785) to be amended by Renewables Obligation Order 2010

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Ochrana životného prostredia

Forma pomoci

Transakcie neprebiehajúce za trhových podmienok

Rozpočet

Celková výška plánovanej pomoci: 2,298 mil. GBP

Intenzita

100 %

Trvanie

1.4.2010 – 31.3.2020

Sektory hospodárstva

Energia

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

UK Department for Energy and Climate Change (DECC)

Renewables Obligation, Area A

3 Whitehall Place

London

SW1A 2AW

UNITED KINGDOM

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

| Dátum prijatia rozhodnutia | 19.4.2010 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 81/10 |
| Členský štát | Nemecko |
| Región | — |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Bund: Änderung der Steuerermäßigung für Biokraftstoffe 421-40304/0025 |
| Právny základ | § 50 Energiesteuergesetz vom 15. Juli 2006 (BGBl. I S. 1534; 2008, 660; 2008, 1007), zuletzt geändert durch Gesetz vom 17. Juli 2009 (BGBl. I S. 2444) |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Ochrana životného prostredia |
| Forma pomoci | Zníženie daňovej sadzby |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky: 52 mil. EUR
  Celková výška plánovanej pomoci: 281 mil. EUR |
| Intenzita | — |
| Trvanie | 1.1.2009 – 31.12.2012 |
| Sektory hospodárstva | Spracovateľský priemysel |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Bundesministerium der Finanzen Dienstsitz Berlin |
| Wilhelmstraße 97 |
| 10117 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Dátum prijatia rozhodnutia

19.4.2010

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 81/10

Členský štát

Nemecko

Región

—

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Bund: Änderung der Steuerermäßigung für Biokraftstoffe 421-40304/0025

Právny základ

§ 50 Energiesteuergesetz vom 15. Juli 2006 (BGBl. I S. 1534; 2008, 660; 2008, 1007), zuletzt geändert durch Gesetz vom 17. Juli 2009 (BGBl. I S. 2444)

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Ochrana životného prostredia

Forma pomoci

Zníženie daňovej sadzby

Rozpočet

Ročné plánované výdavky: 52 mil. EUR

Celková výška plánovanej pomoci: 281 mil. EUR

Intenzita

—

Trvanie

1.1.2009 – 31.12.2012

Sektory hospodárstva

Spracovateľský priemysel

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Bundesministerium der Finanzen Dienstsitz Berlin

Wilhelmstraße 97

10117 Berlin

DEUTSCHLAND

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 3.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 144/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 144/30

---

Výmenný kurz eura (1)

2. júna 2010

2010/C 144/07

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,2218 |
| JPY | Japonský jen | 112,36 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4403 |
| GBP | Britská libra | 0,83345 |
| SEK | Švédska koruna | 9,5668 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,4148 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 7,9220 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,779 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 275,88 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7090 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,1008 |
| RON | Rumunský lei | 4,1873 |
| TRY | Turecká líra | 1,9317 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,4641 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,2848 |
| HKD | Hongkongský dolár | 9,5217 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,8058 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,7230 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 497,50 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 9,3686 |
| CNY | Čínsky juan | 8,3448 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,2620 |
| IDR | Indonézska rupia | 11 314,93 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,0234 |
| PHP | Filipínske peso | 57,089 |
| RUB | Ruský rubeľ | 38,0630 |
| THB | Thajský baht | 39,818 |
| BRL | Brazílsky real | 2,2491 |
| MXN | Mexické peso | 15,7618 |
| INR | Indická rupia | 57,4060 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,2218

