# Euroopa Liidu C 142/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.142.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 142 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide1. juuni 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.142.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 142

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide1. juuni 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Nõukogu |
| 2010/C 142/01 | Nõukogu arvamus Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2009–2012 | 1 |
| 2010/C 142/02 | Nõukogu arvamus Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2009–2014 | 7 |
| 2010/C 142/03 | Nõukogu arvamus Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2009–2012 | 13 |
| 2010/C 142/04 | Nõukogu arvamus Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2009–2012 | 19 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

2010/C 142/01

Nõukogu arvamus Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2009–2012

1

2010/C 142/02

Nõukogu arvamus Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2009–2014

7

2010/C 142/03

Nõukogu arvamus Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2009–2012

13

2010/C 142/04

Nõukogu arvamus Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2009–2012

19

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 142/05 | Euro vahetuskurss | 25 |
| 2010/C 142/06 | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 15. märtsi 2010. aasta koosolekul esitatud arvamus juhtumit COMP/39.351 – Rootsi põhivõrkude vahelised ühendused käsitleva otsuse eelnõu kohta – Raportöör: Rumeenia | 26 |
| 2010/C 142/07 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne – Juhtum COMP/39.351 – Rootsi põhivõrkude vahelised ühendused | 27 |
| 2010/C 142/08 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 14. aprill 2010, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 102 ja EMP lepingu artiklis 54 sätestatud menetluse kohta (Juhtum COMP/39.351 – Rootsi põhivõrkude vahelised ühendused) (
  1
  ) | 28 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 142/05

Euro vahetuskurss

25

2010/C 142/06

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 15. märtsi 2010. aasta koosolekul esitatud arvamus juhtumit COMP/39.351 – Rootsi põhivõrkude vahelised ühendused käsitleva otsuse eelnõu kohta – Raportöör: Rumeenia

26

2010/C 142/07

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne – Juhtum COMP/39.351 – Rootsi põhivõrkude vahelised ühendused

27

2010/C 142/08

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 14. aprill 2010, Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 102 ja EMP lepingu artiklis 54 sätestatud menetluse kohta (Juhtum COMP/39.351 – Rootsi põhivõrkude vahelised ühendused) (
  1
  )

1

28

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Investeerimispank |
| 2010/C 142/09 | Konkursikutse – Euroopa Investeerimispank pakub EIP ülikoolide teadustööalgatuse raames välja kolm uut EIBURSi sponsorlustoetust. | 30 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 142/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia) (
  1
  ) | 33 |
| 2010/C 142/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry) (
  1
  ) | 34 |
| 2010/C 142/12 | Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Teatis vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõiguslike tegevuslubade ehk nn Langlade'i loa ja Hermine'i loa taotlemise kohta)
   (
  1
  ) | 35 |
| 2010/C 142/13 | Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja aasta direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Teadaanne vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise tegevusloa ehk nn Sézanne’i loa taotluse kohta, ühe taotluse on esitanud Concorde Energy LLC ja teise Réalm Energy International)
   (
  1
  ) | 37 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Investeerimispank

2010/C 142/09

Konkursikutse – Euroopa Investeerimispank pakub EIP ülikoolide teadustööalgatuse raames välja kolm uut EIBURSi sponsorlustoetust.

30

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 142/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia) (
  1
  )

1

33

2010/C 142/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry) (
  1
  )

1

34

2010/C 142/12

Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Teatis vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõiguslike tegevuslubade ehk nn Langlade'i loa ja Hermine'i loa taotlemise kohta)
   (
  1
  )

(Teatis vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõiguslike tegevuslubade ehk nn Langlade'i loa ja Hermine'i loa taotlemise kohta)

1

35

2010/C 142/13

Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja aasta direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Teadaanne vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise tegevusloa ehk nn Sézanne’i loa taotluse kohta, ühe taotluse on esitanud Concorde Energy LLC ja teise Réalm Energy International)
   (
  1
  )

(Teadaanne vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise tegevusloa ehk nn Sézanne’i loa taotluse kohta, ühe taotluse on esitanud Concorde Energy LLC ja teise Réalm Energy International)

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 142/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS

Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2009–2012

2010/C 142/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Ungari ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2009–2012.

| (2) | Finantskriisi puhkemise ajal 2008. aasta sügisel oli Ungari majandus haavatav. Eelarvepoliitika muutmine 2006. aasta keskel, mille eesmärk oli vähendada majanduse tasakaalustamatust ja piirata valitsemissektori võla suurenemist, aitas edukalt vähendada eelarvepuudujääki 3,8 %-le SKPst 2008. aastaks (võrreldes 9,3 %ga SKPst 2006. aastal), kuid kohandamine oli ülemaailmse finantskriisi puhkemise ajal veel pooleli. Lisaks oli välisvaluutas nomineeritud võla osakaal üsna suur.
  Järjest raskem oli täita kogufinantseerimise vajadusi, mis kajastas investorite muret eelarvepositsiooni jätkusuutlikkuse, riigi suure välisvõla ja potentsiaalse kasvu aeglustumise pärast. Koosvõetuna oli nende probleemide lahendamiseks vaja tõhusamat majanduspoliitikat, meetmeid pangandussektori toetamiseks ja olulist välisabi rahvusvahelistelt institutsioonidelt suurusjärgus 20 miljardit eurot, millest 6,5 miljardit saadi ELilt (sellest 5,5 miljardit on välja makstud). Arvestades eelarve märkimisväärset stabiliseerimist ja kohandamist, on alates 2009. aasta märtsi teisest poolest taastunud juurdepääs turupõhistele rahastamisvahenditele. Tänu sisenõudluse olulise vähenemisele 2009. aastal on jooksevkonto seis märgatavalt paranenud, peamiselt tänu kaubandusbilansi paranemisele. Vahetuskurss on alates 2009. aasta juulist olnud üldiselt stabiilne ning keskpangal oli võimalik vähendada peamist rahapoliitilist intressimäära ajavahemikus 2009. aasta keskpaigast kuni 2010. aasta alguseni kokku 375 baaspunkti. Arvestades eelarvepoliitilise manööverdamisruumi puudumist ja investorite muresid, on valitsus jätkuvalt eelarvet konsolideerinud ja võtnud majanduse elavnemise toetamiseks üksnes eelarveliselt neutraalseid meetmeid. Ungari peamiseks väljakutseks on jätkata eelarve konsolideerimist, et vähendada võlataset ja parandada veelgi riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust. |
| --- | --- |

(2)

Finantskriisi puhkemise ajal 2008. aasta sügisel oli Ungari majandus haavatav. Eelarvepoliitika muutmine 2006. aasta keskel, mille eesmärk oli vähendada majanduse tasakaalustamatust ja piirata valitsemissektori võla suurenemist, aitas edukalt vähendada eelarvepuudujääki 3,8 %-le SKPst 2008. aastaks (võrreldes 9,3 %ga SKPst 2006. aastal), kuid kohandamine oli ülemaailmse finantskriisi puhkemise ajal veel pooleli. Lisaks oli välisvaluutas nomineeritud võla osakaal üsna suur.

Järjest raskem oli täita kogufinantseerimise vajadusi, mis kajastas investorite muret eelarvepositsiooni jätkusuutlikkuse, riigi suure välisvõla ja potentsiaalse kasvu aeglustumise pärast. Koosvõetuna oli nende probleemide lahendamiseks vaja tõhusamat majanduspoliitikat, meetmeid pangandussektori toetamiseks ja olulist välisabi rahvusvahelistelt institutsioonidelt suurusjärgus 20 miljardit eurot, millest 6,5 miljardit saadi ELilt (sellest 5,5 miljardit on välja makstud). Arvestades eelarve märkimisväärset stabiliseerimist ja kohandamist, on alates 2009. aasta märtsi teisest poolest taastunud juurdepääs turupõhistele rahastamisvahenditele. Tänu sisenõudluse olulise vähenemisele 2009. aastal on jooksevkonto seis märgatavalt paranenud, peamiselt tänu kaubandusbilansi paranemisele. Vahetuskurss on alates 2009. aasta juulist olnud üldiselt stabiilne ning keskpangal oli võimalik vähendada peamist rahapoliitilist intressimäära ajavahemikus 2009. aasta keskpaigast kuni 2010. aasta alguseni kokku 375 baaspunkti. Arvestades eelarvepoliitilise manööverdamisruumi puudumist ja investorite muresid, on valitsus jätkuvalt eelarvet konsolideerinud ja võtnud majanduse elavnemise toetamiseks üksnes eelarveliselt neutraalseid meetmeid. Ungari peamiseks väljakutseks on jätkata eelarve konsolideerimist, et vähendada võlataset ja parandada veelgi riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust.

| (3) | Kuigi reaalse SKP senine langus kriisi tingimustes on suures osas tsükliline, on mõjutatud negatiivselt ka potentsiaalse SKP tase. Peale selle võib kriis mõjutada ka potentsiaalset kasvu keskpikas perioodis tingituna investeerimise aeglustumisest, laenuvõimaluste vähenemisest ja struktuurilise tööpuuduse suurenemisest. Lisaks halvendab majanduskriis veelgi elanikkonna vananemise negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Seda arvestades on oluline kiirendada struktuurireformide elluviimist, et toetada potentsiaalset majanduskasvu. Ungari puhul on eriti oluline viia ellu reforme, et suurendada tööjõu osalust tööturul ja muuta riik välismaistele otseinvesteeringutele taas ahvatlevaks. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi reaalse SKP senine langus kriisi tingimustes on suures osas tsükliline, on mõjutatud negatiivselt ka potentsiaalse SKP tase. Peale selle võib kriis mõjutada ka potentsiaalset kasvu keskpikas perioodis tingituna investeerimise aeglustumisest, laenuvõimaluste vähenemisest ja struktuurilise tööpuuduse suurenemisest. Lisaks halvendab majanduskriis veelgi elanikkonna vananemise negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Seda arvestades on oluline kiirendada struktuurireformide elluviimist, et toetada potentsiaalset majanduskasvu. Ungari puhul on eriti oluline viia ellu reforme, et suurendada tööjõu osalust tööturul ja muuta riik välismaistele otseinvesteeringutele taas ahvatlevaks.

| (4) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt väheneb 2009. aastal reaalne SKP 6,7 % ja 2010. aastal veel 0,3 % ning seejärel suureneb 2011. ja 2012. aastal 3,75 %. See prognoos on veidi optimistlikum kui komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoos, mille kohaselt SKP aastane kasv väheneb 2010. aastal 0,5 % ja suureneb 2011. aastal 3,1 %. Arvestades uusimat teavet, sealhulgas oodatust paremat 2009. aasta SKP esialgset näitajat – 6,3 %, tundub 2010. aasta prognoos realistlik, samal ajal kui programmiperioodi lõpuaastate prognoosid on veidi optimistlikud. Programmis eeldatakse, et kasv sõltub peamiselt netoekspordi elavnemisest, samas kui eratarbimine väheneb 2010. aastal ligikaudu 2,5 % ja võib uusima teabe kohaselt veelgi halvem olla. Sisenõudluse prognoosid on valdavalt realistlikud, kuid impordi ja investeeringute prognoosid tunduvad optimistlikud. Üldiselt tundub makromajanduslik stsenaarium realistlik 2010. aastal ning veidi optimistlik 2011. ja 2012. aastal. Nominaalselt vaadatuna sõltub võrdlusstsenaarium töö- ja tooteturgude vastavast tsüklilisest seisundist. Suur negatiivne SKP lõhe avaldab survet hindade languseks, samal ajal kui kõrge töötuse määra tõttu aeglustub palgakasv. Üldjoontes tundub prognoositav inflatsioon 2010. aastal realistlik ja pärast seda veidi liiga madal. Programmi makromajanduslik stsenaarium on kooskõlas selle aluseks olevate rahapoliitiliste ja vahetuskursialaste prognoosidega. |
| --- | --- |

(4)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt väheneb 2009. aastal reaalne SKP 6,7 % ja 2010. aastal veel 0,3 % ning seejärel suureneb 2011. ja 2012. aastal 3,75 %. See prognoos on veidi optimistlikum kui komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoos, mille kohaselt SKP aastane kasv väheneb 2010. aastal 0,5 % ja suureneb 2011. aastal 3,1 %. Arvestades uusimat teavet, sealhulgas oodatust paremat 2009. aasta SKP esialgset näitajat – 6,3 %, tundub 2010. aasta prognoos realistlik, samal ajal kui programmiperioodi lõpuaastate prognoosid on veidi optimistlikud. Programmis eeldatakse, et kasv sõltub peamiselt netoekspordi elavnemisest, samas kui eratarbimine väheneb 2010. aastal ligikaudu 2,5 % ja võib uusima teabe kohaselt veelgi halvem olla. Sisenõudluse prognoosid on valdavalt realistlikud, kuid impordi ja investeeringute prognoosid tunduvad optimistlikud. Üldiselt tundub makromajanduslik stsenaarium realistlik 2010. aastal ning veidi optimistlik 2011. ja 2012. aastal. Nominaalselt vaadatuna sõltub võrdlusstsenaarium töö- ja tooteturgude vastavast tsüklilisest seisundist. Suur negatiivne SKP lõhe avaldab survet hindade languseks, samal ajal kui kõrge töötuse määra tõttu aeglustub palgakasv. Üldjoontes tundub prognoositav inflatsioon 2010. aastal realistlik ja pärast seda veidi liiga madal. Programmi makromajanduslik stsenaarium on kooskõlas selle aluseks olevate rahapoliitiliste ja vahetuskursialaste prognoosidega.

| (5) | Programmis prognoositakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 3,9 % SKPst 2009. aastal, võrreldes 3,8 %ga 2008. aastal. Hoolimata ülemaailmsest majanduskriisist tingitud majanduslangusest ja selle märkimisväärsest negatiivsest mõjust eelarvele, on valitsemissektori eelarve puudujääk üldiselt stabiilne. See saavutati tänu kulukärbetele, mis olid osaliselt struktuurset laadi ja hõlmasid eelkõige avaliku sektori palku, pensione ja sotsiaalhüvitisi. See aitas parandada struktuurset eelarveseisundit ligikaudu 3 % SKPst. Lisaks jaotati majanduse konkurentsivõime suurendamiseks maksud puudujääki mõjutamata ümber nii, et vähendati tööjõuga seotud maksukoormust ja suurendati tarbimismaksude osakaalu.
  Arvestades valitsemissektori suurt võlga ja finantsturgudele avalduvat survet, oli ametiasutustel võimalik toetada majanduse elavdamist üksnes meetmetega, millel puudus mõju eelarvele. Kooskõlas nõukogu soovitatud väljumisstrateegiaga ja pidades silmas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist 2011. aastaks ning võttes arvesse valitsemissektori suurt võla suhet, kavatsetakse 2009. aasta range eelarvepoliitika kohaldamist jätkata 2010.–2011. aastal. |
| --- | --- |

(5)

Programmis prognoositakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 3,9 % SKPst 2009. aastal, võrreldes 3,8 %ga 2008. aastal. Hoolimata ülemaailmsest majanduskriisist tingitud majanduslangusest ja selle märkimisväärsest negatiivsest mõjust eelarvele, on valitsemissektori eelarve puudujääk üldiselt stabiilne. See saavutati tänu kulukärbetele, mis olid osaliselt struktuurset laadi ja hõlmasid eelkõige avaliku sektori palku, pensione ja sotsiaalhüvitisi. See aitas parandada struktuurset eelarveseisundit ligikaudu 3 % SKPst. Lisaks jaotati majanduse konkurentsivõime suurendamiseks maksud puudujääki mõjutamata ümber nii, et vähendati tööjõuga seotud maksukoormust ja suurendati tarbimismaksude osakaalu.

