# Úřední věstník C 140/2010

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2010.140.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 140 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5329. května 2010 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2010.140.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 140

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5329. května 2010

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Rada |
| 2010/C 140/01 | Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Estonska na období 2009–2013 | 1 |
| 2010/C 140/02 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Francie na období 2009–2013 | 6 |
| 2010/C 140/03 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Německa na období 2009–2013 | 12 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

2010/C 140/01

Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnímu programu Estonska na období 2009–2013

1

2010/C 140/02

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Francie na období 2009–2013

6

2010/C 140/03

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Německa na období 2009–2013

12

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 140/04 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 18 |
| 2010/C 140/05 | Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  ) | 20 |
| 2010/C 140/06 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5843 – Eli Lilly/Certain Animal Health Assets of Pfizer) (
  1
  ) | 21 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2010/C 140/04

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

18

2010/C 140/05

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  1
  )

1

20

2010/C 140/06

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5843 – Eli Lilly/Certain Animal Health Assets of Pfizer) (
  1
  )

1

21

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Rada |
| 2010/C 140/07 | Závěry Rady ze dne 25. května 2010 týkající se budoucí revize systému ochranných známek v Evropské unii | 22 |
| | Evropská komise |
| 2010/C 140/08 | Směnné kurzy vůči euru | 24 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

2010/C 140/07

Závěry Rady ze dne 25. května 2010 týkající se budoucí revize systému ochranných známek v Evropské unii

22

Evropská komise

2010/C 140/08

Směnné kurzy vůči euru

24

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 140/09 | Státní podpora – Španělsko – Státní podpora C 10/10 (ex N 562/09) – Podpora na restrukturalizaci společnosti A NOVO Comlink SL – Výzva k podání připomínek podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (
  1
  ) | 25 |
| 2010/C 140/10 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia) (
  1
  ) | 33 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2010/C 140/09

Státní podpora – Španělsko – Státní podpora C 10/10 (ex N 562/09) – Podpora na restrukturalizaci společnosti A NOVO Comlink SL – Výzva k podání připomínek podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU (
  1
  )

1

25

2010/C 140/10

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia) (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Rada

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/1

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému konvergenčnímu programu Estonska na období 2009–2013

2010/C 140/01

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný konvergenční program Estonska na období 2009–2013. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný konvergenční program Estonska na období 2009–2013.

| (2) | Estonské hospodářství v současnosti překonává těžkou recesi. Zatímco recese vedla ke značným tlakům na veřejné finance, zvrat neudržitelné domácí poptávky a splasknutí bubliny v odvětví nemovitostí měly za následek rychlé snížení dříve vysoké vnitřní i vnější nerovnováhy. S přihlédnutím ke značné makroekonomické nerovnováze před zhoršením hospodářské situace bylo rozsáhlé a rozhodné opatření přijaté vládou k omezení nepříznivého dopadu zhoršené hospodářské situace na veřejné finance prozíravou reakcí v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Toto opatření pomohlo snížit rizika v oblasti ekonomiky, rozpočtu a finančního systému a cenovou a mzdovou korekcí v ekonomice přispělo k obnovení konkurenceschopnosti. Udržování masivních měnových rezerv pro podporu stability směnného kurzu a uvážlivé politiky finančního sektoru, včetně rozšířené přeshraniční spolupráce, pomohly zabránit nepříznivému vývoji. Vysoká úroveň dluhů nahromaděných v soukromém sektoru se nyní postupně snižuje, ale bude mít přesto záporný dopad na oživení hospodářství vlivem utlumené spotřeby a investic. Mezi klíčové nadcházející úkoly politiky patří zvýšení produktivity hospodářství s cílem dále zlepšit konkurenceschopnost a dosáhnout pokroku směrem k dlouhodobé konvergenci a omezení rizika odlivu kvalifikovaných pracovníků následkem dlouho trvající nezaměstnanosti. Obecněji je hospodářskou výzvou obnovit kladný a udržitelný růst a zároveň zabránit návratu jakékoli výrazné vnitřní nebo vnější nerovnováhy. S ohledem na předpokládaný nižší růst v nadcházejících letech již byla provedena výraznější korekce veřejných financí, ale ve střednědobém horizontu je třeba dosáhnout dalšího pokroku. |
| --- | --- |

(2)

Estonské hospodářství v současnosti překonává těžkou recesi. Zatímco recese vedla ke značným tlakům na veřejné finance, zvrat neudržitelné domácí poptávky a splasknutí bubliny v odvětví nemovitostí měly za následek rychlé snížení dříve vysoké vnitřní i vnější nerovnováhy. S přihlédnutím ke značné makroekonomické nerovnováze před zhoršením hospodářské situace bylo rozsáhlé a rozhodné opatření přijaté vládou k omezení nepříznivého dopadu zhoršené hospodářské situace na veřejné finance prozíravou reakcí v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Toto opatření pomohlo snížit rizika v oblasti ekonomiky, rozpočtu a finančního systému a cenovou a mzdovou korekcí v ekonomice přispělo k obnovení konkurenceschopnosti. Udržování masivních měnových rezerv pro podporu stability směnného kurzu a uvážlivé politiky finančního sektoru, včetně rozšířené přeshraniční spolupráce, pomohly zabránit nepříznivému vývoji. Vysoká úroveň dluhů nahromaděných v soukromém sektoru se nyní postupně snižuje, ale bude mít přesto záporný dopad na oživení hospodářství vlivem utlumené spotřeby a investic. Mezi klíčové nadcházející úkoly politiky patří zvýšení produktivity hospodářství s cílem dále zlepšit konkurenceschopnost a dosáhnout pokroku směrem k dlouhodobé konvergenci a omezení rizika odlivu kvalifikovaných pracovníků následkem dlouho trvající nezaměstnanosti. Obecněji je hospodářskou výzvou obnovit kladný a udržitelný růst a zároveň zabránit návratu jakékoli výrazné vnitřní nebo vnější nerovnováhy. S ohledem na předpokládaný nižší růst v nadcházejících letech již byla provedena výraznější korekce veřejných financí, ale ve střednědobém horizontu je třeba dosáhnout dalšího pokroku.

| (3) | Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Předpokladem k tomu je přizpůsobení ekonomiky směrem k udržitelnější struktuře růstu, v níž hraje významnější roli vývoz. S ohledem na významný nárůst nezaměstnanosti je pro Estonsko zejména důležité zvýšit úsilí při provádění aktivních politik trhu práce, uzpůsobit systémy odborného vzdělávání a přípravy tak, aby lépe reagovaly na požadavky trhu práce, a investovat do celoživotního učení. |
| --- | --- |

(3)

Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Předpokladem k tomu je přizpůsobení ekonomiky směrem k udržitelnější struktuře růstu, v níž hraje významnější roli vývoz. S ohledem na významný nárůst nezaměstnanosti je pro Estonsko zejména důležité zvýšit úsilí při provádění aktivních politik trhu práce, uzpůsobit systémy odborného vzdělávání a přípravy tak, aby lépe reagovaly na požadavky trhu práce, a investovat do celoživotního učení.

| (4) | Makroekonomický scénář programu předpokládá, že reálný HDP se po odhadovaném propadu o 14,5 % v roce 2009 v celoročním vyjádření v roce 2010 víceméně nezmění (– 0,1 %) a během zbytku programového období se vrátí k průměrnému tempu růstu 3,7 %.
  Předpokládá se, že podmínky hospodářského cyklu se v průběhu roku 2010 začnou postupně zlepšovat. Očekává se, že domácí poptávka bude v roce 2010 i nadále působit jako brzda oživení a růst bude vycházet především ze zvýšené vnější poptávky a obratu v cyklu zásob. Předpokládá se, že domácí zdroje růstu se začnou uplatňovat od roku 2011. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že tento scénář vychází z realistických předpokladů růstu, avšak nejistoty související s hospodářským vývojem zůstávají vysoké. Projekce inflace v programu se zdají být realistické a předpoklady pro měnovou oblast a směnný kurz jsou v souladu se zbytkem makroekonomického scénáře. Domácí ceny a mzdy vykazují nominální pokles, přičemž program i prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 předpokládají pokračování tohoto trendu také v roce 2010, i když s určitými rozdíly. Vzhledem k propadu dovozu následkem recese se dříve vysoký vnější schodek proměnil v přebytek, který se podle předpokladu udrží ve střednědobém horizontu na vyšší úrovni, než udává podzimní prognóza útvarů Komise, v důsledku opatrnějších očekávání programu, pokud jde o vývoj domácí poptávky. Program předpokládá další zvýšení nezaměstnanosti v roce 2010 a pokles míry účasti na trhu práce v průběhu celého programového období. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomický scénář programu předpokládá, že reálný HDP se po odhadovaném propadu o 14,5 % v roce 2009 v celoročním vyjádření v roce 2010 víceméně nezmění (– 0,1 %) a během zbytku programového období se vrátí k průměrnému tempu růstu 3,7 %.

Předpokládá se, že podmínky hospodářského cyklu se v průběhu roku 2010 začnou postupně zlepšovat. Očekává se, že domácí poptávka bude v roce 2010 i nadále působit jako brzda oživení a růst bude vycházet především ze zvýšené vnější poptávky a obratu v cyklu zásob. Předpokládá se, že domácí zdroje růstu se začnou uplatňovat od roku 2011. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se zdá, že tento scénář vychází z realistických předpokladů růstu, avšak nejistoty související s hospodářským vývojem zůstávají vysoké. Projekce inflace v programu se zdají být realistické a předpoklady pro měnovou oblast a směnný kurz jsou v souladu se zbytkem makroekonomického scénáře. Domácí ceny a mzdy vykazují nominální pokles, přičemž program i prognóza útvarů Komise z podzimu 2009 předpokládají pokračování tohoto trendu také v roce 2010, i když s určitými rozdíly. Vzhledem k propadu dovozu následkem recese se dříve vysoký vnější schodek proměnil v přebytek, který se podle předpokladu udrží ve střednědobém horizontu na vyšší úrovni, než udává podzimní prognóza útvarů Komise, v důsledku opatrnějších očekávání programu, pokud jde o vývoj domácí poptávky. Program předpokládá další zvýšení nezaměstnanosti v roce 2010 a pokles míry účasti na trhu práce v průběhu celého programového období.

| (5) | Do celkové ekonomické a rozpočtové strategie estonských orgánů se promítá jejich pevná víra ve zdravé veřejné finance. Program odhaduje výši schodku veřejných financí v roce 2009 na 2,6 % HDP, což se velmi blíží úrovni roku 2008 (2,7 %). To odráží širokou a rozsáhlou rozpočtovou konsolidaci provedenou v průběhu roku 2009 na pozadí výrazného zhoršení hospodářské situace. Provedení konsolidace mělo navzdory značnému poklesu nominálního HDP za následek mírné zvýšení nominálních příjmů, především v důsledku vyšších nedaňových příjmů a zvýšení několika daňových sazeb. Výsledkem výrazného omezení veřejné spotřeby bylo to, že se i výdaje udržely na úrovni srovnatelné s rokem 2008. Zvýšené čerpání prostředků ze strukturálních fondů EU zároveň poskytlo ekonomice proticyklickou podporu.
  Došlo ke zlepšení strukturálního salda, tj. salda očištěného o cyklické vlivy a o jednorázová a dočasná opatření, vypočteného v souladu se společně dohodnutou metodikou, ve výši 3,5 % HDP podle programu, při restriktivní orientaci fiskální politiky. Celkový rozsah diskrečních opatření provedených v roce 2009 zároveň demonstruje ještě vyšší konsolidační úsilí ve výši přes 9 % HDP. Rozdíl je možné připsat zaprvé skutečnosti, že konsolidační strategie spoléhala ve značné míře na dosažení obratu v dříve nastoupeném růstu výdajů na vládní spotřebu a sociální dávky; zadruhé negativním složeným účinkům na daňové příjmy, zejména s ohledem na zřetelné snížení soukromé spotřeby a vyplacených mezd; zatřetí jde o nejistoty související s výpočtem cyklicky očištěných sald s ohledem na rozsah a charakteristické rysy zhoršení hospodářské situace. Podle programu se celkový schodek veřejných výdajů začne v roce 2010 postupně snižovat a do konce programového období dosáhne stavu přebytku. |
| --- | --- |

(5)

Do celkové ekonomické a rozpočtové strategie estonských orgánů se promítá jejich pevná víra ve zdravé veřejné finance. Program odhaduje výši schodku veřejných financí v roce 2009 na 2,6 % HDP, což se velmi blíží úrovni roku 2008 (2,7 %). To odráží širokou a rozsáhlou rozpočtovou konsolidaci provedenou v průběhu roku 2009 na pozadí výrazného zhoršení hospodářské situace. Provedení konsolidace mělo navzdory značnému poklesu nominálního HDP za následek mírné zvýšení nominálních příjmů, především v důsledku vyšších nedaňových příjmů a zvýšení několika daňových sazeb. Výsledkem výrazného omezení veřejné spotřeby bylo to, že se i výdaje udržely na úrovni srovnatelné s rokem 2008. Zvýšené čerpání prostředků ze strukturálních fondů EU zároveň poskytlo ekonomice proticyklickou podporu.

Došlo ke zlepšení strukturálního salda, tj. salda očištěného o cyklické vlivy a o jednorázová a dočasná opatření, vypočteného v souladu se společně dohodnutou metodikou, ve výši 3,5 % HDP podle programu, při restriktivní orientaci fiskální politiky. Celkový rozsah diskrečních opatření provedených v roce 2009 zároveň demonstruje ještě vyšší konsolidační úsilí ve výši přes 9 % HDP. Rozdíl je možné připsat zaprvé skutečnosti, že konsolidační strategie spoléhala ve značné míře na dosažení obratu v dříve nastoupeném růstu výdajů na vládní spotřebu a sociální dávky; zadruhé negativním složeným účinkům na daňové příjmy, zejména s ohledem na zřetelné snížení soukromé spotřeby a vyplacených mezd; zatřetí jde o nejistoty související s výpočtem cyklicky očištěných sald s ohledem na rozsah a charakteristické rysy zhoršení hospodářské situace. Podle programu se celkový schodek veřejných výdajů začne v roce 2010 postupně snižovat a do konce programového období dosáhne stavu přebytku.

| (6) | Program předpokládá v roce 2010 celkový schodek 2,2 % HDP. Zlepšení celkového salda oproti předcházejícímu roku lze připsat především celoročnímu účinku konsolidačních opatření prováděných od druhé poloviny roku 2009 na straně příjmů i výdajů. Kromě toho byla v roce 2010 přijata další zvýšení spotřební daně, mající za následek předpokládané zvýšení daňových příjmů navzdory snížení nominálního HDP přibližně o 1,25 %. Předpokládá se, že nominální výdaje zůstanou v zásadě na úrovni roku 2009, přičemž dojde k určitému zvýšení veřejných investic kompenzovanému dalším poklesem veřejné spotřeby; podíl výdajů tudíž mírně vzroste. Celkově budou dodatečná opatření ke zlepšení fiskální situace v roce 2010 představovat 0,7 % HDP a doplní celoroční působení konsolidačních rozhodnutí přijatých ve druhé polovině roku 2009, která činí 2,5 % HDP. Plánovaná orientace fiskální politiky měřená změnou strukturálního salda je však v zásadě neutrální. Odchylku mezi oběma přístupy lze částečně vysvětlit větším spoléháním na jednorázová a dočasná opatření v programu při zatím slabých podmínkách hospodářského cyklu a částečně je možné ji přičíst výše uvedeným nejistotám souvisejícím s výpočtem cyklicky očištěných sald. |
| --- | --- |

(6)

Program předpokládá v roce 2010 celkový schodek 2,2 % HDP. Zlepšení celkového salda oproti předcházejícímu roku lze připsat především celoročnímu účinku konsolidačních opatření prováděných od druhé poloviny roku 2009 na straně příjmů i výdajů. Kromě toho byla v roce 2010 přijata další zvýšení spotřební daně, mající za následek předpokládané zvýšení daňových příjmů navzdory snížení nominálního HDP přibližně o 1,25 %. Předpokládá se, že nominální výdaje zůstanou v zásadě na úrovni roku 2009, přičemž dojde k určitému zvýšení veřejných investic kompenzovanému dalším poklesem veřejné spotřeby; podíl výdajů tudíž mírně vzroste. Celkově budou dodatečná opatření ke zlepšení fiskální situace v roce 2010 představovat 0,7 % HDP a doplní celoroční působení konsolidačních rozhodnutí přijatých ve druhé polovině roku 2009, která činí 2,5 % HDP. Plánovaná orientace fiskální politiky měřená změnou strukturálního salda je však v zásadě neutrální. Odchylku mezi oběma přístupy lze částečně vysvětlit větším spoléháním na jednorázová a dočasná opatření v programu při zatím slabých podmínkách hospodářského cyklu a částečně je možné ji přičíst výše uvedeným nejistotám souvisejícím s výpočtem cyklicky očištěných sald.

| (7) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je podle programu dosáhnout střednědobého cíle, vymezeného v programu jako strukturální saldo, do konce programového období v roce 2013, kdy celkové i primární saldo dosáhne podle projekcí stavu přebytku. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle Paktu o stabilitě a růstu více než přiměřeně. Strukturální saldo vypočítané podle společně dohodnuté metodiky se podle programu bude v období let 2011–2013 ročně zlepšovat o 0,5–1 % HDP. Předpokládá se, že zlepšení bude vycházet především z rychlejšího snižování poměru výdajů k HDP, než tomu bude u poměru příjmů k HDP, s předpokládaným nominálním snížením ve většině kategorií primárních výdajů v pozdějších letech programu, zejména náhrad zaměstnancům a sociálních dávek. Program však neobsahuje podrobné informace o obecných opatřeních pro podporu této konsolidace. Spoléhání na jednorázová opatření ke splnění rozpočtových cílů se sníží v roce 2011 a v pozdějších letech programu vymizí. Předpokládá se, že v důsledku tohoto trendu a také následkem vyčerpání dostupného financování podle finančního výhledu pro roky 2007–2013 poklesne podíl nedaňových příjmů do konce programového období na úroveň roku 2008. |
| --- | --- |

(7)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je podle programu dosáhnout střednědobého cíle, vymezeného v programu jako strukturální saldo, do konce programového období v roce 2013, kdy celkové i primární saldo dosáhne podle projekcí stavu přebytku. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle Paktu o stabilitě a růstu více než přiměřeně. Strukturální saldo vypočítané podle společně dohodnuté metodiky se podle programu bude v období let 2011–2013 ročně zlepšovat o 0,5–1 % HDP. Předpokládá se, že zlepšení bude vycházet především z rychlejšího snižování poměru výdajů k HDP, než tomu bude u poměru příjmů k HDP, s předpokládaným nominálním snížením ve většině kategorií primárních výdajů v pozdějších letech programu, zejména náhrad zaměstnancům a sociálních dávek. Program však neobsahuje podrobné informace o obecných opatřeních pro podporu této konsolidace. Spoléhání na jednorázová opatření ke splnění rozpočtových cílů se sníží v roce 2011 a v pozdějších letech programu vymizí. Předpokládá se, že v důsledku tohoto trendu a také následkem vyčerpání dostupného financování podle finančního výhledu pro roky 2007–2013 poklesne podíl nedaňových příjmů do konce programového období na úroveň roku 2008.

| (8) | Výsledky rozpočtového hospodaření by se mohly v krátkodobém a střednědobém horizontu ukázat horší, než předpokládá program. Jak bylo uvedeno výše, nejistoty spojené s makroekonomickým prostředím jsou velké a přinášejí s sebou zřejmá rozpočtová rizika, i když se zdá, že není žádný důvod se domnívat, že jsou tato rizika zkreslená směrem nahoru nebo dolů. Další nejistoty pro rok 2010 pramení ze spoléhání na nestálé položky. Především není jisté, že se plánovaný prodej nefinančních aktiv dosahující 0,5 % HDP uskuteční v plné výši, a odvody dividend a podílů na zisku státních podniků podléhají administrativním rozhodnutím, a proto v sobě nesou určitá realizační rizika. Navíc, lepší než očekávané daňové příjmy v roce 2009 lze částečně přičíst obecně rozšířenému předzásobení zbožím podléhajícím spotřební dani před zvýšením daňové sazby v lednu 2010, což může mít za následek nepříznivý kompenzační dopad na příjmy v roce 2010.
  Přestože spoléhání na jednorázová a dočasná opatření v pozdějších letech programu klesá, program neposkytuje dostatek informací týkajících se strukturálních opatření k jejich nahrazení, což přináší rizika ohrožující cíle. Solidní rozpočtová historie estonských orgánů však toto nebezpečí částečně zmírňuje. |
| --- | --- |

(8)

Výsledky rozpočtového hospodaření by se mohly v krátkodobém a střednědobém horizontu ukázat horší, než předpokládá program. Jak bylo uvedeno výše, nejistoty spojené s makroekonomickým prostředím jsou velké a přinášejí s sebou zřejmá rozpočtová rizika, i když se zdá, že není žádný důvod se domnívat, že jsou tato rizika zkreslená směrem nahoru nebo dolů. Další nejistoty pro rok 2010 pramení ze spoléhání na nestálé položky. Především není jisté, že se plánovaný prodej nefinančních aktiv dosahující 0,5 % HDP uskuteční v plné výši, a odvody dividend a podílů na zisku státních podniků podléhají administrativním rozhodnutím, a proto v sobě nesou určitá realizační rizika. Navíc, lepší než očekávané daňové příjmy v roce 2009 lze částečně přičíst obecně rozšířenému předzásobení zbožím podléhajícím spotřební dani před zvýšením daňové sazby v lednu 2010, což může mít za následek nepříznivý kompenzační dopad na příjmy v roce 2010.

Přestože spoléhání na jednorázová a dočasná opatření v pozdějších letech programu klesá, program neposkytuje dostatek informací týkajících se strukturálních opatření k jejich nahrazení, což přináší rizika ohrožující cíle. Solidní rozpočtová historie estonských orgánů však toto nebezpečí částečně zmírňuje.

| (9) | Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP dosahující 7,8 % HDP v roce 2009 je značně nižší než referenční hodnota podle Smlouvy. Předpokládá se, že poměr dluhu z důvodu schodků veřejných financí vzroste do konce programového období na 14,3 % HDP. Očekává se, že veřejné finance si v průběhu programového období udrží svou čistou majetkovou pozici. |
| --- | --- |

(9)

Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP dosahující 7,8 % HDP v roce 2009 je značně nižší než referenční hodnota podle Smlouvy. Předpokládá se, že poměr dluhu z důvodu schodků veřejných financí vzroste do konce programového období na 14,3 % HDP. Očekává se, že veřejné finance si v průběhu programového období udrží svou čistou majetkovou pozici.

| (10) | Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, byla pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 více než dostačující. |
| --- | --- |

(10)

Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, byla pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 více než dostačující.

| (11) | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je výrazně nižší než průměr EU. Současná úroveň hrubého dluhu je v Estonsku velmi nízká a udržování zdravých veřejných financí v souladu s rozpočtovými plány po celé programové období by přispělo k omezení rizik pro udržitelnost veřejných financí, jež byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (3) vyhodnocena jako nízká. |
| --- | --- |

(11)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je výrazně nižší než průměr EU. Současná úroveň hrubého dluhu je v Estonsku velmi nízká a udržování zdravých veřejných financí v souladu s rozpočtovými plány po celé programové období by přispělo k omezení rizik pro udržitelnost veřejných financí, jež byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (3) vyhodnocena jako nízká.

| (12) | Rozpočtový rámec je založen na pravidle nominálního salda rozpočtu veřejných financí. Toto pravidlo je dlouhodobě pevným bodem hospodářské politiky přispívajícím k solidní rozpočtové historii a akumulaci finančních aktiv.
  V nedávných letech prodělalo plnění tohoto pravidla vývoj k jeho lepšímu sladění s cyklem, přijetí určitých charakteristik přístupu založeného na strukturálním saldu, například zaměření na přebytek v období vrcholu konjunkturního cyklu a akceptování schodků v době recese. Absence samostatných výdajových nebo příjmových pravidel však možná přispěla k částečnému utracení neočekávaných příjmů během cyklických vzestupů a vrcholů. Kromě toho existují ve střednědobém rozpočtovém rámci určité nedostatky, které oslabují kontinuitu mezi ročními aktualizacemi; příkladem je to, že nedochází k projednání aktualizovaných konvergenčních programů před jejich přijetím Parlamentem. Program obsahuje plány, které se již nacházejí v procesu provádění a které směřují k posílení rozpočtového procesu vyřešením některých nedostatků popsaných výše prostřednictvím zlepšeného strategického a ročního plánování. |
| --- | --- |

(12)

Rozpočtový rámec je založen na pravidle nominálního salda rozpočtu veřejných financí. Toto pravidlo je dlouhodobě pevným bodem hospodářské politiky přispívajícím k solidní rozpočtové historii a akumulaci finančních aktiv.