JPY

Japonský jen

112,36

DKK

Dánska koruna

7,4403

GBP

Britská libra

0,83345

SEK

Švédska koruna

9,5668

CHF

Švajčiarsky frank

1,4148

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

7,9220

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,779

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

275,88

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7090

PLN

Poľský zlotý

4,1008

RON

Rumunský lei

4,1873

TRY

Turecká líra

1,9317

AUD

Austrálsky dolár

1,4641

CAD

Kanadský dolár

1,2848

HKD

Hongkongský dolár

9,5217

NZD

Novozélandský dolár

1,8058

SGD

Singapurský dolár

1,7230

KRW

Juhokórejský won

1 497,50

ZAR

Juhoafrický rand

9,3686

CNY

Čínsky juan

8,3448

HRK

Chorvátska kuna

7,2620

IDR

Indonézska rupia

11 314,93

MYR

Malajzijský ringgit

4,0234

PHP

Filipínske peso

57,089

RUB

Ruský rubeľ

38,0630

THB

Thajský baht

39,818

BRL

Brazílsky real

2,2491

MXN

Mexické peso

15,7618

INR

Indická rupia

57,4060

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 3.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 144/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 144/31

---

Oznámenie Komisie k implementácii smernice Komisie č. 2002/40/ES

(Text s významom pre EHP)

(Publikovanie názvov a označení harmonizovaných noriem k smernici)

2010/C 144/08

| ESO (1) | Označenie a názov normy
  (Referenčný dokument) | Označenie nahradenej normy | Dátum ukončenia používania nahradenej normy
  Poznámka 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CENELEC | EN 50304:2009
  Elektrické kuchynské sporáky, ohrievače, rúry a grily na použitie v domácnosti. Metódy merania funkčných vlastností
  [(IEC 60350:1999 (Modifikovaná)
  + A1:2005 (Modifikovaná)
  + A2:2008 (Modifikovaná)] | EN 50304:2001
  Poznámka 2.1 | Dátum uplynul
  (1.12.2009) |

ESO (1)

Označenie a názov normy

(Referenčný dokument)

Označenie nahradenej normy

Dátum ukončenia používania nahradenej normy

Poznámka 1

CENELEC

EN 50304:2009

Elektrické kuchynské sporáky, ohrievače, rúry a grily na použitie v domácnosti. Metódy merania funkčných vlastností

[(IEC 60350:1999 (Modifikovaná)

+ A1:2005 (Modifikovaná)

+ A2:2008 (Modifikovaná)]

EN 50304:2001

Poznámka 2.1

Dátum uplynul

(1.12.2009)

| Poznámka 1: | Vo všeobecnosti je dátumom ukončenia predpokladu zhody dátum zrušenia („dow“) určený Európskou normalizačnou organizáciou. Upozorňujeme však používateľov noriem na skutočnosť, že vo výnimočných prípadoch to môže byť inak. |
| --- | --- |

Poznámka 1:

Vo všeobecnosti je dátumom ukončenia predpokladu zhody dátum zrušenia („dow“) určený Európskou normalizačnou organizáciou. Upozorňujeme však používateľov noriem na skutočnosť, že vo výnimočných prípadoch to môže byť inak.

| Poznámka 2.1: | Nová (alebo zmenená) norma má rovnaký rozsah použitia ako nahradená norma. Od určeného dátumu nahradená norma prestáva poskytovať predpoklad zhody so základným požiadavkami smernice. |
| --- | --- |

Poznámka 2.1:

Nová (alebo zmenená) norma má rovnaký rozsah použitia ako nahradená norma. Od určeného dátumu nahradená norma prestáva poskytovať predpoklad zhody so základným požiadavkami smernice.

| Poznámka 3: | V prípade zmien, danú normu tvorí EN CCCC:YYYY, jej predchádzajúce zmeny, ak existujú, a nová citovaná zmena. Nahradená norma (stĺpec 3) preto pozostáva z EN CCCCC:YYYY a jej predchádzajúcich zmien, ak existujú, ale bez novej citovanej zmeny. Od určeného dátumu nahradená norma prestáva poskytovať predpoklad zhody so základným požiadavkami smernice. |
| --- | --- |

Poznámka 3:

V prípade zmien, danú normu tvorí EN CCCC:YYYY, jej predchádzajúce zmeny, ak existujú, a nová citovaná zmena. Nahradená norma (stĺpec 3) preto pozostáva z EN CCCCC:YYYY a jej predchádzajúcich zmien, ak existujú, ale bez novej citovanej zmeny. Od určeného dátumu nahradená norma prestáva poskytovať predpoklad zhody so základným požiadavkami smernice.