Arvestades valitsemissektori suurt võlga ja finantsturgudele avalduvat survet, oli ametiasutustel võimalik toetada majanduse elavdamist üksnes meetmetega, millel puudus mõju eelarvele. Kooskõlas nõukogu soovitatud väljumisstrateegiaga ja pidades silmas ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist 2011. aastaks ning võttes arvesse valitsemissektori suurt võla suhet, kavatsetakse 2009. aasta range eelarvepoliitika kohaldamist jätkata 2010.–2011. aastal.

| (6) | Programmi eelarve-eesmärk, puudujääk 3,8 % SKPst, on kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohase nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitusega ja 30. novembril 2009 vastu võetud eelarvega. Programmis prognoositakse, et tulu stabiliseerub nominaalselt 2010. aastal, mis tähendab nii reaalse tulu täiendavat vähenemist kui ka tulu suhte vähenemist (45,9 %-lt 2009. aastal 45 %-le 2010. aastal). Lisaks negatiivse SKP lõhe jätkuvale suurenemisele on tulu suhte vähenemine suures osas tingitud majanduskasvu komponentide muutusest, mis on eelkõige seotud netoekspordi osakaalu suurenemisega majanduses ja sellega kaasneva sisenõudluse osakaalu vähenemisega. Selleks et tasakaalustada tulu suhte vähenemist ja samal ajal parandada eelarveseisundit, on programmi eesmärk vähendada kulude suhet (49,8 %-lt 2009. aastal 48,8 %-le 2010. aastal). See sõltub peamiselt struktuurireformidest ja konkreetsetest säästumeetmetest (mis hõlmavad pensionisüsteemi, sotsiaalhüvitisi, avaliku sektori palku, kohalikele omavalitsustele tehtavaid ülekanded ja ka pikamaa ühistransporti) suurusjärgus 2 % SKPst, mis võeti 2009. aastal ja mille mõju eelarvele avaldub 2010. aastal. Kuigi need meetmed kokku peaksid ületama 2 protsendipunkti SKPst 2010. aastal, peaks struktuurne puudujääk, nagu komisjoni talitused on programmis sisalduva teabe põhjal vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale uuesti arvutanud, vähenema vähem kui 1⁄4 protsendipunkti SKPst. Säästumeetmete olulise osa rakendamine oli vajalik ainuüksi selleks, et tasakaalustada teatavate kulutuste suurenemise tendentsi. Peale selle peaks tulu suhe vähenema rohkem kui standardelastsuse alusel oleks võinud eeldada, arvestades nii 2010. aastal võetud meetmeid maksude ümberjaotamiseks, mis suurendasid eelarvepuudujääki veidi, kui ka tubakatoodete maksumärkide etteostmist enne aktsiisi suurendamist 2010. aastal. |
| --- | --- |

(6)

Programmi eelarve-eesmärk, puudujääk 3,8 % SKPst, on kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohase nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitusega ja 30. novembril 2009 vastu võetud eelarvega. Programmis prognoositakse, et tulu stabiliseerub nominaalselt 2010. aastal, mis tähendab nii reaalse tulu täiendavat vähenemist kui ka tulu suhte vähenemist (45,9 %-lt 2009. aastal 45 %-le 2010. aastal). Lisaks negatiivse SKP lõhe jätkuvale suurenemisele on tulu suhte vähenemine suures osas tingitud majanduskasvu komponentide muutusest, mis on eelkõige seotud netoekspordi osakaalu suurenemisega majanduses ja sellega kaasneva sisenõudluse osakaalu vähenemisega. Selleks et tasakaalustada tulu suhte vähenemist ja samal ajal parandada eelarveseisundit, on programmi eesmärk vähendada kulude suhet (49,8 %-lt 2009. aastal 48,8 %-le 2010. aastal). See sõltub peamiselt struktuurireformidest ja konkreetsetest säästumeetmetest (mis hõlmavad pensionisüsteemi, sotsiaalhüvitisi, avaliku sektori palku, kohalikele omavalitsustele tehtavaid ülekanded ja ka pikamaa ühistransporti) suurusjärgus 2 % SKPst, mis võeti 2009. aastal ja mille mõju eelarvele avaldub 2010. aastal. Kuigi need meetmed kokku peaksid ületama 2 protsendipunkti SKPst 2010. aastal, peaks struktuurne puudujääk, nagu komisjoni talitused on programmis sisalduva teabe põhjal vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale uuesti arvutanud, vähenema vähem kui 1⁄4 protsendipunkti SKPst. Säästumeetmete olulise osa rakendamine oli vajalik ainuüksi selleks, et tasakaalustada teatavate kulutuste suurenemise tendentsi. Peale selle peaks tulu suhe vähenema rohkem kui standardelastsuse alusel oleks võinud eeldada, arvestades nii 2010. aastal võetud meetmeid maksude ümberjaotamiseks, mis suurendasid eelarvepuudujääki veidi, kui ka tubakatoodete maksumärkide etteostmist enne aktsiisi suurendamist 2010. aastal.

| (7) | Programmi keskpika strateegia peamine eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki 3,8 %-lt SKPst 2010. aastal alla 3 % (st 2,8 %-le) 2011. aastaks ja 2,5 %-le 2012. aastaks. Aastaks 2011 ja 2012 seatud eelarve-eesmärgid annavad ümberarvutatud struktuurseks eelarvepuudujäägiks vastavalt 1,5 % ja 2,5 % SKPst. See tähendab 2009. aasta struktuurse eelarvepuudujäägi prognoositavat paranemist ligikaudu 3 protsendipunkti SKPst, millele peaks 2010.–2011. aastal järgnema paranemine 0,1 % SKPst (võrreldes komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohase halvenemisega ligikaudu 1 % SKPst). 2012. aastal halveneb struktuurne eelarveseisund 1 % SKPst. Majanduse elavnemisest hoolimata prognoositakse, et 2011. aastal väheneb tulu suhe veelgi, arvestades i) netoekspordi osatähtsuse suurenemist, mis tähendab, et majanduskasvuga kaasneb vähem maksutulusid ii) majanduskasvu aeglustumise järelmõju ning iii) üksikisiku tulumaksuga seotud üldise maksukoormuse vähendamist, mis kiideti heaks 2009. aastal ja jõustub 2011. aastal. ELi rahaliste vahendite kasutamise kiirendamine võimaldab üksnes osaliselt tasakaalustada sellist arengut ja seega prognoositakse tulu suhte vähenemist 0,8 % SKPst. Lähenemisprogrammis on laias laastus loetletud mitu võimalikku meedet kulude poolel, mis rohkem kui tasakaalustavad tulu suhte vähenemise ja viivad eelarvepuudujäägi tasemele 2,8 % SKPst. Peamiselt hõlmavad sellised meetmed reaalpalga täiendavat vähendamist avalikus sektoris, sotsiaalhüvitiste täiendavat reaalset vähendamist ning ranget distsipliini eelarve peatükkide täitmisel. Enamikku nendest meetmetest ei ole aga üksikasjalikult täpsustatud. Keskpika perioodi eesmärk on struktuurne eelarvepuudujääk – 1,5 % SKPst, mis viimaseid prognoose ja võlataset arvesse võttes kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärke. Programmi eesmärk on täita 2011. aastal keskpika perioodi eesmärk, mida prognoositakse saavutada juba 2010. aastal ning säilitada see 2011. aastal, arvestades struktuurset eelarveseisundit, mille komisjoni talitused on vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale uuesti arvutanud, ning 2010. ja 2011. aastaks prognoositud märkimisväärset SKP lõhet. Siiski oleks vaja täiendavaid konsolideerimise jõupingutusi, et säilitada keskpika perioodi eesmärk 2011. aastal ning hoida ära eelarveseisundi struktuurne halvenemine 2012. aastal. Samuti tuleks paremini täpsustada 2012. aasta eesmärgi saavutamist toetavaid meetmeid. |
| --- | --- |

(7)

Programmi keskpika strateegia peamine eesmärk on vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki 3,8 %-lt SKPst 2010. aastal alla 3 % (st 2,8 %-le) 2011. aastaks ja 2,5 %-le 2012. aastaks. Aastaks 2011 ja 2012 seatud eelarve-eesmärgid annavad ümberarvutatud struktuurseks eelarvepuudujäägiks vastavalt 1,5 % ja 2,5 % SKPst. See tähendab 2009. aasta struktuurse eelarvepuudujäägi prognoositavat paranemist ligikaudu 3 protsendipunkti SKPst, millele peaks 2010.–2011. aastal järgnema paranemine 0,1 % SKPst (võrreldes komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohase halvenemisega ligikaudu 1 % SKPst). 2012. aastal halveneb struktuurne eelarveseisund 1 % SKPst. Majanduse elavnemisest hoolimata prognoositakse, et 2011. aastal väheneb tulu suhe veelgi, arvestades i) netoekspordi osatähtsuse suurenemist, mis tähendab, et majanduskasvuga kaasneb vähem maksutulusid ii) majanduskasvu aeglustumise järelmõju ning iii) üksikisiku tulumaksuga seotud üldise maksukoormuse vähendamist, mis kiideti heaks 2009. aastal ja jõustub 2011. aastal. ELi rahaliste vahendite kasutamise kiirendamine võimaldab üksnes osaliselt tasakaalustada sellist arengut ja seega prognoositakse tulu suhte vähenemist 0,8 % SKPst. Lähenemisprogrammis on laias laastus loetletud mitu võimalikku meedet kulude poolel, mis rohkem kui tasakaalustavad tulu suhte vähenemise ja viivad eelarvepuudujäägi tasemele 2,8 % SKPst. Peamiselt hõlmavad sellised meetmed reaalpalga täiendavat vähendamist avalikus sektoris, sotsiaalhüvitiste täiendavat reaalset vähendamist ning ranget distsipliini eelarve peatükkide täitmisel. Enamikku nendest meetmetest ei ole aga üksikasjalikult täpsustatud. Keskpika perioodi eesmärk on struktuurne eelarvepuudujääk – 1,5 % SKPst, mis viimaseid prognoose ja võlataset arvesse võttes kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärke. Programmi eesmärk on täita 2011. aastal keskpika perioodi eesmärk, mida prognoositakse saavutada juba 2010. aastal ning säilitada see 2011. aastal, arvestades struktuurset eelarveseisundit, mille komisjoni talitused on vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale uuesti arvutanud, ning 2010. ja 2011. aastaks prognoositud märkimisväärset SKP lõhet. Siiski oleks vaja täiendavaid konsolideerimise jõupingutusi, et säilitada keskpika perioodi eesmärk 2011. aastal ning hoida ära eelarveseisundi struktuurne halvenemine 2012. aastal. Samuti tuleks paremini täpsustada 2012. aasta eesmärgi saavutamist toetavaid meetmeid.

| (8) | Eelarvetulemused võivad osutuda programmis prognoositust halvemaks. Aastal 2010. võib tulu olla eeldatust 0,25 % väiksem, kuna eelkõige varasemat tähtaega arvestades ei võetud programmis arvesse konstitutsioonikohtu otsust, millega tühistati üldine väärtuspõhine kinnisvaramaks, mille parlament oli vastu võtnud. Kulude poolel prognoositakse mõningast kulude ületamist, mis on tingitud lennuettevõtja MALEV taasriigistamisest ja sellest, et pikamaa ühistranspordi toetuse kavandatud vähendamine ei ole täielikult meetmetega kaetud. Programmiga on ette nähtud täiendav sääst eelarve peatükkide tasandil tänu hiljuti kehtestatud riigikassa süsteemile, kuid see ei ole tagatud konkreetsete meetmetega. Ühekordne tulu suuruses 0,25 % SKPst 2010. aastal, mis saadakse tingimustele vastavate töötajate ja pensionäride üleviimisest pensionisüsteemi erasambast avalikku sambasse, ei ole teavitamismenetlust arvestades veel kinnitust leidnud. Samas on võimalik külmutada eelarve reserve ligikaudu 0,5 % SKPst ulatuses ja vähendada ettenägematuid kulusid 0,2 % SKPst, et tasakaalustada ebasoodsaid arengutendentse. 2011. ja 2012. aastal võib lisaks üldmõjule (sh omandimaksu kaotamisest tingitud mõju) esineda kõrvalekaldeid programmist nii tulude kui ka kulude poolel. Programmikohane majanduse elavnemise kiirenemine ja eratarbimise kulutuste osakaalu suurenemine 2011. aastal ja pärast seda on komisjoni talituste prognoosidest veidi optimistlikum, mis osutab sellele, et programmis prognoositud maksutulu võib olla liiga suur. Kulude poolel ei ole veel esitatud konkreetseid otsuseid programmiga ettenähtud enamike säästumeetmete kohta, mille eesmärk on tasakaalustada tulude suhte pidevat vähenemist. Peale selle ei ole programmis võetud arvesse keskpanga kahjumit, mis peaks praeguste hinnangute kohaselt suurendama eelarvepuudujääki 2011. aastal 0,1–0,2 % SKPst ja 2012. aastal 0,3–0,4 %.
  Kulutused võivad riigiomandis olevate ettevõtete kahjumist tulenevalt osutuda eeldatust suuremaks. Samas on eelarves olemas reserve kõrvalekallete tasakaalustamiseks 2011. aastal üksnes 0,2 % SKPst ja 2012. aastal ligikaudu 0,4 % SKPst, võrreldes 0,8 %-ga 2010. aastal. Kuigi viimastel aastatel on täidetud eelarvepuudujäägi osas võetud eesmärgid, on Ungari varasemate eelarvetulemustega seotud riskid, arvestades märkimisväärseid kõrvalekaldeid varasematel aastatel, parimal juhul neutraalsed. Seega on märkimisväärne oht, et eelarvepuudujääk võib osutuda programmis kavandatust suuremaks. |
| --- | --- |

(8)

Eelarvetulemused võivad osutuda programmis prognoositust halvemaks. Aastal 2010. võib tulu olla eeldatust 0,25 % väiksem, kuna eelkõige varasemat tähtaega arvestades ei võetud programmis arvesse konstitutsioonikohtu otsust, millega tühistati üldine väärtuspõhine kinnisvaramaks, mille parlament oli vastu võtnud. Kulude poolel prognoositakse mõningast kulude ületamist, mis on tingitud lennuettevõtja MALEV taasriigistamisest ja sellest, et pikamaa ühistranspordi toetuse kavandatud vähendamine ei ole täielikult meetmetega kaetud. Programmiga on ette nähtud täiendav sääst eelarve peatükkide tasandil tänu hiljuti kehtestatud riigikassa süsteemile, kuid see ei ole tagatud konkreetsete meetmetega. Ühekordne tulu suuruses 0,25 % SKPst 2010. aastal, mis saadakse tingimustele vastavate töötajate ja pensionäride üleviimisest pensionisüsteemi erasambast avalikku sambasse, ei ole teavitamismenetlust arvestades veel kinnitust leidnud. Samas on võimalik külmutada eelarve reserve ligikaudu 0,5 % SKPst ulatuses ja vähendada ettenägematuid kulusid 0,2 % SKPst, et tasakaalustada ebasoodsaid arengutendentse. 2011. ja 2012. aastal võib lisaks üldmõjule (sh omandimaksu kaotamisest tingitud mõju) esineda kõrvalekaldeid programmist nii tulude kui ka kulude poolel. Programmikohane majanduse elavnemise kiirenemine ja eratarbimise kulutuste osakaalu suurenemine 2011. aastal ja pärast seda on komisjoni talituste prognoosidest veidi optimistlikum, mis osutab sellele, et programmis prognoositud maksutulu võib olla liiga suur. Kulude poolel ei ole veel esitatud konkreetseid otsuseid programmiga ettenähtud enamike säästumeetmete kohta, mille eesmärk on tasakaalustada tulude suhte pidevat vähenemist. Peale selle ei ole programmis võetud arvesse keskpanga kahjumit, mis peaks praeguste hinnangute kohaselt suurendama eelarvepuudujääki 2011. aastal 0,1–0,2 % SKPst ja 2012. aastal 0,3–0,4 %.