V nedávných letech prodělalo plnění tohoto pravidla vývoj k jeho lepšímu sladění s cyklem, přijetí určitých charakteristik přístupu založeného na strukturálním saldu, například zaměření na přebytek v období vrcholu konjunkturního cyklu a akceptování schodků v době recese. Absence samostatných výdajových nebo příjmových pravidel však možná přispěla k částečnému utracení neočekávaných příjmů během cyklických vzestupů a vrcholů. Kromě toho existují ve střednědobém rozpočtovém rámci určité nedostatky, které oslabují kontinuitu mezi ročními aktualizacemi; příkladem je to, že nedochází k projednání aktualizovaných konvergenčních programů před jejich přijetím Parlamentem. Program obsahuje plány, které se již nacházejí v procesu provádění a které směřují k posílení rozpočtového procesu vyřešením některých nedostatků popsaných výše prostřednictvím zlepšeného strategického a ročního plánování.

| (13) | Daňové změny provedené v letech 2009–2010 pokračují ve strategii přesouvání zdanění směrem ke spotřebě a využití přírodních zdrojů, přičemž se zvýšila i závislost na dani z příjmu. Kromě toho program zmiňuje průběžnou analýzu efektivnosti stávajících výjimek a zvýhodněných daňových sazeb, na zajištění vyšší flexibility v rozpočtovém procesu snížením počtu účelově vázaných příjmových položek, na průběžné úsilí o zamezení vyhýbání se daňovým povinnostem a na další zjednodušení a zefektivnění daňové správy. Tato opatření a další přesuny zdanění od práce směrem k méně cyklicky citlivým zdrojům by mohly přispět ke zlepšení kvality veřejných financí i ke zmírnění rizik hrozících rozpočtovému výhledu. |
| --- | --- |

(13)

Daňové změny provedené v letech 2009–2010 pokračují ve strategii přesouvání zdanění směrem ke spotřebě a využití přírodních zdrojů, přičemž se zvýšila i závislost na dani z příjmu. Kromě toho program zmiňuje průběžnou analýzu efektivnosti stávajících výjimek a zvýhodněných daňových sazeb, na zajištění vyšší flexibility v rozpočtovém procesu snížením počtu účelově vázaných příjmových položek, na průběžné úsilí o zamezení vyhýbání se daňovým povinnostem a na další zjednodušení a zefektivnění daňové správy. Tato opatření a další přesuny zdanění od práce směrem k méně cyklicky citlivým zdrojům by mohly přispět ke zlepšení kvality veřejných financí i ke zmírnění rizik hrozících rozpočtovému výhledu.

| (14) | Strategie zabezpečující bezproblémovou účast v systému ERM II, posílená řadou politických závazků přijatých v době vstupu do systému ERM II, je zaměřena na zajištění stability směnného kurzu udržováním masivních měnových rezerv, na zajištění finanční a fiskální stability a zachování flexibility trhu práce a zboží.
  Estonsko vstoupilo do období krize v poměrně silné kondici s velkými fiskálními rezervami, v zásadě zdravým bankovním sektorem a poměrně vysokým stupněm pružnosti mezd a cen, avšak dřívější politiky nezabránily existenci výrazných makroekonomických nerovnováh, demonstrovaných velmi vysokým tempem růstu úvěrů, významnými inflačními tlaky, rozsáhlými schodky běžného účtu a neudržitelnou bublinou v odvětví nemovitostí. S cílem zabránit zhoršení veřejných financí v době krize přijaly příslušné orgány v roce 2009 několik rozsáhlých konsolidačních balíčků. Tato konsolidace bude mít příznivý dopad v období po roce 2009, přičemž k nápravě nerovnováhy v hospodářství pozitivně přispívá především omezení mzdových nákladů ve veřejném sektoru. Bankovní sektor zůstal dobře kapitalizovaný a má dostatečnou likviditu. Byl rovněž učiněn pokrok v oblasti strukturální politiky. Nedávno přijatý zákoník práce zvýšil flexibilitu trhu práce, která usnadnila přechod hospodářství od předchozího modelu zaměřeného na domácí poptávku směrem k udržitelnějšímu růstu. Pokud jde o trh zboží, opatření politiky se zaměřují na posílení hospodářské soutěže. Je posilována konkurenceschopnost sektoru obchodovatelných statků, která začala v roce 2009 těžit z průběžného omezování mzdových nákladů a z cílených státních programů, včetně efektivního využití strukturálních fondů EU. Úkolem pro nadcházející období je zabránit návratu jakékoli výrazné vnitřní nebo vnější nerovnováhy po té, co hospodářství definitivně nastoupí cestu k zotavení. |
| --- | --- |

(14)

Strategie zabezpečující bezproblémovou účast v systému ERM II, posílená řadou politických závazků přijatých v době vstupu do systému ERM II, je zaměřena na zajištění stability směnného kurzu udržováním masivních měnových rezerv, na zajištění finanční a fiskální stability a zachování flexibility trhu práce a zboží.

Estonsko vstoupilo do období krize v poměrně silné kondici s velkými fiskálními rezervami, v zásadě zdravým bankovním sektorem a poměrně vysokým stupněm pružnosti mezd a cen, avšak dřívější politiky nezabránily existenci výrazných makroekonomických nerovnováh, demonstrovaných velmi vysokým tempem růstu úvěrů, významnými inflačními tlaky, rozsáhlými schodky běžného účtu a neudržitelnou bublinou v odvětví nemovitostí. S cílem zabránit zhoršení veřejných financí v době krize přijaly příslušné orgány v roce 2009 několik rozsáhlých konsolidačních balíčků. Tato konsolidace bude mít příznivý dopad v období po roce 2009, přičemž k nápravě nerovnováhy v hospodářství pozitivně přispívá především omezení mzdových nákladů ve veřejném sektoru. Bankovní sektor zůstal dobře kapitalizovaný a má dostatečnou likviditu. Byl rovněž učiněn pokrok v oblasti strukturální politiky. Nedávno přijatý zákoník práce zvýšil flexibilitu trhu práce, která usnadnila přechod hospodářství od předchozího modelu zaměřeného na domácí poptávku směrem k udržitelnějšímu růstu. Pokud jde o trh zboží, opatření politiky se zaměřují na posílení hospodářské soutěže. Je posilována konkurenceschopnost sektoru obchodovatelných statků, která začala v roce 2009 těžit z průběžného omezování mzdových nákladů a z cílených státních programů, včetně efektivního využití strukturálních fondů EU. Úkolem pro nadcházející období je zabránit návratu jakékoli výrazné vnitřní nebo vnější nerovnováhy po té, co hospodářství definitivně nastoupí cestu k zotavení.

| (15) | S přihlédnutím k rizikům ohrožujícím rozpočtové cíle uvedené výše lze mít za to, že rozpočtová strategie programu je v zásadě v souladu s požadavky paktu. Především plánované dosažení střednědobého rozpočtového cíle do konce programového období v situaci nedávného hlubokého propadu hospodářské aktivity je příkladem přiměřeně ambiciózního cíle, který odpovídá požadavkům Paktu o stabilitě a růstu a je v souladu s bezproblémovou účastí v systému ERM II. V krátkodobém horizontu však přetrvávají určitá rizika týkající se nejistot souvisejících s makroekonomickým prostředím a spoléháním na nestálé položky. Je rovněž možné, že nedojde k dosažení střednědobého rozpočtového cíle podle předpokladů programu, pokud cílová konsolidace ve střednědobém horizontu nebude podpořena dalšími opatřeními. |
| --- | --- |

(15)

S přihlédnutím k rizikům ohrožujícím rozpočtové cíle uvedené výše lze mít za to, že rozpočtová strategie programu je v zásadě v souladu s požadavky paktu. Především plánované dosažení střednědobého rozpočtového cíle do konce programového období v situaci nedávného hlubokého propadu hospodářské aktivity je příkladem přiměřeně ambiciózního cíle, který odpovídá požadavkům Paktu o stabilitě a růstu a je v souladu s bezproblémovou účastí v systému ERM II. V krátkodobém horizontu však přetrvávají určitá rizika týkající se nejistot souvisejících s makroekonomickým prostředím a spoléháním na nestálé položky. Je rovněž možné, že nedojde k dosažení střednědobého rozpočtového cíle podle předpokladů programu, pokud cílová konsolidace ve střednědobém horizontu nebude podpořena dalšími opatřeními.

| (16) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (4). |
| --- | --- |

(16)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (4).

Celkově lze shrnout, že Estonsko v roce 2009 na pozadí výrazného zhoršení ekonomické situace provedlo rozhodnou konsolidaci veřejných financí, čímž přispělo k probíhajícímu přizpůsobování hospodářství, a zaměřilo se na podporu bezproblémové účasti v systému ERM II, přičemž se současně snažilo vyvarovat nadměrného schodku. Hospodářství v současnosti překonává těžkou recesi, přičemž se předpokládá, že průměrný růst zůstane ve střednědobém horizontu výrazně nižší než v období vzestupu a vrcholu posledního konjunkturního cyklu. Konsolidace provedená v roce 2009 je již základem významné adaptace veřejných financí na předpokládaný nižší růst ve střednědobém horizontu. Na dosažení přísnější kontroly výdajů a zlepšení střednědobého rozpočtového rámce se však stále pracuje. Program se zaměřuje na postupné snižování celkového schodku veřejných financí od roku 2010 a dosažení přebytku v souladu se střednědobým rozpočtovým cílem do konce programového období, ačkoli tyto výsledky rozpočtového hospodaření v krátkodobém a střednědobém horizontu ohrožují rizika horšího vývoje.

S ohledem na výše uvedené hodnocení a rovněž s ohledem na potřebu zajistit udržitelnou konvergenci a bezproblémovou účast v systému ERM II se Estonsku doporučuje, aby:

| i) | zajistilo, že schodek veřejných financí zůstane pod hodnotou 3 % HDP, a přijalo nezbytná opatření na podporu cíleného návratu ke střednědobému rozpočtovému cíli ve střednědobém horizontu, |
| --- | --- |

i)

zajistilo, že schodek veřejných financí zůstane pod hodnotou 3 % HDP, a přijalo nezbytná opatření na podporu cíleného návratu ke střednědobému rozpočtovému cíli ve střednědobém horizontu,

| ii) | posílilo střednědobý rozpočtový rámec, zejména zlepšením plánování výdajů, a dále posílilo systém sledování strategických cílů a předkládání zpráv o jejich plnění. |
| --- | --- |

ii)

posílilo střednědobý rozpočtový rámec, zejména zlepšením plánování výdajů, a dále posílilo systém sledování strategických cílů a předkládání zpráv o jejich plnění.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | KP leden 2010 | –3,6 | –14,5 | –0,1 | 3,3 | 3,7 | 4,0 |
| KOM list. 2009 | –3,6 | –13,7 | –0,1 | 4,2 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | –2,2 | –3,5 | 2,6 | 4,8 | 5,0 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | KP leden 2010 | 10,6 | 0,2 | 0,4 | 1,9 | 2,3 | 2,7 |
| KOM list. 2009 | 10,6 | 0,2 | 0,5 | 2,1 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | 10,6 | 4,2 | 2,8 | 3,0 | 3,2 | neuv. |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | KP leden 2010 | 6,2 | –8,8 | –8,4 | –5,7 | –3,1 | –0,5 |
| KOM list. 2009 (6) | 4,7 | –9,4 | –9,1 | –5,4 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | 0,9 | –5,7 | –5,9 | –3,9 | –1,7 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | KP leden 2010 | –8,4 | 6,9 | 8,5 | 6,3 | 2,9 | –1,0 |
| KOM list. 2009 | –8,2 | 6,3 | 3,7 | 2,4 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | –10,5 | –5,1 | –5,0 | –4,7 | –4,7 | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | KP leden 2010 | 37,1 | 45,0 | 45,7 | 44,0 | 41,5 | 39,2 |
| KOM list. 2009 | 37,1 | 41,9 | 43,5 | 42,4 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | 36,2 | 38,9 | 37,8 | 36,5 | 35,2 | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | KP leden 2010 | 39,9 | 47,6 | 47,9 | 46,0 | 42,5 | 39,0 |
| KOM list. 2009 | 39,9 | 44,8 | 46,7 | 45,4 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | 38,2 | 40,6 | 38,8 | 36,4 | 35,0 | neuv. |
| Saldo veřejných financí (7)

  (% HDP) | KP leden 2010 | –2,8 | –2,6 | –2,2 | –2,0 | –1,0 | 0,2 |
| KOM list. 2009 | –2,7 | –3,0 | –3,2 | –3,0 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | –1,9 | –1,7 | –1,0 | 0,1 | 0,2 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | KP leden 2010 | –2,5 | –2,3 | –2,0 | –1,7 | –0,6 | 0,7 |
| KOM list. 2009 | –2,5 | –2,6 | –2,6 | –2,3 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | –1,8 | –1,5 | –0,8 | 0,3 | 0,4 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (% HDP) | KP leden 2010 | –4,7 | 0,1 | 0,4 | –0,3 | –0,1 | 0,4 |
| KOM list. 2009 | –4,2 | –0,1 | –0,4 | –1,3 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | –2,2 | 0,0 | 0,8 | 1,3 | 0,7 | neuv. |
| Strukturální saldo (8)

  (% HDP) | KP leden 2010 | –4,7 | –1,1 | –1,5 | –0,9 | –0,1 | 0,4 |
| KOM list. 2009 | –4,4 | –2,5 | –2,4 | –1,9 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | –2,4 | –0,1 | 0,4 | 1,2 | 0,7 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | KP leden 2010 | 4,6 | 7,8 | 10,1 | 13,0 | 14,2 | 14,3 |
| KOM list. 2009 | 4,6 | 7,4 | 10,9 | 13,2 | neuv. | neuv. |
| KP pros. 2008 | 3,7 | 3,7 | 3,5 | 3,0 | 2,8 | neuv. |
| Konvergenční program (KP); prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reálný HDP

(změna v %)

KP leden 2010

–3,6

–14,5

–0,1

3,3

3,7

4,0

KOM list. 2009

–3,6

–13,7

–0,1

4,2

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

–2,2

–3,5

2,6

4,8

5,0

neuv.

Inflace HISC

(%)

KP leden 2010

10,6

0,2

0,4

1,9

2,3

2,7

KOM list. 2009

10,6

0,2

0,5

2,1

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

10,6

4,2

2,8

3,0

3,2

neuv.

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

KP leden 2010

6,2

–8,8

–8,4

–5,7

–3,1

–0,5

KOM list. 2009 (6)

4,7

–9,4

–9,1

–5,4

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

0,9

–5,7

–5,9

–3,9

–1,7

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

KP leden 2010

–8,4

6,9

8,5

6,3

2,9

–1,0

KOM list. 2009

–8,2

6,3

3,7

2,4

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

–10,5

–5,1

–5,0

–4,7

–4,7

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

KP leden 2010

37,1

45,0

45,7

44,0

41,5

39,2

KOM list. 2009

37,1

41,9

43,5

42,4

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

36,2

38,9

37,8

36,5

35,2

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

KP leden 2010

39,9

47,6

47,9

46,0

42,5

39,0

KOM list. 2009

39,9

44,8

46,7

45,4

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

38,2

40,6

38,8

36,4

35,0

neuv.

Saldo veřejných financí (7)

(% HDP)

KP leden 2010

–2,8

–2,6

–2,2

–2,0

–1,0

0,2

KOM list. 2009

–2,7

–3,0

–3,2

–3,0

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

–1,9

–1,7

–1,0

0,1

0,2

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

KP leden 2010

–2,5

–2,3

–2,0

–1,7

–0,6

0,7

KOM list. 2009

–2,5

–2,6

–2,6

–2,3

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

–1,8

–1,5

–0,8

0,3

0,4

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (5)

(% HDP)

KP leden 2010

–4,7

0,1

0,4

–0,3

–0,1

0,4

KOM list. 2009

–4,2

–0,1

–0,4

–1,3

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

–2,2

0,0

0,8

1,3

0,7

neuv.

Strukturální saldo (8)

(% HDP)

KP leden 2010

–4,7

–1,1

–1,5

–0,9

–0,1

0,4

KOM list. 2009

–4,4

–2,5

–2,4

–1,9

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

–2,4

–0,1

0,4

1,2

0,7

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

KP leden 2010

4,6

7,8

10,1

13,0

14,2

14,3

KOM list. 2009

4,6

7,4

10,9

13,2

neuv.

neuv.

KP pros. 2008

3,7

3,7

3,5

3,0

2,8

neuv.

Konvergenční program (KP); prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z podzimu 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(3)  V závěrech Rady ze dne 10. listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost na strategie orientované na udržitelnost“, a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.

(4)  Chybí zejména předpoklady týkající se nominálního efektivního směnného kurzu.

(5)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2008–2011 ve výši 2,3 %, – 0,2 %, – 0,4 % a 0,2 %.

(7)  Konvergenční program: vyjádřeno podle ESA 95; útvary Komise: definice dle postupu při nadměrném schodku.

(8)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření dosahují podle posledního programu 1,2 % HDP za rok 2009, 1,9 % HDP za rok 2010 a 0,6 % HDP za rok 2011 (všechna snižují schodek), podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 dosahují 0,2 % HDP za rok 2008, 2,4 % HDP za rok 2009, 2,0 % HDP za rok 2010 a 0,6 % HDP za rok 2011 (všechna snižují schodek).

Zdroj:

Konvergenční program (KP); prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/6

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Francie na období 2009–2013

2010/C 140/02

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Francie na období 2009–2013. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Francie na období 2009–2013.

| (2) | Hospodářská aktivita ve Francii ztratila v průběhu roku 2008 dynamiku a ve čtvrtém čtvrtletí uvedeného roku a v prvním čtvrtletí roku 2009 prudce poklesla. Od druhého čtvrtletí roku 2009 opět oživovala, podporována stimulačními opatřeními ve Francii a v sousedních zemích. Předním úkolem hospodářské politiky je stav veřejných financí. Konkrétně se od roku 2002 schodek ve Francii pohybuje nad prahem 3 % HDP nebo v jeho blízkosti, což je hlavně projevem nedostatečného úsilí o konsolidaci. V této souvislosti se na Francii v letech 2002 až 2007 vztahoval postup při nadměrném schodku a v květnu roku 2008 dostala Francie od Komise doporučení. Po oznámení schodku nad prahem 3 % HDP v roce 2008 byl v únoru roku 2009 zahájen nový postup při nadměrném schodku, který předpokládá nápravu nadměrného schodku do roku 2013. Další náročné úkoly zahrnují řešení slabin na straně nabídky, které vedou k nedostatečné vnější konkurenceschopnosti, a lepší využívání pracovní síly. |
| --- | --- |

(2)

Hospodářská aktivita ve Francii ztratila v průběhu roku 2008 dynamiku a ve čtvrtém čtvrtletí uvedeného roku a v prvním čtvrtletí roku 2009 prudce poklesla. Od druhého čtvrtletí roku 2009 opět oživovala, podporována stimulačními opatřeními ve Francii a v sousedních zemích. Předním úkolem hospodářské politiky je stav veřejných financí. Konkrétně se od roku 2002 schodek ve Francii pohybuje nad prahem 3 % HDP nebo v jeho blízkosti, což je hlavně projevem nedostatečného úsilí o konsolidaci. V této souvislosti se na Francii v letech 2002 až 2007 vztahoval postup při nadměrném schodku a v květnu roku 2008 dostala Francie od Komise doporučení. Po oznámení schodku nad prahem 3 % HDP v roce 2008 byl v únoru roku 2009 zahájen nový postup při nadměrném schodku, který předpokládá nápravu nadměrného schodku do roku 2013. Další náročné úkoly zahrnují řešení slabin na straně nabídky, které vedou k nedostatečné vnější konkurenceschopnosti, a lepší využívání pracovní síly.

| (3) | Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Francii je zejména důležité provést reformy v oblastech trhu práce a celkového rámce hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(3)

Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Francii je zejména důležité provést reformy v oblastech trhu práce a celkového rámce hospodářské soutěže.

| (4) | Makroekonomický scénář, na němž je program založen, předpokládá, že po 2,2 % poklesu v roce 2009 reálný HDP v roce 2010 opět vzroste o 1,4 % a následně se po zbývající část programového období zvýší v průměru na 2,5 %. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), tento scénář zjevně vychází z mírně příznivých předpokladů růstu pro rok 2010, což je víceméně v souladu s prognózou útvarů Komise, přičemž skladba růstu v projekcích programu počítá s vyššími daňovými příjmy než prognóza útvarů Komise. Od roku 2011 jsou předpoklady růstu na období 2011 až 2013 značně příznivé a dosahují v průměru 0,75 procentního bodu nad potenciálem (přepočítáno útvary Komise na základě informací v programu podle společně dohodnuté metodiky). To vyústí v rychle se uzavírající mezeru výstupu. Tempo růstu se po celé programové období opírá především o domácí poptávku, zejména spotřebu domácností. Projekce programu, které se týkají inflace, se zdají být v souladu s prognózami útvarů Komise, stejně jako projekce růstu zaměstnanosti, jenž v roce 2010 zůstane záporný, a poté dojde k jeho oživení, což odráží tradiční opoždění za hospodářskou aktivitou. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomický scénář, na němž je program založen, předpokládá, že po 2,2 % poklesu v roce 2009 reálný HDP v roce 2010 opět vzroste o 1,4 % a následně se po zbývající část programového období zvýší v průměru na 2,5 %. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), tento scénář zjevně vychází z mírně příznivých předpokladů růstu pro rok 2010, což je víceméně v souladu s prognózou útvarů Komise, přičemž skladba růstu v projekcích programu počítá s vyššími daňovými příjmy než prognóza útvarů Komise. Od roku 2011 jsou předpoklady růstu na období 2011 až 2013 značně příznivé a dosahují v průměru 0,75 procentního bodu nad potenciálem (přepočítáno útvary Komise na základě informací v programu podle společně dohodnuté metodiky). To vyústí v rychle se uzavírající mezeru výstupu. Tempo růstu se po celé programové období opírá především o domácí poptávku, zejména spotřebu domácností. Projekce programu, které se týkají inflace, se zdají být v souladu s prognózami útvarů Komise, stejně jako projekce růstu zaměstnanosti, jenž v roce 2010 zůstane záporný, a poté dojde k jeho oživení, což odráží tradiční opoždění za hospodářskou aktivitou.

| (5) | Program odhaduje schodek veřejných financí v roce 2009 na 7,9 % HDP. Toto výrazné zhoršení oproti schodku ve výši 3,4 % HDP v roce 2008 odráží do velké míry dopad krize na veřejné finance (zejména příjmy z daně z příjmů právnických osob a DPH), ale podíl na něm mají také stimulační opatření ve výši 1,1 % HDP, která vláda přijala v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy (EERP). Podle programu je fiskální politika v roce 2010 plánována jako neutrální a v pozdějších letech se stává restriktivní s cílem napravit nadměrný schodek do roku 2013 podle předpokládaného růstového scénáře. Tato konsolidace je v souladu se strategií ústupu od angažovanosti státu prosazované Radou. |
| --- | --- |

(5)

Program odhaduje schodek veřejných financí v roce 2009 na 7,9 % HDP. Toto výrazné zhoršení oproti schodku ve výši 3,4 % HDP v roce 2008 odráží do velké míry dopad krize na veřejné finance (zejména příjmy z daně z příjmů právnických osob a DPH), ale podíl na něm mají také stimulační opatření ve výši 1,1 % HDP, která vláda přijala v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy (EERP). Podle programu je fiskální politika v roce 2010 plánována jako neutrální a v pozdějších letech se stává restriktivní s cílem napravit nadměrný schodek do roku 2013 podle předpokládaného růstového scénáře. Tato konsolidace je v souladu se strategií ústupu od angažovanosti státu prosazované Radou.

| (6) | Program stability z února roku 2010 očekává, že se schodek veřejných financí v roce 2010 dále zhorší o 0,3 % HDP a v roce 2010 dosáhne 8,2 % HDP. Francie provedla v roce 2010 opatření na snížení schodku naplánovaná ve vládním návrhu zákona o rozpočtu na rok 2010 a zároveň se do velké míry vyvarovala dalšího zhoršování veřejných financí s výjimkou rozhodnutí o veřejné půjčce „na investice do budoucnosti“, které bude mít v roce 2010 (a v následujících letech) negativní rozpočtový dopad ve výši asi 0,1 % HDP, což se zdá být víceméně v souladu s posledními doporučeními podle čl. 126 odst. 7 SFEU určenými Francii. Projekce schodku na rok 2010 je o 0,3 % HDP lepší než v návrhu rozpočtu na rok 2010 kvůli lepšímu výslednému schodku předpokládanému pro rok 2009 (0,2 % HDP) a revizi projekcí růstu (0,3 % HDP), což částečně kompenzuje pozastavení ekologické daně francouzským Ústavním soudem a zavedení opatření, která pramení z již zmiňované veřejné půjčky, což by dohromady zhoršilo schodek asi o 0,2 % HDP. Posledně jmenované prvky změnily saldo diskrečních opatření z přibližně + 0,25 % HDP v době přijetí doporučení Rady na v podstatě neutrální, jak je uvedeno v programu. Stimulační opatření v souvislosti s EERP ve výši 1,1 % HDP jsou v roce 2010 částečně postupně ukončována a snížena na 0,4 % HDP a také existují některá další konsolidační opatření ve výši 0,1 % HDP (zejména zvýšení daní zahrnuté v rozpočtu na sociální zabezpečení), díky čemuž činí celková konsolidační opatření 0,8 % HDP. Tato opatření jsou však kompenzována novými opatřeními zvyšujícími schodek, která jsou spojena s převážně krátkodobými náklady, jsou zahrnuta v původním rozpočtu na rok 2010 a činí 0,7 % HDP, zejména se jedná o reformu místního zdanění podniků (asi 0,6 % HDP) a snížení DPH pro odvětví pohostinství (0,1 % HDP), a již dříve zmiňovanými opatřeními spojenými s veřejnou půjčkou (asi 0,1 % HDP). V roce 2010 by se podle výpočtu útvarů Komise provedeného na základě číselných údajů v programu v souladu se společně schválenou metodikou strukturální schodek, tj. cyklicky očištěný schodek bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, zhoršil o 1⁄4 procentního bodu a dosáhl by 6,75 % HDP. S ohledem na přechodný dopad předpokládaných náhrad pro firmy ve výši 0,4 % HDP v souvislosti s provedením reformy místního zdanění podniků, což je jednorázové opatření, které však program za jednorázové nepovažuje, by se strukturální schodek v roce 2010 mírně zlepšil o 0,1 procentního bodu na 6,5 % HDP. |
| --- | --- |

(6)