POZNÁMKA:

| — | Európske organizácie pre normalizáciu prijímajú harmonizované normy v angličtine (CEN a CENELEC uverejňujú aj vo francúzštine a v nemčine). Národné úrady pre normalizáciu potom názvy harmonizovaných noriem prekladajú do všetkých ostatných vyžadovaných úradných jazykov Európskej únie. Európska komisia nezodpovedá za správnosť názvov, ktoré boli predložené na uverejnenie v úradnom vestníku. |
| --- | --- |

—

Európske organizácie pre normalizáciu prijímajú harmonizované normy v angličtine (CEN a CENELEC uverejňujú aj vo francúzštine a v nemčine). Národné úrady pre normalizáciu potom názvy harmonizovaných noriem prekladajú do všetkých ostatných vyžadovaných úradných jazykov Európskej únie. Európska komisia nezodpovedá za správnosť názvov, ktoré boli predložené na uverejnenie v úradnom vestníku.

---

(1)  ESO: Európske organizácie pre normalizáciu:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

---

INFORMÁCIE ČLENSKÝCH ŠTÁTOV

| 3.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 144/32 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 144/32

---

Oznámenie Komisie podľa článku 16 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve

Záväzky služby vo verejnom záujme v súvislosti s pravidelnými leteckými dopravnými službami

(Text s významom pre EHP)

2010/C 144/09

| Členský štát | Fínsko |
| --- | --- |
| Predmetná trasa | Helsinki – Savonlinna – Helsinki |
| Dátum nadobudnutia účinnosti záväzkov služby vo verejnom záujme | 1. októbra 2010 |
| Adresa, na ktorej je možné bezplatne získať znenie a všetky relevantné informácie a/alebo dokumentáciu súvisiacu so záväzkami služby vo verejnom záujme | Ministry of transport and communications |
| Kirjaamo PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| e-mail: kirjaamo@lvm.fi |
| Fax +358 916028596 |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Členský štát

Fínsko

Predmetná trasa

Helsinki – Savonlinna – Helsinki

Dátum nadobudnutia účinnosti záväzkov služby vo verejnom záujme

1. októbra 2010

Adresa, na ktorej je možné bezplatne získať znenie a všetky relevantné informácie a/alebo dokumentáciu súvisiacu so záväzkami služby vo verejnom záujme

Ministry of transport and communications

Kirjaamo PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

e-mail: kirjaamo@lvm.fi

Fax +358 916028596

Internet: http://www.lvm.fi

---

| 3.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 144/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 144/33

---

Oznámenie Komisie podľa článku 16 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve

Záväzky služby vo verejnom záujme v súvislosti s pravidelnými leteckými dopravnými službami

(Text s významom pre EHP)

2010/C 144/10

| Členský štát | Fínsko |
| --- | --- |
| Predmetná trasa | Helsinki – Varkaus – Helsinki |
| Dátum nadobudnutia účinnosti záväzkov služby vo verejnom záujme | 1. októbra 2010 |
| Adresa, na ktorej je možné bezplatne získať znenie a všetky relevantné informácie a/alebo dokumentáciu súvisiacu so záväzkami služby vo verejnom záujme | Ministry of transport and communications |
| Kirjaamo PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| e-mail: kirjaamo@lvm.fi |
| Fax +358 916028596 |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Členský štát

Fínsko

Predmetná trasa

Helsinki – Varkaus – Helsinki

Dátum nadobudnutia účinnosti záväzkov služby vo verejnom záujme

1. októbra 2010

Adresa, na ktorej je možné bezplatne získať znenie a všetky relevantné informácie a/alebo dokumentáciu súvisiacu so záväzkami služby vo verejnom záujme