Kulutused võivad riigiomandis olevate ettevõtete kahjumist tulenevalt osutuda eeldatust suuremaks. Samas on eelarves olemas reserve kõrvalekallete tasakaalustamiseks 2011. aastal üksnes 0,2 % SKPst ja 2012. aastal ligikaudu 0,4 % SKPst, võrreldes 0,8 %-ga 2010. aastal. Kuigi viimastel aastatel on täidetud eelarvepuudujäägi osas võetud eesmärgid, on Ungari varasemate eelarvetulemustega seotud riskid, arvestades märkimisväärseid kõrvalekaldeid varasematel aastatel, parimal juhul neutraalsed. Seega on märkimisväärne oht, et eelarvepuudujääk võib osutuda programmis kavandatust suuremaks.

| (9) | Valitsemissektori hinnanguline koguvõlg oli 2009. aastal 78 % SKPst võrreldes 73 %-ga 2008. aastal. Võla suurenemine on tingitud valitsemissektori eelarve puudujäägist ja nominaalse SKP vähenemisest. Programmi kohaselt peaks võla suhe ületama aluslepingus sätestatud kontrollväärtust kogu programmiperioodi jooksul. Prognoositakse, et võla suhe suureneb 2010. aastal 79 %-le SKPst ning seejärel väheneb 2011. aastal 77 %-le ja 2012. aastal 73,5 %-le SKPst. Makromajanduslike tingimuste eeldatav paranemine ja rahvusvahelise majandusabi tagasimaksmise algamine 2011. aastast on peamised tegurid, mis toetavad selliseid positiivseid arengutendentse. Arvestades eelarve-eesmärkidega seotud ohte ning võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitaja võimalikku korrigeerimist, on võla suhte areng programmis prognoositust vähem soodne, eriti alates 2011. aastast. Alates 2010. aastast väheneb võla suhe kontrollväärtuse suunas piisavalt. |
| --- | --- |

(9)

Valitsemissektori hinnanguline koguvõlg oli 2009. aastal 78 % SKPst võrreldes 73 %-ga 2008. aastal. Võla suurenemine on tingitud valitsemissektori eelarve puudujäägist ja nominaalse SKP vähenemisest. Programmi kohaselt peaks võla suhe ületama aluslepingus sätestatud kontrollväärtust kogu programmiperioodi jooksul. Prognoositakse, et võla suhe suureneb 2010. aastal 79 %-le SKPst ning seejärel väheneb 2011. aastal 77 %-le ja 2012. aastal 73,5 %-le SKPst. Makromajanduslike tingimuste eeldatav paranemine ja rahvusvahelise majandusabi tagasimaksmise algamine 2011. aastast on peamised tegurid, mis toetavad selliseid positiivseid arengutendentse. Arvestades eelarve-eesmärkidega seotud ohte ning võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitaja võimalikku korrigeerimist, on võla suhte areng programmis prognoositust vähem soodne, eriti alates 2011. aastast. Alates 2010. aastast väheneb võla suhe kontrollväärtuse suunas piisavalt.

| (10) | Keskpika perioodi võlaprognoosid kuni 2020. aastani, mille kohaselt SKP kasv jõuab üksnes järk-järgult enne kriisi prognoositud tasemeni ja maksutase taastub kriisieelsele tasemele, osutavad, et programmis kavandatud eelarvestrateegia oleks nominaalselt piisav, et 2020. aastaks stabiliseerida võla suhe SKPsse. |
| --- | --- |

(10)

Keskpika perioodi võlaprognoosid kuni 2020. aastani, mille kohaselt SKP kasv jõuab üksnes järk-järgult enne kriisi prognoositud tasemeni ja maksutase taastub kriisieelsele tasemele, osutavad, et programmis kavandatud eelarvestrateegia oleks nominaalselt piisav, et 2020. aastaks stabiliseerida võla suhe SKPsse.

| (11) | Eeldatakse, et 2009. aastal elluviidud pensionireformid vähendavad elanikkonna vähenemisega seotud tulevasi kulutusi, mis pärast reformi peaksid prognooside kohaselt olema selgelt alla ELi keskmise taseme. Programmikohane 2009. aasta eelarvepositsioon on parem kui eelmise programmi lähtepositsioon. See leevendab elanikkonna vananemisest tingitud mahajäämust eelarve jätkusuutlikkuses märgatavalt. Suure esmase ülejäägi tagamine keskpikas perioodis ja pensionireformi range rakendamine, nagu programmis on juba ette nähtud, aitab pikas perspektiivis vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske, mis komisjoni 2009. aastal koostatud jätkusuutlikkuse aruande (2) kohaselt on keskmised. Pärast 2009. aasta pensionireformidel põhinevate prognooside kontrollimist majanduspoliitika komitee poolt 2010. aasta veebruaris, näitavad ajakohastatud jätkusuutlikkuse kalkulatsioonid, et jätkusuutlikkusega seotud risk on väike. |
| --- | --- |

(11)

Eeldatakse, et 2009. aastal elluviidud pensionireformid vähendavad elanikkonna vähenemisega seotud tulevasi kulutusi, mis pärast reformi peaksid prognooside kohaselt olema selgelt alla ELi keskmise taseme. Programmikohane 2009. aasta eelarvepositsioon on parem kui eelmise programmi lähtepositsioon. See leevendab elanikkonna vananemisest tingitud mahajäämust eelarve jätkusuutlikkuses märgatavalt. Suure esmase ülejäägi tagamine keskpikas perioodis ja pensionireformi range rakendamine, nagu programmis on juba ette nähtud, aitab pikas perspektiivis vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske, mis komisjoni 2009. aastal koostatud jätkusuutlikkuse aruande (2) kohaselt on keskmised. Pärast 2009. aasta pensionireformidel põhinevate prognooside kontrollimist majanduspoliitika komitee poolt 2010. aasta veebruaris, näitavad ajakohastatud jätkusuutlikkuse kalkulatsioonid, et jätkusuutlikkusega seotud risk on väike.

| (12) | Riigi rahanduse institutsioonilise struktuuri kõige olulisem hiljutine muutus on seotud uue eelarveraamistiku rakendamisega, mis põhineb eelarvepoliitilist vastutust käsitleval seadusel ja põhiseaduse muudatusel, mis võeti vastu 2008. aasta novembris. Üldiselt eeldatakse, et eelarveraamistik aitab muuta riigi rahandust läbipaistvamaks ja jätkusuutlikumaks. Eelarvepoliitilist vastutust käsitlevas seaduses on sätestatud üldreegel, et tulevane esmane eelarveseisund peab keskpika perioodi raames olema kooskõlas tegeliku võla reegliga. Eelarvepoliitilist vastutust käsitleva seaduse alusel on loodud sõltumatu eelarvenõukogu, kes juba tegutseb. 2010. aasta eelarve on juba koostatud üldiselt kooskõlas uue eelarveraamistikuga ning 2011. aasta eelarve peab olema täielikult kooskõlas eelarveraamistiku elementidega. Seoses eelarveraamistikuga on oluline ka parlamendis 2009. aasta detsembris vastu võetud õigusakt, milles käsitletakse eelarveinstitutsioonide õiguslikku staatust ja finantsjuhtimist. Selle uue õigusaktiga täiendatakse kehtivaid eeskirju mitme uue elemendiga (nt üksikasjalikud tegevus- ja eelarvetäitmiseeskirjad eri eelarveinstitutsioonide jaoks) ja luuakse ühine raamistik nii Ungari kui ka ELi rahaliste vahendite kasutamiseks. Siiski on veel vara hinnata, kui tõhus on uus raamistik eelarvetäitmise parandamisel ja usaldusväärse eelarvepoliitika tagamisel. |
| --- | --- |

(12)

Riigi rahanduse institutsioonilise struktuuri kõige olulisem hiljutine muutus on seotud uue eelarveraamistiku rakendamisega, mis põhineb eelarvepoliitilist vastutust käsitleval seadusel ja põhiseaduse muudatusel, mis võeti vastu 2008. aasta novembris. Üldiselt eeldatakse, et eelarveraamistik aitab muuta riigi rahandust läbipaistvamaks ja jätkusuutlikumaks. Eelarvepoliitilist vastutust käsitlevas seaduses on sätestatud üldreegel, et tulevane esmane eelarveseisund peab keskpika perioodi raames olema kooskõlas tegeliku võla reegliga. Eelarvepoliitilist vastutust käsitleva seaduse alusel on loodud sõltumatu eelarvenõukogu, kes juba tegutseb. 2010. aasta eelarve on juba koostatud üldiselt kooskõlas uue eelarveraamistikuga ning 2011. aasta eelarve peab olema täielikult kooskõlas eelarveraamistiku elementidega. Seoses eelarveraamistikuga on oluline ka parlamendis 2009. aasta detsembris vastu võetud õigusakt, milles käsitletakse eelarveinstitutsioonide õiguslikku staatust ja finantsjuhtimist. Selle uue õigusaktiga täiendatakse kehtivaid eeskirju mitme uue elemendiga (nt üksikasjalikud tegevus- ja eelarvetäitmiseeskirjad eri eelarveinstitutsioonide jaoks) ja luuakse ühine raamistik nii Ungari kui ka ELi rahaliste vahendite kasutamiseks. Siiski on veel vara hinnata, kui tõhus on uus raamistik eelarvetäitmise parandamisel ja usaldusväärse eelarvepoliitika tagamisel.

| (13) | Ungarile on iseloomulik suur üldine võlakoormus koos valitsemissektori suurte kulutustega. Valitsus on maksusüsteemi reformimiseks võtnud mitmeid eelarve seisukohast üldiselt neutraalseid meetmeid, mille eesmärk on majanduse konkurentsivõime suurendamine, viies maksukoormuse tööjõu maksustamiselt tarbimise maksustamisele. Konstitutsioonikohtu hiljutised otsused ja 2011. aastaks kavandatud tulumaksu vähendamine osutavad siiski tulude vähenemisele, mida veel meetmed ei kata, kuigi ei saa jätta kõrvale muudetud kinnisvaramaksu seaduse uuesti esitamist. Kulude poolel on esmaste kulude kasv olnud kiirem nominaalse SKP kasvust ajavahemikus 2000–2009. Avaliku sektori kulutuste vähendamisel on probleemiks elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositav suurenemine. Pensionisüsteemi varasemad reformid, eriti 2009. aasta mai reform, peaksid piirama pensionikulude kasvu ja soodustama tööjõupakkumist, toetades seega potentsiaalset kasvu. Tulevikus aitab pensionile jäämise ea tõstmine kooskõlas keskmise elueaga parandada riigi rahanduse kvaliteeti. Valitsussektori suuruse vähendamine ja avaliku halduse tõhustamine näiteks hariduse ja tervishoiu valdkonnas suurendaksid heaolu märgatavalt ja võimaldaksid täiendavalt vähendada tööjõu maksustamist. |
| --- | --- |

(13)

Ungarile on iseloomulik suur üldine võlakoormus koos valitsemissektori suurte kulutustega. Valitsus on maksusüsteemi reformimiseks võtnud mitmeid eelarve seisukohast üldiselt neutraalseid meetmeid, mille eesmärk on majanduse konkurentsivõime suurendamine, viies maksukoormuse tööjõu maksustamiselt tarbimise maksustamisele. Konstitutsioonikohtu hiljutised otsused ja 2011. aastaks kavandatud tulumaksu vähendamine osutavad siiski tulude vähenemisele, mida veel meetmed ei kata, kuigi ei saa jätta kõrvale muudetud kinnisvaramaksu seaduse uuesti esitamist. Kulude poolel on esmaste kulude kasv olnud kiirem nominaalse SKP kasvust ajavahemikus 2000–2009. Avaliku sektori kulutuste vähendamisel on probleemiks elanikkonna vananemisega seotud kulutuste prognoositav suurenemine. Pensionisüsteemi varasemad reformid, eriti 2009. aasta mai reform, peaksid piirama pensionikulude kasvu ja soodustama tööjõupakkumist, toetades seega potentsiaalset kasvu. Tulevikus aitab pensionile jäämise ea tõstmine kooskõlas keskmise elueaga parandada riigi rahanduse kvaliteeti. Valitsussektori suuruse vähendamine ja avaliku halduse tõhustamine näiteks hariduse ja tervishoiu valdkonnas suurendaksid heaolu märgatavalt ja võimaldaksid täiendavalt vähendada tööjõu maksustamist.

| (14) | Kokkuvõttes on programmis esitatud eelarvestrateegia üldjoontes kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaste nõukogu soovitustega, kuna eelarve-eesmärkidega seotud märkimisväärsed riskid on vähemalt osaliselt kaetud võimalusega külmutada eelarve reserve ja vähendada ettenägematuid kulusid. Alates 2011. aastast ei pruugi eelarvestrateegia riske arvestades olla kooskõlas nõukogu soovitustega ning eelarvepositsiooni struktuurne parandamine kokku 0,5 % SKPst aastatel 2010–2011 ei ole veel tagatud. Kulude vähendamise meetmeid, mis toetavad 2011. aasta eelarve-eesmärki, on üksnes osaliselt täpsustatud ja neid ei ole veel vastu võetud, ning 2012. aastaks ei ole meetmeid üldse täpsustatud.
  Peale selle tundub mõlemaks aastaks prognoositav maksutulu olevat liiga suur. Samal ajal on eelarve reservid üsna piiratud võrreldes 2010. aastaga, mis osutab sellele, et eelarvepuudujääk võib osutuda prognoositust oluliselt suuremaks ning ülemäärast puudujääki ei pruugi olla võimalik kõrvaldada õigel ajal, kui ei võeta täiendavaid konsolideerimismeetmeid. Arvestades selliseid eelarve-eesmärkidega seotud riske, ei pruugi strateegia olla piisav, et viia valitsemissektori koguvõla suhe kindlalt tagasi langustendentsi. Selleks et vähendada riske ja korrigeerida 2012. aastaks ekspansiivne eelarvepoliitiline hoiak, mis ei ole stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas, tuleb strateegiat alates 2011. aastast toetada üksikasjalike meetmetega ning tugevdada konsolideerimist, eriti programmiperioodi lõpus. |
| --- | --- |

(14)

Kokkuvõttes on programmis esitatud eelarvestrateegia üldjoontes kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaste nõukogu soovitustega, kuna eelarve-eesmärkidega seotud märkimisväärsed riskid on vähemalt osaliselt kaetud võimalusega külmutada eelarve reserve ja vähendada ettenägematuid kulusid. Alates 2011. aastast ei pruugi eelarvestrateegia riske arvestades olla kooskõlas nõukogu soovitustega ning eelarvepositsiooni struktuurne parandamine kokku 0,5 % SKPst aastatel 2010–2011 ei ole veel tagatud. Kulude vähendamise meetmeid, mis toetavad 2011. aasta eelarve-eesmärki, on üksnes osaliselt täpsustatud ja neid ei ole veel vastu võetud, ning 2012. aastaks ei ole meetmeid üldse täpsustatud.

Peale selle tundub mõlemaks aastaks prognoositav maksutulu olevat liiga suur. Samal ajal on eelarve reservid üsna piiratud võrreldes 2010. aastaga, mis osutab sellele, et eelarvepuudujääk võib osutuda prognoositust oluliselt suuremaks ning ülemäärast puudujääki ei pruugi olla võimalik kõrvaldada õigel ajal, kui ei võeta täiendavaid konsolideerimismeetmeid. Arvestades selliseid eelarve-eesmärkidega seotud riske, ei pruugi strateegia olla piisav, et viia valitsemissektori koguvõla suhe kindlalt tagasi langustendentsi. Selleks et vähendada riske ja korrigeerida 2012. aastaks ekspansiivne eelarvepoliitiline hoiak, mis ei ole stabiilsuse ja kasvu paktiga kooskõlas, tuleb strateegiat alates 2011. aastast toetada üksikasjalike meetmetega ning tugevdada konsolideerimist, eriti programmiperioodi lõpus.

| (15) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke (3). Artikli 104 lõike 7 kohastes 7. juuli 2009. aasta soovitustes kutsus nõukogu valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Ungarit üles ka esitama ajakohastatud lähenemisprogrammide eri peatükis teavet nõukogu soovituste rakendamise kohta. Ungari järgis seda soovitust. |
| --- | --- |

(15)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke (3). Artikli 104 lõike 7 kohastes 7. juuli 2009. aasta soovitustes kutsus nõukogu valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Ungarit üles ka esitama ajakohastatud lähenemisprogrammide eri peatükis teavet nõukogu soovituste rakendamise kohta. Ungari järgis seda soovitust.

Üldine järeldus on, et hoolimata majanduse järsust langusest 2009. aastal ja finantskriisist, suudeti eelarvepuudujääk stabiliseerida. Kui 2009. aastal ja kahel varasemal aastal oli Ungari eelarvepoliitiline hoiak range, siis 2010. ja 2011. aastal muutub see üldiselt neutraalseks ning 2012. aastal ekspansiivseks. Programmi kohaselt peaks see võimaldama kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2011. aastaks ning saavutada keskpika perioodi eesmärk. Prognoositakse, et valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse suureneb kuni 2010. aastani ja hakkab vähenema 2011. aastal, mis viib võla tagasi langustendentsi.