Program stability z února roku 2010 očekává, že se schodek veřejných financí v roce 2010 dále zhorší o 0,3 % HDP a v roce 2010 dosáhne 8,2 % HDP. Francie provedla v roce 2010 opatření na snížení schodku naplánovaná ve vládním návrhu zákona o rozpočtu na rok 2010 a zároveň se do velké míry vyvarovala dalšího zhoršování veřejných financí s výjimkou rozhodnutí o veřejné půjčce „na investice do budoucnosti“, které bude mít v roce 2010 (a v následujících letech) negativní rozpočtový dopad ve výši asi 0,1 % HDP, což se zdá být víceméně v souladu s posledními doporučeními podle čl. 126 odst. 7 SFEU určenými Francii. Projekce schodku na rok 2010 je o 0,3 % HDP lepší než v návrhu rozpočtu na rok 2010 kvůli lepšímu výslednému schodku předpokládanému pro rok 2009 (0,2 % HDP) a revizi projekcí růstu (0,3 % HDP), což částečně kompenzuje pozastavení ekologické daně francouzským Ústavním soudem a zavedení opatření, která pramení z již zmiňované veřejné půjčky, což by dohromady zhoršilo schodek asi o 0,2 % HDP. Posledně jmenované prvky změnily saldo diskrečních opatření z přibližně + 0,25 % HDP v době přijetí doporučení Rady na v podstatě neutrální, jak je uvedeno v programu. Stimulační opatření v souvislosti s EERP ve výši 1,1 % HDP jsou v roce 2010 částečně postupně ukončována a snížena na 0,4 % HDP a také existují některá další konsolidační opatření ve výši 0,1 % HDP (zejména zvýšení daní zahrnuté v rozpočtu na sociální zabezpečení), díky čemuž činí celková konsolidační opatření 0,8 % HDP. Tato opatření jsou však kompenzována novými opatřeními zvyšujícími schodek, která jsou spojena s převážně krátkodobými náklady, jsou zahrnuta v původním rozpočtu na rok 2010 a činí 0,7 % HDP, zejména se jedná o reformu místního zdanění podniků (asi 0,6 % HDP) a snížení DPH pro odvětví pohostinství (0,1 % HDP), a již dříve zmiňovanými opatřeními spojenými s veřejnou půjčkou (asi 0,1 % HDP). V roce 2010 by se podle výpočtu útvarů Komise provedeného na základě číselných údajů v programu v souladu se společně schválenou metodikou strukturální schodek, tj. cyklicky očištěný schodek bez vlivu jednorázových a jiných dočasných opatření, zhoršil o 1⁄4 procentního bodu a dosáhl by 6,75 % HDP. S ohledem na přechodný dopad předpokládaných náhrad pro firmy ve výši 0,4 % HDP v souvislosti s provedením reformy místního zdanění podniků, což je jednorázové opatření, které však program za jednorázové nepovažuje, by se strukturální schodek v roce 2010 mírně zlepšil o 0,1 procentního bodu na 6,5 % HDP.

| (7) | Hlavním cílem rozpočtové strategie programu je dovést saldo veřejných financí na referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2013 neboli ve lhůtě stanovené v doporučení Rady ze dne 2. prosince 2009. Program předpokládá, že nominální schodek rozpočtu klesne v roce 2011 na 6 % HDP, v roce 2012 dále na 4,6 % a v roce 2013 nakonec dosáhne 3 %. Očekává se, že primární saldo půjde v podstatě podobnou cestou a na konci programového období by dosáhlo – 0,1 % HDP oproti – 5,5 % HDP v roce 2010. Strukturální schodek vypočítaný podle společně schválené metodiky by se po roce 2010 nadále zlepšoval a v roce 2011 by dosáhl asi 5 % HDP, v roce 2012 výše 4 % a v roce 2013 výše 2,75 %. Průměrné roční fiskální úsilí by v období 2010–2013 vycházelo na 0,9 % HDP, což je mírně pod úrovní průměrného úsilí ve výši více než 1 % HDP ročně doporučeného Radou. Konsolidační strategie nastíněná v programu by se opírala o opatření zaměřená na omezování růstu výdajů na všech vládních úrovních, která by doplňovala úplné ukončení opatření v souladu s EERP v roce 2011. Francouzské orgány hodlají počínaje rokem 2011 dále snižovat rozpočtový dopad stávajících daňových výjimek asi o 0,1 % HDP ročně. Opatření na podporu konsolidační strategie dosud nejsou specifikována, ale měla by být odhalena v nadcházejících měsících. Program má za to, že střednědobým cílem je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu více než přiměřeně. Aktualizovaný program stability nepředpokládá dosažení střednědobého rozpočtového cíle v programovém období. |
| --- | --- |

(7)

Hlavním cílem rozpočtové strategie programu je dovést saldo veřejných financí na referenční hodnotu 3 % HDP do roku 2013 neboli ve lhůtě stanovené v doporučení Rady ze dne 2. prosince 2009. Program předpokládá, že nominální schodek rozpočtu klesne v roce 2011 na 6 % HDP, v roce 2012 dále na 4,6 % a v roce 2013 nakonec dosáhne 3 %. Očekává se, že primární saldo půjde v podstatě podobnou cestou a na konci programového období by dosáhlo – 0,1 % HDP oproti – 5,5 % HDP v roce 2010. Strukturální schodek vypočítaný podle společně schválené metodiky by se po roce 2010 nadále zlepšoval a v roce 2011 by dosáhl asi 5 % HDP, v roce 2012 výše 4 % a v roce 2013 výše 2,75 %. Průměrné roční fiskální úsilí by v období 2010–2013 vycházelo na 0,9 % HDP, což je mírně pod úrovní průměrného úsilí ve výši více než 1 % HDP ročně doporučeného Radou. Konsolidační strategie nastíněná v programu by se opírala o opatření zaměřená na omezování růstu výdajů na všech vládních úrovních, která by doplňovala úplné ukončení opatření v souladu s EERP v roce 2011. Francouzské orgány hodlají počínaje rokem 2011 dále snižovat rozpočtový dopad stávajících daňových výjimek asi o 0,1 % HDP ročně. Opatření na podporu konsolidační strategie dosud nejsou specifikována, ale měla by být odhalena v nadcházejících měsících. Program má za to, že střednědobým cílem je vyrovnaný rozpočet ve strukturálním vyjádření. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu více než přiměřeně. Aktualizovaný program stability nepředpokládá dosažení střednědobého rozpočtového cíle v programovém období.

| (8) | Zatímco v roce 2010 se cílový schodek jeví být spíše realistický, a dokonce nechává určitý prostor pro lepší výsledek v případě, že ekologická daň bude nakonec provedena v pozměněné formě, mohly by být rozpočtové projekce od roku 2011 horší, než se v programu předpokládá. Zejména makroekonomický scénář na období 2011–2013 je značně příznivý. Konkrétně projekce schodku jsou vysoce citlivé na růst: pokud by podle analýzy citlivosti v programu byl růst HDP v tomto období nižší o 1⁄4 procentního bodu, klesl by schodek veřejných financí v roce 2013 pouze na 4 % HDP.
  Kumulativní ztráta ve výši 0,75 % HDP by tedy v roce 2013 vedla ke zvýšení schodku o 1 % HDP. Dále by cílové schodky mohly nepříznivě ovlivnit případné odchylky na straně výdajů, jelikož nápravu trendů veřejných výdajů na všech dílčích vládních úrovních v porovnání s minulými trendy nepodporují dostatečně specifikovaná opatření. Poměrně optimistická projekce vývoje příjmů vychází z hypotézy související s jevem rychlého návratu na původní úrovně poté, co během krize došlo k negativnímu překročení, a předpokládá, že elasticita daní vůči HDP bude v letech 2011 až 2013 dosahovat v průměru hodnoty 1,2. Omezení daňových výjimek o přibližně 0,1 % HDP každý rok počínaje rokem 2011 také ještě není specifikováno. Celkově dosavadní výsledky naznačují, že překročení výdajů nelze zcela vyloučit. Z hodnocení založeného na informacích předložených v programu vyplývá, že existuje značné riziko, že výsledné schodky pro období 2011–2013 mohou být horší, než jaký je cíl v programu. |
| --- | --- |

(8)

Zatímco v roce 2010 se cílový schodek jeví být spíše realistický, a dokonce nechává určitý prostor pro lepší výsledek v případě, že ekologická daň bude nakonec provedena v pozměněné formě, mohly by být rozpočtové projekce od roku 2011 horší, než se v programu předpokládá. Zejména makroekonomický scénář na období 2011–2013 je značně příznivý. Konkrétně projekce schodku jsou vysoce citlivé na růst: pokud by podle analýzy citlivosti v programu byl růst HDP v tomto období nižší o 1⁄4 procentního bodu, klesl by schodek veřejných financí v roce 2013 pouze na 4 % HDP.

Kumulativní ztráta ve výši 0,75 % HDP by tedy v roce 2013 vedla ke zvýšení schodku o 1 % HDP. Dále by cílové schodky mohly nepříznivě ovlivnit případné odchylky na straně výdajů, jelikož nápravu trendů veřejných výdajů na všech dílčích vládních úrovních v porovnání s minulými trendy nepodporují dostatečně specifikovaná opatření. Poměrně optimistická projekce vývoje příjmů vychází z hypotézy související s jevem rychlého návratu na původní úrovně poté, co během krize došlo k negativnímu překročení, a předpokládá, že elasticita daní vůči HDP bude v letech 2011 až 2013 dosahovat v průměru hodnoty 1,2. Omezení daňových výjimek o přibližně 0,1 % HDP každý rok počínaje rokem 2011 také ještě není specifikováno. Celkově dosavadní výsledky naznačují, že překročení výdajů nelze zcela vyloučit. Z hodnocení založeného na informacích předložených v programu vyplývá, že existuje značné riziko, že výsledné schodky pro období 2011–2013 mohou být horší, než jaký je cíl v programu.

| (9) | Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP byl v roce 2009 nad referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě a podle programu bude až do roku 2012 na vzestupu. Hrubý veřejný dluh se v roce 2009 odhaduje na 77,4 % HDP oproti 67,4 % v roce 2008. Kromě rostoucího schodku a poklesu růstu HDP přispěla ke zvyšující se míře zadlužení i výrazná vnitřní dynamika dluhu odrážející zejména finanční operace pro odvětví bankovnictví a automobilové odvětví. Podle projekcí dojde v programovém období k dalšímu zvýšení o 9,2 procentního bodu na úroveň asi 87 % HDP, hlavně v důsledku pokračujících vysokých schodků veřejných financí. S ohledem na významná rizika ohrožující rozpočtové cíle bude vývoj míry zadlužení pravděpodobně méně příznivý, než se předpokládá v programu, zvláště po roce 2011. |
| --- | --- |

(9)

Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP byl v roce 2009 nad referenční hodnotou stanovenou ve Smlouvě a podle programu bude až do roku 2012 na vzestupu. Hrubý veřejný dluh se v roce 2009 odhaduje na 77,4 % HDP oproti 67,4 % v roce 2008. Kromě rostoucího schodku a poklesu růstu HDP přispěla ke zvyšující se míře zadlužení i výrazná vnitřní dynamika dluhu odrážející zejména finanční operace pro odvětví bankovnictví a automobilové odvětví. Podle projekcí dojde v programovém období k dalšímu zvýšení o 9,2 procentního bodu na úroveň asi 87 % HDP, hlavně v důsledku pokračujících vysokých schodků veřejných financí. S ohledem na významná rizika ohrožující rozpočtové cíle bude vývoj míry zadlužení pravděpodobně méně příznivý, než se předpokládá v programu, zvláště po roce 2011.

| (10) | Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, nebyla pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující. |
| --- | --- |

(10)

Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, nebyla pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující.

| (11) | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je jednoznačně pod průměrem EU, přičemž výdaje na důchody vykazují omezenější růst, což je důsledkem již přijatých důchodových reforem. Rozpočtová pozice v roce 2009, jak je odhadována v programu, dále zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti. Zajištění primárních přebytků ve střednědobém horizontu by pomohlo zmírnit rizika ohrožující udržitelnost veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (3) hodnocena jako střední. |
| --- | --- |

(11)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je jednoznačně pod průměrem EU, přičemž výdaje na důchody vykazují omezenější růst, což je důsledkem již přijatých důchodových reforem. Rozpočtová pozice v roce 2009, jak je odhadována v programu, dále zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti. Zajištění primárních přebytků ve střednědobém horizontu by pomohlo zmírnit rizika ohrožující udržitelnost veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (3) hodnocena jako střední.

| (12) | Nedávno byly zavedeny reformy, které mají dále zlepšit celkový rozpočtový rámec. Dne 9. února 2009 přijal parlament první zákon o víceletém plánování veřejných financí, který stanoví výdajové cíle ve všech dílčích sektorech vládních orgánů. Zejména také stanoví zásadu rozpočtové neutrality pro vytváření nových daňových výjimek, jejichž celkové náklady musí být plně vykompenzovány. Tato zásada je povinná v roce 2009 se ji ve víceletém srovnání téměř podařilo splnit. Roční rozpočtový rámec ve Francii zejména zahrnuje normy o výdajích stanovené pro dílčí úrovně sektoru veřejných orgánů. První pravidlo, tzv. „pravidlo nulového zvyšování výdajů“, je stanoveno na úrovni ústředních orgánů. Přestože v minulosti mohly změny rozsahu tohoto pravidla přispět k jeho dodržování, v nedávné době byl jeho rozsah rozšířen s cílem dosáhnout lepší kontroly nad výdaji ústředních orgánů a je dodržován.
  Cíl výdajů v národním systému zdravotního pojištění (Objectif National des Dépenses d’Assurance Maladie), který byl zaveden v roce 1997, přispěl ke kontrole výdajů na zdravotní péči, přestože výdajové cíle často nebyly splněny. A konečně, výdaje místních orgánů jsou omezeny „zlatým pravidlem“ s právním základem, které orgánům brání zvyšovat dluh za účelem financování provozních výdajů, a pravidlem, jež stanoví, že nárůst finančních prostředků převedených ústředními vládními orgány nemůže překročit míru inflace. Cílů stanovených v programech stability však bylo dosaženo jen zřídka. Vláda hodlá dále reformovat fiskální rámec. Dne 28. ledna 2010 byla uspořádána konference o veřejných financích s cílem řešit zhoršení francouzských veřejných financí a nalézt způsob provádění rozpočtové konsolidace. Bylo zřízeno několik pracovních skupin, které mají navrhnout nové reformy, jež mají být odhaleny v dubnu a mají se zaměřit zejména na další omezování vývoje výdajů na zdravotní péči nebo na lepší kontrolu místních výdajů. Byla také zřízena pracovní skupina pro pravidla vyrovnaného rozpočtu. Program rovněž uvádí, že v dubnu budou předložena nová opatření zaměřená na snížení výdajů ústředních vládních orgánů. Konsolidační strategie představená v programu se rovněž opírá o zlepšení rozpočtového rámce, které by vyplynulo z návrhů předložených těmito pracovními skupinami. |
| --- | --- |

(12)

Nedávno byly zavedeny reformy, které mají dále zlepšit celkový rozpočtový rámec. Dne 9. února 2009 přijal parlament první zákon o víceletém plánování veřejných financí, který stanoví výdajové cíle ve všech dílčích sektorech vládních orgánů. Zejména také stanoví zásadu rozpočtové neutrality pro vytváření nových daňových výjimek, jejichž celkové náklady musí být plně vykompenzovány. Tato zásada je povinná v roce 2009 se ji ve víceletém srovnání téměř podařilo splnit. Roční rozpočtový rámec ve Francii zejména zahrnuje normy o výdajích stanovené pro dílčí úrovně sektoru veřejných orgánů. První pravidlo, tzv. „pravidlo nulového zvyšování výdajů“, je stanoveno na úrovni ústředních orgánů. Přestože v minulosti mohly změny rozsahu tohoto pravidla přispět k jeho dodržování, v nedávné době byl jeho rozsah rozšířen s cílem dosáhnout lepší kontroly nad výdaji ústředních orgánů a je dodržován.

Cíl výdajů v národním systému zdravotního pojištění (Objectif National des Dépenses d’Assurance Maladie), který byl zaveden v roce 1997, přispěl ke kontrole výdajů na zdravotní péči, přestože výdajové cíle často nebyly splněny. A konečně, výdaje místních orgánů jsou omezeny „zlatým pravidlem“ s právním základem, které orgánům brání zvyšovat dluh za účelem financování provozních výdajů, a pravidlem, jež stanoví, že nárůst finančních prostředků převedených ústředními vládními orgány nemůže překročit míru inflace. Cílů stanovených v programech stability však bylo dosaženo jen zřídka. Vláda hodlá dále reformovat fiskální rámec. Dne 28. ledna 2010 byla uspořádána konference o veřejných financích s cílem řešit zhoršení francouzských veřejných financí a nalézt způsob provádění rozpočtové konsolidace. Bylo zřízeno několik pracovních skupin, které mají navrhnout nové reformy, jež mají být odhaleny v dubnu a mají se zaměřit zejména na další omezování vývoje výdajů na zdravotní péči nebo na lepší kontrolu místních výdajů. Byla také zřízena pracovní skupina pro pravidla vyrovnaného rozpočtu. Program rovněž uvádí, že v dubnu budou předložena nová opatření zaměřená na snížení výdajů ústředních vládních orgánů. Konsolidační strategie představená v programu se rovněž opírá o zlepšení rozpočtového rámce, které by vyplynulo z návrhů předložených těmito pracovními skupinami.

| (13) | Poměr výdajů Francie k HDP na úrovni 52,7 % v roce 2008 je nejvyšší v eurozóně. Nárůst veřejných výdajů v uplynulých desetiletích přispěl k vysokým úrovním schodků a dluhu, což ovlivňuje dlouhodobou udržitelnost francouzských veřejných financí. Francouzské orgány zahájily v roce 2007 celkovou revizi veřejných politik (Revue Générale des Politiques Publiques neboli RGPP) s cílem určit, jak mohou být veřejné výdaje účinnější. Dosud bylo určeno více než 300 opatření (s cílem dosáhnout úspor ve výši asi 0,3 % HDP, což je poněkud skromné v porovnání s celkovým objemem veřejných výdajů, které překračují 50 % HDP). Asi 0,75 z nich byly provedeny a umožnily například nenahrazení každého druhého státního úředníka v dílčím sektoru ústředních vládních orgánů, který odejde do důchodu. V zákoně o rozpočtu na rok 2010 vláda oznámila, že revize RGPP bude rozšířena na ostatní ústřední orgány, a na podzim se očekává oznámení dalších reforem. A konečně co se týče důchodového systému, jak již bylo zmíněno, program odkazuje na reformu očekávanou v roce 2010. Zatím nebyla oznámena žádná opatření. |
| --- | --- |

(13)

Poměr výdajů Francie k HDP na úrovni 52,7 % v roce 2008 je nejvyšší v eurozóně. Nárůst veřejných výdajů v uplynulých desetiletích přispěl k vysokým úrovním schodků a dluhu, což ovlivňuje dlouhodobou udržitelnost francouzských veřejných financí. Francouzské orgány zahájily v roce 2007 celkovou revizi veřejných politik (Revue Générale des Politiques Publiques neboli RGPP) s cílem určit, jak mohou být veřejné výdaje účinnější. Dosud bylo určeno více než 300 opatření (s cílem dosáhnout úspor ve výši asi 0,3 % HDP, což je poněkud skromné v porovnání s celkovým objemem veřejných výdajů, které překračují 50 % HDP). Asi 0,75 z nich byly provedeny a umožnily například nenahrazení každého druhého státního úředníka v dílčím sektoru ústředních vládních orgánů, který odejde do důchodu. V zákoně o rozpočtu na rok 2010 vláda oznámila, že revize RGPP bude rozšířena na ostatní ústřední orgány, a na podzim se očekává oznámení dalších reforem. A konečně co se týče důchodového systému, jak již bylo zmíněno, program odkazuje na reformu očekávanou v roce 2010. Zatím nebyla oznámena žádná opatření.

| (14) | Celkově je v roce 2010 rozpočtová strategie stanovená v programu do velké míry v souladu s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7. Od roku 2011 by se však s ohledem na rizika rozpočtová strategie nezdála být v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7. Podle programu by průměrné roční fiskální úsilí založené na vývoji (přepočítaného) strukturálního salda dosáhlo 0,9 % HDP. To je o něco méně, než kolik požadovala doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 („více než 1 % HDP“), a navíc hrozí výše uvedená rizika. Program nicméně předpokládá, že nominální rozpočtový schodek nakonec dosáhne 3 % HDP, což je důsledek zejména značně příznivého makroekonomického scénáře v pozdějších letech programu a poměrně optimistických předpokladů, pokud jde o elasticitu fiskálních příjmů vůči HDP. Celkově s ohledem na rizika současných politik mohou být výsledné schodky v období 2011–2013 horší, než jsou cíle stanovené v programu, a možná bude muset dojít ke značnému posílení, aby se nápravy nadměrného schodku dosáhlo do roku 2013, jak doporučila Rada. Využití příjmů z nové verze pozastavené ekologické daně, jak je uvedeno v programu, by pomohlo dosahovat poněkud lepších rozpočtových cílů již od roku 2010. A konečně ani rozpočtová strategie nemusí stačit k opětnému snižování dluhu. |
| --- | --- |

(14)

Celkově je v roce 2010 rozpočtová strategie stanovená v programu do velké míry v souladu s doporučeními Rady podle čl. 126 odst. 7. Od roku 2011 by se však s ohledem na rizika rozpočtová strategie nezdála být v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7. Podle programu by průměrné roční fiskální úsilí založené na vývoji (přepočítaného) strukturálního salda dosáhlo 0,9 % HDP. To je o něco méně, než kolik požadovala doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 („více než 1 % HDP“), a navíc hrozí výše uvedená rizika. Program nicméně předpokládá, že nominální rozpočtový schodek nakonec dosáhne 3 % HDP, což je důsledek zejména značně příznivého makroekonomického scénáře v pozdějších letech programu a poměrně optimistických předpokladů, pokud jde o elasticitu fiskálních příjmů vůči HDP. Celkově s ohledem na rizika současných politik mohou být výsledné schodky v období 2011–2013 horší, než jsou cíle stanovené v programu, a možná bude muset dojít ke značnému posílení, aby se nápravy nadměrného schodku dosáhlo do roku 2013, jak doporučila Rada. Využití příjmů z nové verze pozastavené ekologické daně, jak je uvedeno v programu, by pomohlo dosahovat poněkud lepších rozpočtových cílů již od roku 2010. A konečně ani rozpočtová strategie nemusí stačit k opětnému snižování dluhu.

| (15) | Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje všechny povinné údaje a většinu nepovinných údajů (4). Ve svém doporučení podle článku 104 a čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009 s cílem odstranit nadměrný schodek Rada Francii také vyzvala, aby podávala zprávy o pokroku učiněném při provádění doporučení Rady v samostatné kapitole aktualizací programu stability. Francie toto doporučení splnila. |
| --- | --- |

(15)

Pokud jde o požadavky na údaje uvedené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, program poskytuje všechny povinné údaje a většinu nepovinných údajů (4). Ve svém doporučení podle článku 104 a čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009 s cílem odstranit nadměrný schodek Rada Francii také vyzvala, aby podávala zprávy o pokroku učiněném při provádění doporučení Rady v samostatné kapitole aktualizací programu stability. Francie toto doporučení splnila.

Celkově lze shrnout, že po značném zhoršení veřejných financí v roce 2009 vyvolaném zhoršením hospodářské situace a opatřeními přijatými v souvislosti s EERP se očekává, že se schodek veřejných financí za rok 2010 dále zvýší na 8,2 % HDP. Konsolidační opatření a částečné ukončení opatření v souladu s EERP by byly vykompenzovány dalšími stimulačními opatřeními zvyšujícími schodek, která jsou spojena s převážně krátkodobými náklady, včetně veřejných investic z veřejné půjčky. Poté by se saldo rozpočtu zlepšilo. Také se očekává, že se v programovém období podstatně zvýší poměr dluhu k HDP. Korekce bez bezpečnostní rezervy předložená v programu vede ke schodku 3 % HDP v roce 2013 a vychází ze značně příznivého makroekonomického scénáře na období 2011 až 2013 v kombinaci s průměrnou roční strukturální korekcí, která je poněkud nižší než korekce ve výši přes 1 % HDP doporučená Radou. Předpokládá opatření, zejména na výdajové straně, na podporu konsolidační strategie, ačkoliv tato opatření nejsou v programu specifikována a budou určena až v nadcházejících měsících. Rozpočtové projekce jsou tedy značně ohroženy rizikem, že výsledky budou horší, než se očekává, a fiskální konsolidace bude možná muset být odpovídajícím způsobem posílena, má-li se zajistit náprava nadměrného schodku do roku 2013. Zajištění vyšších primárních přebytků ve střednědobém horizontu by pomohlo zmírnit rizika ohrožující udržitelnost veřejných financí. Program uvádí, že reforma důchodového systému bude předložena v roce 2010.

S ohledem na výše uvedené posouzení a s ohledem na doporučení podle článku 126 SFEU ze dne 2. prosince 2009 se Francie vyzývá, aby:

| i) | neočekávané příjmy spojené se zlepšením makroekonomického a fiskálního výhledu a prováděním všech zamýšlených daňových opatření v celém programovém období využila k rychlejšímu snižování schodku a poklesu poměru hrubého dluhu k HDP směrem k referenční hodnotě 60 % HDP; |
| --- | --- |

i)

neočekávané příjmy spojené se zlepšením makroekonomického a fiskálního výhledu a prováděním všech zamýšlených daňových opatření v celém programovém období využila k rychlejšímu snižování schodku a poklesu poměru hrubého dluhu k HDP směrem k referenční hodnotě 60 % HDP;

| ii) | byla připravena přijmout další konsolidační úsilí v případě, že se naplní rizika spojená se skutečností, že makroekonomický scénář v rámci programu je příznivější než scénář, z nějž vychází doporučení podle čl. 126 odst. 7, a aby dále specifikovala opatření nezbytná k zajištění průměrného ročního fiskálního úsilí ve výši přes 1 % HDP v období 2010–2013 a k dosažení nápravy nadměrného schodku do roku 2013; |
| --- | --- |

ii)

byla připravena přijmout další konsolidační úsilí v případě, že se naplní rizika spojená se skutečností, že makroekonomický scénář v rámci programu je příznivější než scénář, z nějž vychází doporučení podle čl. 126 odst. 7, a aby dále specifikovala opatření nezbytná k zajištění průměrného ročního fiskálního úsilí ve výši přes 1 % HDP v období 2010–2013 a k dosažení nápravy nadměrného schodku do roku 2013;

| iii) | zajistila posílení rozpočtového rámce, zejména na výdajové straně, a aktivně podporovala plnění nastíněných střednědobých fiskálních plánů na všech dílčích úrovních vládních orgánů, které hodlá francouzská vláda realizovat. |
| --- | --- |

iii)

zajistila posílení rozpočtového rámce, zejména na výdajové straně, a aktivně podporovala plnění nastíněných střednědobých fiskálních plánů na všech dílčích úrovních vládních orgánů, které hodlá francouzská vláda realizovat.