Ministry of transport and communications

Kirjaamo PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

e-mail: kirjaamo@lvm.fi

Fax +358 916028596

Internet: http://www.lvm.fi

---

| 3.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 144/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 144/34

---

Oznámenie Komisie podľa článku 17 ods. 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 o spoločných pravidlách prevádzky leteckých dopravných služieb v Spoločenstve

Výzva na predloženie ponúk v súvislosti s prevádzkou služieb pravidelnej leteckej dopravy v súlade so záväzkami služby vo verejnom záujme

(Text s významom pre EHP)

2010/C 144/11

| Členský štát | Fínsko |
| --- | --- |
| Predmetná trasa | trasy Helsinki – Savonlinna a/alebo Helsinki – Varkaus |
| Obdobie platnosti zmluvy | 1. októbra 2010 – 31. decembra 2013 |
| Termín na predloženie ponúk | 61 dní odo dňa uverejnenia oznámenia záväzkov služby vo verejnom záujme |
| Adresa, na ktorej je možné bezplatne získať znenie výzvy na predkladanie ponúk a všetky relevantné informácie a/alebo dokumentáciu súvisiacu s verejnou súťažou a so záväzkom služby vo verejnom záujme | Ministry of transport and communications |
| Kirjaamo PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| e-mail: kirjaamo@lvm.fi |
| Fax +358 916028596 |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Členský štát

Fínsko

Predmetná trasa

trasy Helsinki – Savonlinna a/alebo Helsinki – Varkaus

Obdobie platnosti zmluvy

1. októbra 2010 – 31. decembra 2013

Termín na predloženie ponúk

61 dní odo dňa uverejnenia oznámenia záväzkov služby vo verejnom záujme

Adresa, na ktorej je možné bezplatne získať znenie výzvy na predkladanie ponúk a všetky relevantné informácie a/alebo dokumentáciu súvisiacu s verejnou súťažou a so záväzkom služby vo verejnom záujme

Ministry of transport and communications

Kirjaamo PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

e-mail: kirjaamo@lvm.fi

Fax +358 916028596

Internet: http://www.lvm.fi

---

V Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Európska komisia

| 3.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 144/35

---

VÝZVA NA PREDKLADANIE NÁVRHOV – EACEA/12/10

Program „Mládež v akcii“

Akcia 4.5 – Podpora informačných činností pre mladých ľudí a tých, ktorí sú aktívni v mládežníckej práci a v mládežníckych organizáciách

2010/C 144/12

1.   Ciele a opis

Cieľom tejto výzvy na predkladanie návrhov je podpora projektov, ktoré podporujú informačné a komunikačné akcie európskeho rozmeru, so zameraním na mladých ľudí a mládežníckych vedúcich. Navrhované projekty majú zlepšovať šírenie kvalitných informácií a rozširovať prístup mladých ľudí k informáciám a rôznym komunikačným kanálom tak na národnej ako aj na európskej úrovni. Projekty majú dlhodobo podporovať účasť mladých ľudí na verejnom živote a uľahčovať dosiahnutie ich potenciálu ako aktívnych a zodpovedných európskych občanov.

Na základe tejto výzvy sa poskytujú granty na projekty.

Uprednostnia sa projekty, ktoré budú najlepšie odzrkadľovať trvalé priority programu „Mládež v akcii“:

| — | účasť mladých ľudí, |
| --- | --- |

—

účasť mladých ľudí,

| — | kultúrnu rôznorodosť, |
| --- | --- |

—

kultúrnu rôznorodosť,

| — | európske občianstvo, |
| --- | --- |

—

európske občianstvo,

| — | začlenenie mladých ľudí s menšími príležitosťami. |
| --- | --- |

—

začlenenie mladých ľudí s menšími príležitosťami.