Eelarvekavaga on ette nähtud, et eelarvepuudujääk paraneb struktuurselt 2010. aastal üksnes veidi, 2011. aastal ei parane üldse ja 2012. aastal halveneb. Peale selle on see kava seotud märkimisväärsete riskidega, eriti programmiperioodi lõpuaastatel. 2010. aastal oleks võimalik omandimaksu kaotamise ja eelkõige ühistranspordi täiendava rahastamisega seotud riskid teatud ulatuses tasakaalustada eelarve reservide külmutamise ja ettenägematute kulude vähendamisega 0,2 % SKPst ulatuses. Programmiperioodi lõpuaastatel on riskid seotud sellega, et programmis esitatud makromajanduslik stsenaarium on veidi optimistlik ja enamikku eelarve konsolideerimist toetavatest meetmetest ei ole täpsustatud ega võetud. Seda arvestades ei ole tagatud ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamine 2011. aastal kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohase 7. juuli 2009 soovitusega ja täiendav konsolideerimine ei ole tagatud ning on vaja täpsustada säästumeetmed ja tugevdada eelarve konsolideerimist alates 2011. aastast. Programmis esitatakse küll uue eelarveraamistiku peamised elemendid, kuid tagada on vaja ka nende range järgimine.

Võttes arvesse eespool esitatud hinnangut ja ka EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohast 7. juuli 2009. aasta soovitust, kutsutakse Ungarit üles:

| i) | tagama, et tänu kulutuste range kontrolli all hoidmisele, eelarve reservide võimalikule külmutamisele ja vajaduse korral kulude kärpimisele saavutatakse 2010. aasta puudujäägieesmärk 3,8 % SKPst; |
| --- | --- |

i)

tagama, et tänu kulutuste range kontrolli all hoidmisele, eelarve reservide võimalikule külmutamisele ja vajaduse korral kulude kärpimisele saavutatakse 2010. aasta puudujäägieesmärk 3,8 % SKPst;

| ii) | täpsustama meetmeid, mis toetavad eelarve-eesmärkide saavutamist alates 2011. aastast, ja olema valmis eelarve konsolideerimist tugevdama, kui programmi aluseks olev stsenaarium osutub EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohase soovituse aluseks olevast stsenaariumist optimistlikumaks, et tagada eelarvepuudujäägi vähendamine alla 3 % SKPst 2011. aastal; ning märkimisväärselt tugevdama 2012. aasta strateegiat, et tagada kohandamine keskpika perioodi eesmärgi suunas kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega; |
| --- | --- |

ii)

täpsustama meetmeid, mis toetavad eelarve-eesmärkide saavutamist alates 2011. aastast, ja olema valmis eelarve konsolideerimist tugevdama, kui programmi aluseks olev stsenaarium osutub EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohase soovituse aluseks olevast stsenaariumist optimistlikumaks, et tagada eelarvepuudujäägi vähendamine alla 3 % SKPst 2011. aastal; ning märkimisväärselt tugevdama 2012. aasta strateegiat, et tagada kohandamine keskpika perioodi eesmärgi suunas kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega;

| iii) | parandama riigi rahanduse kvaliteeti nii, et 2011. aasta eelarve koostatakse ja võetakse vastu täielikult kooskõlas eelarveraamistikuga, toetatakse kulutuste piiramist avaliku halduse täiendava reformiga ning kahjumit tootvate ettevõtete olukorda parandatakse struktuurireformidega. |
| --- | --- |

iii)

parandama riigi rahanduse kvaliteeti nii, et 2011. aasta eelarve koostatakse ja võetakse vastu täielikult kooskõlas eelarveraamistikuga, toetatakse kulutuste piiramist avaliku halduse täiendava reformiga ning kahjumit tootvate ettevõtete olukorda parandatakse struktuurireformidega.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | LP jaan 2010 | 0,6 | –6,7 | –0,3 | 3,7 | 3,8 |
| KOM nov 2009 | 0,6 | –6,5 | –0,5 | 3,1 | puudub |
| LP dets 2008 | 1,3 | –0,9 | 1,6 | 2,5 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP jaan 2010 | 6,1 | 4,2 | 4,1 | 2,3 | 2,6 |
| KOM nov 2009 | 6,0 | 4,3 | 4,0 | 2,5 | puudub |
| LP dets 2008 | 6,2 | 4,5 | 3,2 | 3,0 | puudub |
| SKP lõhe (4)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP jaan 2010 | 2,6 | –4,8 | –5,6 | –2,8 | –0,1 |
| KOM nov 2009 (5) | 2,9 | –4,0 | –4,7 | –2,0 | puudub |
| LP dets 2008 | 2,3 | –0,1 | 0,4 | puudub | puudub |
| Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | –6,2 | 2,2 | 1,6 | 1,5 | 1,4 |
| KOM nov 2009 | –5,6 | 0,5 | 0,3 | 0,4 | puudub |
| LP dets 2008 | –5,1 | –3,7 | –2,5 | –1,6 | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | 45,5 | 45,9 | 45,0 | 44,2 | 43,3 |
| KOM nov 2009 | 45,5 | 45,9 | 45,1 | 45,1 | puudub |
| LP dets 2008 | 45,2 | 45,8 | 46,0 | 45,8 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | 49,3 | 49,8 | 48,8 | 47,0 | 45,8 |
| KOM nov 2009 | 49,3 | 50,0 | 49,4 | 49,0 | puudub |
| LP dets 2008 | 48,6 | 48,4 | 48,5 | 48,0 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve seisund
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | –3,8 | –3,9 | –3,8 | –2,8 | –2,5 |
| KOM nov 2009 | –3,8 | –4,1 | –4,2 | –3,9 | puudub |
| LP dets 2008 | –3,4 | –2,6 | –2,5 | –2,2 | puudub |
| Esmane eelarveseisund
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | 1,0 | 1,2 |
| KOM nov 2009 | 0,4 | 0,2 | –0,1 | –0,2 | puudub |
| LP dets 2008 | 0,6 | 1,9 | 2,0 | 2,2 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (4)

  (% SKPst) | LP jaan 2010 | –5,0 | –1,7 | –1,3 | –1,5 | –2,5 |
| KOM nov 2009 | –5,1 | –2,2 | –2,1 | –3,0 | puudub |
| LP dets 2008 | –4,3 | –2,8 | –3,2 | puudub | puudub |
| Struktuurne eelarveseisund (6)

  (% SKPst) | LP jaan 2010 | –4,6 | –1,6 | –1,5 | –1,5 | –2,5 |
| KOM nov 2009 | –4,8 | –2,1 | –2,1 | –3,0 | puudub |
| LP dets 2008 | –4,0 | –2,8 | –3,2 | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | 72,9 | 78,0 | 79,0 | 76,9 | 73,6 |
| KOM nov 2009 | 72,9 | 79,1 | 79,8 | 79,1 | puudub |
| LP dets 2008 | 71,1 | 72,5 | 72,2 | 69,0 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta novembri prognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2008

2009

2010

2011

2012

SKP reaalkasv

(muutuse %)

LP jaan 2010

0,6

–6,7

–0,3

3,7

3,8

KOM nov 2009

0,6

–6,5

–0,5

3,1

puudub

LP dets 2008

1,3

–0,9

1,6

2,5

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP jaan 2010

6,1

4,2

4,1

2,3

2,6

KOM nov 2009

6,0

4,3

4,0

2,5

puudub

LP dets 2008

6,2

4,5

3,2

3,0

puudub

SKP lõhe (4)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP jaan 2010

2,6

–4,8

–5,6

–2,8

–0,1

KOM nov 2009 (5)

2,9

–4,0

–4,7

–2,0

puudub

LP dets 2008

2,3

–0,1

0,4

puudub

puudub

Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP jaan 2010

–6,2

2,2

1,6

1,5

1,4

KOM nov 2009

–5,6

0,5

0,3

0,4

puudub

LP dets 2008

–5,1

–3,7

–2,5

–1,6

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

LP jaan 2010

45,5

45,9

45,0

44,2

43,3

KOM nov 2009

45,5

45,9

45,1

45,1

puudub

LP dets 2008

45,2

45,8

46,0

45,8

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

LP jaan 2010

49,3

49,8

48,8

47,0

45,8

KOM nov 2009

49,3

50,0

49,4

49,0

puudub

LP dets 2008

48,6

48,4

48,5

48,0

puudub

Valitsemissektori eelarve seisund

(% SKPst)

LP jaan 2010

–3,8

–3,9

–3,8

–2,8

–2,5

KOM nov 2009

–3,8

–4,1

–4,2

–3,9

puudub

LP dets 2008

–3,4

–2,6

–2,5

–2,2

puudub

Esmane eelarveseisund

(% SKPst)

LP jaan 2010

0,4

0,5

0,5

1,0

1,2

KOM nov 2009

0,4

0,2

–0,1

–0,2

puudub

LP dets 2008

0,6

1,9

2,0

2,2

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (4)

(% SKPst)

LP jaan 2010

–5,0

–1,7

–1,3

–1,5

–2,5

KOM nov 2009

–5,1

–2,2

–2,1

–3,0

puudub

LP dets 2008

–4,3

–2,8

–3,2

puudub

puudub

Struktuurne eelarveseisund (6)

(% SKPst)

LP jaan 2010

–4,6

–1,6

–1,5

–1,5

–2,5

KOM nov 2009

–4,8

–2,1

–2,1

–3,0

puudub

LP dets 2008

–4,0

–2,8

–3,2

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP jaan 2010

72,9

78,0

79,0

76,9

73,6

KOM nov 2009

72,9

79,1

79,8

79,1

puudub

LP dets 2008

71,1

72,5

72,2

69,0

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta novembri prognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebisaidil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_et.htm

(2)  Nõukogu 10. novembri 2009. aasta järeldustes riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kohta kutsus „nõukogu liikmesriike üles pöörama oma tulevastes stabiilsus- ja lähenemisprogrammides suuremat tähelepanu jätkusuutlikkusele suunatud strateegiatele” ja lisaks kutsus „komisjoni koos majanduspoliitika komitee ning majandus- ja rahanduskomiteega arendama edasi meetodeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse õigeaegseks hindamiseks järgmise jätkusuutlikkust käsitleva aruande jaoks”, mis peaks avaldatama 2012. aastal

(3)  Eelkõige ei ole esitatud kohustuslikku teavet nominaalse tegeliku vahetuskursi kohta ja ka vabatahtlikku teavet, mis hõlmab valitsemissektori kulude struktuuri ning võla ja eelarvepuudujäägi muutuse jaotust.

(4)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste poolt arvutatud SKP lõhe ja tsükliliselt kohandatud eelarveseisund.

(5)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastateks 2008–2011 on vastavalt 0,8 %,0,3 %, 0,2 % ja 0,3 %.

(6)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on viimase ajakohastatud programmi kohaselt 2008. aastal 0,4 % SKPst ja 2009. aastal 0,1 % SKPst (mõlemal aastal puudujääki vähendavad) ning 2010. aastal 0,2 % SKPst (puudujääki suurendavad); komisjoni talituste 2009. aasta novembri prognoosi kohaselt on sellised meetmed 2008. aastal 0,3 % SKPst ja 2009. aastal 0,1 % SKPst (puudujääki vähendavad).

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta novembri prognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 142/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 142/7

---

NÕUKOGU ARVAMUS

Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2009–2014

2010/C 142/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2009–2014. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Iirimaa ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2009–2014.

| (2) | Pärast väga kiiret majanduskasvu 1990ndate aastate teisel poolel liikus Iirimaa stabiilsema majanduskasvu etappi, mida toetas ajavahemikul 2001–2007 kasvav sisenõudlus. Iirimaa konkurentsivõime kõnealusel perioodil mõnevõrra nõrgenes tulenevalt hindade ja palkade inflatsioonist ning tootlikkuse kasvu langusest. Järsk hinnalangus eluasemeturul võrreldes 2006. aasta kõrgpunktiga tõi kaasa tõsise majanduslanguse, mida süvendasid ülemaailmne finantskriis ja Iirimaa peamiste kaubanduspartnerite majanduse langus.
  Hoolimata alates 2008. aasta keskpaigast heaks kiidetud viiest konsolideerimispaketist, on need arengud põhjustanud Iirimaa riigi rahanduse väga tugeva halvenemise ning valitsemissektori eelarve seisund muutus 2007. aasta ülejäägist 2009. aastaks kahekohaliseks puudujäägiks ja valitsemissektori võlg ületas 2009. aastal kontrollväärtuse 60 % SKPst. Nõukogu võttis 27. aprillil 2009 vastu asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohase otsuse, et Iirimaal on ülemäärane eelarvepuudujääk ning 2. detsembril 2009 määras selle kõrvaldamise tähtajaks 2014. aasta. Eelseisvate aastate üheks oluliseks ülesandeks on rakendada eelarve laiapõhjalist ja usaldusväärset konsolideerimisstrateegiat, mis lisandub juba võetud olulistele konsolideerimismeetmetele. Teiseks ülesandeks on taastada jätkusuutlik majanduskasv, mis hõlmab uute töötute ümber- ja täiendõpet ning konkurentsivõime taastamist tootlikkuse suurendamise ja sobiva palgapoliitika abil, ning aidata kaasa finantssektori nõuetekohasele ümberstruktureerimisele. Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks on oluline reformida ka pensionisüsteemi. |
| --- | --- |

(2)

Pärast väga kiiret majanduskasvu 1990ndate aastate teisel poolel liikus Iirimaa stabiilsema majanduskasvu etappi, mida toetas ajavahemikul 2001–2007 kasvav sisenõudlus. Iirimaa konkurentsivõime kõnealusel perioodil mõnevõrra nõrgenes tulenevalt hindade ja palkade inflatsioonist ning tootlikkuse kasvu langusest. Järsk hinnalangus eluasemeturul võrreldes 2006. aasta kõrgpunktiga tõi kaasa tõsise majanduslanguse, mida süvendasid ülemaailmne finantskriis ja Iirimaa peamiste kaubanduspartnerite majanduse langus.