Francie se rovněž vyzývá, aby poskytla bližší informace o rozsáhlých opatřeních, o která se bude opírat předpokládaná konsolidace v pozdějších letech programu, a to nejpozději v rámci kapitol týkajících se postupu při nadměrném schodku, které budou součástí nadcházejících aktualizací programu stability.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS únor 2010 | 0,4 | –2,25 | 1,4 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| KOM list. 2009 | 0,4 | –2,2 | 1,2 | 1,5 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2008 | 1,0 | 0,2–0,5 | 2,0 | 2,5 | 2,5 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS únor 2010 | 3,2 | 0,1 | 1,3 | 1,6 | 1,75 | 1,75 |
| KOM list. 2009 | 3,2 | 0,1 | 1,1 | 1,4 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2008 | 3,3 | 1,5 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | neuv. |
| Mezera výstupu (5)

  (% potenciálního HDP) | PS únor 2010 | 0,8 | –2,9 | –2,9 | –2,1 | –1,2 | –0,4 |
| KOM list. 2009 (6) | 0,8 | –2,5 | –2,5 | –2,4 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2008 | –0,6 | –1,8 | –1,6 | –1,1 | –0,4 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | PS únor 2010 | –3,3 | –2,5 | –2,8 | –2,8 | –2,7 | –2,7 |
| KOM list. 2009 | –3,3 | –2,3 | –2,3 | –2,3 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2008 | –3,4 | –2,6 | –2,5 | –2,4 | –2,4 | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | PS únor 2010 | 49,3 | 47,7 | 47,6 | 48,6 | 49,1 | 49,8 |
| KOM list. 2009 | 49,3 | 47,0 | 46,8 | 47,1 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2008 | 49,8 | 49,6 | 50,0 | 50,0 | 50,2 | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | PS únor 2010 | 52,7 | 55,6 | 55,8 | 54,6 | 53,7 | 52,8 |
| KOM list. 2009 | 52,7 | 55,2 | 55,1 | 54,8 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2008 | 52,7 | 53,5 | 52,7 | 52,0 | 51,3 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS únor 2010 | –3,4 | –7,9 | –8,2 | –6,0 | –4,6 | –3,0 |
| KOM list. 2009 | –3,4 | –8,3 | –8,2 | –7,7 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2008 | –2,9 | –3,9 | –2,7 | –1,9 | –1,1 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS únor 2010 | –0,6 | –5,4 | –5,5 | –3,2 | –1,7 | –0,1 |
| KOM list. 2009 | –0,6 | –5,5 | –5,4 | –4,7 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2008 | 0,0 | –1,1 | 0,1 | 0,9 | 1,7 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (5)

  (% HDP) | PS únor 2010 | –3,8 | –6,5 | –6,8 | –4,9 | –4,0 | –2,8 |
| KOM list. 2009 | –3,8 | –7,0 | –7,0 | –6,5 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2008 | –2,6 | –3,0 | –1,9 | –1,4 | –0,9 | neuv. |
| Strukturální saldo (7)

  (% HDP) | PS únor 2010 | –3,8 | –6,5 | –6,8 | –4,9 | –4,0 | –2,8 |
| KOM list. 2009 | –3,9 | –7,0 | –6,6 | –6,5 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2008 | –2,6 | –3 | –1,9 | –1,4 | –0,9 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS únor 2010 | 67,4 | 77,4 | 83,2 | 86,1 | 87,1 | 86,6 |
| KOM list. 2009 | 67,4 | 76,1 | 82,5 | 87,6 | neuv. | neuv. |
| PS pros. 2008 | 66,7 | 69,1 | 69,4 | 68,5 | 66,8 | neuv. |
| Program stability (PS), prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reálný HDP

(změna v %)

PS únor 2010

0,4

–2,25

1,4

2,5

2,5

2,5

KOM list. 2009

0,4

–2,2

1,2

1,5

neuv.

neuv.

PS pros. 2008

1,0

0,2–0,5

2,0

2,5

2,5

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS únor 2010

3,2

0,1

1,3

1,6

1,75

1,75

KOM list. 2009

3,2

0,1

1,1

1,4

neuv.

neuv.

PS pros. 2008

3,3

1,5

1,75

1,75

1,75

neuv.

Mezera výstupu (5)

(% potenciálního HDP)

PS únor 2010

0,8

–2,9

–2,9

–2,1

–1,2

–0,4

KOM list. 2009 (6)

0,8

–2,5

–2,5

–2,4

neuv.

neuv.

PS pros. 2008

–0,6

–1,8

–1,6

–1,1

–0,4

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

PS únor 2010

–3,3

–2,5

–2,8

–2,8

–2,7

–2,7

KOM list. 2009

–3,3

–2,3

–2,3

–2,3

neuv.

neuv.

PS pros. 2008

–3,4

–2,6

–2,5

–2,4

–2,4

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

PS únor 2010

49,3

47,7

47,6

48,6

49,1

49,8

KOM list. 2009

49,3

47,0

46,8

47,1

neuv.

neuv.

PS pros. 2008

49,8

49,6

50,0

50,0

50,2

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

PS únor 2010

52,7

55,6

55,8

54,6

53,7

52,8

KOM list. 2009

52,7

55,2

55,1

54,8

neuv.

neuv.

PS pros. 2008

52,7

53,5

52,7

52,0

51,3

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS únor 2010

–3,4

–7,9

–8,2

–6,0

–4,6

–3,0

KOM list. 2009

–3,4

–8,3

–8,2

–7,7

neuv.

neuv.

PS pros. 2008

–2,9

–3,9

–2,7

–1,9

–1,1

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

PS únor 2010

–0,6

–5,4

–5,5

–3,2

–1,7

–0,1

KOM list. 2009

–0,6

–5,5

–5,4

–4,7

neuv.

neuv.

PS pros. 2008

0,0

–1,1

0,1

0,9

1,7

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (5)

(% HDP)

PS únor 2010

–3,8

–6,5

–6,8

–4,9

–4,0

–2,8

KOM list. 2009

–3,8

–7,0

–7,0

–6,5

neuv.

neuv.

PS pros. 2008

–2,6

–3,0

–1,9

–1,4

–0,9

neuv.

Strukturální saldo (7)

(% HDP)

PS únor 2010

–3,8

–6,5

–6,8

–4,9

–4,0

–2,8

KOM list. 2009

–3,9

–7,0

–6,6

–6,5

neuv.

neuv.

PS pros. 2008

–2,6

–3

–1,9

–1,4

–0,9

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS únor 2010

67,4

77,4

83,2

86,1

87,1

86,6

KOM list. 2009

67,4

76,1

82,5

87,6

neuv.

neuv.

PS pros. 2008

66,7

69,1

69,4

68,5

66,8

neuv.

Program stability (PS), prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009 a z průběžné prognózy z února roku 2010, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od uvedené doby k dispozici.

(3)  V závěrech Rady ze dne 10. listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost na strategie orientované na udržitelnost“, a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.

(4)  Nejsou poskytnuty předpoklady týkající se krátkodobých a dlouhodobých úrokových sazeb.

(5)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(6)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2008–2011 ve výši 1,5 %, 1,2 %, 1,2 % a 1,4 %.

(7)  Cyklicky očištěná salda bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření jsou podle posledního programu během zahrnutého období (2008–2013) nulová; podle prognózy útvarů Komise z listopadu roku 2009 dosahují 0,1 % HDP za rok 2008 (a snižují schodek) a 0,4 % HDP za rok 2010 (a zvyšují schodek).

Zdroj:

Program stability (PS), prognózy útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM); výpočty útvarů Komise.

---

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/12

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Německa na období 2009–2013

2010/C 140/03

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik (1), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na doporučení Komise,

po konzultaci s Hospodářským a finančním výborem,

VYDALA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Německa na období 2009–2013. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. dubna 2010 Rada projednala aktualizovaný program stability Německa na období 2009–2013.

| (2) | Po prudkém poklesu zejména v důsledku vývoje vývozu na přelomu let 2008 a 2009 se reálný HDP v polovině roku 2009 opět silně zvýšil, a to díky expanzivní politice a oživení zahraniční poptávky. Nicméně další ztráta dynamiky ke konci roku 2009 zvýraznila křehkost současného hospodářského oživení. Zatímco trh práce zůstal dosud odolný, což je částečně odrazem státem financovaných opatření ke zkrácení pracovní doby, bankovní sektor utrpěl značné ztráty a odpisy z investic do strukturovaných aktiv.
  V důsledku rozsáhlých fiskálně stimulačních opatření (v letech 2009 a 2010) přijatých v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, jakož i v důsledku výpadků na straně příjmů a vyšších výdajů souvisejících s krizí se rozpočet veřejných financí z vyrovnaného stavu v roce 2008 změnil v roce 2009 ve schodek přesahující 3 % HDP. Tento vývoj vedl k zahájení postupu při nadměrném schodku pro Německo dne 2. prosince 2009, přičemž Rada stanovila rok 2013 jako lhůtu pro nápravu nadměrného schodku. Zatímco ve střednědobém horizontu by měly k oživení přispět dosavadní strukturální reformy, zejména na trhu práce, zdravá struktura aktiv a pasiv firem a domácností a silná konkurenční pozice, klíčovým úkolem bude zvýšit potenciální růst, zejména posílením domácích zdrojů růstu. Ústředními prvky podpory hospodářského oživení bude zkombinování nezbytné fiskální konsolidace se stabilizací bankovního sektoru, zajištění přístupu k finančním prostředkům pro nefinanční sektor a další zvýšení korekční kapacity trhu práce. |
| --- | --- |

(2)

Po prudkém poklesu zejména v důsledku vývoje vývozu na přelomu let 2008 a 2009 se reálný HDP v polovině roku 2009 opět silně zvýšil, a to díky expanzivní politice a oživení zahraniční poptávky. Nicméně další ztráta dynamiky ke konci roku 2009 zvýraznila křehkost současného hospodářského oživení. Zatímco trh práce zůstal dosud odolný, což je částečně odrazem státem financovaných opatření ke zkrácení pracovní doby, bankovní sektor utrpěl značné ztráty a odpisy z investic do strukturovaných aktiv.

V důsledku rozsáhlých fiskálně stimulačních opatření (v letech 2009 a 2010) přijatých v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy, jakož i v důsledku výpadků na straně příjmů a vyšších výdajů souvisejících s krizí se rozpočet veřejných financí z vyrovnaného stavu v roce 2008 změnil v roce 2009 ve schodek přesahující 3 % HDP. Tento vývoj vedl k zahájení postupu při nadměrném schodku pro Německo dne 2. prosince 2009, přičemž Rada stanovila rok 2013 jako lhůtu pro nápravu nadměrného schodku. Zatímco ve střednědobém horizontu by měly k oživení přispět dosavadní strukturální reformy, zejména na trhu práce, zdravá struktura aktiv a pasiv firem a domácností a silná konkurenční pozice, klíčovým úkolem bude zvýšit potenciální růst, zejména posílením domácích zdrojů růstu. Ústředními prvky podpory hospodářského oživení bude zkombinování nezbytné fiskální konsolidace se stabilizací bankovního sektoru, zajištění přístupu k finančním prostředkům pro nefinanční sektor a další zvýšení korekční kapacity trhu práce.

| (3) | Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Německo je zejména důležité provést reformy v oblasti hospodářské soutěže ve službách, integrace trhu práce a vzdělávání a odborné přípravy. |
| --- | --- |

(3)

Ačkoliv velká část zaznamenaného poklesu skutečného HDP je v souvislosti s krizí cyklická, negativně ovlivněna byla také úroveň potenciálního produktu. Kromě toho může krize prostřednictvím nižších investic, horší dostupnosti úvěrů a rostoucí strukturální nezaměstnanosti rovněž ovlivnit potenciální růst ve střednědobém výhledu. Dopad hospodářské krize navíc posiluje negativní účinky stárnutí obyvatelstva na potenciální produkt a udržitelnost veřejných financí. V této situaci bude velmi důležité urychlit tempo strukturálních reforem s cílem podpořit potenciální růst. Pro Německo je zejména důležité provést reformy v oblasti hospodářské soutěže ve službách, integrace trhu práce a vzdělávání a odborné přípravy.

| (4) | Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že po snížení o 5 % v roce 2009 dojde k obnovení růstu reálného HDP, který se zvýší z 1,4 % v roce 2010 na průměrnou úroveň 2 % po zbytek programového období. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se tento scénář zdá být založen na mírně příznivých předpokladech růstu. Projekce růstu reálného HDP na roky 2010 a 2011 jsou mírně vyšší, než jaké udává prognóza útvarů Komise z podzimu 2009. Program navíc předpokládá mírně silnější zvýšení soukromé spotřeby v roce 2011, podpořené příznivějším výhledem, co se týče zaměstnanosti, nezaměstnanosti a růstu mezd. Projekce programu ohledně inflace pro rok 2011 by se mohly ukázat jako nadhodnocené, ale pro zbytek programového období se zdají realistické. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomický scénář, z něhož program vychází, předpokládá, že po snížení o 5 % v roce 2009 dojde k obnovení růstu reálného HDP, který se zvýší z 1,4 % v roce 2010 na průměrnou úroveň 2 % po zbytek programového období. Na základě údajů, které jsou v současné době k dispozici (2), se tento scénář zdá být založen na mírně příznivých předpokladech růstu. Projekce růstu reálného HDP na roky 2010 a 2011 jsou mírně vyšší, než jaké udává prognóza útvarů Komise z podzimu 2009. Program navíc předpokládá mírně silnější zvýšení soukromé spotřeby v roce 2011, podpořené příznivějším výhledem, co se týče zaměstnanosti, nezaměstnanosti a růstu mezd. Projekce programu ohledně inflace pro rok 2011 by se mohly ukázat jako nadhodnocené, ale pro zbytek programového období se zdají realistické.

| (5) | Program předpokládá, že schodek veřejných financí dosáhne v roce 2009 hodnoty 3,2 % HDP. Významné zhoršení oproti vyrovnané rozpočtové pozici v roce 2008 do značné míry odráží působení automatických stabilizátorů, ale způsobila je také stimulační opatření dosahující přibližně 1,75 % HDP, která vláda přijala v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Prohloubení schodku bylo způsobeno hlavně výdajovou stranou rozpočtu v důsledku zvýšených sociálních transferů, vyšších veřejných investic a subvencí na podporu zkrácené pracovní doby. Podle programu má zůstat fiskální politika v roce 2010 podpůrně orientovaná, načež se v pozdějších letech programového období její zaměření změní na restriktivní. S ohledem na poměrně příznivou rozpočtovou a hospodářskou situaci Německa je pokračující fiskální expanze v roce 2010 přiměřená a v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. V souladu se strategií ústupu od fiskální angažovanosti, kterou Rada zastává, a s cílem napravit nadměrný schodek do roku 2013 a vrátit se na pozici udržitelných veřejných financí bude po expanzivní orientaci fiskální politiky v letech 2009 a 2010 následovat od roku 2011 výrazné fiskální zpřísnění. |
| --- | --- |

(5)

Program předpokládá, že schodek veřejných financí dosáhne v roce 2009 hodnoty 3,2 % HDP. Významné zhoršení oproti vyrovnané rozpočtové pozici v roce 2008 do značné míry odráží působení automatických stabilizátorů, ale způsobila je také stimulační opatření dosahující přibližně 1,75 % HDP, která vláda přijala v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Prohloubení schodku bylo způsobeno hlavně výdajovou stranou rozpočtu v důsledku zvýšených sociálních transferů, vyšších veřejných investic a subvencí na podporu zkrácené pracovní doby. Podle programu má zůstat fiskální politika v roce 2010 podpůrně orientovaná, načež se v pozdějších letech programového období její zaměření změní na restriktivní. S ohledem na poměrně příznivou rozpočtovou a hospodářskou situaci Německa je pokračující fiskální expanze v roce 2010 přiměřená a v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. V souladu se strategií ústupu od fiskální angažovanosti, kterou Rada zastává, a s cílem napravit nadměrný schodek do roku 2013 a vrátit se na pozici udržitelných veřejných financí bude po expanzivní orientaci fiskální politiky v letech 2009 a 2010 následovat od roku 2011 výrazné fiskální zpřísnění.

| (6) | Podle programu se zvýší nominální schodek veřejných financí z hodnoty 3,2 % HDP v roce 2009 na 5,5 % v roce 2010, což je v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Další prohloubení schodku v roce 2010 je hlavně důsledkem fiskálně stimulačních opatření a také důsledkem působení automatických stabilizátorů. Předpokládá se, že veřejné příjmy klesnou téměř o 2 % HDP v souvislosti s opatřeními, která mají ulehčit domácnostem (jako je například daňová odpočitatelnost příspěvků na zdravotní péči a dlouhodobou péči, snížení odvodů na zdravotní pojištění, zvýšení přídavků na děti a základní osobní odpočitatelné položky) a také se slabší domácí poptávkou. Předpokládané zvýšení veřejných výdajů asi o 0,5 % HDP lze přičíst hlavně zhoršující se situaci na trhu práce a pokračujícím investicím do veřejné infrastruktury vynakládaným v rámci fiskálních stimulů (podle odhadu útvarů Komise ve výši asi 0,25 % HDP). Zaměření fiskální politiky zůstane v roce 2010 silně expanzivní, což odráží zvýšení strukturálního schodku o 2,5 % HDP (cyklicky očištěné saldo po vyloučení jednorázových a ostatních dočasných opatření, přepočítané útvary Komise na základě údajů v programu podle společně dohodnuté metodiky). Silné zhoršení strukturálního salda lze přičíst hlavně novým stimulačním opatřením zavedeným v roce 2010 a opožděným účinkům některých stimulačních opatření přijatých v roce 2009 (jako je například snížení odvodů na zdravotní pojištění nebo další investice do infrastruktury). Změna strukturálního schodku vypočtená podle společně dohodnuté metodiky (přístup shora dolů), která představuje – 2,5 % HDP, se liší od změny uvedené v informacích o diskrečních opatřeních platných v roce 2010 (přístup zdola nahoru), která podle odhadu útvarů Komise činí přibližně – 1,75 % HDP. Tento rozpor může souviset s negativními účinky skladby na daňové příjmy, zejména v důsledku slabé soukromé spotřeby a růstu mezd, a s pravděpodobnými ztrátami příjmů z daní souvisejících se ziskem. |
| --- | --- |

(6)

Podle programu se zvýší nominální schodek veřejných financí z hodnoty 3,2 % HDP v roce 2009 na 5,5 % v roce 2010, což je v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Další prohloubení schodku v roce 2010 je hlavně důsledkem fiskálně stimulačních opatření a také důsledkem působení automatických stabilizátorů. Předpokládá se, že veřejné příjmy klesnou téměř o 2 % HDP v souvislosti s opatřeními, která mají ulehčit domácnostem (jako je například daňová odpočitatelnost příspěvků na zdravotní péči a dlouhodobou péči, snížení odvodů na zdravotní pojištění, zvýšení přídavků na děti a základní osobní odpočitatelné položky) a také se slabší domácí poptávkou. Předpokládané zvýšení veřejných výdajů asi o 0,5 % HDP lze přičíst hlavně zhoršující se situaci na trhu práce a pokračujícím investicím do veřejné infrastruktury vynakládaným v rámci fiskálních stimulů (podle odhadu útvarů Komise ve výši asi 0,25 % HDP). Zaměření fiskální politiky zůstane v roce 2010 silně expanzivní, což odráží zvýšení strukturálního schodku o 2,5 % HDP (cyklicky očištěné saldo po vyloučení jednorázových a ostatních dočasných opatření, přepočítané útvary Komise na základě údajů v programu podle společně dohodnuté metodiky). Silné zhoršení strukturálního salda lze přičíst hlavně novým stimulačním opatřením zavedeným v roce 2010 a opožděným účinkům některých stimulačních opatření přijatých v roce 2009 (jako je například snížení odvodů na zdravotní pojištění nebo další investice do infrastruktury). Změna strukturálního schodku vypočtená podle společně dohodnuté metodiky (přístup shora dolů), která představuje – 2,5 % HDP, se liší od změny uvedené v informacích o diskrečních opatřeních platných v roce 2010 (přístup zdola nahoru), která podle odhadu útvarů Komise činí přibližně – 1,75 % HDP. Tento rozpor může souviset s negativními účinky skladby na daňové příjmy, zejména v důsledku slabé soukromé spotřeby a růstu mezd, a s pravděpodobnými ztrátami příjmů z daní souvisejících se ziskem.

| (7) | Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je napravit nadměrný schodek do roku 2013 při průměrném ročním fiskálním úsilí dosahujícím téměř 0,75 % HDP v letech 2011 až 2013, což je v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009.
  Program předpokládá, že od roku 2011 se bude saldo veřejných financí zlepšovat. V nominálním vyjádření se předpokládá, že konsolidace proběhne ve dvou stejných krocích v roce 2011 a 2012 – každý rok přibližně o 1 procentní bod – načež v roce 2013 bude následovat menší korekce ve výši asi 0,5 procentního bodu. Plánovaný postup korekce je založen na technickém předpokladu konsolidace na spolkové úrovni především na straně výdajů (přičemž omezení jsou rovnoměrně rozložena do všech kategorií výdajů vyjma plateb úroků a převodů na jiné úrovně státní správy a do zahraničí). Tento technický předpoklad se vztahuje ke konsolidačním požadavkům vyplývajícím z nového vnitrostátního rozpočtového pravidla. Očekávaná konsolidace by měla být hrazena hlavně spolkovou vládou (přibližně 2 % HDP v letech 2011 až 2013) a v menší míře také spolkovými zeměmi (asi 0,5 % HDP). Ve strukturálním vyjádření (přepočítaném podle společně dohodnuté metodiky) se předpokládá, že schodek se sníží asi o 0,5 % HDP v roce 2011, asi o 1 % HDP v roce 2012 a asi o 0,75 % HDP v roce 2013. Vzhledem k rostoucímu dluhu a platbám úroků vzrůstajícím ke konci programového období je nezbytné, aby se primární saldo zlepšovalo rychleji než celkový schodek. Střednědobým cílem Německa je dosáhnout ve strukturálním vyjádření téměř vyrovnaného stavu rozpočtu veřejných financí. Podle programu z toho vyplývá střednědobý cíl ve výši – 0,5 % HDP. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu. Aktualizovaný program stability však nepředpokládá dosažení střednědobého rozpočtového cíle během programového období. |
| --- | --- |

(7)

Hlavním cílem střednědobé rozpočtové strategie je napravit nadměrný schodek do roku 2013 při průměrném ročním fiskálním úsilí dosahujícím téměř 0,75 % HDP v letech 2011 až 2013, což je v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009.

Program předpokládá, že od roku 2011 se bude saldo veřejných financí zlepšovat. V nominálním vyjádření se předpokládá, že konsolidace proběhne ve dvou stejných krocích v roce 2011 a 2012 – každý rok přibližně o 1 procentní bod – načež v roce 2013 bude následovat menší korekce ve výši asi 0,5 procentního bodu. Plánovaný postup korekce je založen na technickém předpokladu konsolidace na spolkové úrovni především na straně výdajů (přičemž omezení jsou rovnoměrně rozložena do všech kategorií výdajů vyjma plateb úroků a převodů na jiné úrovně státní správy a do zahraničí). Tento technický předpoklad se vztahuje ke konsolidačním požadavkům vyplývajícím z nového vnitrostátního rozpočtového pravidla. Očekávaná konsolidace by měla být hrazena hlavně spolkovou vládou (přibližně 2 % HDP v letech 2011 až 2013) a v menší míře také spolkovými zeměmi (asi 0,5 % HDP). Ve strukturálním vyjádření (přepočítaném podle společně dohodnuté metodiky) se předpokládá, že schodek se sníží asi o 0,5 % HDP v roce 2011, asi o 1 % HDP v roce 2012 a asi o 0,75 % HDP v roce 2013. Vzhledem k rostoucímu dluhu a platbám úroků vzrůstajícím ke konci programového období je nezbytné, aby se primární saldo zlepšovalo rychleji než celkový schodek. Střednědobým cílem Německa je dosáhnout ve strukturálním vyjádření téměř vyrovnaného stavu rozpočtu veřejných financí. Podle programu z toho vyplývá střednědobý cíl ve výši – 0,5 % HDP. S ohledem na nejnovější projekce a úroveň dluhu odráží tento střednědobý cíl cíle paktu. Aktualizovaný program stability však nepředpokládá dosažení střednědobého rozpočtového cíle během programového období.

| (8) | Výsledky rozpočtového hospodaření by se mohly ukázat jako horší, než předpokládá program, zejména v roce 2011 a pozdějším období. To souvisí s neexistencí konkrétních konsolidačních opatření pro období po roce 2010, s potřebou účinně zavést nové vnitrostátní rozpočtové pravidlo na ústřední a na nižší než spolkové úrovni státní správy bez toho, aby požadavky na konsolidaci byly odloženy na pozdější roky, s nejistotou ohledně možného zavedení dalších snížení daní, jež předpokládá dohoda vládní koalice, a jejich uvedení do souladu s nezbytným omezením rozpočtu, jakož i s poněkud příznivými předpoklady růstu. Další opatření ke stabilizaci finančních trhů by mohla rozpočet dále zatížit, ačkoli některé náklady podpory z veřejných prostředků by mohly být v budoucnu získány zpět. |
| --- | --- |

(8)

Výsledky rozpočtového hospodaření by se mohly ukázat jako horší, než předpokládá program, zejména v roce 2011 a pozdějším období. To souvisí s neexistencí konkrétních konsolidačních opatření pro období po roce 2010, s potřebou účinně zavést nové vnitrostátní rozpočtové pravidlo na ústřední a na nižší než spolkové úrovni státní správy bez toho, aby požadavky na konsolidaci byly odloženy na pozdější roky, s nejistotou ohledně možného zavedení dalších snížení daní, jež předpokládá dohoda vládní koalice, a jejich uvedení do souladu s nezbytným omezením rozpočtu, jakož i s poněkud příznivými předpoklady růstu. Další opatření ke stabilizaci finančních trhů by mohla rozpočet dále zatížit, ačkoli některé náklady podpory z veřejných prostředků by mohly být v budoucnu získány zpět.