Uprednostnia sa projekty zohľadňujúce tieto ročné priority výzvy:

| — | mediálnu gramotnosť, |
| --- | --- |

—

mediálnu gramotnosť,

| — | globálne otázky ovplyvňujúce mladých ľudí, napr. zmenu klímy, trvalo udržateľný rozvoj, migrácie a rozvojové ciele tisícročia (1). |
| --- | --- |

—

globálne otázky ovplyvňujúce mladých ľudí, napr. zmenu klímy, trvalo udržateľný rozvoj, migrácie a rozvojové ciele tisícročia (1).

Konečnými príjemcami týchto projektov sú mladí ľudia a ľudia pracujúci s mládežou buď v mládežníckych organizáciách a štruktúrach, alebo v orgánoch regionálnej a miestnej verejnej správy.

2.   Oprávnení žiadatelia

Návrhy predkladajú neziskové organizácie. Týmito organizáciami môžu byť:

| — | mimovládne organizácie (MVO), |
| --- | --- |

—

mimovládne organizácie (MVO),

| — | verejné orgány na regionálnej alebo miestnej úrovni, |
| --- | --- |

—

verejné orgány na regionálnej alebo miestnej úrovni,

| — | národné rady mládeže. |
| --- | --- |

—

národné rady mládeže.

Žiadatelia musia – v lehote na predloženie svojich návrhov – byť právoplatne zaregistrovaní minimálne dva (2) roky v jednej z Programových krajín. Programovými krajinami sú:

| — | členské štáty Európskej únie (2): Belgicko, Bulharsko, Cyprus, Česká republika, Dánsko, Estónsko, Fínsko, Francúzsko, Grécko, Holandsko, Írsko, Litva, Lotyšsko, Luxembursko, Maďarsko, Malta, Nemecko, Poľsko, Portugalsko, Rakúsko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko, Spojené kráľovstvo, Španielsko, Švédsko, Taliansko, |
| --- | --- |

—

členské štáty Európskej únie (2): Belgicko, Bulharsko, Cyprus, Česká republika, Dánsko, Estónsko, Fínsko, Francúzsko, Grécko, Holandsko, Írsko, Litva, Lotyšsko, Luxembursko, Maďarsko, Malta, Nemecko, Poľsko, Portugalsko, Rakúsko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko, Spojené kráľovstvo, Španielsko, Švédsko, Taliansko,

| — | štáty Európskej zóny voľného obchodu (EZVO), ktoré podpísali dohodu o Európskom hospodárskom priestore (EHP): Island, Lichtenštajnsko a Nórsko, |
| --- | --- |

—

štáty Európskej zóny voľného obchodu (EZVO), ktoré podpísali dohodu o Európskom hospodárskom priestore (EHP): Island, Lichtenštajnsko a Nórsko,

| — | kandidátske krajiny zaradené do predvstupovej stratégie podľa všeobecných zásad a všeobecných podmienok vytvorených rámcovými dohodami, ktoré boli uzavreté s uvedenými krajinami vzhľadom na ich účasť na programoch EÚ: Turecko. |
| --- | --- |

—

kandidátske krajiny zaradené do predvstupovej stratégie podľa všeobecných zásad a všeobecných podmienok vytvorených rámcovými dohodami, ktoré boli uzavreté s uvedenými krajinami vzhľadom na ich účasť na programoch EÚ: Turecko.

Na projektoch sa musia podieľať partneri minimálne z dvoch (2) rôznych Programových krajín (vrátane žiadateľskej organizácie), z ktorých je aspoň jedna (1) členským štátom EÚ.

Táto výzva na predkladanie návrhov je otvorená pre súkromné organizácie aktívne v oblasti informácií a komunikácií pod podmienkou, že sa tieto organizácie zúčastnia na projekte bez vytvárania zisku. Takéto súkromné organizácie sa na výzve na predkladanie návrhov môžu zúčastniť len ako spolupríjemcovia (partneri) a nemôžu predkladať žiadosti ako koordinátori (žiadatelia).