Hoolimata alates 2008. aasta keskpaigast heaks kiidetud viiest konsolideerimispaketist, on need arengud põhjustanud Iirimaa riigi rahanduse väga tugeva halvenemise ning valitsemissektori eelarve seisund muutus 2007. aasta ülejäägist 2009. aastaks kahekohaliseks puudujäägiks ja valitsemissektori võlg ületas 2009. aastal kontrollväärtuse 60 % SKPst. Nõukogu võttis 27. aprillil 2009 vastu asutamislepingu artikli 104 lõike 6 kohase otsuse, et Iirimaal on ülemäärane eelarvepuudujääk ning 2. detsembril 2009 määras selle kõrvaldamise tähtajaks 2014. aasta. Eelseisvate aastate üheks oluliseks ülesandeks on rakendada eelarve laiapõhjalist ja usaldusväärset konsolideerimisstrateegiat, mis lisandub juba võetud olulistele konsolideerimismeetmetele. Teiseks ülesandeks on taastada jätkusuutlik majanduskasv, mis hõlmab uute töötute ümber- ja täiendõpet ning konkurentsivõime taastamist tootlikkuse suurendamise ja sobiva palgapoliitika abil, ning aidata kaasa finantssektori nõuetekohasele ümberstruktureerimisele. Riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks on oluline reformida ka pensionisüsteemi.

| (3) | Kuigi suur osa reaalse SKP täheldatud vähenemisest kriisi taustal on tsükliline, on see mõjutanud negatiivselt ka potentsiaalse SKP taset. Lisaks võib kriis mõjutada potentsiaalset majanduskasvu ka keskpikas perspektiivis, kuna investeeringud vähenevad, laenuvõimalused on piiratud, struktuuriline tööpuudus suureneb ning kriisi kestmise korral muutub netoränne jälle positiivseks. Lisaks süvendab majanduskriisi mõju elanikkonna vananemisest tulenevat negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Seda arvestades on esmatähtis kiirendada struktuurireformide läbiviimist eesmärgiga toetada potentsiaalset majanduskasvu. Iirimaa puhul on oluline eelkõige viia läbi reformid inimkapitali, konkurentsi ning teadus- ja arendustegevuse valdkonnas. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi suur osa reaalse SKP täheldatud vähenemisest kriisi taustal on tsükliline, on see mõjutanud negatiivselt ka potentsiaalse SKP taset. Lisaks võib kriis mõjutada potentsiaalset majanduskasvu ka keskpikas perspektiivis, kuna investeeringud vähenevad, laenuvõimalused on piiratud, struktuuriline tööpuudus suureneb ning kriisi kestmise korral muutub netoränne jälle positiivseks. Lisaks süvendab majanduskriisi mõju elanikkonna vananemisest tulenevat negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Seda arvestades on esmatähtis kiirendada struktuurireformide läbiviimist eesmärgiga toetada potentsiaalset majanduskasvu. Iirimaa puhul on oluline eelkõige viia läbi reformid inimkapitali, konkurentsi ning teadus- ja arendustegevuse valdkonnas.

| (4) | Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et pärast SKP reaalkasvu vähenemist 7,5 % 2009. aastal ning 1,4 % 2010. aastal, taastub positiivne majanduskasv, mis ajavahemikul 2011–2014 on keskmiselt 4 %. Praegu kättesaadava teabe põhjal (2) näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel 2010. aastal ja pärast seda soodsatel prognoosidel, eelkõige silmas pidades kasvutrendi vähenemist, mida on oodata praeguse kriisi ja bilansi käimasolevate kohanduste tulemusena. Programmi inflatsiooniprognoos näib realistlik, arvestades tööturu kavandatud kohandamise pikaleveninud protsessi. Välise ülejäägi prognoositud taastamine näib sõltuvat konkurentsivõime jätkuvast taastumisest. |
| --- | --- |

(4)

Programmi aluseks olevas makromajanduslikus stsenaariumis prognoositakse, et pärast SKP reaalkasvu vähenemist 7,5 % 2009. aastal ning 1,4 % 2010. aastal, taastub positiivne majanduskasv, mis ajavahemikul 2011–2014 on keskmiselt 4 %. Praegu kättesaadava teabe põhjal (2) näib, et kõnealune stsenaarium põhineb usutavatel kasvuprognoosidel 2010. aastal ja pärast seda soodsatel prognoosidel, eelkõige silmas pidades kasvutrendi vähenemist, mida on oodata praeguse kriisi ja bilansi käimasolevate kohanduste tulemusena. Programmi inflatsiooniprognoos näib realistlik, arvestades tööturu kavandatud kohandamise pikaleveninud protsessi. Välise ülejäägi prognoositud taastamine näib sõltuvat konkurentsivõime jätkuvast taastumisest.

| (5) | Programmis esitatud prognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 11,7 % SKPst. Puudujäägi märkimisväärne suurenemine võrreldes 7,2 % SKPst 2008. aastal kajastab suurel määral olulist kaudset mõju, mida laiapõhjaline majanduslangus on avaldanud riigi rahandusele, sealhulgas märkimisväärne maksude alalaekumine ja töötusega seotud kulude kasv. Samal ajal on eelarveseisundi halvenemist aidanud piirata alates 2008. aasta keskpaigast heaks kiidetud märkimisväärsed konsolideerimispaketid, mille puudujääki vähendavat kogumõju hinnati 5 %-le SKPst 2009. aastal. Kuigi eelarvestrateegia põhiküsimus on puudujäägi vähendamine, on Iirimaa võtnud vastu ka tagasihoidliku stimuleerivate meetmete paketi mahus 0,7 % SKPst, et toetada majandustegevust vastavalt Euroopa majanduse elavdamise kavale. Vastavalt nõukogu soovitatud väljumisstrateegiale ja silmas pidades ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist 2014. aastaks, on kavandatud jätkata eelarvepoliitika olulist karmistamist kogu programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Programmis esitatud prognoosi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 11,7 % SKPst. Puudujäägi märkimisväärne suurenemine võrreldes 7,2 % SKPst 2008. aastal kajastab suurel määral olulist kaudset mõju, mida laiapõhjaline majanduslangus on avaldanud riigi rahandusele, sealhulgas märkimisväärne maksude alalaekumine ja töötusega seotud kulude kasv. Samal ajal on eelarveseisundi halvenemist aidanud piirata alates 2008. aasta keskpaigast heaks kiidetud märkimisväärsed konsolideerimispaketid, mille puudujääki vähendavat kogumõju hinnati 5 %-le SKPst 2009. aastal. Kuigi eelarvestrateegia põhiküsimus on puudujäägi vähendamine, on Iirimaa võtnud vastu ka tagasihoidliku stimuleerivate meetmete paketi mahus 0,7 % SKPst, et toetada majandustegevust vastavalt Euroopa majanduse elavdamise kavale. Vastavalt nõukogu soovitatud väljumisstrateegiale ja silmas pidades ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist 2014. aastaks, on kavandatud jätkata eelarvepoliitika olulist karmistamist kogu programmiperioodi jooksul.

| (6) | 2010. aastaks nähakse võrreldes 2009. aastaga ette puudujäägi stabiliseerumine tasemel 11,6 % SKPst, mis põhineb märkimisväärsel kokkuhoiupaketil mahus 2,5 % SKPst, mis on üldiselt kooskõlas nõukogu 2. detsembri 2009. aasta artikli 126 lõike 7 kohase soovitusega. Intressikulude järsku kasvu arvestades on seatud eesmärgiks parandada esmast eelarveseisundit 0,75 protsendipunkti SKPst.
  Peaaegu kogu kohandamine toimub kulude poolel, sealhulgas avaliku sektori palgakärped, sotsiaalabi ja muude jooksvate kulude piiramine ning avaliku sektori investeeringute vähendamine, mis kõik omavad kogu paketis üldjoontes võrdset osa. Tulude poolel kompenseerib uue süsinikdioksiidimaksu mõju üldiselt käibemaksu tavamäära ja alkoholiaktsiisi alandamine. Hoolimata kõnealustest konsolideerimismeetmetest tõuseks esmaste kulude suhe SKPsse märgatavalt, kajastades töötusega seotud kulude suurenemist. Tulude suhe SKPsse peaks suurenema 1 protsendipunkti võrra, kuna sotsiaalkindlustusmaksete ja muude tulude suhe SKPsse tõuseb, (3) mis peaks rohkem kui tasakaalustama maksude suhte SKPsse täiendava languse. Kavandatud eelarvestrateegia näib 2010. aastal olevat neutraalne, sest ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) püsib võrreldes 2009. aastaga prognooside kohaselt üldjoontes muutumatuna. Oluline on siiski märkida, et ilma kokkuhoiupaketita mahus 2,5 % SKPst oleks eelarvepositsioon 2010. aastal veelgi märgatavalt halvenenud. Eelarvepositsiooni jätkuv halvenemine, eeldusel et poliitikat ei muudeta, selgitab erinevust alt üles (2010. aasta eelarves kokkuhoiupakett mahus 2,5 % SKPst) ja ülevalt alla (muutumatu struktuurne puudujääk) lähenemisviiside vahel kohandamismeetmete prognoosimisel. |
| --- | --- |

(6)

2010. aastaks nähakse võrreldes 2009. aastaga ette puudujäägi stabiliseerumine tasemel 11,6 % SKPst, mis põhineb märkimisväärsel kokkuhoiupaketil mahus 2,5 % SKPst, mis on üldiselt kooskõlas nõukogu 2. detsembri 2009. aasta artikli 126 lõike 7 kohase soovitusega. Intressikulude järsku kasvu arvestades on seatud eesmärgiks parandada esmast eelarveseisundit 0,75 protsendipunkti SKPst.

Peaaegu kogu kohandamine toimub kulude poolel, sealhulgas avaliku sektori palgakärped, sotsiaalabi ja muude jooksvate kulude piiramine ning avaliku sektori investeeringute vähendamine, mis kõik omavad kogu paketis üldjoontes võrdset osa. Tulude poolel kompenseerib uue süsinikdioksiidimaksu mõju üldiselt käibemaksu tavamäära ja alkoholiaktsiisi alandamine. Hoolimata kõnealustest konsolideerimismeetmetest tõuseks esmaste kulude suhe SKPsse märgatavalt, kajastades töötusega seotud kulude suurenemist. Tulude suhe SKPsse peaks suurenema 1 protsendipunkti võrra, kuna sotsiaalkindlustusmaksete ja muude tulude suhe SKPsse tõuseb, (3) mis peaks rohkem kui tasakaalustama maksude suhte SKPsse täiendava languse. Kavandatud eelarvestrateegia näib 2010. aastal olevat neutraalne, sest ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne puudujääk (s.t tsükliliselt kohandatud eelarvepuudujääk ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) püsib võrreldes 2009. aastaga prognooside kohaselt üldjoontes muutumatuna. Oluline on siiski märkida, et ilma kokkuhoiupaketita mahus 2,5 % SKPst oleks eelarvepositsioon 2010. aastal veelgi märgatavalt halvenenud. Eelarvepositsiooni jätkuv halvenemine, eeldusel et poliitikat ei muudeta, selgitab erinevust alt üles (2010. aasta eelarves kokkuhoiupakett mahus 2,5 % SKPst) ja ülevalt alla (muutumatu struktuurne puudujääk) lähenemisviiside vahel kohandamismeetmete prognoosimisel.

| (7) | Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on võtta täiendavaid konsolideerimismeetmeid, et vähendada programmiperioodi lõpuks (2014) puudujääk alla 3 % SKPst. Nominaalne puudujääk väheneks 2011. aastal 1,75 protsendipunkti SKPst, 2012. aastal 2,75 protsendipunkti, 2013. aastal 2,25 protsendipunkti ja 2014. aastal 2 protsendipunkti, samal ajal peaks esmane eelarveseisund jõudma taas ülejääki. Nominaalselt vaadatuna on strateegia kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusega.
  Eesmärkide saavutamiseks näeb valitsus ette täiendava kvantifitseeritud konsolideerimise eelarve jooksvate kulude poolel koos kapitalikulude taseme külmutamisega (pärast nende vähendamist 2011. aastal). Siiski ei toeta konsolideerimist ulatuslikud meetmed. Programmi tehnilistes prognoosides nähakse ette peamiselt kulupõhist konsolideerimist, sest kulude suhet vähendataks ajavahemikul 2010–2014 ligikaudu 7 protsendipunkti SKPst, eelkõige valitsemissektori tarbimise ja sotsiaaltoetuste valdkonnas, ning tulude suhe suureneks ligikaudu 2 protsendipunkti. Prognooside kohaselt paraneb struktuurne eelarveseisund 2011. aastal 1 protsendipunkti võrra SKPst ning ajavahemikul 2012–2014 igal aastal 1,75 protsendipunkti. Nagu ametiasutused teavitasid, on Iirimaa eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärk struktuurne puudujääk 0,5% SKPst, mille saavutamist ei ole programmiperioodi jooksul ette nähtud. Arvestades kõige hilisemaid prognoose ning võlakoormust, siis keskpika perioodi eesmärk kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärke. |
| --- | --- |

(7)

Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on võtta täiendavaid konsolideerimismeetmeid, et vähendada programmiperioodi lõpuks (2014) puudujääk alla 3 % SKPst. Nominaalne puudujääk väheneks 2011. aastal 1,75 protsendipunkti SKPst, 2012. aastal 2,75 protsendipunkti, 2013. aastal 2,25 protsendipunkti ja 2014. aastal 2 protsendipunkti, samal ajal peaks esmane eelarveseisund jõudma taas ülejääki. Nominaalselt vaadatuna on strateegia kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitusega.

Eesmärkide saavutamiseks näeb valitsus ette täiendava kvantifitseeritud konsolideerimise eelarve jooksvate kulude poolel koos kapitalikulude taseme külmutamisega (pärast nende vähendamist 2011. aastal). Siiski ei toeta konsolideerimist ulatuslikud meetmed. Programmi tehnilistes prognoosides nähakse ette peamiselt kulupõhist konsolideerimist, sest kulude suhet vähendataks ajavahemikul 2010–2014 ligikaudu 7 protsendipunkti SKPst, eelkõige valitsemissektori tarbimise ja sotsiaaltoetuste valdkonnas, ning tulude suhe suureneks ligikaudu 2 protsendipunkti. Prognooside kohaselt paraneb struktuurne eelarveseisund 2011. aastal 1 protsendipunkti võrra SKPst ning ajavahemikul 2012–2014 igal aastal 1,75 protsendipunkti. Nagu ametiasutused teavitasid, on Iirimaa eelarvepositsiooni keskpika perioodi eesmärk struktuurne puudujääk 0,5% SKPst, mille saavutamist ei ole programmiperioodi jooksul ette nähtud. Arvestades kõige hilisemaid prognoose ning võlakoormust, siis keskpika perioodi eesmärk kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärke.

| (8) | Eelarvetulemused võivad 2010. aastal osutuda kavandatust halvemaks ning sellele järgnevatel aastatel kavandatust märgatavalt halvemaks. Esiteks ei ole pärast 2011. aastat kavandatud oluline konsolideerimine meetmetega tagatud ning seega ei ole selge ka kavandatav kulude ja tulude osa konsolideerimises. Seda ohtu võimendab asjaolu, et isegi erinevate aastate konsolideerimispakettide kavandatud maht kuulub seoses järgnevate eelarvetega läbivaatamisele, hoolimata sellest, et 2010. aasta kokkuhoiupaketti rakendati eelnevalt teavitatud mahus. Teine oluline oht on seotud majandusväljavaadetega, mis näivad programmi lõpuaastatel olevat liiga optimistlikud. Lisaks on 2010. ja ka järgnevatel aastatel ülekulude oht nii suur, et hoolimata juba kavandatud konsolideerimisest peaks strateegia, mis tuleb alles välja töötada, põhinema kulude piiramisel. Samal ajal märgitakse, et olulisi konsolideerimismeetmeid on võetud juba alates 2008. aasta keskpaigast. Konkreetsed täiendavad riskid on seotud valitsuse antud pangatagatistega finantssektori toetamiseks, mis tagatiste kasutuselevõtmise korral võib suurendada puudujääki ning võlga. Siiski on ka võimalik, et teatav osa valitsuse poolt finantssektori toetamiseks tehtud kulutustest saadakse tulevikus tagasi. |
| --- | --- |

(8)

Eelarvetulemused võivad 2010. aastal osutuda kavandatust halvemaks ning sellele järgnevatel aastatel kavandatust märgatavalt halvemaks. Esiteks ei ole pärast 2011. aastat kavandatud oluline konsolideerimine meetmetega tagatud ning seega ei ole selge ka kavandatav kulude ja tulude osa konsolideerimises. Seda ohtu võimendab asjaolu, et isegi erinevate aastate konsolideerimispakettide kavandatud maht kuulub seoses järgnevate eelarvetega läbivaatamisele, hoolimata sellest, et 2010. aasta kokkuhoiupaketti rakendati eelnevalt teavitatud mahus. Teine oluline oht on seotud majandusväljavaadetega, mis näivad programmi lõpuaastatel olevat liiga optimistlikud. Lisaks on 2010. ja ka järgnevatel aastatel ülekulude oht nii suur, et hoolimata juba kavandatud konsolideerimisest peaks strateegia, mis tuleb alles välja töötada, põhinema kulude piiramisel. Samal ajal märgitakse, et olulisi konsolideerimismeetmeid on võetud juba alates 2008. aasta keskpaigast. Konkreetsed täiendavad riskid on seotud valitsuse antud pangatagatistega finantssektori toetamiseks, mis tagatiste kasutuselevõtmise korral võib suurendada puudujääki ning võlga. Siiski on ka võimalik, et teatav osa valitsuse poolt finantssektori toetamiseks tehtud kulutustest saadakse tulevikus tagasi.

| (9) | Valitsemissektori koguvõla suhe ületas 2009. aastal aluslepingu kohast kontrollväärtust ning prognooside kohaselt suureneb see kuni 2012. aastani. Programmi kohaselt suurenes võla suhe SKPsse 44 %-lt SKPst 2008. aastal ligikaudu 66 %-le 2009. aastal. Selle suurenemise (+ 10 protsendipunkti) peamine põhjus oli esmane puudujääk. Siiski on märkimisväärne osa ka positiivsel lumepalliefektil (intressikulude suurenemine ja SKP negatiivne nominaalkasv) ning ebasoodsal võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitajal. Programmis prognoositakse võla suhte jätkuvat järsku suurenemist, mis tipneb 2012. aastal ligikaudu 84 %-ga SKPst ja millele järgneb järkjärguline vähenemine programmiperioodi lõpuks (2014) tasemele 81 % SKPst, mis tuleneb esmase eelarveseisundi paranemisest, SKP tugeva nominaalkasvu eeldatavast taastumisest ja sularahavarude vabastamisest, mida praegu hoitakse ettevaatusabinõuna finantsturgude ebakindluse puhuks. Arvestades võimalikku vajadust anda pankadele olulisi täiendavaid kapitalisüste ja eelarve-eesmärkide täitmisega seotud ohtusid, kujuneb võla suhe programmis kavandatust tõenäoliselt vähemsoodsaks. |
| --- | --- |