| (9) | Hrubý veřejný dluh se odhaduje na 72,5 % HDP v roce 2009, což je vyšší hodnota než 65,9 % v předchozím roce. Kromě prohloubení schodku a poklesu růstu HDP přispěla ke zvýšení míry zadlužení i výrazná vnitřní dynamika dluhu (přibližně 1 % HDP) odrážející především operace na záchranu bank. Předpokládá se, že během programového období se míra zadlužení zvýší o dalších 9,5 procentních bodů až na 82 % HDP, hlavně v důsledku pokračujících schodků veřejných financí a v menší míře také v důsledku nespecifikované vnitřní dynamiky dluhu (zvyšující dluh) ve výši přibližně 0,5 % HDP ročně v letech 2011 až 2013. Projekce dluhu uvedená v programu vychází z předpokladu, že úroveň dluhu nebude dotčena zakládáním tzv. „špatných bank“. Kromě rizik souvisejících s vývojem schodku je vývoj míry zadlužení vystaven rizikům souvisejícím s možnými dalšími zatíženími za účelem stabilizace finančních trhů. Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP je vyšší než referenční hodnota podle Smlouvy a v průběhu celého programového období má vzrůstající tendenci. |
| --- | --- |

(9)

Hrubý veřejný dluh se odhaduje na 72,5 % HDP v roce 2009, což je vyšší hodnota než 65,9 % v předchozím roce. Kromě prohloubení schodku a poklesu růstu HDP přispěla ke zvýšení míry zadlužení i výrazná vnitřní dynamika dluhu (přibližně 1 % HDP) odrážející především operace na záchranu bank. Předpokládá se, že během programového období se míra zadlužení zvýší o dalších 9,5 procentních bodů až na 82 % HDP, hlavně v důsledku pokračujících schodků veřejných financí a v menší míře také v důsledku nespecifikované vnitřní dynamiky dluhu (zvyšující dluh) ve výši přibližně 0,5 % HDP ročně v letech 2011 až 2013. Projekce dluhu uvedená v programu vychází z předpokladu, že úroveň dluhu nebude dotčena zakládáním tzv. „špatných bank“. Kromě rizik souvisejících s vývojem schodku je vývoj míry zadlužení vystaven rizikům souvisejícím s možnými dalšími zatíženími za účelem stabilizace finančních trhů. Poměr hrubého veřejného dluhu k HDP je vyšší než referenční hodnota podle Smlouvy a v průběhu celého programového období má vzrůstající tendenci.

| (10) | Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet pouze postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, nebyla pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující. |
| --- | --- |

(10)

Střednědobé projekce vývoje dluhu, které předpokládají, že se tempo růstu HDP bude na hodnoty projektované před krizí vracet pouze postupně a že se míra zdanění vrátí na úroveň před jejím vypuknutím, a které zohledňují předpokládané zvyšování výdajů souvisejících se stárnutím obyvatelstva, ukazují, že by rozpočtová strategie plánovaná v programu, pokud by byla naplněna v současné podobě a pokud by nedošlo k dalším změnám politiky, nebyla pro stabilizaci poměru dluhu k HDP do roku 2020 dostačující.

| (11) | Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je mírně vyšší než průměr EU. Rozpočtová pozice v roce 2009, jak ji předpokládá program, dále zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti. Dosažení primárních přebytků ve střednědobém horizontu by pomohlo omezit rizika ohrožující udržitelnost veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (3) posouzena jako střední. |
| --- | --- |

(11)

Dlouhodobý dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet je mírně vyšší než průměr EU. Rozpočtová pozice v roce 2009, jak ji předpokládá program, dále zesiluje rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na mezeru udržitelnosti. Dosažení primárních přebytků ve střednědobém horizontu by pomohlo omezit rizika ohrožující udržitelnost veřejných financí, která byla ve zprávě Komise o udržitelnosti z roku 2009 (3) posouzena jako střední.

| (12) | Fiskální rámec Německa značně posílilo nové rozpočtové pravidlo, které bylo v srpnu 2009 zakotveno v ústavě. V souladu se strukturou preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu je toto nové pravidlo pravidlem o téměř vyrovnaném rozpočtu, které stanovuje maximální výši spolkového strukturálního schodku na 0,35 % HDP pro období od roku 2016, a to s přechodným obdobím začínajícím v roce 2011. Regionální rozpočty spolkových zemí musí být k roku 2020 strukturálně vyvážené, avšak postupy konsolidace každého z nich jsou dosud nejasné. Chybějící plány rozpočtových omezení na nižší než spolkové úrovni a nejistoty související s budoucími potřebami financování fondů sociálního zabezpečení představují potenciální riziko pro konsolidaci rozpočtu veřejných financí. Nové pravidlo nicméně zvyšuje fiskální důvěryhodnost a značně omezuje prostor pro diskreční zásahy ve srovnání s předchozím rozpočtovým pravidlem, které nedokázalo zabránit kumulaci dluhu v minulých desetiletích. Nově vytvořená Rada pro stabilitu (Stabilitätsrat), tvořená spolkovým ministrem financí a ministry financí jednotlivých spolkových zemí, bude pravidelně kontrolovat spolkový rozpočet a regionální rozpočty, včetně provádění konsolidačních opatření v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Její doporučení však nejsou závazná a není oprávněna uvalovat žádné sankce. Plánuje se, že nový rámec bude dále posílen přechodem od přístupu k rozpočtovému plánování zdola nahoru k přístupu shora dolů, což zlepší kontrolu výdajů ministerstvem financí, a tak přispěje k dodržování konsolidace předurčené rozpočtovým pravidlem. Vláda rovněž plánuje postupnou kompletní revizi spolkového systému sestavování rozpočtu a účtování tak, aby byl kladen větší důraz na posuzování příjmů a výdajů z hlediska plánovaných výsledků. |
| --- | --- |

(12)

Fiskální rámec Německa značně posílilo nové rozpočtové pravidlo, které bylo v srpnu 2009 zakotveno v ústavě. V souladu se strukturou preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu je toto nové pravidlo pravidlem o téměř vyrovnaném rozpočtu, které stanovuje maximální výši spolkového strukturálního schodku na 0,35 % HDP pro období od roku 2016, a to s přechodným obdobím začínajícím v roce 2011. Regionální rozpočty spolkových zemí musí být k roku 2020 strukturálně vyvážené, avšak postupy konsolidace každého z nich jsou dosud nejasné. Chybějící plány rozpočtových omezení na nižší než spolkové úrovni a nejistoty související s budoucími potřebami financování fondů sociálního zabezpečení představují potenciální riziko pro konsolidaci rozpočtu veřejných financí. Nové pravidlo nicméně zvyšuje fiskální důvěryhodnost a značně omezuje prostor pro diskreční zásahy ve srovnání s předchozím rozpočtovým pravidlem, které nedokázalo zabránit kumulaci dluhu v minulých desetiletích. Nově vytvořená Rada pro stabilitu (Stabilitätsrat), tvořená spolkovým ministrem financí a ministry financí jednotlivých spolkových zemí, bude pravidelně kontrolovat spolkový rozpočet a regionální rozpočty, včetně provádění konsolidačních opatření v rámci Paktu o stabilitě a růstu. Její doporučení však nejsou závazná a není oprávněna uvalovat žádné sankce. Plánuje se, že nový rámec bude dále posílen přechodem od přístupu k rozpočtovému plánování zdola nahoru k přístupu shora dolů, což zlepší kontrolu výdajů ministerstvem financí, a tak přispěje k dodržování konsolidace předurčené rozpočtovým pravidlem. Vláda rovněž plánuje postupnou kompletní revizi spolkového systému sestavování rozpočtu a účtování tak, aby byl kladen větší důraz na posuzování příjmů a výdajů z hlediska plánovaných výsledků.

| (13) | Přes celkově zdravý stav veřejných financí Německa existuje i nadále prostor pro zlepšení. Na straně příjmů zůstávají ustanovení o daních pro právnické osoby a daních z příjmu značně složitá, a daňový systém tak nabízí řadu zvýhodnění. Navzdory dalším plánům zvyšování výdajů na vzdělávání a na výzkum a vývoj ukazuje poměrně nízký podíl investic do veřejné spotřeby na možnost více růstově orientované struktury výdajů.
  Přestože program uznává důležitost komplexního přezkoumání subvencí z veřejných zdrojů, nenastiňuje v tomto ohledu žádné konkrétní plány. Dalšího zvýšení účinnosti by mohlo být dosaženo zlepšením rozpočtové koordinace mezi spolkovou vládou a vládami jednotlivých spolkových zemí a prostřednictvím další reorganizace veřejné správy (jako je například širší využívání řízení jakosti, outsourcing, elektronická veřejná správa, snížení zaměstnanosti ve veřejném sektoru apod.) (4). Potřeba fiskální konsolidace omezuje rozsah subvencí veřejného důchodového systému z rozpočtu veřejných financí. Nedávné účelové změny vzorce pro valorizaci důchodů poškozují důvěryhodnost provedených důchodových reforem, jelikož plánovaná náprava v pozdějších letech by se mohla ukázat jako obtížná. Co se týče povinného zdravotního pojištění, vláda zřídila zvláštní výbor na ministerské úrovni, aby přehodnotil financování systému zdravotní péče a zejména prozkoumal možnosti zrušení závislosti příspěvků na zdravotní pojištění na mzdových příjmech s cílem snížit nemzdové náklady práce. První výsledky se očekávají v červenci 2010. |
| --- | --- |

(13)

Přes celkově zdravý stav veřejných financí Německa existuje i nadále prostor pro zlepšení. Na straně příjmů zůstávají ustanovení o daních pro právnické osoby a daních z příjmu značně složitá, a daňový systém tak nabízí řadu zvýhodnění. Navzdory dalším plánům zvyšování výdajů na vzdělávání a na výzkum a vývoj ukazuje poměrně nízký podíl investic do veřejné spotřeby na možnost více růstově orientované struktury výdajů.

Přestože program uznává důležitost komplexního přezkoumání subvencí z veřejných zdrojů, nenastiňuje v tomto ohledu žádné konkrétní plány. Dalšího zvýšení účinnosti by mohlo být dosaženo zlepšením rozpočtové koordinace mezi spolkovou vládou a vládami jednotlivých spolkových zemí a prostřednictvím další reorganizace veřejné správy (jako je například širší využívání řízení jakosti, outsourcing, elektronická veřejná správa, snížení zaměstnanosti ve veřejném sektoru apod.) (4). Potřeba fiskální konsolidace omezuje rozsah subvencí veřejného důchodového systému z rozpočtu veřejných financí. Nedávné účelové změny vzorce pro valorizaci důchodů poškozují důvěryhodnost provedených důchodových reforem, jelikož plánovaná náprava v pozdějších letech by se mohla ukázat jako obtížná. Co se týče povinného zdravotního pojištění, vláda zřídila zvláštní výbor na ministerské úrovni, aby přehodnotil financování systému zdravotní péče a zejména prozkoumal možnosti zrušení závislosti příspěvků na zdravotní pojištění na mzdových příjmech s cílem snížit nemzdové náklady práce. První výsledky se očekávají v červenci 2010.

| (14) | Celkově lze konstatovat, že rozpočtová strategie pro rok 2010 stanovená v programu je v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Počínaje rokem 2011 však rozpočtová strategie s přihlédnutím k rizikům pravděpodobně nebude v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Zejména postup konsolidace pro období od roku 2011 není podložen žádnými konkrétními opatřeními a nejsou poskytnuty žádné informace ohledně možného zavedení dalších expanzivních opatření, jež navrhuje dohoda vládní koalice, a jejich uvedení do souladu s nezbytným omezením rozpočtu. Vnitrostátní rozpočtové pravidlo – ústřední bod plánů konsolidace – musí být teprve provedeno na všech úrovních veřejné správy. Kromě toho by rozpočtové cíle mohlo ohrozit, pokud by se ukázalo, že hospodářské oživení je pomalejší, než se v současnosti očekává.
  Vzhledem k rizikům se může stát, že průměrné roční fiskální úsilí nedosáhne úrovně korekce doporučené Radou podle čl. 126 odst. 7. Vzhledem k projekcím vývoje dluhu uvedeným v programu a k riziku možných dalších opatření ke stabilizaci finančních trhů nestačí rozpočtová strategie k tomu, aby poměr dluhu k HDP začal opět klesat. Předpokládaná konsolidace především na straně výdajů a také plánovaná zvýšení výdajů na vzdělávání a na výzkum a vývoj by byla v souladu s cílem podpořit obnovení potenciálního růstu. Předpokládané snížení celkové míry investic pod úroveň roku 2009 však vyvolává určité obavy. |
| --- | --- |

(14)

Celkově lze konstatovat, že rozpočtová strategie pro rok 2010 stanovená v programu je v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Počínaje rokem 2011 však rozpočtová strategie s přihlédnutím k rizikům pravděpodobně nebude v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. Zejména postup konsolidace pro období od roku 2011 není podložen žádnými konkrétními opatřeními a nejsou poskytnuty žádné informace ohledně možného zavedení dalších expanzivních opatření, jež navrhuje dohoda vládní koalice, a jejich uvedení do souladu s nezbytným omezením rozpočtu. Vnitrostátní rozpočtové pravidlo – ústřední bod plánů konsolidace – musí být teprve provedeno na všech úrovních veřejné správy. Kromě toho by rozpočtové cíle mohlo ohrozit, pokud by se ukázalo, že hospodářské oživení je pomalejší, než se v současnosti očekává.

Vzhledem k rizikům se může stát, že průměrné roční fiskální úsilí nedosáhne úrovně korekce doporučené Radou podle čl. 126 odst. 7. Vzhledem k projekcím vývoje dluhu uvedeným v programu a k riziku možných dalších opatření ke stabilizaci finančních trhů nestačí rozpočtová strategie k tomu, aby poměr dluhu k HDP začal opět klesat. Předpokládaná konsolidace především na straně výdajů a také plánovaná zvýšení výdajů na vzdělávání a na výzkum a vývoj by byla v souladu s cílem podpořit obnovení potenciálního růstu. Předpokládané snížení celkové míry investic pod úroveň roku 2009 však vyvolává určité obavy.

| (15) | Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (5). Ve svých doporučeních podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009, zaměřených na odstranění nadměrného schodku veřejných financí, Rada rovněž vyzvala Německo, aby podávalo zprávy o pokroku dosaženém při provádění těchto doporučení Rady v rámci samostatné kapitoly aktualizací programů stability. Příslušný bod aktualizace programu poskytuje pouze velmi omezené informace o postupu, jaký německá vláda plánuje použít při provádění doporučení Rady. |
| --- | --- |

(15)

Pokud jde o požadavky na údaje stanovené v souboru pravidel pro programy stability a konvergenční programy, vykazuje program určité nedostatky jak u povinných, tak u nepovinných údajů (5). Ve svých doporučeních podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009, zaměřených na odstranění nadměrného schodku veřejných financí, Rada rovněž vyzvala Německo, aby podávalo zprávy o pokroku dosaženém při provádění těchto doporučení Rady v rámci samostatné kapitoly aktualizací programů stability. Příslušný bod aktualizace programu poskytuje pouze velmi omezené informace o postupu, jaký německá vláda plánuje použít při provádění doporučení Rady.

Celkový závěr zní, že v důsledku finanční a hospodářské krize se stav německých veřejných financí významně zhoršil vlivem působení automatických stabilizátorů a široké škály reakcí k překonání krize v souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy. Předpokládaná konsolidace založená zejména na výdajové straně rozpočtu v období od roku 2011 by vedla k nápravě nadměrného schodku do roku 2013. Počínaje rokem 2011 však rozpočtová strategie s přihlédnutím k rizikům pravděpodobně nebude v souladu s doporučením Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009. To souvisí s neexistencí konkrétních opatření, na nichž je založen navržený postup omezování rozpočtu po roce 2010, s nejistotou ohledně zavedení dalších snížení daní, jež předpokládá nová dohoda vládní koalice, a jejich uvedení do souladu s nezbytnou konsolidací, s riziky, která se týkají síly hospodářského oživení, a s možnou potřebou dalších opatření ke stabilizaci finančních trhů.

Proto bude pro dosažení předpokládané fiskální konsolidace zásadní podmínkou kompletně plnit posílený střednědobý rozpočtový rámec, a to s jednoznačným závazkem všech úrovní státní správy, že tento rámec dodrží. Vzhledem k potřebě uvést nezbytnou fiskální konsolidaci do souladu s posilováním dlouhodobého růstového potenciálu hospodářství se předpokládaná konsolidace založená zejména na výdajové straně rozpočtu zdá být odpovídající, stejně jako plánované zvýšení výdajů na vzdělávání a na výzkum a vývoj. Vzhledem k narůstajícímu veřejnému dluhu a opakovaným účelovým změnám ve vzorci pro valorizaci důchodů, jakož i vzhledem k nejistotě ohledně dopadu financování povinného zdravotního pojištění, je nezbytné opětovně věnovat pozornost opatřením na zlepšení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí.

S ohledem na výše uvedené posouzení a s ohledem na doporučení podle čl. 126 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie ze dne 2. prosince 2009 se Německo vyzývá, aby:

| i) | konkretizovalo opatření nezbytná k podpoře zamýšlené konsolidace; provedlo rozpočtovou strategii pro období 2011–2013, jak je uvedena v programu, aby bylo možné napravit rozpočtový schodek do roku 2013; využilo, jak je stanoveno v doporučení k postupu při nadměrném schodku, každé příležitosti nad rámec fiskálního úsilí, včetně lepších hospodářských podmínek, k urychlení snižování poměru hrubého veřejného dluhu k HDP zpět směrem k referenční hodnotě 60 % HDP, |
| --- | --- |

i)

konkretizovalo opatření nezbytná k podpoře zamýšlené konsolidace; provedlo rozpočtovou strategii pro období 2011–2013, jak je uvedena v programu, aby bylo možné napravit rozpočtový schodek do roku 2013; využilo, jak je stanoveno v doporučení k postupu při nadměrném schodku, každé příležitosti nad rámec fiskálního úsilí, včetně lepších hospodářských podmínek, k urychlení snižování poměru hrubého veřejného dluhu k HDP zpět směrem k referenční hodnotě 60 % HDP,

| ii) | zajistilo úplné provádění nového ústavně zakotveného rozpočtového pravidla na všech úrovních veřejné správy a vyrovnalo odchýlení od vzorce pro valorizaci důchodů v roce 2008, jak se předpokládá. |
| --- | --- |

ii)

zajistilo úplné provádění nového ústavně zakotveného rozpočtového pravidla na všech úrovních veřejné správy a vyrovnalo odchýlení od vzorce pro valorizaci důchodů v roce 2008, jak se předpokládá.

Německo se také vyzývá, aby k vyhodnocení účinných kroků podle postupu při nadměrném schodku včas předložilo dodatek k programu za účelem podání zprávy o pokroku při provádění doporučení Rady podle čl. 126 odst. 7 ze dne 2. prosince 2009, a dosti podrobně uvedlo konsolidační strategii, která bude nezbytná k dosažení pokroku směrem k nápravě nadměrného schodku.

Německo se rovněž vyzývá, aby zlepšilo plnění požadavků spojených s poskytováním údajů stanovených v souboru pravidel.

Srovnání základních makroekonomických a rozpočtových projekcí

| | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálný HDP
  (změna v %) | PS led. 2010 | 1,3 | –5,0 | 1,4 | 2 | 2 | 2 |
| KOM list. 2009 | 1,3 | –5,0 | 1,2 | 1,7 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | 1,3 | –2,3 | 1,25 | 1,25 | 1,25 | neuv. |
| Inflace HISC
  (%) | PS led. 2010 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| KOM list. 2009 | 2,8 | 0,3 | 0,8 | 1,0 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. | neuv. |
| Mezera výstupu (6)

  (% potenciálního HDP) | PS led. 2010 | 3,2 | –2,6 | –2,1 | –1,3 | –1,1 | –0,9 |
| KOM list. 2009 (7) | 3,0 | –2,9 | –2,6 | –2,2 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | 2,2 | –0,9 | –0,7 | –0,7 | –1,0 | neuv. |
| Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa
  (% HDP) | PS led. 2010 | 6,6 | 4,5 | 4,9 | 5 | 5,5 | 5,5 |
| KOM list. 2009 | 6,6 | 4,0 | 3,8 | 3,7 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | 7,1 | 7,0 | 7 | 7 | 7 | neuv. |
| Veřejné příjmy
  (% HDP) | PS led. 2010 | 43,7 | 44,4 | 42,5 | 42 | 42 | 42 |
| KOM list. 2009 | 43,7 | 44,6 | 43,3 | 42,9 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | 44 | 43,5 | 42,5 | 42,5 | 43 | neuv. |
| Veřejné výdaje
  (% HDP) | PS led. 2010 | 43,7 | 47,6 | 48 | 47 | 46 | 45 |
| KOM list. 2009 | 43,7 | 48,0 | 48,3 | 47,5 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | 44 | 46,5 | 46,5 | 45,5 | 45,5 | neuv. |
| Saldo veřejných financí
  (% HDP) | PS led. 2010 | 0,0 | –3,2 | –5,5 | –4,5 | –3,5 | –3 |
| KOM list. 2009 | 0,0 | –3,4 | –5,0 | –4,6 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | 0 | –3 | –4 | –3 | –2,5 | neuv. |
| Primární saldo
  (% HDP) | PS led. 2010 | 2,7 | –0,6 | –3 | –2 | –0,5 | 0,5 |
| KOM list. 2009 | 2,7 | –0,6 | –2,2 | –1,7 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | 2,5 | 0 | –1 | 0 | 0,5 | neuv. |
| Cyklicky očištěné saldo (6)

  (% HDP) | PS led. 2010 | –1,6 | –1,9 | –4,4 | –4,1 | –3,1 | –2,3 |
| KOM list. 2009 | –1,5 | –1,9 | –3,6 | –3,5 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | –1,2 | –2,4 | –3,5 | –2,4 | –2,1 | neuv. |
| Strukturální saldo (8)

  (% HDP) | PS led. 2010 | –1,2 | –1,8 | –4,4 | –3,9 | –3,0 | –2,3 |
| KOM list. 2009 | –1,1 | –1,9 | –3,6 | –3,5 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | –0,8 | –2,5 | –3,4 | –2,4 | –2,1 | neuv. |
| Hrubý veřejný dluh
  (% HDP) | PS led. 2010 | 65,9 | 72,5 | 76,5 | 79,5 | 81 | 82 |
| KOM list. 2009 | 65,9 | 73,1 | 76,7 | 79,7 | neuv. | neuv. |
| PS led. 2009 | 65,5 | 68,5 | 70,5 | 71,5 | 72,5 | neuv. |
| Program stability (PS), prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reálný HDP

(změna v %)

PS led. 2010

1,3

–5,0

1,4

2

2

2

KOM list. 2009

1,3

–5,0

1,2

1,7

neuv.

neuv.

PS led. 2009

1,3

–2,3

1,25

1,25

1,25

neuv.

Inflace HISC

(%)

PS led. 2010

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

KOM list. 2009

2,8

0,3

0,8

1,0

neuv.

neuv.

PS led. 2009

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

neuv.

Mezera výstupu (6)

(% potenciálního HDP)

PS led. 2010

3,2

–2,6

–2,1

–1,3

–1,1

–0,9

KOM list. 2009 (7)

3,0

–2,9

–2,6

–2,2

neuv.

neuv.

PS led. 2009

2,2

–0,9

–0,7

–0,7

–1,0

neuv.

Čisté půjčky/úvěry vůči zbytku světa

(% HDP)

PS led. 2010

6,6

4,5

4,9

5

5,5

5,5

KOM list. 2009

6,6

4,0

3,8

3,7

neuv.

neuv.

PS led. 2009

7,1

7,0

7

7

7

neuv.

Veřejné příjmy

(% HDP)

PS led. 2010

43,7

44,4

42,5

42

42

42

KOM list. 2009

43,7

44,6

43,3

42,9

neuv.

neuv.

PS led. 2009

44

43,5

42,5

42,5

43

neuv.

Veřejné výdaje

(% HDP)

PS led. 2010

43,7

47,6

48

47

46

45

KOM list. 2009

43,7

48,0

48,3

47,5

neuv.

neuv.

PS led. 2009

44

46,5

46,5

45,5

45,5

neuv.

Saldo veřejných financí

(% HDP)

PS led. 2010

0,0

–3,2

–5,5

–4,5

–3,5

–3

KOM list. 2009

0,0

–3,4

–5,0

–4,6

neuv.

neuv.

PS led. 2009

0

–3

–4

–3

–2,5

neuv.

Primární saldo

(% HDP)

PS led. 2010

2,7

–0,6

–3

–2

–0,5

0,5

KOM list. 2009

2,7

–0,6

–2,2

–1,7

neuv.

neuv.

PS led. 2009

2,5

0

–1

0

0,5

neuv.

Cyklicky očištěné saldo (6)

(% HDP)

PS led. 2010

–1,6

–1,9

–4,4

–4,1

–3,1

–2,3

KOM list. 2009

–1,5

–1,9

–3,6

–3,5

neuv.

neuv.

PS led. 2009

–1,2

–2,4

–3,5

–2,4

–2,1

neuv.

Strukturální saldo (8)

(% HDP)

PS led. 2010

–1,2

–1,8

–4,4

–3,9

–3,0

–2,3

KOM list. 2009

–1,1

–1,9

–3,6

–3,5

neuv.

neuv.

PS led. 2009

–0,8

–2,5

–3,4

–2,4

–2,1

neuv.

Hrubý veřejný dluh

(% HDP)

PS led. 2010

65,9

72,5

76,5

79,5

81

82

KOM list. 2009

65,9

73,1

76,7

79,7

neuv.

neuv.

PS led. 2009

65,5

68,5

70,5

71,5

72,5

neuv.

Program stability (PS), prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

(1)  Úř. věst. L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty, na něž se v tomto textu odkazuje, lze nalézt na této internetové adrese: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_cs.htm

(2)  Toto hodnocení vychází zejména z prognózy útvarů Komise z podzimu 2009, bere však v úvahu i další informace, jež jsou od té doby k dispozici, včetně průběžné prognózy útvarů Komise z února 2010.

(3)  V závěrech Rady ze dne 10. listopadu 2009 o udržitelnosti veřejných financí „Rada vyzývá členské státy, aby ve svých budoucích programech stability a konvergenčních programech zaměřily pozornost na strategie orientované na udržitelnost“, a dále „vyzývá Komisi spolu s Výborem pro hospodářskou politiku a Hospodářským a finančním výborem, aby dále vyvíjely metodiku hodnocení dlouhodobé udržitelnosti veřejných financí, jež by měla být včas k dispozici pro účely nadcházející zprávy o udržitelnosti“, která se plánuje na rok 2012.

(4)  Viz Bundesrechnungshof (2009), „Chancen zur Entlastung und Modernisierung des Bundeshaushalts“.