3.   Oprávnené činnosti a návrhy

Projekt musí obsahovať neziskové aktivity a musí spadať do oblasti mládeže a neformálneho vzdelávania.

Projekty sa musia začať v lehote od 1. januára 2011 do 31. marca 2011. Musia trvať najmenej 12 mesiacov a najviac 18 mesiacov.

Posudzovať sa budú len strojom napísané návrhy predložené v jednom z úradných jazykov EÚ na úplne vyplnenom oficiálnom formulári žiadosti, odoslanom do stanoveného termínu (10. septembra 2010). Žiadosť je potrebné poslať v jednom balíku ako jeden exemplár (originálny dokument). Žiadosť musí byť označená dátumom a musí byť podpísaná (vyžadujú sa originály podpisov) osobou, ktorá je oprávnená prijímať právne záväzky v mene žiadateľskej organizácie.

K žiadosti musí byť doložený oficiálny list žiadateľskej organizácie, dokumenty potvrdzujúce jej finančné a prevádzkové kapacity a všetky ostatné dokumenty uvedené vo formulári žiadosti.

Žiadatelia musia predložiť vyrovnaný rozpočet z hľadiska príjmov a výdavkov, ktorý musí zodpovedať stropu pre spolufinancovanie EÚ, ktorý je stanovený na 80 % celkových oprávnených nákladov na projekt, a maximálnej stanovenej výške grantu 100 000 EUR.

4.   Kritériá na vyhodnotenie návrhov

Oprávnené žiadosti budú vyhodnotené na základe týchto kritérií:

Kvalitatívne kritériá

V rámci celkového hodnotenia budú body za kvalitatívne kritériá tvoriť 80 % (koeficient 4).

—   Relevantnosť projektu vo vzťahu k cieľom a prioritám výzvy (30 %)

V tejto súvislosti sa budú hodnotiť tieto aspekty:

| a) | projekt spĺňa všeobecné ciele programu „Mládež v akcii“; |
| --- | --- |

a)

projekt spĺňa všeobecné ciele programu „Mládež v akcii“;

| b) | projekt spĺňa ciele a priority tejto výzvy na predkladanie návrhov. |
| --- | --- |

b)

projekt spĺňa ciele a priority tejto výzvy na predkladanie návrhov.

—   Kvalita projektu a pracovných metód (50 %)

V tejto súvislosti sa budú hodnotiť tieto aspekty:

| a) | rozsah projektu; inými slovami, jeho multiplikačný efekt a najmä udržateľný vplyv, ako aj dlhodobá životaschopnosť; |
| --- | --- |

a)

rozsah projektu; inými slovami, jeho multiplikačný efekt a najmä udržateľný vplyv, ako aj dlhodobá životaschopnosť;

| b) | vysoká kvalita pracovného programu z hľadiska obsahu a metodiky, jeho prehľadnosť a konzistencia; |
| --- | --- |

b)

vysoká kvalita pracovného programu z hľadiska obsahu a metodiky, jeho prehľadnosť a konzistencia;

| c) | nadnárodný a mnohojazyčný charakter pripravovaných činností a produktov; |
| --- | --- |

c)

nadnárodný a mnohojazyčný charakter pripravovaných činností a produktov;

| d) | aktívna účasť mladých ľudí na projekte; |
| --- | --- |

d)

aktívna účasť mladých ľudí na projekte;

| e) | viditeľnosť projektu a kvalita opatrení zameraných na šírenie a využívanie výsledkov projektu; |
| --- | --- |

e)

viditeľnosť projektu a kvalita opatrení zameraných na šírenie a využívanie výsledkov projektu;

| f) | kvalita partnerstva a predovšetkým zrozumiteľnosť úloh, opis skutočnej úlohy partnera v rámci spolupráce a tiež skúsenosť a motivácia partnerov vo vzťahu k príprave projektu; |
| --- | --- |

f)

kvalita partnerstva a predovšetkým zrozumiteľnosť úloh, opis skutočnej úlohy partnera v rámci spolupráce a tiež skúsenosť a motivácia partnerov vo vzťahu k príprave projektu;

| g) | súlad rozpočtu s plánovanými činnosťami v pracovnom programe. |
| --- | --- |

g)

súlad rozpočtu s plánovanými činnosťami v pracovnom programe.