(9)

Valitsemissektori koguvõla suhe ületas 2009. aastal aluslepingu kohast kontrollväärtust ning prognooside kohaselt suureneb see kuni 2012. aastani. Programmi kohaselt suurenes võla suhe SKPsse 44 %-lt SKPst 2008. aastal ligikaudu 66 %-le 2009. aastal. Selle suurenemise (+ 10 protsendipunkti) peamine põhjus oli esmane puudujääk. Siiski on märkimisväärne osa ka positiivsel lumepalliefektil (intressikulude suurenemine ja SKP negatiivne nominaalkasv) ning ebasoodsal võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitajal. Programmis prognoositakse võla suhte jätkuvat järsku suurenemist, mis tipneb 2012. aastal ligikaudu 84 %-ga SKPst ja millele järgneb järkjärguline vähenemine programmiperioodi lõpuks (2014) tasemele 81 % SKPst, mis tuleneb esmase eelarveseisundi paranemisest, SKP tugeva nominaalkasvu eeldatavast taastumisest ja sularahavarude vabastamisest, mida praegu hoitakse ettevaatusabinõuna finantsturgude ebakindluse puhuks. Arvestades võimalikku vajadust anda pankadele olulisi täiendavaid kapitalisüste ja eelarve-eesmärkide täitmisega seotud ohtusid, kujuneb võla suhe programmis kavandatust tõenäoliselt vähemsoodsaks.

| (10) | Keskpika perioodi võlaprognoosid, mille kohaselt SKP kasv jõuab järk-järgult enne kriisi prognoositud tasemeni, maksutase taastub kriisieelsele tasemele ning mis sisaldavad elanikkonna vananemisega seotud kulutuste kasvu, osutavad sellele, et programmis kavandatud eelarvestrateegia stabiliseeriks nominaalselt vaadatuna ja poliitikat täiendavalt muutmata võla suhte SKPsse 2020. aastaks. |
| --- | --- |

(10)

Keskpika perioodi võlaprognoosid, mille kohaselt SKP kasv jõuab järk-järgult enne kriisi prognoositud tasemeni, maksutase taastub kriisieelsele tasemele ning mis sisaldavad elanikkonna vananemisega seotud kulutuste kasvu, osutavad sellele, et programmis kavandatud eelarvestrateegia stabiliseeriks nominaalselt vaadatuna ja poliitikat täiendavalt muutmata võla suhte SKPsse 2020. aastaks.

| (11) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest selgelt suurem, tulenedes peamiselt pensionikulude eeldatavast märkimisväärsest suurenemisest järgmistel kümnenditel. Programmis prognoositud 2009. aasta eelarvepositsioonis suurendab elanikkonna vananemise mõju eelarvele veelgi jätkusuutlikkuse mahajäämust.
  On märgitud, et tulevaste pensionikulude osaliseks eelrahastamiseks on kogutud vara riiklikusse pensioni reservfondi. Programmis keskpikaks perioodiks juba ette nähtud suure esmase eelarvepuudujäägi vähendamine ja struktuurireformi meetmete rakendamine, sealhulgas selleks, et vähendada elanikkonna vananemisega seotud kulude märkimisväärset kasvu, aitaks kahandada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske, mis komisjoni 2009. aasta aruandes jätkusuutlikkuse kohta (4) olid hinnatud kõrgeteks. Programmi kohaselt alustatakse avaliku sektori pensionisüsteemi reformiga uute teenistusse astujate puhul 2010. aastal. Pärast seda põhineksid pensionimaksed pigem karjääri keskmisel palgal kui viimasel palgal ning samal ajal tõstetaks pensioniiga ühe aasta võrra 66 aastani. Elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemise piiramiseks on oluline viia ellu rohkem laiapõhjalisi reforme. Ametiasutused avaldasid 3. märtsil 2010 riikliku pensionisüsteemi raamistiku, milles on sätestatud pensionireformiga seotud kavad, sealhulgas riigipensioni saamiseks vajaliku pensioniea järkjärguline tõstmine praeguselt 65 aastalt 68 aastale 2028. aastaks (5). |
| --- | --- |

(11)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest selgelt suurem, tulenedes peamiselt pensionikulude eeldatavast märkimisväärsest suurenemisest järgmistel kümnenditel. Programmis prognoositud 2009. aasta eelarvepositsioonis suurendab elanikkonna vananemise mõju eelarvele veelgi jätkusuutlikkuse mahajäämust.

On märgitud, et tulevaste pensionikulude osaliseks eelrahastamiseks on kogutud vara riiklikusse pensioni reservfondi. Programmis keskpikaks perioodiks juba ette nähtud suure esmase eelarvepuudujäägi vähendamine ja struktuurireformi meetmete rakendamine, sealhulgas selleks, et vähendada elanikkonna vananemisega seotud kulude märkimisväärset kasvu, aitaks kahandada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske, mis komisjoni 2009. aasta aruandes jätkusuutlikkuse kohta (4) olid hinnatud kõrgeteks. Programmi kohaselt alustatakse avaliku sektori pensionisüsteemi reformiga uute teenistusse astujate puhul 2010. aastal. Pärast seda põhineksid pensionimaksed pigem karjääri keskmisel palgal kui viimasel palgal ning samal ajal tõstetaks pensioniiga ühe aasta võrra 66 aastani. Elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemise piiramiseks on oluline viia ellu rohkem laiapõhjalisi reforme. Ametiasutused avaldasid 3. märtsil 2010 riikliku pensionisüsteemi raamistiku, milles on sätestatud pensionireformiga seotud kavad, sealhulgas riigipensioni saamiseks vajaliku pensioniea järkjärguline tõstmine praeguselt 65 aastalt 68 aastale 2028. aastaks (5).

| (12) | Iirimaa keskpika perioodi eelarveraamistikul on mõned puudused. Eelkõige see, et järgmiste aastate eelarve-eesmärke ja eeskätt kulupoolt saab käesolevale eelarveaastale järgnevate aastate eelarvetes muuta. Kogemused näitavad, et oodatust suurema (püsiva) tulu korral raskendab see asjaolu poliitikutel tasakaaluka eelarvepoliitika järgimist. Programmis tunnistatakse töökindla eelarveraamistiku olulisust ja juhitakse tähelepanu sellele, et hiljuti võeti 2009. aasta aprillis vastu võetud lisaeelarvega kasutusele kvantifitseeritud eesmärgid eelarveaastale järgnevate aastate konsolideerimispakettide puhul. Nagu eespool osutatud, siis stabiilsusprogrammis hilisemateks aastateks kehtestatud kvantifitseeritud eesmärgid ei tugine konkreetsetele meetmetele.
  Ilma täiendavaid üksikasju esitamata osutatakse programmis, et kaalutakse edasisi reforme, nagu näiteks mitmeaastaste siduvate assigneeringute sisseviimine jooksvate kulude puhul ning eelarve-eeskirjad, millega sätestatakse edasiste ootamatute tulude kasutamine puudujäägi vähendamiseks. Seoses lühemaajalise eelarveraamistikuga on eesmärkidest kõrvalekaldumise riski piiramiseks oluline eelarvekavade korrapärane läbivaatamine sagedamini kui kord aastas, kuigi ametiasutused avaldavad igakuiseid aruandeid keskvalitsuse tulude ja kulude arengu kohta. |
| --- | --- |

(12)

Iirimaa keskpika perioodi eelarveraamistikul on mõned puudused. Eelkõige see, et järgmiste aastate eelarve-eesmärke ja eeskätt kulupoolt saab käesolevale eelarveaastale järgnevate aastate eelarvetes muuta. Kogemused näitavad, et oodatust suurema (püsiva) tulu korral raskendab see asjaolu poliitikutel tasakaaluka eelarvepoliitika järgimist. Programmis tunnistatakse töökindla eelarveraamistiku olulisust ja juhitakse tähelepanu sellele, et hiljuti võeti 2009. aasta aprillis vastu võetud lisaeelarvega kasutusele kvantifitseeritud eesmärgid eelarveaastale järgnevate aastate konsolideerimispakettide puhul. Nagu eespool osutatud, siis stabiilsusprogrammis hilisemateks aastateks kehtestatud kvantifitseeritud eesmärgid ei tugine konkreetsetele meetmetele.

Ilma täiendavaid üksikasju esitamata osutatakse programmis, et kaalutakse edasisi reforme, nagu näiteks mitmeaastaste siduvate assigneeringute sisseviimine jooksvate kulude puhul ning eelarve-eeskirjad, millega sätestatakse edasiste ootamatute tulude kasutamine puudujäägi vähendamiseks. Seoses lühemaajalise eelarveraamistikuga on eesmärkidest kõrvalekaldumise riski piiramiseks oluline eelarvekavade korrapärane läbivaatamine sagedamini kui kord aastas, kuigi ametiasutused avaldavad igakuiseid aruandeid keskvalitsuse tulude ja kulude arengu kohta.

| (13) | Eluasemeturu hinnakorrektsiooni taustal aset leidnud tulude järsk vähenemine ning üldine majanduslangus on välja toonud Iirimaa maksusüsteemi mõned puudused, nagu näiteks kitsas maksubaas ja suur sõltumine varadega seotud tehingute maksustamisest. Vajadus laiendada maksubaasi laiaulatusliku keskpika perioodi strateegia raames oli valitsuse poolt loodud maksustamisalase komisjoni 2009. aasta septembris avaldatud aruande üks põhisõnum. Kõnealust aruannet ning avaliku teenistuse kulutuste järelevalve rühma 2009. aasta juulis avaldatud aruandes esitatud soovitusi avaliku sektori kuluprogrammide parandamiseks võetakse programmi kohaselt arvesse valitsuse edasises eelarvestrateegias. Mõningaid soovitusi on võetud arvesse juba 2010. aasta eelarves, sealhulgas süsinikdioksiidimaksu kehtestamine. Eespool osutatud avaliku sektori pensionisüsteemi reformid koos programmi kohaselt kaalumisel olevate edasiste pensionireformidega parandaksid täiendavalt Iirimaa riigi rahandust. |
| --- | --- |

(13)

Eluasemeturu hinnakorrektsiooni taustal aset leidnud tulude järsk vähenemine ning üldine majanduslangus on välja toonud Iirimaa maksusüsteemi mõned puudused, nagu näiteks kitsas maksubaas ja suur sõltumine varadega seotud tehingute maksustamisest. Vajadus laiendada maksubaasi laiaulatusliku keskpika perioodi strateegia raames oli valitsuse poolt loodud maksustamisalase komisjoni 2009. aasta septembris avaldatud aruande üks põhisõnum. Kõnealust aruannet ning avaliku teenistuse kulutuste järelevalve rühma 2009. aasta juulis avaldatud aruandes esitatud soovitusi avaliku sektori kuluprogrammide parandamiseks võetakse programmi kohaselt arvesse valitsuse edasises eelarvestrateegias. Mõningaid soovitusi on võetud arvesse juba 2010. aasta eelarves, sealhulgas süsinikdioksiidimaksu kehtestamine. Eespool osutatud avaliku sektori pensionisüsteemi reformid koos programmi kohaselt kaalumisel olevate edasiste pensionireformidega parandaksid täiendavalt Iirimaa riigi rahandust.

| (14) | Programmis 2010. aastaks esitatud eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega. Võttes arvesse eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamisega seotud riske, võib eelarvestrateegia alates 2011. aastast mitte vastata nõukogu soovitusele. Eelkõige tuleb aastate 2011–2014 eelarvepuudujäägi eesmärke toetada konkreetsete meetmetega ja tugevdada kogu perioodi kavasid, et piirata ebasoodsamast SKP kasvust tulenevaid riske ja kõrvalekaldeid kulude poolel.
  Programmis ette nähtud oluline tsükliline panus eelarve konsolideerimisse programmi lõpuaastatel, mis on kooskõlas programmis esitatud soodsa makromajandusliku stsenaariumiga, osutab sellele, et struktuurse eelarvepositsiooni keskmine tugevdamine aastas, mis on programmi kohaselt vajalik ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2014. aastaks, on nõukogu soovitatust (2 protsendipunkti SKPst) väiksem. See toetab järeldust, et ametiasutused peaksid olema valmis võtma täiendavaid meetmeid lisaks konsolideerimispakettides kavandatutele, juhul kui majanduskasv osutub programmis prognoositust väiksemaks. Kui kõnealuste riskidega piisavalt ei tegeleta ja konsolideerimiskavasid täielikult ei rakendata, võib eelarvestrateegia olla ebapiisav selleks, et valitsemissektori võla suhtarv hakkaks programmiperioodi lõpuks vähenema. Programmi konsolideerimisstrateegia range elluviimine, mis tugineb juba rakendatud olulistele meetmetele, oleks asjakohane ka arvestades kõrgeid riske riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele, mis tulenevad nii elanikkonna vananemisega seotud kulude eeldatavast muutusest keskpika perioodi jooksul kui ka võla prognoositud kiirest kasvust, ning tõenäolisest vajadusest anda täiendavat abi finantssektorile. |
| --- | --- |

(14)

Programmis 2010. aastaks esitatud eelarvestrateegia on üldiselt kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega. Võttes arvesse eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamisega seotud riske, võib eelarvestrateegia alates 2011. aastast mitte vastata nõukogu soovitusele. Eelkõige tuleb aastate 2011–2014 eelarvepuudujäägi eesmärke toetada konkreetsete meetmetega ja tugevdada kogu perioodi kavasid, et piirata ebasoodsamast SKP kasvust tulenevaid riske ja kõrvalekaldeid kulude poolel.

Programmis ette nähtud oluline tsükliline panus eelarve konsolideerimisse programmi lõpuaastatel, mis on kooskõlas programmis esitatud soodsa makromajandusliku stsenaariumiga, osutab sellele, et struktuurse eelarvepositsiooni keskmine tugevdamine aastas, mis on programmi kohaselt vajalik ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks 2014. aastaks, on nõukogu soovitatust (2 protsendipunkti SKPst) väiksem. See toetab järeldust, et ametiasutused peaksid olema valmis võtma täiendavaid meetmeid lisaks konsolideerimispakettides kavandatutele, juhul kui majanduskasv osutub programmis prognoositust väiksemaks. Kui kõnealuste riskidega piisavalt ei tegeleta ja konsolideerimiskavasid täielikult ei rakendata, võib eelarvestrateegia olla ebapiisav selleks, et valitsemissektori võla suhtarv hakkaks programmiperioodi lõpuks vähenema. Programmi konsolideerimisstrateegia range elluviimine, mis tugineb juba rakendatud olulistele meetmetele, oleks asjakohane ka arvestades kõrgeid riske riigi rahanduse pikaajalisele jätkusuutlikkusele, mis tulenevad nii elanikkonna vananemisega seotud kulude eeldatavast muutusest keskpika perioodi jooksul kui ka võla prognoositud kiirest kasvust, ning tõenäolisest vajadusest anda täiendavat abi finantssektorile.

| (15) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis nõutavate andmete osas esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke (6). Artikli 126 lõike 7 kohases 2. detsembri 2009. aasta soovituses kutsus nõukogu valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Iirimaad üles ka andma kõnealuste soovituste rakendamisel tehtud edusammude kohta aru ajakohastatud stabiilsusprogrammide eraldi peatükis. Iirimaa osaliselt järgis seda soovitust. Eelkõige ei tugine programmiperioodi viimasteks aastateks kavandatud konsolideerimine ulatuslikele meetmetele. |
| --- | --- |

(15)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis nõutavate andmete osas esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke (6). Artikli 126 lõike 7 kohases 2. detsembri 2009. aasta soovituses kutsus nõukogu valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Iirimaad üles ka andma kõnealuste soovituste rakendamisel tehtud edusammude kohta aru ajakohastatud stabiilsusprogrammide eraldi peatükis. Iirimaa osaliselt järgis seda soovitust. Eelkõige ei tugine programmiperioodi viimasteks aastateks kavandatud konsolideerimine ulatuslikele meetmetele.