(5)  Zejména chybí údaje o příjmech z majetku, implicitní sazbě úroků z dluhu a podrobných kategoriích vnitřní dynamiky dluhu a cyklického vývoje, zatímco kategorie „Odměňování zaměstnanců a mezispotřeba“ a „Sociální dávky“ jsou uvedeny v odlišné agregaci. V důsledku toho je posouzení objektivně obtížnější.

(6)  Mezery výstupu a cyklicky očištěná salda podle programů přepočítávají útvary Komise na základě údajů obsažených v programech.

(7)  Na základě odhadovaného potenciálního růstu v jednotlivých letech období 2008–2011 ve výši 1,0 %, 0,7 %, 0,9 % a 1,2 %.

(8)  Cyklicky očištěné saldo bez jednorázových a jiných dočasných opatření. Jednorázová a jiná dočasná opatření dosahují podle posledního programu 0,4 % HDP za rok 2008 a 0,1 % HDP za rok 2009 (a zvyšují schodek); podle prognózy útvarů Komise z listopadu 2009 dosahují 0,3 % HDP za rok 2008 (a zvyšují schodek). Podle posledního programu neexistují žádná jednorázová a jiná dočasná opatření pro období 2010–2013 a podle prognózy útvarů Komise z podzimu 2009 neexistují žádná jednorázová a jiná dočasná opatření ani pro období 2009–2011.

Zdroj:

Program stability (PS), prognóza útvarů Komise z podzimu roku 2009 (KOM), výpočty útvarů Komise.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/18

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 87 a 88 Smlouvy o ES

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP)

2010/C 140/04

| Datum přijetí rozhodnutí | 12.1.2009 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 626/08 |
| Členský stát | Španělsko |
| Region | País Vasco |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Ayudas a actividades culturales de carácter supramunicipal |
| Právní základ | Orden 3 de Diciembre de 2008, de la Consejería de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2009, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Režim podpory na rozvoj kultury |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje 0,75 mil. EUR;
  Celková částka plánované podpory 0,75 mil. EUR |
| Míra podpory | 70 % |
| Délka trvání programu | 1.1.2009–31.12.2009 |
| Hospodářská odvětví | Rekreační, kulturní a sportovní odvětví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Departamento de Cultura del Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava — País Vasco |
| ESPAÑA |

Datum přijetí rozhodnutí

12.1.2009

Odkaz na číslo státní pomoci

N 626/08

Členský stát

Španělsko

Region

País Vasco

Název (a/nebo jméno příjemce)

Ayudas a actividades culturales de carácter supramunicipal

Právní základ

Orden 3 de Diciembre de 2008, de la Consejería de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2009, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Režim podpory na rozvoj kultury

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje 0,75 mil. EUR;

Celková částka plánované podpory 0,75 mil. EUR

Míra podpory

70 %

Délka trvání programu

1.1.2009–31.12.2009

Hospodářská odvětví

Rekreační, kulturní a sportovní odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Departamento de Cultura del Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava — País Vasco

ESPAÑA

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

| Datum přijetí rozhodnutí | 20.11.2009 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 378/09 |
| Členský stát | Nizozemsko |
| Region | Noord–Brabant |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Verruiming van de Monumentenregeling in Noord-Brabant |
| Právní základ | Titel 4.2 Algemene wet bestuursrecht Algemene Subsidie Verordening Noord-Brabant Monumenten |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Zachování kulturního dědictví, Režim podpory na rozvoj kultury |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Celková částka plánované podpory 25 mil. EUR |
| Míra podpory | 100 % |
| Délka trvání programu | do 31.12.2013 |
| Hospodářská odvětví | Stavebnictví, Rekreační, kulturní a sportovní odvětví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Stimulus Programmamagement |
| Postbus 585 |
| 5600 AN Eindhoven |
| NEDERLAND |

Datum přijetí rozhodnutí

20.11.2009

Odkaz na číslo státní pomoci

N 378/09

Členský stát

Nizozemsko

Region

Noord–Brabant

Název (a/nebo jméno příjemce)

Verruiming van de Monumentenregeling in Noord-Brabant

Právní základ

Titel 4.2 Algemene wet bestuursrecht Algemene Subsidie Verordening Noord-Brabant Monumenten

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Zachování kulturního dědictví, Režim podpory na rozvoj kultury

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Celková částka plánované podpory 25 mil. EUR

Míra podpory

100 %

Délka trvání programu

do 31.12.2013

Hospodářská odvětví

Stavebnictví, Rekreační, kulturní a sportovní odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Stimulus Programmamagement

Postbus 585

5600 AN Eindhoven

NEDERLAND

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

---

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/20

---

Povolení státních podpor v rámci ustanovení článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP)

2010/C 140/05

| Datum přijetí rozhodnutí | 21.4.2010 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 1/10 |
| Členský stát | Španělsko |
| Region | País Vasco |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Régimen de ayudas a los museos del País Vasco |
| Právní základ | Orden de 10 de diciembre de 2009 de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones destinadas a la promoción museística y al desarrollo de actividades museísticas relacionadas con el patrimonio y la difusión cultural |
| Název opatření | Režim podpory |
| Cíl | Režim podpory na rozvoj kultury |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje 0,62 mil. EUR; Celková částka plánované podpory 0,62 mil. EUR |
| Míra podpory | 75 % |
| Délka trvání programu | 4.2010–31.12.2010 |
| Hospodářská odvětví | Rekreační, kulturní a sportovní odvětví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Consejería de Cultura |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava — País Vasco |
| ESPAÑA |

Datum přijetí rozhodnutí

21.4.2010

Odkaz na číslo státní pomoci

N 1/10

Členský stát

Španělsko

Region

País Vasco

Název (a/nebo jméno příjemce)

Régimen de ayudas a los museos del País Vasco

Právní základ

Orden de 10 de diciembre de 2009 de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones destinadas a la promoción museística y al desarrollo de actividades museísticas relacionadas con el patrimonio y la difusión cultural

Název opatření

Režim podpory

Cíl

Režim podpory na rozvoj kultury

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje 0,62 mil. EUR; Celková částka plánované podpory 0,62 mil. EUR

Míra podpory

75 %

Délka trvání programu

4.2010–31.12.2010

Hospodářská odvětví

Rekreační, kulturní a sportovní odvětví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Consejería de Cultura

C/ Donostia, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava — País Vasco

ESPAÑA

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

---

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/21

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.5843 – Eli Lilly/Certain Animal Health Assets of Pfizer)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 140/06

Dne 21. května 2010 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32010M5843. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32010M5843. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Rada

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/22

---

Závěry Rady ze dne 25. května 2010 týkající se budoucí revize systému ochranných známek v Evropské unii

2010/C 140/07

RADA EVROPSKÉ UNIE,

| 1. | PŘIPOMÍNÁ, že v květnu roku 2007 přijala finanční výhledy Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) (dále jen OHIM) a další vývoj systému ochranné známky Společenství (1); |
| --- | --- |

1.

PŘIPOMÍNÁ, že v květnu roku 2007 přijala finanční výhledy Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) (dále jen OHIM) a další vývoj systému ochranné známky Společenství (1);

| 2. | OCEŇUJE dohodu o balíčku rozpočtových opatření, jejichž cílem je větší vyrovnanost rozpočtu OHIM v budoucnu, dosaženou na společném zasedání správní rady a rozpočtového výboru Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu ve dnech 18. a 19. září 2008; tento balíček má tři hlavní prvky: (i) snížení poplatků za získání ochranné známky Společenství, (ii) zřízení fondu spolupráce a (iii) budoucí rozdělování 50 % poplatků za obnovu vnitrostátním úřadům pro ochranné známky členských států (dále jen vnitrostátní úřady); |
| --- | --- |

2.

OCEŇUJE dohodu o balíčku rozpočtových opatření, jejichž cílem je větší vyrovnanost rozpočtu OHIM v budoucnu, dosaženou na společném zasedání správní rady a rozpočtového výboru Úřadu pro harmonizaci ve vnitřním trhu ve dnech 18. a 19. září 2008; tento balíček má tři hlavní prvky: (i) snížení poplatků za získání ochranné známky Společenství, (ii) zřízení fondu spolupráce a (iii) budoucí rozdělování 50 % poplatků za obnovu vnitrostátním úřadům pro ochranné známky členských států (dále jen vnitrostátní úřady);

| 3. | SOUHLASÍ S TÍM, že rozpočtová opatření představují nejen odpovídající a užitečné nástroje k zaručení vyrovnaného rozpočtu OHIM v budoucnu, ale zároveň v rámci posílené spolupráce mezi OHIM a vnitrostátními úřady přispívají k modernizaci, zjednodušení, harmonizaci a posílení systému ochranných známek v Evropě jako celku; |
| --- | --- |

3.

SOUHLASÍ S TÍM, že rozpočtová opatření představují nejen odpovídající a užitečné nástroje k zaručení vyrovnaného rozpočtu OHIM v budoucnu, ale zároveň v rámci posílené spolupráce mezi OHIM a vnitrostátními úřady přispívají k modernizaci, zjednodušení, harmonizaci a posílení systému ochranných známek v Evropě jako celku;

| 4. | VÍTÁ skutečnost, že po dohodě ze září roku 2008 byly poplatky za registraci ochranné známky Společenství nařízením Komise (ES) č. 355/2009 výrazně sníženy s účinností od 1. května 2009; |
| --- | --- |

4.

VÍTÁ skutečnost, že po dohodě ze září roku 2008 byly poplatky za registraci ochranné známky Společenství nařízením Komise (ES) č. 355/2009 výrazně sníženy s účinností od 1. května 2009;

| 5. | VÍTÁ významný pokrok, kterého OHIM při zřizování fondu spolupráce dosáhl a VYBÍZÍ OHIM, aby tuto činnost dokončil jako prioritu, aby byl fond plně funkční, a to co nejrychleji a s aktivní účastí vnitrostátních úřadů; |
| --- | --- |

5.

VÍTÁ významný pokrok, kterého OHIM při zřizování fondu spolupráce dosáhl a VYBÍZÍ OHIM, aby tuto činnost dokončil jako prioritu, aby byl fond plně funkční, a to co nejrychleji a s aktivní účastí vnitrostátních úřadů;

| 6. | PŘIPOMÍNÁ sdělení Komise ze dne 16. července 2008 o strategii práv k průmyslovému vlastnictví pro Evropu (2); |
| --- | --- |

6.

PŘIPOMÍNÁ sdělení Komise ze dne 16. července 2008 o strategii práv k průmyslovému vlastnictví pro Evropu (2);

| 7. | VÍTÁ skutečnost, že Komise zahájila studii celkového fungování systému ochranných známek v Evropě a PODPORUJE dotyčné cíle tak, jak stanoví daný mandát; |
| --- | --- |

7.

VÍTÁ skutečnost, že Komise zahájila studii celkového fungování systému ochranných známek v Evropě a PODPORUJE dotyčné cíle tak, jak stanoví daný mandát;

| 8. | BERE NA VĚDOMÍ prozatímní výsledky studie předložené Pracovní skupině Rady pro duševní vlastnictví dne 25. března 2010; |
| --- | --- |

8.

BERE NA VĚDOMÍ prozatímní výsledky studie předložené Pracovní skupině Rady pro duševní vlastnictví dne 25. března 2010;

| 9. | VYBÍZÍ Komisi, aby dokončila studii s cílem vybudovat pevné základy pro další legislativní iniciativy; |
| --- | --- |

9.

VYBÍZÍ Komisi, aby dokončila studii s cílem vybudovat pevné základy pro další legislativní iniciativy;

| 10. | OCEŇUJE skutečnost, že většina sdružení uživatelů systému ochranných známek Společenství je spokojena jak se systémem, tak i se zásadou koexistence ochranných známek Společenství a národních ochranných známek a je si vědoma nutnosti systém doladit budoucí revizí zohledňující potřebu vyváženého vztahu mezi systémem ochranných známek Společenství a systémy národních ochranných známek; |
| --- | --- |

10.

OCEŇUJE skutečnost, že většina sdružení uživatelů systému ochranných známek Společenství je spokojena jak se systémem, tak i se zásadou koexistence ochranných známek Společenství a národních ochranných známek a je si vědoma nutnosti systém doladit budoucí revizí zohledňující potřebu vyváženého vztahu mezi systémem ochranných známek Společenství a systémy národních ochranných známek;

| 11. | UZNÁVÁ, že národní ochranné známky plní potřeby velkého množství žadatelů, a ochrana národními ochrannými známkami by proto měla být zachována jako jedna z variant pro tyto žadatele; |
| --- | --- |

11.

UZNÁVÁ, že národní ochranné známky plní potřeby velkého množství žadatelů, a ochrana národními ochrannými známkami by proto měla být zachována jako jedna z variant pro tyto žadatele;

| 12. | PŘIPOMÍNÁ sdělení Komise ze dne 11. září 2009 o posílení dodržování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu (3); |
| --- | --- |

12.

PŘIPOMÍNÁ sdělení Komise ze dne 11. září 2009 o posílení dodržování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu (3);

| 13. | PŘIPOMÍNÁ své usnesení ze dne 1. března 2010 o posílení dodržování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu (4); |
| --- | --- |

13.

PŘIPOMÍNÁ své usnesení ze dne 1. března 2010 o posílení dodržování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu (4);

| 14. | VYZÝVÁ Komisi, aby předložila návrhy revize nařízení Rady (ES) č. 207/2009 o ochranných známkách a směrnice 2008/95/ES, kterou se sbližují právní předpisy členských států o ochranných známkách. |
| --- | --- |

14.

VYZÝVÁ Komisi, aby předložila návrhy revize nařízení Rady (ES) č. 207/2009 o ochranných známkách a směrnice 2008/95/ES, kterou se sbližují právní předpisy členských států o ochranných známkách.

Tato revize by měla obsahovat zejména:

| — | zavedení specifického ustanovení, které by definovalo rámec spolupráce mezi OHIM a vnitrostátními úřady, |
| --- | --- |

—

zavedení specifického ustanovení, které by definovalo rámec spolupráce mezi OHIM a vnitrostátními úřady,

| — | jasnou zmínku o tom, že cílem, o nějž by měly všechny úřady ochranných známek v EU usilovat, je harmonizace praxe a nástrojů a že OHIM by měl s aktivním zapojením správní rady podporovat a napomáhat úsilí v této oblasti, |
| --- | --- |

—

jasnou zmínku o tom, že cílem, o nějž by měly všechny úřady ochranných známek v EU usilovat, je harmonizace praxe a nástrojů a že OHIM by měl s aktivním zapojením správní rady podporovat a napomáhat úsilí v této oblasti,

| — | zavedení jasného právního základu pro zapojení OHIM do činností spojených s posílením dodržování těchto práv, včetně boje proti padělání, především prostřednictvím podpory spolupráce s vnitrostátními úřady v souladu s jejich vnitrostátními pravomocemi i s evropským střediskem pro sledování padělání a pirátství (5), |
| --- | --- |

—

zavedení jasného právního základu pro zapojení OHIM do činností spojených s posílením dodržování těchto práv, včetně boje proti padělání, především prostřednictvím podpory spolupráce s vnitrostátními úřady v souladu s jejich vnitrostátními pravomocemi i s evropským střediskem pro sledování padělání a pirátství (5),

| — | vytvoření právního základu pro rozdělení částky odpovídající 50 % poplatků OHIM na obnovu mezi vnitrostátní úřady podle spravedlivých, rovných a relevantních kritérií rozdělování, která budou určena tak, aby byla mimo jiné garantována minimální částka pro každý členský stát a zavedeny vhodné mechanismy, které patřičně zohlední finanční uspořádání jednotlivých vnitrostátních úřadů, aby bylo zajištěno, že vnitrostátní úřady budou mít tyto prostředky k dispozici a budou je využívat pro účely úzce spojené s ochranou, prosazováním nebo vymáháním ochranných známek, včetně boje proti padělání, |
| --- | --- |

—

vytvoření právního základu pro rozdělení částky odpovídající 50 % poplatků OHIM na obnovu mezi vnitrostátní úřady podle spravedlivých, rovných a relevantních kritérií rozdělování, která budou určena tak, aby byla mimo jiné garantována minimální částka pro každý členský stát a zavedeny vhodné mechanismy, které patřičně zohlední finanční uspořádání jednotlivých vnitrostátních úřadů, aby bylo zajištěno, že vnitrostátní úřady budou mít tyto prostředky k dispozici a budou je využívat pro účely úzce spojené s ochranou, prosazováním nebo vymáháním ochranných známek, včetně boje proti padělání,

| — | změny a jiná opatření ve vhodných případech zaměřená na podporu vzájemného doplňování systému ochranných známek Společenství a systémů národních ochranných známek, |
| --- | --- |

—

změny a jiná opatření ve vhodných případech zaměřená na podporu vzájemného doplňování systému ochranných známek Společenství a systémů národních ochranných známek,

| — | opatření, která by napomohla větší soudržnosti mezi směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/95/ES ze dne 22. října 2008, kterou se sbližují právní předpisy členských států o ochranných známkách (kodifikované znění) (6), a nařízením Rady (ES) č. 207/2009 ze dne 26. února 2009 o ochranné známce Společenství (kodifikované znění) (7), a dále tak přispěla ke zmenšení odlišností v rámci systému ochranných známek v Evropě jako celku. |
| --- | --- |

—

opatření, která by napomohla větší soudržnosti mezi směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/95/ES ze dne 22. října 2008, kterou se sbližují právní předpisy členských států o ochranných známkách (kodifikované znění) (6), a nařízením Rady (ES) č. 207/2009 ze dne 26. února 2009 o ochranné známce Společenství (kodifikované znění) (7), a dále tak přispěla ke zmenšení odlišností v rámci systému ochranných známek v Evropě jako celku.

---

(1)  Dokument Rady 9427/07.

(2)  Dokument Rady 12267/08.

(3)  Dokument Rady 13286/09.

(4)  Úř. věst. C 56, 6.3.2010, s. 1.

(5)  Se zvláštním ohledem na bod 24 a 38 usnesení Rady ze dne 1. března 2010 o posílení dodržování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu.

(6)  Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 25.

(7)  Úř. věst. L 78, 24.3.2009. s. 1.

---

Evropská komise

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/24

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

28. května 2010

2010/C 140/08

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2384 |
| JPY | japonský jen | 113,06 |
| DKK | dánská koruna | 7,4411 |
| GBP | britská libra | 0,84995 |
| SEK | švédská koruna | 9,6580 |
| CHF | švýcarský frank | 1,4258 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 7,9615 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 25,780 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 273,93 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7080 |
| PLN | polský zlotý | 4,0615 |
| RON | rumunský lei | 4,1646 |
| TRY | turecká lira | 1,9299 |
| AUD | australský dolar | 1,4534 |
| CAD | kanadský dolar | 1,2954 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,6470 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,8165 |
| SGD | singapurský dolar | 1,7312 |
| KRW | jihokorejský won | 1 479,69 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,4046 |
| CNY | čínský juan | 8,4599 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2665 |
| IDR | indonéská rupie | 11 387,55 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,0781 |
| PHP | filipínské peso | 57,118 |
| RUB | ruský rubl | 37,9200 |
| THB | thajský baht | 40,328 |
| BRL | brazilský real | 2,2492 |
| MXN | mexické peso | 15,8205 |
| INR | indická rupie | 57,4347 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2384

JPY

japonský jen

113,06

DKK

dánská koruna

7,4411

GBP

britská libra

0,84995

SEK

švédská koruna

9,6580

CHF

švýcarský frank

1,4258

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

7,9615

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

25,780

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

273,93

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7080

PLN

polský zlotý

4,0615

RON

rumunský lei

4,1646

TRY

turecká lira

1,9299

AUD

australský dolar

1,4534

CAD

kanadský dolar

1,2954

HKD

hongkongský dolar

9,6470

NZD

novozélandský dolar

1,8165

SGD

singapurský dolar

1,7312

KRW

jihokorejský won

1 479,69

ZAR

jihoafrický rand

9,4046

CNY

čínský juan

8,4599

HRK

chorvatská kuna

7,2665

IDR

indonéská rupie

11 387,55

MYR

malajsijský ringgit

4,0781

PHP

filipínské peso

57,118

RUB

ruský rubl

37,9200

THB

thajský baht

40,328

BRL

brazilský real

2,2492

MXN

mexické peso

15,8205

INR

indická rupie

57,4347

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/25

---

STÁTNÍ PODPORA – ŠPANĚLSKO

Státní podpora C 10/10 (ex N 562/09) – Podpora na restrukturalizaci společnosti A NOVO Comlink SL

Výzva k podání připomínek podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU

(Text s významem pro EHP)

2010/C 140/09

Dopisem ze dne 24. března 2010, uvedeným v závazném jazykovém znění na stránkách, které následují za tímto shrnutím, oznámila Komise Španělskému království své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU ve věci výše uvedeného opatření podpory.

Připomínky k opatřením, ohledně nichž Komise zahajuje řízení, mohou zúčastněné strany zaslat do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a připojeného dopisu, a to na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Tyto připomínky budou sděleny Španělsku. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

POSTUP

Dne 16. října 2009 Španělsko oznámilo podporu na restrukturalizaci pro společnost A NOVO Comlink SL. Dne 12. listopadu 2009 Komise požádala o další informace. Španělsko předložilo další informace dne 25. ledna 2010.

POPIS PŘÍJEMCE A RESTRUKTURALIZACE

Podpora plánovaná andaluským regionem je založena na systému podpory pro malé a střední podniky Orden de 5 de novembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de ayudas a empresas viables con dificultades coyunturales en Andalucia, který v případ velkých podniků vyžaduje oznámení. Společnost A NOVO Comlink SL (dále jen „společnost A NOVO“) je rozsáhlý podnik působící v oblasti poprodejních činností týkajících se počítačů, mobilních telefonů a dalších elektronických zařízení. Je stoprocentní dceřinou společností francouzské společnosti A NOVO SA. Společnost A NOVO původně vyráběla telefony. V období mezi lety 2004 a 2006 společnost A NOVO výrobní činnosti ukončila a zaměřila se na poprodejní služby. Nyní má finanční potíže. Oznámený plán restrukturalizace byl vypracován v listopadu 2008. Tento plán navrhuje pokračovat ve stávajících činnostech společnosti A NOVO a očekává růst ve všech oblastech působení. Oznamovaná podpora spočívá v poskytnutí záruky na úvěr ve výši 4 375 milionu EUR, dále úrokového příspěvku na tento úvěr a v poskytnutí úvěru ve výši 2 milionů EUR andaluským regionem. V květnu 2009 navíc společnost A NOVO dále obdržela podporu na záchranu v podobě záruky na úvěr, která Komisi nebyla oznámena.

POSOUZENÍ

Komise se domnívá, že dané opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU.

V návaznosti na analýzu těchto opatření státní podpory z hlediska čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování EU a pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (1) Komise rozhodla o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, jelikož má pochybnosti o tom, zda jsou všechny podmínky nutné pro schválení podpory na restrukturalizaci splněny.

Komise má pochybnosti, zda je společnost A NOVO způsobilá pro podporu na restrukturalizaci podle bodů 10 a 11 těchto pokynů, jelikož je součástí velké skupiny. Pokud jde o plán restrukturalizace, má Komise pochybnosti ohledně toho, zda tento plán povede k dlouhodobé životaschopnosti, jak vyžadují body 35 a 36 těchto pokynů. Postrádá totiž kompenzační opatření, jako je snížení kapacity (bod 38 a 39 pokynů), a vlastní příspěvek příjemce podpory, které jsou vyžadovány podle bodu 43 pokynů. Není jasné, zda je částka podpory omezena na nezbytné minimum (bodu 45 pokynů).

Existují tedy pochyby o tom, zda lze podporu na restrukturalizaci shledat slučitelnou s pokyny pro podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Komise dále nemá dostatečné informace k tomu, aby mohla posoudit slučitelnost neoznámené podpory. Není rovněž pravděpodobné, že by uvedená opatření mohla být slučitelná podle dočasného rámce Společenství pro opatření státní podpory zlepšující přístup financování za současné finanční a hospodářské krize (2).

ZNĚNÍ DOPISU

„Por la presente, la Comisión informa al Reino de España de que, tras examinar la información suministrada por sus autoridades sobre las medidas mencionadas anteriormente y notificadas de conformidad con el artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea (denominado en lo sucesivo “TFUE”) (3), ha decidido iniciar el procedimiento del artículo 108, apartado 2, de dicho Tratado.

1.   PROCEDIMIENTO

| (1) | El 16 de octubre de 2009, España notificó una ayuda de reestructuración planteada por la región de Andalucía en favor de A NOVO Comlink SL. El 12 de noviembre de 2009, la Comisión pidió información adicional. El 25 de enero de 2010, España presentó la información solicitada. |
| --- | --- |

(1)

El 16 de octubre de 2009, España notificó una ayuda de reestructuración planteada por la región de Andalucía en favor de A NOVO Comlink SL. El 12 de noviembre de 2009, la Comisión pidió información adicional. El 25 de enero de 2010, España presentó la información solicitada.