Kvantitatívne kritériá

V rámci celkového hodnotenia budú body za kvantitatívne kritériá tvoriť 20 % (koeficient 1).

—   Profil a počet účastníkov a podporovateľov zapojených do projektu (20 %)

| a) | počet partnerov zúčastňujúcich sa na projekte a počet krajín, ktoré sú zastúpené v partnerstve; |
| --- | --- |

a)

počet partnerov zúčastňujúcich sa na projekte a počet krajín, ktoré sú zastúpené v partnerstve;

| b) | počet mladých ľudí a mládežníckych pracovníkov, ktorí sú priamo zainteresovaní na projekte. |
| --- | --- |

b)

počet mladých ľudí a mládežníckych pracovníkov, ktorí sú priamo zainteresovaní na projekte.

5.   Rozpočet

Celkový rozpočet vyčlenený na spolufinancovanie projektov v rámci tejto výzvy na predkladanie návrhov sa odhaduje na 1 000 000 EUR.

Finančná pomoc zo strany agentúry nesmie byť väčšia ako 80 % celkových oprávnených nákladov projektu. Maximálna výška grantu nesmie prekročiť 100 000 EUR.

Agentúra si vyhradzuje právo neprideliť všetky dostupné finančné prostriedky.

6.   Uzávierka na predloženie žiadostí

Žiadosti treba odoslať najneskôr do 10. septembra 2010 na adresu:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| ‘Youth in action’ programme — EACEA/12/10 |
| BOUR 4/029 |
| Avenue du Bourget 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

‘Youth in action’ programme — EACEA/12/10

BOUR 4/029

Avenue du Bourget 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| — | poštou, smerodajný je dátum poštovej pečiatky, |
| --- | --- |

—

poštou, smerodajný je dátum poštovej pečiatky,

| — | expresnou kuriérskou spoločnosťou, dátum prevzatia kuriérskou spoločnosťou sa bude považovať za dôkaz odoslania (k formuláru žiadosti musí byť priložená kópia originálu dokladu s dátumom odoslania). |
| --- | --- |

—

expresnou kuriérskou spoločnosťou, dátum prevzatia kuriérskou spoločnosťou sa bude považovať za dôkaz odoslania (k formuláru žiadosti musí byť priložená kópia originálu dokladu s dátumom odoslania).

Žiadosti zaslané prostredníctvom faxu alebo e-mailu nebudú akceptované.

7.   Ďalšie informácie

Podrobné usmernenia pre žiadateľov a formuláre žiadostí sa nachádzajú na tejto internetovej adrese: http://eacea.ec.europa.eu/youth/funding/2010/call_action_4_5_en.php

Pri žiadostiach o grant je potrebné použiť formulár žiadosti, ktorý je zvlášť určený na tento účel a ktorý obsahuje všetky požadované prílohy a informácie.

---

(1)  Viac informácií sa nachádza na: http://www.undp.org/mdg/basics.shtml

(2)  Jednotlivci zo zámorských krajín a území a prípadne verejné a súkromné inštitúcie so sídlom v týchto krajinách a územiach sú oprávnené zúčastniť sa na programe „Mládež v akcii“ podľa pravidiel programu a pravidiel, ktoré sa týkajú členských štátov, ku ktorým sú pridružené. Zoznam týchto zámorských krajín a území je uvedený v prílohe 1A k rozhodnutiu Rady 2001/822/ES z 27. novembra 2001 o pridružení zámorských krajín a území k Európskemu spoločenstvu (Rozhodnutie o pridružení zámoria), Ú. v. ES L 314, 30.11.2001 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2001D0822:20011202:SK:PDF

---