Üldine järeldus on, et Iirimaa tegutses kiirelt ja sihikindlalt, et piirata valitsemissektori eelarve puudujäägi suurenemist. Sellest hoolimata ning tugeva majanduslanguse tõttu suurenes 2009. aastal valitsemissektori eelarve puudujääk veelgi, kuid programmi kohaselt peaks see 2010. aastal stabiliseeruma tasemel 11,6 % SKPst. Alates 2011. aastast nähakse programmis ette puudujäägi vähenemist alla kontrollväärtuse 3 % SKPst 2014. aastaks, mis on nõukogu määratud tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Võla suhe saavutaks kõrgeima taseme 84 % SKPst 2012. aastal ning väheneks seejärel veidi. Eelarvetulemused võivad kogu programmiperioodil osutuda kavandatust halvemaks, mis on peamiselt tingitud järgmistest asjaoludest: i) pärast 2010. aastat kavandatud eelarve konsolideerimist ei toeta ulatuslikud meetmed ning konsolideerimismeetmed kuuluvad seoses järgnevate eelarvetega läbivaatamisele; ii) programmi makromajanduslik väljavaade pärast 2010. aastat on liiga optimistlik ja iii) 2010. aastal ning ka hiljem on ülekulude oht nii suur, et strateegia, mis tuleb alles välja töötada, peaks põhinema kulude piiramisel. See koos tõenäolise vajadusega võtta täiendavaid finantssektorit toetavaid meetmeid osutab, et ka võlasuhe võib osutuda programmis kavandatust kõrgemaks. Kuigi 2010. aasta kokkuhoiupaketi märkimisväärne maht on üldiselt kooskõlas nõukogu 2. detsembril 2009 esitatud soovitusega, on oluline tegeleda eespool osutatud riskidega ning selleks määratleda konsolideerimisstrateegia aluseks olevad meetmed ja võtta täiendavaid konsolideerimismeetmeid, kui majanduskasv osutub programmis prognoositust aeglasemaks või kui esineb kõrvalekaldeid kuludes. Juba võetud meetmete põhjal usaldusväärse konsolideerimisstrateegia rakendamine, mida tuleks toetada tugevama eelarveraamistikuga, peaks kiirendama jätkusuutliku majanduskasvu taastamist. Selle saavutamise hõlbustamiseks on vaja taastada ka konkurentsivõime tootlikkuse kasvu suurendavate meetmete ja asjakohase palgapoliitika abil ning toetada uute töötute ümber- ja täiendõpet, et vältida nende muutumist pikaajalisteks töötuteks. Silmas pidades riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamist on lisaks eelarve konsolideerimisele oluline ka pensionisüsteemi edasine reform. Edasised reformid võiksid põhineda 2010. aasta märtsi riiklikul pensionisüsteemi raamistikul.

Võttes arvesse eespool esitatud hinnangut ja ka ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast 2. detsembri 2009. aasta soovitust, tervitab nõukogu juba rakendatud märkimisväärseid konsolideerimismeetmeid ja kutsub Iirimaad üles:

| i) | rangelt rakendama 2010. aasta eelarvet ja toetama järgnevateks aastateks kavandatud konsolideerimispakette konkreetsete meetmetega laiaulatusliku konsolideerimisstrateegia raames, et saavutada eelarvepositsiooni soovitatud tugevdamine keskmiselt 2 % aastas kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohase soovitusega, olles samal ajal valmis võtma täiendavaid konsolideerimismeetmeid juhul, kui programmis esitatud makromajanduslik stsenaarium osutub soodsamaks artikli 126 lõike 7 kohase soovituse aluseks olevast stsenaariumist; vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovitusele, kasutama lisaks eelarvepositsiooni tugevdamisele ka mis tahes muid võimalusi, sealhulgas soodsamaid majandustingimusi, et kiirendada koguvõla suhte vähendamist kontrollväärtuse (60 % SKPst) suunas; |
| --- | --- |

i)

rangelt rakendama 2010. aasta eelarvet ja toetama järgnevateks aastateks kavandatud konsolideerimispakette konkreetsete meetmetega laiaulatusliku konsolideerimisstrateegia raames, et saavutada eelarvepositsiooni soovitatud tugevdamine keskmiselt 2 % aastas kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohase soovitusega, olles samal ajal valmis võtma täiendavaid konsolideerimismeetmeid juhul, kui programmis esitatud makromajanduslik stsenaarium osutub soodsamaks artikli 126 lõike 7 kohase soovituse aluseks olevast stsenaariumist; vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovitusele, kasutama lisaks eelarvepositsiooni tugevdamisele ka mis tahes muid võimalusi, sealhulgas soodsamaid majandustingimusi, et kiirendada koguvõla suhte vähendamist kontrollväärtuse (60 % SKPst) suunas;

| ii) | parandama elanikkonna vananemisega seotud kulude märkimisväärse suurenemise ja ka võlakoorma edasise suurenemise taustal riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, rakendades täiendavaid pensionireformi meetmeid; |
| --- | --- |

ii)

parandama elanikkonna vananemisega seotud kulude märkimisväärse suurenemise ja ka võlakoorma edasise suurenemise taustal riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, rakendades täiendavaid pensionireformi meetmeid;

| iii) | kohandamist ohustavate riskide vähendamiseks muutma keskpika perioodi eelarveraamistiku siduvamaks ja kogu aasta jooksul tähelepanelikult jälgima eelarve-eesmärkidest kinnipidamist. |
| --- | --- |

iii)

kohandamist ohustavate riskide vähendamiseks muutma keskpika perioodi eelarveraamistiku siduvamaks ja kogu aasta jooksul tähelepanelikult jälgima eelarve-eesmärkidest kinnipidamist.

Samuti kutsutakse Iirimaad üles esitama stabiilsusprogrammi järgmiste ajakohastatud versioonide ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse peatükis rohkem teavet meetodite ja ulatuslike meetmete kohta, mis toetavad programmiperioodi lõpuaastateks kavandatud konsolideerimist.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus
   (7)
   (8)

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | SP dets 2009 | puudub | –7,5 | –1,3 | 3,3 | 4,5 | 4,3 | 4,0 |
| KOM nov 2009 | –3,0 | –7,5 | –1,4 | 2,6 | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 2008 | –1,4 | –4,0 | –0,9 | 2,3 | 3,4 | 3,0 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP dets 2009 | puudub | –1,7 | –1,2 | 1,0 | 1,7 | 1,8 | 1,8 |
| KOM nov 2009 | 3,1 | –1,5 | –0,6 | 1,0 | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 2008 | 3,1 | 0,5 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | puudub |
| SKP lõhe (8)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP dets 2009 | 0,0 | –7,0 | –7,6 | –4,6 | –2,2 | –0,6 | 0,1 |
| KOM nov 2009 (9) | –0,1 | –7,2 | –7,8 | –5,4 | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 2008 | 0,5 | –3,5 | –4,1 | –3,4 | –1,6 | –0,5 | puudub |
| Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP dets 2009 | puudub | –2,0 | 0,6 | 1,2 | 1,6 | 1,6 | 1,3 |
| KOM nov 2009 | –5,1 | –3,1 | –1,8 | –1,4 | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 2008 | –6,3 | –4,2 | –3,5 | –3,4 | –3,0 | –2,8 | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | SP dets 2009 | 34,8 | 34,2 | 35,2 | 35,5 | 36,3 | 36,7 | 37,1 |
| KOM nov 2009 | 34,9 | 34,4 | 34,4 | 33,8 | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 2008 | 33,6 | 33,7 | 34,4 | 34,6 | 33,9 | 34,4 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | SP dets 2009 | 42,0 | 45,9 | 46,8 | 45,5 | 43,5 | 41,5 | 40,0 |
| KOM nov 2009 | 42,0 | 46,9 | 49,1 | 48,4 | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 2008 | 39,9 | 43,3 | 43,4 | 41,0 | 38,7 | 37,0 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve seisund
  (% SKPst) | SP dets 2009 | –7,2 | –11,7 | –11,6 | –10,0 | –7,2 | –4,9 | –2,9 |
| KOM nov 2009 | –7,2 | –12,5 | –14,7 | –14,7 | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 2008 | –6,3 | –9,5 | –9,0 | –6,4 | –4,8 | –2,6 | puudub |
| Esmane eelarveseisund
  (% SKPst) | SP dets 2009 | –6,1 | –9,6 | –8,8 | –6,6 | –3,4 | –1 | 1 |
| KOM nov 2009 | –6,1 | –10,2 | –11,3 | –10,6 | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 2008 | –5,2 | –7,3 | –6,4 | –3,5 | –1,7 | 0,7 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (8)

  (% SKPst) | SP dets 2009 | –7,2 | –8,9 | –8,6 | –8,2 | –6,3 | –4,7 | –2,9 |
| KOM nov 2009 | –7,1 | –9,6 | –11,5 | –12,5 | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 2008 | –6,5 | –8,1 | –7,4 | –5,0 | –4,1 | –2,4 | puudub |
| Struktuurne eelarveseisund (10)

  (% SKPst) | SP dets 2009 | –6,4 | –9,3 | –9,2 | –8,2 | –6,3 | –4,7 | –2,9 |
| KOM nov 2009 | –7,1 | –10,1 | –11,5 | –12,5 | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 2008 | –6,2 | –8,1 | –7,4 | –5,0 | –4,1 | –2,4 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP dets 2009 | puudub | 64,5 | 77,9 | 82,9 | 83,9 | 83,3 | 80,8 |
| KOM nov 2009 | 44,1 | 65,8 | 82,9 | 96,2 | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 2008 | 40,6 | 52,7 | 62,3 | 65,7 | 66,2 | 64,5 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

SKP reaalkasv

(muutuse %)

SP dets 2009

puudub

–7,5

–1,3

3,3

4,5

4,3

4,0

KOM nov 2009

–3,0

–7,5

–1,4

2,6

puudub

puudub

puudub

SP okt 2008

–1,4

–4,0

–0,9

2,3

3,4

3,0

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP dets 2009

puudub

–1,7

–1,2

1,0

1,7

1,8

1,8

KOM nov 2009

3,1

–1,5

–0,6

1,0

puudub

puudub

puudub

SP okt 2008

3,1

0,5

1,5

1,8

1,8

1,8

puudub

SKP lõhe (8)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP dets 2009

0,0

–7,0

–7,6

–4,6

–2,2

–0,6

0,1

KOM nov 2009 (9)

–0,1

–7,2

–7,8

–5,4

puudub

puudub

puudub

SP okt 2008

0,5

–3,5

–4,1

–3,4

–1,6

–0,5

puudub

Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP dets 2009

puudub

–2,0

0,6

1,2

1,6

1,6

1,3

KOM nov 2009

–5,1

–3,1

–1,8

–1,4

puudub

puudub

puudub

SP okt 2008

–6,3

–4,2

–3,5

–3,4

–3,0

–2,8

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

SP dets 2009

34,8

34,2

35,2

35,5

36,3

36,7

37,1

KOM nov 2009

34,9

34,4

34,4

33,8

puudub

puudub

puudub

SP okt 2008

33,6

33,7

34,4

34,6

33,9

34,4

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

SP dets 2009

42,0

45,9

46,8

45,5

43,5

41,5

40,0

KOM nov 2009

42,0

46,9

49,1

48,4

puudub

puudub

puudub

SP okt 2008

39,9

43,3

43,4

41,0

38,7

37,0

puudub

Valitsemissektori eelarve seisund

(% SKPst)

SP dets 2009

–7,2

–11,7

–11,6

–10,0

–7,2

–4,9

–2,9

KOM nov 2009

–7,2

–12,5

–14,7

–14,7

puudub

puudub

puudub

SP okt 2008

–6,3

–9,5

–9,0

–6,4

–4,8

–2,6

puudub

Esmane eelarveseisund

(% SKPst)

SP dets 2009

–6,1

–9,6

–8,8

–6,6

–3,4

–1

1

KOM nov 2009

–6,1

–10,2

–11,3

–10,6

puudub

puudub

puudub

SP okt 2008

–5,2

–7,3

–6,4

–3,5

–1,7

0,7

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (8)

(% SKPst)

SP dets 2009

–7,2

–8,9

–8,6

–8,2

–6,3

–4,7

–2,9

KOM nov 2009

–7,1

–9,6

–11,5

–12,5

puudub

puudub

puudub

SP okt 2008

–6,5

–8,1

–7,4

–5,0

–4,1

–2,4

puudub

Struktuurne eelarveseisund (10)

(% SKPst)

SP dets 2009

–6,4

–9,3

–9,2

–8,2

–6,3

–4,7

–2,9

KOM nov 2009

–7,1

–10,1

–11,5

–12,5

puudub

puudub

puudub

SP okt 2008

–6,2

–8,1

–7,4

–5,0

–4,1

–2,4

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP dets 2009

puudub

64,5

77,9

82,9

83,9

83,3

80,8

KOM nov 2009

44,1

65,8

82,9

96,2

puudub

puudub

puudub

SP okt 2008

40,6

52,7

62,3

65,7

66,2

64,5

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_et.htm

(2)  Hinnangus võetakse arvesse eelkõige komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi, kuid ka muud teavet, mis on saadud hiljem.

(3)  Sotsiaalkindlustusmaksete suurenemine kajastab 2009. aasta aprillis lisaeelarvega kehtestatud meetmete ülekanduvat positiivset mõju. Kategooria „muud tulud” suureneb tulenevalt valitsusele makstud keskpanga suuremast ülejäägist 2010. aastal võrreldes 2009. aastaga, panganduse tagatisskeemidest saadud suurenenud tuludest ning ka pensionivahendite ühekordsest ülekandmisest valitsemissektorile mahus 0,6 % SKPst 2010. aastal pärast sarnast tehingut 2009. aastal, millega kaasnesid tulud 0,4 % SKPst.

(4)  Nõukogu 10. novembri 2009. aasta järeldustes riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kohta kutsus „nõukogu liikmesriike üles pöörama oma tulevastes stabiilsus- ja lähenemisprogrammides suuremat tähelepanu jätkusuutlikkusele suunatud strateegiatele” ja lisaks kutsus „komisjoni koos majanduspoliitika komitee ning majandus- ja rahanduskomiteega arendama edasi meetodeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse õigeaegseks hindamiseks järgmise jätkusuutlikkust käsitleva aruande jaoks”, mis peaks avaldatama 2012. aastal.

(5)  Kõnealuseid reformikavasid ei ole võetud arvesse lõigu alguses esitatud elanikkonna vananemise hinnangulise mõju puhul.

(6)  Eelkõige ei ole esitatud andmeid nominaalse efektiivse vahetuskursi, ELi SKP kasvu ja asjakohaste välisturgude kasvu kohta. Veelgi olulisem, et programmis esitatud tulude ja kulude prognoosid on tehnilise iseloomuga ja mitte eesmärgid.

(7)  Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoos tehti enne eelarve koostamist.

(8)  Näitajad, mille puhul viidatakse 2008. aasta oktoobri stabiilsusprogrammile, on tegelikult võetud selle 2009. aasta jaanuari addendum’ist.

(9)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud SKP lõhe ja tsükliliselt kohandatud eelarveseisund.

(10)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastatel 2008–2011 on vastavalt 1,8 %, – 0,5 %, – 0,7 % ja 0,0 %.

(11)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on kõige viimase programmi põhjal 2009. aastal 0,4 % SKPst ja 2010. aastal 0,6 % SKPst (mõlemad on puudujääki vähendavad) ning komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt 2009. aastal 0,5 % SKPst (puudujääki vähendav).