2.   DESCRIPCIÓN

2.1.   Beneficiario

| (2) | A NOVO Comlink SL es una gran empresa activa en el sector de las actividades postventa para ordenadores, teléfonos móviles y otros equipos electrónicos. Es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA. A NOVO Comlink SL (en lo sucesivo A NOVO) posee el 100 % de A NOVO Arce SL y de Cedro Soluciones SL. Originalmente, A NOVO fabricaba teléfonos. Entre 2004 y 2006, A NOVO cesó las actividades de producción y se concentró en los servicios postventa. A NOVO está situada en Málaga, en la región de Andalucía, un área que puede beneficiarse de ayuda regional con arreglo a la excepción del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE. |
| --- | --- |

(2)

A NOVO Comlink SL es una gran empresa activa en el sector de las actividades postventa para ordenadores, teléfonos móviles y otros equipos electrónicos. Es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA. A NOVO Comlink SL (en lo sucesivo A NOVO) posee el 100 % de A NOVO Arce SL y de Cedro Soluciones SL. Originalmente, A NOVO fabricaba teléfonos. Entre 2004 y 2006, A NOVO cesó las actividades de producción y se concentró en los servicios postventa. A NOVO está situada en Málaga, en la región de Andalucía, un área que puede beneficiarse de ayuda regional con arreglo a la excepción del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE.

| (3) | La plantilla de A NOVO creció de 263 personas en 2006 a 402 en 2008. En 2008, A NOVO tenía un volumen de negocios de 15,3 millones. Las ventas de servicios postventa en 2008 ascendieron a 14 889 millones EUR; eran de 8 672 millones EUR en 2006 y de 12 984 millones EUR en 2007 (estimación para 2009: 16 118 millones EUR). A NOVO no padece un exceso de capacidad de mano de obra o de equipos. Prevé un crecimiento del volumen de negocios cercano al 10 % para 2009 y del 6 % para el siguiente. Las actuales cuotas de mercado en el sector de los servicios postventa en España son de aproximadamente el 40 % para los ordenadores, el 30 % para los teléfonos móviles y el 10 % para los descodificadores de televisión. |
| --- | --- |

(3)

La plantilla de A NOVO creció de 263 personas en 2006 a 402 en 2008. En 2008, A NOVO tenía un volumen de negocios de 15,3 millones. Las ventas de servicios postventa en 2008 ascendieron a 14 889 millones EUR; eran de 8 672 millones EUR en 2006 y de 12 984 millones EUR en 2007 (estimación para 2009: 16 118 millones EUR). A NOVO no padece un exceso de capacidad de mano de obra o de equipos. Prevé un crecimiento del volumen de negocios cercano al 10 % para 2009 y del 6 % para el siguiente. Las actuales cuotas de mercado en el sector de los servicios postventa en España son de aproximadamente el 40 % para los ordenadores, el 30 % para los teléfonos móviles y el 10 % para los descodificadores de televisión.

2.2.   Dificultades financieras

| (4) | Según las autoridades españolas, A NOVO cumple las condiciones de insolvencia. Afirman que del capital inicial suscrito en 2001, que ascendía a 15 millones EUR, han desaparecido más de 10 millones EUR, y que solo en 2008 se ha perdido más de una cuarta parte. | 2001 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capital | 15 000 000 | 14 684 923 | 6 167 668 | 6 167 668 | 8 967 667 | 4 056 802 |

(4)

Según las autoridades españolas, A NOVO cumple las condiciones de insolvencia. Afirman que del capital inicial suscrito en 2001, que ascendía a 15 millones EUR, han desaparecido más de 10 millones EUR, y que solo en 2008 se ha perdido más de una cuarta parte.

2001

2004

2005

2006

2007

2008

Capital

15 000 000

14 684 923

6 167 668

6 167 668

8 967 667

4 056 802

Las autoridades españolas también subrayan las deudas y pérdidas crecientes y la disminución del volumen de negocios:

| | Eur |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 |
| Incremento de pérdidas | –2 603 000 | –4 549 000 | –3 923 000 |
| Disminución del volumen de negocios | 22 090 000 | 21 853 000 | 15 305 000 |
| Crecimiento de la deuda | 4 281 000 | 5 836 000 | 6 997 000 |

Eur

2006

2007

2008

Incremento de pérdidas

–2 603 000

–4 549 000

–3 923 000

Disminución del volumen de negocios

22 090 000

21 853 000

15 305 000

Crecimiento de la deuda

4 281 000

5 836 000

6 997 000

Sin embargo, el descenso del volumen de negocios hasta 2008 se debió principalmente a la reducción progresiva de las actividades de producción. Para las actividades del servicio postventa, que eran la única actividad restante en 2008, la cifra para 2006 es de 8 672 millones EUR, y para 2007 de 12 984 millones EUR. Es decir, el volumen de negocios de las únicas actividades pertinentes desde 2008 se ha incrementado a partir de 2006.

| (5) | En julio de 2005, se inició una reestructuración de A NOVO con vistas a cambiar su actividad pasando de la producción de teléfonos a la prestación de servicios postventa. Con este motivo, se elaboró un plan de reestructuración que contemplaba reducciones salariales y un sistema de jubilación anticipada para el personal de producción. A NOVO aportó a este plan 14,7 millones EUR procedentes de una operación de venta y posterior arrendamiento financiero de sus bienes inmuebles. Debido al sistema de reducción de plantilla, de 2005 a 2008 A NOVO acumuló unas pérdidas de 12,3 millones EUR. El plan de 2005 también preveía que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años. En la actualidad A NOVO, según España, tiene dificultades para conseguir dinero en los mercados de capitales. |
| --- | --- |

(5)

En julio de 2005, se inició una reestructuración de A NOVO con vistas a cambiar su actividad pasando de la producción de teléfonos a la prestación de servicios postventa. Con este motivo, se elaboró un plan de reestructuración que contemplaba reducciones salariales y un sistema de jubilación anticipada para el personal de producción. A NOVO aportó a este plan 14,7 millones EUR procedentes de una operación de venta y posterior arrendamiento financiero de sus bienes inmuebles. Debido al sistema de reducción de plantilla, de 2005 a 2008 A NOVO acumuló unas pérdidas de 12,3 millones EUR. El plan de 2005 también preveía que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años. En la actualidad A NOVO, según España, tiene dificultades para conseguir dinero en los mercados de capitales.

2.3.   El plan de reestructuración notificado

| (6) | El plan de reestructuración notificado no describe las razones que llevaron a las dificultades actuales. Hace referencia al plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y los contratos financieros de aquel entonces, pero no indica si las dificultades fueron causadas por cálculos incorrectos contenidos en el plan de 2005 o por acontecimientos inesperados. |
| --- | --- |

(6)

El plan de reestructuración notificado no describe las razones que llevaron a las dificultades actuales. Hace referencia al plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y los contratos financieros de aquel entonces, pero no indica si las dificultades fueron causadas por cálculos incorrectos contenidos en el plan de 2005 o por acontecimientos inesperados.

| (7) | El plan de reestructuración de noviembre de 2008, notificado en octubre de 2009, abarca el período de 2009 a 2013. Ha sido elaborado por el propio beneficiario, al parecer sin un control externo independiente. Prevé una ayuda de reestructuración para A NOVO basada en la Orden de 5 de noviembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de ayudas a empresas viables con dificultades coyunturales en Andalucía, de la región de Andalucía. Esta Orden fue aprobada por la Comisión en mayo de 2009, como régimen de ayuda de salvamento y de reestructuración para PYME que requiere la notificación de las concesiones individuales de tal ayuda a grandes empresas (asunto N 608/08). El único objetivo del plan es una reestructuración financiera en forma de inyección de nuevo capital. |
| --- | --- |

(7)

El plan de reestructuración de noviembre de 2008, notificado en octubre de 2009, abarca el período de 2009 a 2013. Ha sido elaborado por el propio beneficiario, al parecer sin un control externo independiente. Prevé una ayuda de reestructuración para A NOVO basada en la Orden de 5 de noviembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de ayudas a empresas viables con dificultades coyunturales en Andalucía, de la región de Andalucía. Esta Orden fue aprobada por la Comisión en mayo de 2009, como régimen de ayuda de salvamento y de reestructuración para PYME que requiere la notificación de las concesiones individuales de tal ayuda a grandes empresas (asunto N 608/08). El único objetivo del plan es una reestructuración financiera en forma de inyección de nuevo capital.

| (8) | La ayuda prevista por la región de Andalucía consiste en






  — | una garantía del 80 % para un préstamo de 4 375 000 EUR con una duración de 10 años. El tipo de interés es el Euribor más 1,25 %, la comisión de garantía es del 1,50 % anual. El préstamo está contragarantizado por el único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia, |
| --- | --- | --- |

(8)

La ayuda prevista por la región de Andalucía consiste en

—

una garantía del 80 % para un préstamo de 4 375 000 EUR con una duración de 10 años. El tipo de interés es el Euribor más 1,25 %, la comisión de garantía es del 1,50 % anual. El préstamo está contragarantizado por el único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia,

| — | una bonificación del tipo de interés de un 0,89 %, lo que equivale al 50 % del tipo de base del 1,77 % publicado por la Comisión para determinar los tipos de referencia para septiembre de 2009 (4). Esto equivale, según la notificación, a una ayuda de 357 136 EUR, |
| --- | --- |

—

una bonificación del tipo de interés de un 0,89 %, lo que equivale al 50 % del tipo de base del 1,77 % publicado por la Comisión para determinar los tipos de referencia para septiembre de 2009 (4). Esto equivale, según la notificación, a una ayuda de 357 136 EUR,

| — | un préstamo público de 2 000 000 EUR durante 10 años, concedido por la Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía (IDEA). El tipo de interés será el tipo del mercado interbancario en la fecha de la celebración del acuerdo de préstamo en septiembre de 2009 (1,77 %). Al parecer, no se añade ningún margen a este índice de base. Este préstamo tiene la garantía del único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia. |
| --- | --- |

—

un préstamo público de 2 000 000 EUR durante 10 años, concedido por la Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía (IDEA). El tipo de interés será el tipo del mercado interbancario en la fecha de la celebración del acuerdo de préstamo en septiembre de 2009 (1,77 %). Al parecer, no se añade ningún margen a este índice de base. Este préstamo tiene la garantía del único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia.

| (9) | La región de Andalucía supeditó la concesión de la ayuda a que A NOVO contratase a treinta y siete trabajadores de la empresa Servivation a partir de septiembre de 2009. Servivation emplea al personal despedido tras el cierre de un fabricante de teléfonos móviles. |
| --- | --- |

(9)

La región de Andalucía supeditó la concesión de la ayuda a que A NOVO contratase a treinta y siete trabajadores de la empresa Servivation a partir de septiembre de 2009. Servivation emplea al personal despedido tras el cierre de un fabricante de teléfonos móviles.

| (10) | Por lo que se refiere a la cantidad de efectivo necesaria, España afirma que las deudas pendientes actuales consisten en:






  — | deudas con proveedores de 2,7 millones EUR, |
| --- | --- | --- |

(10)

Por lo que se refiere a la cantidad de efectivo necesaria, España afirma que las deudas pendientes actuales consisten en:

—

deudas con proveedores de 2,7 millones EUR,

| — | deudas de 650 000 EUR con el Estado, |
| --- | --- |

—

deudas de 650 000 EUR con el Estado,

| — | deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO, |
| --- | --- |

—

deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO,

| — | otras necesidades resultantes de la expansión de las actividades. |
| --- | --- |

—

otras necesidades resultantes de la expansión de las actividades.

Todo ello asciende a una necesidad de efectivo de alrededor de 5 millones EUR.

| (11) | Aparte de la inyección de nuevo capital descrita anteriormente, el plan de reestructuración no prevé ninguna reestructuración de las actividades de la empresa ni de su organización y gestión ni de la plantilla. Por el contrario, insiste en proseguir sin cambio en sus operaciones, con la esperanza de salir de las dificultades financieras sin alterar el funcionamiento y la estructura del beneficiario. En lo que respecta a la estructura de la empresa, el plan se refiere a las medidas del plan de reestructuración de 2005, que se ejecutaron entre 2004 y 2007, consistentes en el cese gradual de la producción para dedicarse a prestar servicios postventa para otros fabricantes. El plan describe los diversos ámbitos actuales de actividad y sus posibilidades de expansión e indica la expectativa de crecimiento en volumen de cada área con los clientes actuales y con la captación de nuevos clientes —con la ayuda de la inyección de nuevo capital. De hecho, el plan sólo afirma que A NOVO quiere proseguir según lo previsto en el plan de reestructuración de 2005. Como no se prevé ninguna medida de reestructuración, no contiene ningún calendario para la ejecución de medida alguna. |
| --- | --- |

(11)

Aparte de la inyección de nuevo capital descrita anteriormente, el plan de reestructuración no prevé ninguna reestructuración de las actividades de la empresa ni de su organización y gestión ni de la plantilla. Por el contrario, insiste en proseguir sin cambio en sus operaciones, con la esperanza de salir de las dificultades financieras sin alterar el funcionamiento y la estructura del beneficiario. En lo que respecta a la estructura de la empresa, el plan se refiere a las medidas del plan de reestructuración de 2005, que se ejecutaron entre 2004 y 2007, consistentes en el cese gradual de la producción para dedicarse a prestar servicios postventa para otros fabricantes. El plan describe los diversos ámbitos actuales de actividad y sus posibilidades de expansión e indica la expectativa de crecimiento en volumen de cada área con los clientes actuales y con la captación de nuevos clientes —con la ayuda de la inyección de nuevo capital. De hecho, el plan sólo afirma que A NOVO quiere proseguir según lo previsto en el plan de reestructuración de 2005. Como no se prevé ninguna medida de reestructuración, no contiene ningún calendario para la ejecución de medida alguna.

| (12) | El plan no hace referencia a ninguna contribución propia del beneficiario o de su empresa matriz. En lo que respecta a las medidas compensatorias, el plan no prevé ninguna reducción de capacidad o venta de activos. Al contrario, se propone aumentar la mano de obra para incrementar sus ventas. |
| --- | --- |

(12)

El plan no hace referencia a ninguna contribución propia del beneficiario o de su empresa matriz. En lo que respecta a las medidas compensatorias, el plan no prevé ninguna reducción de capacidad o venta de activos. Al contrario, se propone aumentar la mano de obra para incrementar sus ventas.

| (13) | Por lo que se refiere a las perspectivas, la única hipótesis presentada relativa al desarrollo de la demanda de los servicios de la empresa es moderadamente optimista, pues espera un crecimiento en todos los sectores de actividad del beneficiario. No se establece ninguna distinción entre las hipótesis optimista, intermedia y pesimista. |
| --- | --- |

(13)

Por lo que se refiere a las perspectivas, la única hipótesis presentada relativa al desarrollo de la demanda de los servicios de la empresa es moderadamente optimista, pues espera un crecimiento en todos los sectores de actividad del beneficiario. No se establece ninguna distinción entre las hipótesis optimista, intermedia y pesimista.

2.4.   Medidas no notificadas a la Comisión

| (14) | Durante la evaluación del plan de reestructuración, se tuvo conocimiento de que en mayo de 2009 se había concedido a A NOVO una ayuda de salvamento en forma de garantía del 80 % sobre un préstamo de 1 825 000 EUR durante 6 meses, con una comisión anual del 1,5 % y un tipo de interés del 2,86 %. España no notificó esta garantía. El plan de reestructuración presentado con la notificación en octubre de 2009 se elaboró en noviembre de 2008, antes de la concesión de la ayuda de salvamento. |
| --- | --- |

(14)

Durante la evaluación del plan de reestructuración, se tuvo conocimiento de que en mayo de 2009 se había concedido a A NOVO una ayuda de salvamento en forma de garantía del 80 % sobre un préstamo de 1 825 000 EUR durante 6 meses, con una comisión anual del 1,5 % y un tipo de interés del 2,86 %. España no notificó esta garantía. El plan de reestructuración presentado con la notificación en octubre de 2009 se elaboró en noviembre de 2008, antes de la concesión de la ayuda de salvamento.

| (15) | Además, la Comisión observa que el plan de reestructuración de 2005 preveía, según una referencia que figuraba en plan de reestructuración de 2008, que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años. |
| --- | --- |

(15)

Además, la Comisión observa que el plan de reestructuración de 2005 preveía, según una referencia que figuraba en plan de reestructuración de 2008, que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años.

3.   EVALUACIÓN

3.1.   Ayuda estatal con arreglo al artículo 107, apartado 1, del TFUE

| (16) | El artículo 107, apartado 1, del TFUE declara incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones. |
| --- | --- |

(16)

El artículo 107, apartado 1, del TFUE declara incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones.

| (17) | Las medidas que nos ocupan, las garantías, la subvención de intereses, el préstamo de la región de Andalucía y los pagos directos a los trabajadores de A NOVO, implican recursos del Estado. Son concedidas por la región de Andalucía y son imputables al Estado. |
| --- | --- |

(17)

Las medidas que nos ocupan, las garantías, la subvención de intereses, el préstamo de la región de Andalucía y los pagos directos a los trabajadores de A NOVO, implican recursos del Estado. Son concedidas por la región de Andalucía y son imputables al Estado.

| (18) | Para ser consideradas ayuda estatal, las medidas deben conferir una ventaja al beneficiario que éste no podría obtener en condiciones normales de mercado. La subvención de intereses por un valor de 357 136 EUR cumple esta condición. En cuanto a las dos garantías del Estado, se debe considerar que una garantía constituye ayuda si el prestatario se encuentra en una situación financiera difícil [punto 3.2, letra a) de la Comunicación de la Comisión relativa a la aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado CE a las ayudas estatales otorgadas en forma de garantía] (5). En este caso, la Comisión considera que las garantían confieren una ventaja al prestatario. Por lo que respecta a la determinación del importe de la ayuda, la Comisión no puede en la fase actual determinar el equivalente en subvención de las garantías, pues carece de información sobre el grado de solvencia de A NOVO. Finalmente, el préstamo de la región de Andalucía confiere una ventaja a A NOVO. El tipo de interés se determina según el tipo anual del mercado interbancario de dinero. No se añade ningún margen a este índice de base. Sin embargo, incluso suponiendo una elevada colateralización de la garantía dada por A NOVO SA, Francia, para un préstamo a una empresa en una situación financiera difícil, habría que añadir de 220 a 400 puntos básicos al tipo de base (6). Por lo tanto, el préstamo también constituye ayuda. Para determinar el equivalente en subvención del préstamo se necesitaría más información sobre el índice de solvencia de A NOVO. |
| --- | --- |

(18)

Para ser consideradas ayuda estatal, las medidas deben conferir una ventaja al beneficiario que éste no podría obtener en condiciones normales de mercado. La subvención de intereses por un valor de 357 136 EUR cumple esta condición. En cuanto a las dos garantías del Estado, se debe considerar que una garantía constituye ayuda si el prestatario se encuentra en una situación financiera difícil [punto 3.2, letra a) de la Comunicación de la Comisión relativa a la aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado CE a las ayudas estatales otorgadas en forma de garantía] (5). En este caso, la Comisión considera que las garantían confieren una ventaja al prestatario. Por lo que respecta a la determinación del importe de la ayuda, la Comisión no puede en la fase actual determinar el equivalente en subvención de las garantías, pues carece de información sobre el grado de solvencia de A NOVO. Finalmente, el préstamo de la región de Andalucía confiere una ventaja a A NOVO. El tipo de interés se determina según el tipo anual del mercado interbancario de dinero. No se añade ningún margen a este índice de base. Sin embargo, incluso suponiendo una elevada colateralización de la garantía dada por A NOVO SA, Francia, para un préstamo a una empresa en una situación financiera difícil, habría que añadir de 220 a 400 puntos básicos al tipo de base (6). Por lo tanto, el préstamo también constituye ayuda. Para determinar el equivalente en subvención del préstamo se necesitaría más información sobre el índice de solvencia de A NOVO.

| (19) | Por consiguiente, las cuatro medidas favorecen al beneficiario individualmente y le confieren una ventaja en el contexto de su reestructuración que, tal como afirman las autoridades españolas en su presentación, no podría haber obtenido en el mercado financiero. Como consecuencia, la posición de la empresa beneficiaria se refuerza en comparación con la de sus competidores. Por lo tanto, las medidas son selectivas y es probable que falseen la competencia. |
| --- | --- |

(19)

Por consiguiente, las cuatro medidas favorecen al beneficiario individualmente y le confieren una ventaja en el contexto de su reestructuración que, tal como afirman las autoridades españolas en su presentación, no podría haber obtenido en el mercado financiero. Como consecuencia, la posición de la empresa beneficiaria se refuerza en comparación con la de sus competidores. Por lo tanto, las medidas son selectivas y es probable que falseen la competencia.

| (20) | En lo referente a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, España no ha presentado información que permita a la Comisión evaluar si constituye o no ayuda. Si los pagos se efectuaron al amparo de un régimen general de la seguridad social, no se considerarán ayuda estatal. Si los pagos tuvieran que correr normalmente por cuenta de la propia empresa —en virtud del Derecho laboral o de un convenio colectivo—, los pagos formarían parte de los costes normales de la empresa. Si el Estado se hace cargo de estos pagos, deben contabilizarse como ayuda (7). |
| --- | --- |

(20)

En lo referente a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, España no ha presentado información que permita a la Comisión evaluar si constituye o no ayuda. Si los pagos se efectuaron al amparo de un régimen general de la seguridad social, no se considerarán ayuda estatal. Si los pagos tuvieran que correr normalmente por cuenta de la propia empresa —en virtud del Derecho laboral o de un convenio colectivo—, los pagos formarían parte de los costes normales de la empresa. Si el Estado se hace cargo de estos pagos, deben contabilizarse como ayuda (7).

| (21) | Por lo que respecta al efecto sobre los intercambios, las autoridades españolas alegan que los servicios postventa, en los que opera el beneficiario, se prestan a nivel local y se limitan al territorio de España. No obstante, el Tribunal ha confirmado que dicho efecto no depende del carácter local o regional de los servicios prestados ni de la importancia del ámbito de actividad de que se trate (8). Además, estos servicios se intercambian libremente en la Unión. Por último, los propietarios de las empresas que prestan estos servicios están radicados en más de un Estado miembro. Esto es particularmente cierto en el caso del presente beneficiario, que forma parte del grupo francés A NOVO, un operador importante en los servicios postventa en Europa. Por lo tanto, se cumple la condición de afectar al comercio entre los Estados miembros. |
| --- | --- |

(21)

Por lo que respecta al efecto sobre los intercambios, las autoridades españolas alegan que los servicios postventa, en los que opera el beneficiario, se prestan a nivel local y se limitan al territorio de España. No obstante, el Tribunal ha confirmado que dicho efecto no depende del carácter local o regional de los servicios prestados ni de la importancia del ámbito de actividad de que se trate (8). Además, estos servicios se intercambian libremente en la Unión. Por último, los propietarios de las empresas que prestan estos servicios están radicados en más de un Estado miembro. Esto es particularmente cierto en el caso del presente beneficiario, que forma parte del grupo francés A NOVO, un operador importante en los servicios postventa en Europa. Por lo tanto, se cumple la condición de afectar al comercio entre los Estados miembros.

| (22) | Por todo ello, las dos garantías, la subvención de intereses y el préstamo descritos constituyen ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, TFUE. La Comisión carece de la información necesaria que le permita determinar si también constituyen ayuda los pagos directos a los trabajadores prometidos en 2005 por la región de Andalucía. |
| --- | --- |

(22)

Por todo ello, las dos garantías, la subvención de intereses y el préstamo descritos constituyen ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, TFUE. La Comisión carece de la información necesaria que le permita determinar si también constituyen ayuda los pagos directos a los trabajadores prometidos en 2005 por la región de Andalucía.

3.2.   Compatibilidad de la ayuda con el mercado interior a tenor de las Directrices sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis

3.2.1.   La ayuda de salvamento no notificada

| (23) | Las autoridades españolas no han notificado la ayuda de salvamento de mayo de 2009 ni han presentado la información necesaria para evaluar la compatibilidad de esta ayuda con el mercado interior, especialmente por lo que se refiere al punto 25 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (9) (denominadas en lo sucesivo “las Directrices”) y su función en el plan de restructuración de 2008, que se adoptó antes de la concesión de esta ayuda. Por consiguiente, en la fase actual la Comisión tiene dudas sobre la compatibilidad de esta medida de ayuda con el mercado interior. |
| --- | --- |

(23)

Las autoridades españolas no han notificado la ayuda de salvamento de mayo de 2009 ni han presentado la información necesaria para evaluar la compatibilidad de esta ayuda con el mercado interior, especialmente por lo que se refiere al punto 25 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (9) (denominadas en lo sucesivo “las Directrices”) y su función en el plan de restructuración de 2008, que se adoptó antes de la concesión de esta ayuda. Por consiguiente, en la fase actual la Comisión tiene dudas sobre la compatibilidad de esta medida de ayuda con el mercado interior.

3.2.2.   La ayuda de reestructuración notificada

| (24) | Según la notificación, el objetivo de la ayuda es la reestructuración de una empresa en crisis. Según el artículo 107, apartado 3, letra c), TFUE, la ayuda destinada a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas puede autorizarse siempre que no altere las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La ayuda de salvamento o de reestructuración de empresas en crisis puede considerarse compatible con el mercado interior en virtud de esta disposición si se respetan las condiciones fijadas en las Directrices. |
| --- | --- |

(24)

Según la notificación, el objetivo de la ayuda es la reestructuración de una empresa en crisis. Según el artículo 107, apartado 3, letra c), TFUE, la ayuda destinada a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas puede autorizarse siempre que no altere las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La ayuda de salvamento o de reestructuración de empresas en crisis puede considerarse compatible con el mercado interior en virtud de esta disposición si se respetan las condiciones fijadas en las Directrices.

Derecho del beneficiario a la ayuda como empresa en crisis

| (25) | En primer lugar es necesario poder considerar que la empresa beneficiaria es una empresa en crisis. Según las Directrices, se considera que una empresa está en crisis si es incapaz de recuperarse mediante sus recursos propios o consiguiendo los fondos necesarios de los accionistas o en el mercado, y sin la intervención de los poderes públicos. Las Directrices también enumeran algunas características habituales de tales empresas, tales como el endeudamiento creciente y el debilitamiento de su activo neto. |
| --- | --- |

(25)

En primer lugar es necesario poder considerar que la empresa beneficiaria es una empresa en crisis. Según las Directrices, se considera que una empresa está en crisis si es incapaz de recuperarse mediante sus recursos propios o consiguiendo los fondos necesarios de los accionistas o en el mercado, y sin la intervención de los poderes públicos. Las Directrices también enumeran algunas características habituales de tales empresas, tales como el endeudamiento creciente y el debilitamiento de su activo neto.

| (26) | Según los datos mencionados anteriormente en el apartado 4, cabe concluir en principio que A NOVO es una empresa en crisis en el sentido de las Directrices, debido a la desaparición de más de la mitad de su capital suscrito y a que se ha perdido más de una cuarta parte del mismo en los últimos 12 meses [punto 10, letra a) de las Directrices]. Según España, la empresa cumple además los criterios establecidos en la legislación española para someterse a un procedimiento de quiebra [punto 10, letra c) de las Directrices]. En todo caso, registraba unas pérdidas cada vez mayores y una disminución global del volumen de negocios, en el sentido contemplado en el punto 11 de las Directrices. Sin embargo, según lo descrito en el apartado 4, el volumen de negocios pertinente para la actividad actual y futura de A NOVO, a saber, los servicios postventa, ha registrado un crecimiento considerable. |
| --- | --- |

(26)

Según los datos mencionados anteriormente en el apartado 4, cabe concluir en principio que A NOVO es una empresa en crisis en el sentido de las Directrices, debido a la desaparición de más de la mitad de su capital suscrito y a que se ha perdido más de una cuarta parte del mismo en los últimos 12 meses [punto 10, letra a) de las Directrices]. Según España, la empresa cumple además los criterios establecidos en la legislación española para someterse a un procedimiento de quiebra [punto 10, letra c) de las Directrices]. En todo caso, registraba unas pérdidas cada vez mayores y una disminución global del volumen de negocios, en el sentido contemplado en el punto 11 de las Directrices. Sin embargo, según lo descrito en el apartado 4, el volumen de negocios pertinente para la actividad actual y futura de A NOVO, a saber, los servicios postventa, ha registrado un crecimiento considerable.

| (27) | No se conoce con precisión a partir de qué fecha se debe considerar que la empresa está en crisis. Según los datos presentados (véase el apartado 4), se puede concluir que esta situación ya se daba en 2008. |
| --- | --- |

(27)

No se conoce con precisión a partir de qué fecha se debe considerar que la empresa está en crisis. Según los datos presentados (véase el apartado 4), se puede concluir que esta situación ya se daba en 2008.

| (28) | La dificultad de la empresa para obtener crédito también puede deberse a que ya no es propietaria de los inmuebles que utiliza, tras la operación de venta y posterior arrendamiento financiero mencionada en el apartado 5. Sin embargo, este aspecto debe examinarse e investigarse con mayor detenimiento. |
| --- | --- |

(28)

La dificultad de la empresa para obtener crédito también puede deberse a que ya no es propietaria de los inmuebles que utiliza, tras la operación de venta y posterior arrendamiento financiero mencionada en el apartado 5. Sin embargo, este aspecto debe examinarse e investigarse con mayor detenimiento.

| (29) | Además, A NOVO es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA, cuyo volumen de negocios en 2009 fue de alrededor de 350 millones EUR y con un beneficio neto de 12 millones EUR. Según el punto 11 de las Directrices, una empresa en crisis solo podrá beneficiarse de las ayudas cuando no pueda recuperarse con los fondos obtenidos de sus propietarios. Además, el punto 13 de las Directrices exige, cuando la empresa pertenezca a un grupo de empresas mayor, que el Estado miembro demuestre que las dificultades de la empresa son intrínsecas a la misma y demasiado complejas para ser resueltas por el propio grupo. Las autoridades españolas no han presentado información que permita determinar si se cumplen estas condiciones. |
| --- | --- |

(29)

Además, A NOVO es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA, cuyo volumen de negocios en 2009 fue de alrededor de 350 millones EUR y con un beneficio neto de 12 millones EUR. Según el punto 11 de las Directrices, una empresa en crisis solo podrá beneficiarse de las ayudas cuando no pueda recuperarse con los fondos obtenidos de sus propietarios. Además, el punto 13 de las Directrices exige, cuando la empresa pertenezca a un grupo de empresas mayor, que el Estado miembro demuestre que las dificultades de la empresa son intrínsecas a la misma y demasiado complejas para ser resueltas por el propio grupo. Las autoridades españolas no han presentado información que permita determinar si se cumplen estas condiciones.

| (30) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la empresa pueda obtener ayuda de reestructuración. |
| --- | --- |

(30)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la empresa pueda obtener ayuda de reestructuración.

Restablecimiento de la viabilidad a largo plazo

| (31) | Según el punto 34 de las Directrices, la concesión de la ayuda debe estar supeditada a la ejecución del plan de reestructuración que, para todas las ayudas individuales a grandes empresas, habrá sido autorizado por la Comisión. |
| --- | --- |

(31)

Según el punto 34 de las Directrices, la concesión de la ayuda debe estar supeditada a la ejecución del plan de reestructuración que, para todas las ayudas individuales a grandes empresas, habrá sido autorizado por la Comisión.

| (32) | Según el punto 35 de las Directrices, el plan de reestructuración ha de restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa en un plazo razonable, partiendo de hipótesis realistas por lo que se refiere a las condiciones futuras de explotación. Según el punto 36 de las Directrices, el plan debe contener hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras. |
| --- | --- |

(32)

Según el punto 35 de las Directrices, el plan de reestructuración ha de restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa en un plazo razonable, partiendo de hipótesis realistas por lo que se refiere a las condiciones futuras de explotación. Según el punto 36 de las Directrices, el plan debe contener hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras.

| (33) | El plan de reestructuración no contiene una descripción de las medidas internas destinadas a mejorar la viabilidad y estructura de la empresa. No describe las razones que han dado lugar a las dificultades. Hace referencia a un plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y a los contratos financieros de ese momento, pero no indica si la empresa está actualmente en crisis a causa de las hipótesis incorrectas del plan anterior o de circunstancias inesperadas. El plan no contiene hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras ni un análisis de los puntos fuertes y débiles de la empresa. Eventualmente, el plan prevé restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa sólo a través de la reducción de deudas. |
| --- | --- |

(33)

El plan de reestructuración no contiene una descripción de las medidas internas destinadas a mejorar la viabilidad y estructura de la empresa. No describe las razones que han dado lugar a las dificultades. Hace referencia a un plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y a los contratos financieros de ese momento, pero no indica si la empresa está actualmente en crisis a causa de las hipótesis incorrectas del plan anterior o de circunstancias inesperadas. El plan no contiene hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras ni un análisis de los puntos fuertes y débiles de la empresa. Eventualmente, el plan prevé restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa sólo a través de la reducción de deudas.

| (34) | Por lo que se refiere a las perspectivas de la empresa, se prevé que las ventas se sitúen en 16 118 millones EUR en 2009, 17 658 millones EUR en 2010, 18 630 millones EUR en 2011, 18 923 millones EUR en 2012 y 19 721 millones EUR en 2013. Se espera que la empresa registre unas pérdidas de 254 000 EUR en 2009 y unos resultados positivos de 414 000 EUR en 2010, 835 000 EUR en 2011, 1 261 millones EUR en 2012, y 1 863 millones EUR en 2013. |
| --- | --- |

(34)

Por lo que se refiere a las perspectivas de la empresa, se prevé que las ventas se sitúen en 16 118 millones EUR en 2009, 17 658 millones EUR en 2010, 18 630 millones EUR en 2011, 18 923 millones EUR en 2012 y 19 721 millones EUR en 2013. Se espera que la empresa registre unas pérdidas de 254 000 EUR en 2009 y unos resultados positivos de 414 000 EUR en 2010, 835 000 EUR en 2011, 1 261 millones EUR en 2012, y 1 863 millones EUR en 2013.

| (35) | Estas previsiones de ventas se basan en la consulta a los principales clientes de A NOVO. Las autoridades españolas solo han presentado una hipótesis. Como además no está claro por qué A NOVO está ahora en crisis, a pesar de la aplicación del plan de reestructuración de 2005 según lo previsto, no es evidente que la prevista medida de reestructuración simplemente financiera vaya a atajar la causa de las dificultades de la empresa. |
| --- | --- |

(35)

Estas previsiones de ventas se basan en la consulta a los principales clientes de A NOVO. Las autoridades españolas solo han presentado una hipótesis. Como además no está claro por qué A NOVO está ahora en crisis, a pesar de la aplicación del plan de reestructuración de 2005 según lo previsto, no es evidente que la prevista medida de reestructuración simplemente financiera vaya a atajar la causa de las dificultades de la empresa.

| (36) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la aplicación del plan notificado restablezca la viabilidad a largo plazo de la empresa. |
| --- | --- |

(36)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la aplicación del plan notificado restablezca la viabilidad a largo plazo de la empresa.

Evitar falseamientos indebidos de la competencia

| (37) | De conformidad con los puntos 38 a 42 de las Directrices, se han de adoptar medidas para reducir en la medida de lo posible los efectos negativos de la ayuda sobre los competidores. La ayuda no debe falsear indebidamente la competencia. Por lo general esto significa limitar la presencia que la empresa pueda disfrutar en sus mercados al término del período de reestructuración. La limitación o reducción obligatoria de la presencia de la empresa en el mercado de referencia constituye una compensación para sus competidores. |
| --- | --- |

(37)

De conformidad con los puntos 38 a 42 de las Directrices, se han de adoptar medidas para reducir en la medida de lo posible los efectos negativos de la ayuda sobre los competidores. La ayuda no debe falsear indebidamente la competencia. Por lo general esto significa limitar la presencia que la empresa pueda disfrutar en sus mercados al término del período de reestructuración. La limitación o reducción obligatoria de la presencia de la empresa en el mercado de referencia constituye una compensación para sus competidores.

| (38) | El plan no contiene ninguna medida compensatoria como la desinversión de activos o las reducciones de capacidad o de presencia en el mercado. Al contrario, prevé una expansión del negocio y la contratación de más trabajadores. Aunque no hay nada que sugiera que el mercado de la reparación de aparatos electrónicos registre un exceso de capacidad, la inclusión de esta expectativa de expansión en una medida de ayuda pública a una empresa en crisis no se ajusta a lo establecido en los puntos 38 y 39 de las Directrices. |
| --- | --- |

(38)

El plan no contiene ninguna medida compensatoria como la desinversión de activos o las reducciones de capacidad o de presencia en el mercado. Al contrario, prevé una expansión del negocio y la contratación de más trabajadores. Aunque no hay nada que sugiera que el mercado de la reparación de aparatos electrónicos registre un exceso de capacidad, la inclusión de esta expectativa de expansión en una medida de ayuda pública a una empresa en crisis no se ajusta a lo establecido en los puntos 38 y 39 de las Directrices.

| (39) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan estas condiciones importantes para la compatibilidad de la ayuda de reestructuración. |
| --- | --- |

(39)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan estas condiciones importantes para la compatibilidad de la ayuda de reestructuración.

Ayuda circunscrita al mínimo

| (40) | De conformidad con el punto 43 de las Directrices, el importe y la intensidad de la ayuda deberán limitarse a los costes de reestructuración estrictamente necesarios para permitir la reestructuración, teniendo en cuenta las disponibilidades financieras de la empresa. Los beneficiarios de la ayuda deberán contribuir de forma importante al plan de reestructuración con cargo a sus propios recursos, por ejemplo, mediante la venta de activos que no sean indispensables para la supervivencia de la empresa o mediante financiación externa obtenida en condiciones de mercado. |
| --- | --- |

(40)

De conformidad con el punto 43 de las Directrices, el importe y la intensidad de la ayuda deberán limitarse a los costes de reestructuración estrictamente necesarios para permitir la reestructuración, teniendo en cuenta las disponibilidades financieras de la empresa. Los beneficiarios de la ayuda deberán contribuir de forma importante al plan de reestructuración con cargo a sus propios recursos, por ejemplo, mediante la venta de activos que no sean indispensables para la supervivencia de la empresa o mediante financiación externa obtenida en condiciones de mercado.

| (41) | El plan carece de cualquier elemento que suponga una contribución propia del beneficiario, por ejemplo en forma de financiación externa en condiciones de mercado. El préstamo del Estado de 2 millones EUR y la garantía para el préstamo de 4 375 000 EUR no cumplen las condiciones de mercado (véase el apartado 17). El plan de reestructuración tampoco contiene ningún plan de venta de activos. |
| --- | --- |

(41)

El plan carece de cualquier elemento que suponga una contribución propia del beneficiario, por ejemplo en forma de financiación externa en condiciones de mercado. El préstamo del Estado de 2 millones EUR y la garantía para el préstamo de 4 375 000 EUR no cumplen las condiciones de mercado (véase el apartado 17). El plan de reestructuración tampoco contiene ningún plan de venta de activos.

| (42) | La Comisión observa que la sociedad matriz A NOVO SA, Francia, que está obteniendo beneficios, no garantiza por sí misma los nuevos préstamos, sino que se limita a ofrecer una contragarantía a pesar de la perspectiva optimista presentada (véase el apartado 32). |
| --- | --- |

(42)

La Comisión observa que la sociedad matriz A NOVO SA, Francia, que está obteniendo beneficios, no garantiza por sí misma los nuevos préstamos, sino que se limita a ofrecer una contragarantía a pesar de la perspectiva optimista presentada (véase el apartado 32).

| (43) | Además, según el punto 45 de las Directrices, conviene evitar que la ayuda lleve a la empresa a disponer de una liquidez excedentaria. Cabe albergar dudas sobre la necesidad del importe de los préstamos garantizados y concedidos, que ascienden en conjunto a 6 375 millones EUR (sin contabilizar la medida de salvamento en forma de garantía para un préstamo de 1,825 millones EUR). Según las autoridades españolas, el beneficiario debe cubrir deudas externas por un importe de alrededor de 3,4 millones EUR (o de 5 millones EUR, si se suman las deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO) (véase el apartado 10). No se prevé ninguna otra inversión más allá del restablecimiento de la liquidez. La Comisión también tendría que evaluar si las deudas internas del grupo pueden constituir una razón legítima para considerar que una empresa está en crisis. |
| --- | --- |

(43)

Además, según el punto 45 de las Directrices, conviene evitar que la ayuda lleve a la empresa a disponer de una liquidez excedentaria. Cabe albergar dudas sobre la necesidad del importe de los préstamos garantizados y concedidos, que ascienden en conjunto a 6 375 millones EUR (sin contabilizar la medida de salvamento en forma de garantía para un préstamo de 1,825 millones EUR). Según las autoridades españolas, el beneficiario debe cubrir deudas externas por un importe de alrededor de 3,4 millones EUR (o de 5 millones EUR, si se suman las deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO) (véase el apartado 10). No se prevé ninguna otra inversión más allá del restablecimiento de la liquidez. La Comisión también tendría que evaluar si las deudas internas del grupo pueden constituir una razón legítima para considerar que una empresa está en crisis.

| (44) | A NOVO está situada en una zona asistida en el sentido del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE. Sin embargo, hasta la fecha las autoridades españolas no han indicado ninguna necesidad concreta de desarrollo regional que justifique una aplicación menos estricta de los criterios de las Directrices. |
| --- | --- |

(44)

A NOVO está situada en una zona asistida en el sentido del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE. Sin embargo, hasta la fecha las autoridades españolas no han indicado ninguna necesidad concreta de desarrollo regional que justifique una aplicación menos estricta de los criterios de las Directrices.

| (45) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan las condiciones para circunscribir la ayuda al mínimo. |
| --- | --- |

(45)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan las condiciones para circunscribir la ayuda al mínimo.

Principio de “ayuda única”

| (46) | Por lo que se refiere a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, es posible que constituyan ayuda tal como se indica en el apartado 20. Si se considera que estos pagos constituyen ayuda, A NOVO habría recibido ya ayuda de reestructuración en el pasado. No obstante, la ayuda de reestructuración solo se debe conceder una vez (punto 72 de las Directrices). Si han transcurrido menos de 10 años desde el anterior período de reestructuración, la Comisión no puede aprobar una nueva ayuda de reestructuración según el punto 73 de las Directrices. |
| --- | --- |

(46)

Por lo que se refiere a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, es posible que constituyan ayuda tal como se indica en el apartado 20. Si se considera que estos pagos constituyen ayuda, A NOVO habría recibido ya ayuda de reestructuración en el pasado. No obstante, la ayuda de reestructuración solo se debe conceder una vez (punto 72 de las Directrices). Si han transcurrido menos de 10 años desde el anterior período de reestructuración, la Comisión no puede aprobar una nueva ayuda de reestructuración según el punto 73 de las Directrices.

| (47) | Por consiguiente, la Comisión también duda de que se haya respetado el principio de “ayuda única”. |
| --- | --- |

(47)

Por consiguiente, la Comisión también duda de que se haya respetado el principio de “ayuda única”.

3.3.   Compatibilidad con arreglo al Marco temporal

| (48) | Es dudoso que la ayuda de salvamento en forma de garantía de un préstamo de 1 825 000 EUR pueda acogerse al Marco temporal aplicable a las medidas de ayuda estatal para facilitar el acceso a la financiación en el actual contexto de crisis económica y financiera (10) (en lo sucesivo denominado “el Marco temporal”). Se puede conceder una ayuda de un equivalente en subvención bruta de hasta 500 000 EUR siempre que se conceda con arreglo a un régimen [punto 4.2.2, letras a) y b), del Marco temporal]. Sin embargo, el único régimen general español de ayuda temporal de concesión de cantidades limitadas de ayuda compatible (N 307/09 de 8 de junio de 2009) aún no estaba en vigor cuando se concedió la citada ayuda. Además, el régimen se limita a las ayudas de hasta 500 000 EUR en forma de subvenciones directas. Así pues, seguiría siendo obligatorio notificar las garantías. Asimismo, la empresa parecía estar en crisis ya antes del 1 de julio de 2008, lo que excluiría la aplicación del Marco temporal [véase el punto 4.3.2, letra i)]. |
| --- | --- |

(48)

Es dudoso que la ayuda de salvamento en forma de garantía de un préstamo de 1 825 000 EUR pueda acogerse al Marco temporal aplicable a las medidas de ayuda estatal para facilitar el acceso a la financiación en el actual contexto de crisis económica y financiera (10) (en lo sucesivo denominado “el Marco temporal”). Se puede conceder una ayuda de un equivalente en subvención bruta de hasta 500 000 EUR siempre que se conceda con arreglo a un régimen [punto 4.2.2, letras a) y b), del Marco temporal]. Sin embargo, el único régimen general español de ayuda temporal de concesión de cantidades limitadas de ayuda compatible (N 307/09 de 8 de junio de 2009) aún no estaba en vigor cuando se concedió la citada ayuda. Además, el régimen se limita a las ayudas de hasta 500 000 EUR en forma de subvenciones directas. Así pues, seguiría siendo obligatorio notificar las garantías. Asimismo, la empresa parecía estar en crisis ya antes del 1 de julio de 2008, lo que excluiría la aplicación del Marco temporal [véase el punto 4.3.2, letra i)].

| (49) | También es dudoso que la medida de reestructuración notificada por España entre en el ámbito de aplicación del Marco temporal. En primer lugar, no está claro cuando A NOVO empezó a estar en crisis. En segundo lugar, por lo que se refiere a la subvención de los intereses, porque su efecto no se limita hasta finales de 2012 [véase el punto 4.4.2, letra a) del Marco]. Además, porque la Comisión carece de información para evaluar si se cumplen las condiciones para que la comisión de la garantía sea compatible [en particular con el punto 4.3.2, letra b) del Marco temporal]. Finalmente, el préstamo concedido por la región de Andalucía no cumple las condiciones del régimen español de ayuda temporal mencionado en el apartado anterior, que España ha limitado a las formas transparentes de ayuda, según lo definido en el artículo 2, apartado 6, del Reglamento general de exención por categorías (11), es decir, a las ayudas en las que es posible calcular previamente con exactitud el equivalente en subvención bruta (ESB) sin necesidad de efectuar una evaluación del riesgo. Sin embargo, dicha evaluación del riesgo es necesaria cuando se trata de un préstamo a una empresa en crisis. |
| --- | --- |

(49)

También es dudoso que la medida de reestructuración notificada por España entre en el ámbito de aplicación del Marco temporal. En primer lugar, no está claro cuando A NOVO empezó a estar en crisis. En segundo lugar, por lo que se refiere a la subvención de los intereses, porque su efecto no se limita hasta finales de 2012 [véase el punto 4.4.2, letra a) del Marco]. Además, porque la Comisión carece de información para evaluar si se cumplen las condiciones para que la comisión de la garantía sea compatible [en particular con el punto 4.3.2, letra b) del Marco temporal]. Finalmente, el préstamo concedido por la región de Andalucía no cumple las condiciones del régimen español de ayuda temporal mencionado en el apartado anterior, que España ha limitado a las formas transparentes de ayuda, según lo definido en el artículo 2, apartado 6, del Reglamento general de exención por categorías (11), es decir, a las ayudas en las que es posible calcular previamente con exactitud el equivalente en subvención bruta (ESB) sin necesidad de efectuar una evaluación del riesgo. Sin embargo, dicha evaluación del riesgo es necesaria cuando se trata de un préstamo a una empresa en crisis.

4.   CONCLUSIÓN

| (50) | Así pues, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento de investigación formal previsto en el artículo 108, apartado 2, TFUE en relación con las medidas descritas por las siguientes razones:






  — | por lo que se refiere a la ayuda de reestructuración notificada, la Comisión tiene dudas de que cumpla las Directrices pertinentes, en especial en lo que respecta a la posibilidad de que A NOVO se beneficie de ayuda de reestructuración, al restablecimiento de su viabilidad a largo plazo, a la necesidad del importe de ayuda, a la ausencia de medidas compensatorias y de una contribución propia del beneficiario y del respeto del principio de “ayuda única” de reestructuración. Además la Comisión carece de la información necesaria para determinar el equivalente en subvención del préstamo y de la garantía del préstamo para A NOVO y la fecha de inicio de la crisis de A NOVO, |
| --- | --- | --- |

(50)

Así pues, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento de investigación formal previsto en el artículo 108, apartado 2, TFUE en relación con las medidas descritas por las siguientes razones:

—

por lo que se refiere a la ayuda de reestructuración notificada, la Comisión tiene dudas de que cumpla las Directrices pertinentes, en especial en lo que respecta a la posibilidad de que A NOVO se beneficie de ayuda de reestructuración, al restablecimiento de su viabilidad a largo plazo, a la necesidad del importe de ayuda, a la ausencia de medidas compensatorias y de una contribución propia del beneficiario y del respeto del principio de “ayuda única” de reestructuración. Además la Comisión carece de la información necesaria para determinar el equivalente en subvención del préstamo y de la garantía del préstamo para A NOVO y la fecha de inicio de la crisis de A NOVO,

| — | la Comisión tiene dudas por lo que se refiere a la compatibilidad de la ayuda de salvamento no notificada concedida en mayo de 2009. |
| --- | --- |

—

la Comisión tiene dudas por lo que se refiere a la compatibilidad de la ayuda de salvamento no notificada concedida en mayo de 2009.

5.   DECISIÓN

| (51) | Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión, actuando conforme al procedimiento establecido en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, insta al Reino de España a presentar sus observaciones y a facilitar toda la información que pueda ayudar a evaluar la ayuda en el plazo de un mes a partir de la fecha de recepción de la presente carta. La Comisión insta a sus autoridades a que transmitan inmediatamente una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda. |
| --- | --- |

(51)

Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión, actuando conforme al procedimiento establecido en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, insta al Reino de España a presentar sus observaciones y a facilitar toda la información que pueda ayudar a evaluar la ayuda en el plazo de un mes a partir de la fecha de recepción de la presente carta. La Comisión insta a sus autoridades a que transmitan inmediatamente una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda.

| (52) | La Comisión desea recordar que el artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea tiene efecto suspensivo y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente pueda recuperarse de su beneficiario. |
| --- | --- |

(52)

La Comisión desea recordar que el artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea tiene efecto suspensivo y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente pueda recuperarse de su beneficiario.

| (53) | Por la presente, la Comisión comunica al Reino de España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados de los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en el plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente“. |
| --- | --- |

(53)

Por la presente, la Comisión comunica al Reino de España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados de los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en el plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente“.

---

(1)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

1

(2)  Úř. věst. C 83, 7.4.2009, s. 1.

2

(3)  Con efecto a partir del 1 de diciembre de 2009, los artículos 87 y 88 del Tratado CE han pasado a ser los artículos 107 y 108, respectivamente, del TFUE. Las dos series de disposiciones son en sustancia idénticas. A efectos de la presente Decisión, las referencias a los artículos 101 y 102 del TFUE se entenderán hechas, cuando proceda, a los artículos 81 y 82 del Tratado CE.

3

(4)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

4

(5)  DO C 54 de 4.3.2006, p. 13.

5

(6)  Comunicación de la Comisión relativa a la revisión del método de fijación de los tipos de referencia y de actualización, DO C 14 de 19.1.2008, p. 6.

6

(7)  Véanse también los apartados 61 y 63 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis, DO C 244 de 1.10.2004, p. 2.

7

(8)  Asunto C-280/00, Altmark Trans, Rec. 2003, p. I-7747, apartado 82; asunto C-172/03, Heiser/Finanzamt Innsbruck, Rec. 2005, p. I-1627, apartado 33.

8

(9)  DO C 244 de 1.10.2004, p. 2.

9

(10)  DO C 83 de 7.4.2009, p. 1.

10

(11)  Reglamento (CE) no 800/2008 de la Comisión, de 6 de agosto de 2008, por el que se declaran determinadas categorías de ayuda compatibles con el mercado común en aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado (Reglamento general de exención por categorías), DO L 214 de 9.8.2008, p. 3.

11

o

---

| 29.5.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 140/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 140/33

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 140/10

| 1. | Komise dne 21. května 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Hon Hai Precision Industry Co., Ltd („Hon Hai group“, Taiwan), mateřská společnost podniku Foxconn group („Foxconn“, Taiwan), získává nákupem akcií výlučnou kontrolu nad podnikem Sony Slovakia spol. s r.o. („Slovakian Target“, Slovensko). Dne 1. ledna 2010, dříve než došlo k dohodě o získání kontroly nad podnikem Slovakian Target, získal podnik Foxconn nákupem akcií a majetku výlučnou kontrolu nad podnikem Sony Baja California, S.A. de C.V („Mexican Target“, Mexiko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 21. května 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Hon Hai Precision Industry Co., Ltd („Hon Hai group“, Taiwan), mateřská společnost podniku Foxconn group („Foxconn“, Taiwan), získává nákupem akcií výlučnou kontrolu nad podnikem Sony Slovakia spol. s r.o. („Slovakian Target“, Slovensko). Dne 1. ledna 2010, dříve než došlo k dohodě o získání kontroly nad podnikem Slovakian Target, získal podnik Foxconn nákupem akcií a majetku výlučnou kontrolu nad podnikem Sony Baja California, S.A. de C.V („Mexican Target“, Mexiko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | skupiny Hon Hai a podniku Foxconn: poskytování služeb elektronické výroby výrobcům originálního vybavení, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

skupiny Hon Hai a podniku Foxconn: poskytování služeb elektronické výroby výrobcům originálního vybavení,

| — | podniků Slovakian Target a Mexican Target: výroba a kompletace LCD televizorů. |
| --- | --- |

—

podniků Slovakian Target a Mexican Target: výroba a kompletace LCD televizorů.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---