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 142/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 142/13

---

NÕUKOGU ARVAMUS

Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2009–2012

2010/C 142/03

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Itaalia ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2009–2012.

| (2) | Samal ajal kui kodumajapidamiste madal võlatase ja suhteliselt usaldusväärne finantssektor on pakkunud mõningast kaitset ülemaailmse finantskriisi eest, olid Itaalia majandust juba ammu enne ülemaailmset majandussurutist nõrgestanud sügavad struktuurilised nõrkused, mistõttu tootlikkus kasvab ebapiisavalt. Pärast SKP vähenemist viies kvartalis suurenes SKP 2009. aasta kolmandas kvartalis, kuid neljandas kvartalis see taas vähenes veidi. Majanduslangus on kahjustanud tööturgu viivitusega: 2009. aastal avaldus majanduslanguse mõju pigem töötundide arvus kui tööga hõivatute arvus ning paljud töötajad, eelkõige enim kannatanud tootmissektoris, on kasutanud töötasu täiendamise fondi, et täiendada oma osalise tööaja eest saadud palka. Valitsuse poliitika kriisiga tegelemiseks oli suurenenud riskikartlikkuse kontekstis asjakohane valitsemissektori väga suure võla tõttu. Alates 2008. aasta viimasest kvartalist on valitsus kiitnud heaks mitmeid meetmeid, et toetada finantssektori stabiilsust, taastada usaldus ning pakkuda abi hättasattunud ettevõtjatele ja kodumajapidamistele. Valitsuse hinnangute kohaselt olid majanduse elavdamise meetmed täielikult rahastatud olemasolevate vahendite ümberpaigutamise ja tulude suurendamise teel, ilma et sellel oleks mõju eelarvepuudujäägile. Hoolimata valitsuse arukast eelarvepoliitikast on majanduslanguse mõju Itaalia riigi rahandusele olnud märkimisväärne. Valitsemissektori eelarve puudujäägi suhe kahekordistus ajavahemikul 2008–2009 5,3 %-ni SKPst (kinnitatud statistikaameti 1. märtsil 2010 avaldatud hinnangus). Selle ja valitsemissektori väga kõrge võlakoormuse tõttu otsustas nõukogu 2. detsembril 2009, et Itaalial on ülemäärane eelarve puudujääk ning määras selle kõrvaldamise tähtajaks 2012. aasta. Lisaks eelarve konsolideerimisele, mis on riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamise tingimus, on järgnevatel aastatel Itaalia majanduspoliitika võtmeküsimuseks tootlikkuse kasvu kiire ja kestva taastamise toetamine, et taastada konkurentsivõime ja suurendada riigi SKP potentsiaalset kasvu, mis praegu on madal. Tootlikkuse probleemiga tegelemisel on oluline roll ulatuslikel struktuurireformidel. Lisaks eeldab konkurentsivõime taastamine lühiajalises perspektiivis tootlikkuse arengule paremini vastavate palkade arengu tagamist. |
| --- | --- |

(2)

Samal ajal kui kodumajapidamiste madal võlatase ja suhteliselt usaldusväärne finantssektor on pakkunud mõningast kaitset ülemaailmse finantskriisi eest, olid Itaalia majandust juba ammu enne ülemaailmset majandussurutist nõrgestanud sügavad struktuurilised nõrkused, mistõttu tootlikkus kasvab ebapiisavalt. Pärast SKP vähenemist viies kvartalis suurenes SKP 2009. aasta kolmandas kvartalis, kuid neljandas kvartalis see taas vähenes veidi. Majanduslangus on kahjustanud tööturgu viivitusega: 2009. aastal avaldus majanduslanguse mõju pigem töötundide arvus kui tööga hõivatute arvus ning paljud töötajad, eelkõige enim kannatanud tootmissektoris, on kasutanud töötasu täiendamise fondi, et täiendada oma osalise tööaja eest saadud palka. Valitsuse poliitika kriisiga tegelemiseks oli suurenenud riskikartlikkuse kontekstis asjakohane valitsemissektori väga suure võla tõttu. Alates 2008. aasta viimasest kvartalist on valitsus kiitnud heaks mitmeid meetmeid, et toetada finantssektori stabiilsust, taastada usaldus ning pakkuda abi hättasattunud ettevõtjatele ja kodumajapidamistele. Valitsuse hinnangute kohaselt olid majanduse elavdamise meetmed täielikult rahastatud olemasolevate vahendite ümberpaigutamise ja tulude suurendamise teel, ilma et sellel oleks mõju eelarvepuudujäägile. Hoolimata valitsuse arukast eelarvepoliitikast on majanduslanguse mõju Itaalia riigi rahandusele olnud märkimisväärne. Valitsemissektori eelarve puudujäägi suhe kahekordistus ajavahemikul 2008–2009 5,3 %-ni SKPst (kinnitatud statistikaameti 1. märtsil 2010 avaldatud hinnangus). Selle ja valitsemissektori väga kõrge võlakoormuse tõttu otsustas nõukogu 2. detsembril 2009, et Itaalial on ülemäärane eelarve puudujääk ning määras selle kõrvaldamise tähtajaks 2012. aasta. Lisaks eelarve konsolideerimisele, mis on riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamise tingimus, on järgnevatel aastatel Itaalia majanduspoliitika võtmeküsimuseks tootlikkuse kasvu kiire ja kestva taastamise toetamine, et taastada konkurentsivõime ja suurendada riigi SKP potentsiaalset kasvu, mis praegu on madal. Tootlikkuse probleemiga tegelemisel on oluline roll ulatuslikel struktuurireformidel. Lisaks eeldab konkurentsivõime taastamine lühiajalises perspektiivis tootlikkuse arengule paremini vastavate palkade arengu tagamist.

| (3) | Kuigi reaalse SKP senine vähenemine kriisi tingimustes on suures osas tsükliline, on kriis avaldanud negatiivset mõju ka potentsiaalse SKP kasvule. Lisaks võib kriis mõjutada potentsiaalset majanduskasvu ka keskpikas perspektiivis investeeringute madala taseme, laenuvõimaluste piirangute ja suureneva struktuurilise tööpuuduse kaudu. Samuti süvendab majanduskriisi mõju elanikkonna vananemisest tulenevat negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Seda arvestades on oluline kiirendada struktuurireformide läbiviimist eesmärgiga toetada potentsiaalset majanduskasvu. Eelkõige on oluline, et Itaalia viib läbi reformid turukonkurentsi, ettevõtluskeskkonna, avalike teenuste kvaliteedi ja tööturu toimimise valdkonnas, sealhulgas sotsiaalkulude ümberpaigutamine, et liikuda laiaulatuslikuma ja ühtsema töötushüvitiste süsteemi suunas. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi reaalse SKP senine vähenemine kriisi tingimustes on suures osas tsükliline, on kriis avaldanud negatiivset mõju ka potentsiaalse SKP kasvule. Lisaks võib kriis mõjutada potentsiaalset majanduskasvu ka keskpikas perspektiivis investeeringute madala taseme, laenuvõimaluste piirangute ja suureneva struktuurilise tööpuuduse kaudu. Samuti süvendab majanduskriisi mõju elanikkonna vananemisest tulenevat negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Seda arvestades on oluline kiirendada struktuurireformide läbiviimist eesmärgiga toetada potentsiaalset majanduskasvu. Eelkõige on oluline, et Itaalia viib läbi reformid turukonkurentsi, ettevõtluskeskkonna, avalike teenuste kvaliteedi ja tööturu toimimise valdkonnas, sealhulgas sotsiaalkulude ümberpaigutamine, et liikuda laiaulatuslikuma ja ühtsema töötushüvitiste süsteemi suunas.

| (4) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et positiivne SKP reaalkasv taastub 2010. aastal 1,1 % tasemel, võrrelduna 2009. aasta – 4,8 % (1. märtsil 2010 avaldatud statistikaameti hinnangu kohaselt – 5 %) ning jõuab ülejäänud programmiperioodil 2 % tasemeni. Praegu kättesaadava teabe (2) põhjal näib, et kõnealune stsenaarium põhineb optimistlikel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik. Tööhõive kasvu ja töötuse määra prognoosid on soodsamad kui komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoos, olles kooskõlas programmi kõrgema SKP reaalkasvu prognoosiga. |
| --- | --- |

(4)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumiga nähakse ette, et positiivne SKP reaalkasv taastub 2010. aastal 1,1 % tasemel, võrrelduna 2009. aasta – 4,8 % (1. märtsil 2010 avaldatud statistikaameti hinnangu kohaselt – 5 %) ning jõuab ülejäänud programmiperioodil 2 % tasemeni. Praegu kättesaadava teabe (2) põhjal näib, et kõnealune stsenaarium põhineb optimistlikel kasvuprognoosidel. Programmi inflatsiooniprognoos tundub olevat realistlik. Tööhõive kasvu ja töötuse määra prognoosid on soodsamad kui komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoos, olles kooskõlas programmi kõrgema SKP reaalkasvu prognoosiga.

| (5) | Programmis esitatud hinnangu kohaselt oli valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 5,3 % SKPst. Puudujäägi oluline suurenemine võrreldes 2008. aasta tasemega (2,7 % SKPst) kajastab suures osas kriisi mõju riigi rahandusele. Euroopa majanduse elavdamise kava kohaselt võeti vastu mitu majanduse elavdamise paketti, mis 2009. aastal moodustasid kokku ligikaudu 0,7 % SKPst ja mida ametiasutuste sõnul rahastati täielikult olemasolevate vahendite ümberpaigutamise ja tulude suurendamise teel. Silmas pidades ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist 2012. aastaks, on programmi kohaselt kavas muuta eelarvepoliitika mõõdukalt piiravaks juba 2010. aastal ning oluliselt piiravamaks 2011. ja 2012. aastal. See on üldjoontes kooskõlas nõukogu soovitatud väljumisstrateegiaga ning võtab arvesse ka valitsemissektori väga kõrget võlakoormust. |
| --- | --- |

(5)

Programmis esitatud hinnangu kohaselt oli valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 5,3 % SKPst. Puudujäägi oluline suurenemine võrreldes 2008. aasta tasemega (2,7 % SKPst) kajastab suures osas kriisi mõju riigi rahandusele. Euroopa majanduse elavdamise kava kohaselt võeti vastu mitu majanduse elavdamise paketti, mis 2009. aastal moodustasid kokku ligikaudu 0,7 % SKPst ja mida ametiasutuste sõnul rahastati täielikult olemasolevate vahendite ümberpaigutamise ja tulude suurendamise teel. Silmas pidades ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamist 2012. aastaks, on programmi kohaselt kavas muuta eelarvepoliitika mõõdukalt piiravaks juba 2010. aastal ning oluliselt piiravamaks 2011. ja 2012. aastal. See on üldjoontes kooskõlas nõukogu soovitatud väljumisstrateegiaga ning võtab arvesse ka valitsemissektori väga kõrget võlakoormust.

| (6) | Programmis on kavandatud 2010. aastal valitsemissektori eelarve puudujäägi vähenemist 0,3 protsendipunkti võrra SKPst 5,0 %-ni SKPst, mis nominaalselt vaadatuna on üldiselt kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohaste nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitustega. Tulude suhe SKPsse peaks vähenema 0,5 protsendipunkti tulenevalt ka 2009. aastal mõju omanud tulusid suurendavate ühekordsete meetmete lõppemisest. Kulude suhe SKPsse langeb prognooside kohaselt rohkem, 0,8 protsendipunkti võrra SKPst, peamiselt tulenevalt kulude piiramisest, mis on seotud 2008. aasta suvel heaks kiidetud 2009.–2011. aasta eelarvemeetmete paketiga. See kajastub esmaste kulude kasvu aeglustumises, prognoosi kohaselt suurenevad esmased kulud 2010. aastal vaid 0,6 %, ja ka avaliku sektori investeeringute vähenemises pärast investeeringute kasvu 2009. aastal. 2010. aasta eelarves on lisaks 2008. aastal heaks kiidetud 2009.–2011. aasta eelarvemeetmete paketile veel mõned meetmed ning ametiasutuste andmetel on 2010. aasta eelarvel eelarvepositsioonile neutraalne mõju. Eelarve sisaldab mõnda uut nõudlust suurendavat meedet, mis moodustavad ligikaudu 0,4 % SKPst ja on suunatud madala sissetulekuga töötajate toetamiseks ning nii täiendavate tervishoiu- ja sotsiaalkulude kui ka sõjaliste välismissioonide rahastamise tagamiseks. Meetmed rahastatakse peamiselt ühekordsest tulust, mis saadi ebaseaduslikult välismaal hoitud varade erakorralisest maksustamisest (scudo fiscale), mis kehtestati 2009. aastal (0,35 % SKPst) ning tulenevalt selle positiivsest tulemusest tehti 2010. aasta eelarves otsus lükata tulumaksu teatava osa kogumine (hinnangulises mahus 0,25 % SKPst) edasi 2009. aastast 2010. aastasse.
  Täiendavad nõudlust suurendavad meetmed kalduvad veidi kõrvale 2010. aastaks antud soovitustest, kuigi tuleb tunnistada, et tegu on väikese summaga ning ametiasutuste prognoosi kohaselt on need täielikult rahastatud tänu scudo fiscale ühekordsete tulude ümberpaigutamisele. Pärast struktuurse eelarvepositsiooni halvenemist 2009. aastal 0,25 protsendipunkti SKPst peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne eelarveseisund (s.t tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) 2010. aastal paranema 0,5 protsendipunkti SKPst, peamiselt tulenevalt kulude piiramisest. |
| --- | --- |

(6)

Programmis on kavandatud 2010. aastal valitsemissektori eelarve puudujäägi vähenemist 0,3 protsendipunkti võrra SKPst 5,0 %-ni SKPst, mis nominaalselt vaadatuna on üldiselt kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohaste nõukogu 2. detsembri 2009. aasta soovitustega. Tulude suhe SKPsse peaks vähenema 0,5 protsendipunkti tulenevalt ka 2009. aastal mõju omanud tulusid suurendavate ühekordsete meetmete lõppemisest. Kulude suhe SKPsse langeb prognooside kohaselt rohkem, 0,8 protsendipunkti võrra SKPst, peamiselt tulenevalt kulude piiramisest, mis on seotud 2008. aasta suvel heaks kiidetud 2009.–2011. aasta eelarvemeetmete paketiga. See kajastub esmaste kulude kasvu aeglustumises, prognoosi kohaselt suurenevad esmased kulud 2010. aastal vaid 0,6 %, ja ka avaliku sektori investeeringute vähenemises pärast investeeringute kasvu 2009. aastal. 2010. aasta eelarves on lisaks 2008. aastal heaks kiidetud 2009.–2011. aasta eelarvemeetmete paketile veel mõned meetmed ning ametiasutuste andmetel on 2010. aasta eelarvel eelarvepositsioonile neutraalne mõju. Eelarve sisaldab mõnda uut nõudlust suurendavat meedet, mis moodustavad ligikaudu 0,4 % SKPst ja on suunatud madala sissetulekuga töötajate toetamiseks ning nii täiendavate tervishoiu- ja sotsiaalkulude kui ka sõjaliste välismissioonide rahastamise tagamiseks. Meetmed rahastatakse peamiselt ühekordsest tulust, mis saadi ebaseaduslikult välismaal hoitud varade erakorralisest maksustamisest (scudo fiscale), mis kehtestati 2009. aastal (0,35 % SKPst) ning tulenevalt selle positiivsest tulemusest tehti 2010. aasta eelarves otsus lükata tulumaksu teatava osa kogumine (hinnangulises mahus 0,25 % SKPst) edasi 2009. aastast 2010. aastasse.

Täiendavad nõudlust suurendavad meetmed kalduvad veidi kõrvale 2010. aastaks antud soovitustest, kuigi tuleb tunnistada, et tegu on väikese summaga ning ametiasutuste prognoosi kohaselt on need täielikult rahastatud tänu scudo fiscale ühekordsete tulude ümberpaigutamisele. Pärast struktuurse eelarvepositsiooni halvenemist 2009. aastal 0,25 protsendipunkti SKPst peaks ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne eelarveseisund (s.t tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed) 2010. aastal paranema 0,5 protsendipunkti SKPst, peamiselt tulenevalt kulude piiramisest.

| (7) | Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on vähendada eelarvepuudujääk alla kontrollväärtuse 3 % SKPst 2012. aastaks, mis on nõukogu määratud tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks; eelarvepuudujäägi eesmärk on 2011. aastal 3,9 % SKPst ja 2012. aastal 2,7 % SKPst. Nimetatud eesmärkide saavutamiseks näeb valitsus lisaks juba vastu võetud 2009.–2011. aasta eelarvemeetmete paketile ette täiendavad konsolideerivad meetmed, mis moodustavad 2011. aastal 0,4 protsendipunkti SKPst ja 2012. aastal 0,8 protsendipunkti SKPst. Täiendava konsolideerimise ulatuslike meetmete kohta ei ole teavet esitatud ja see takistab kavandatud kohandamise üldise ülesehituse hindamist. Kavandatud esmane eelarveseisund on 2011. aastal 1,3 % SKPst ja 2012. aastal 2,7 % SKPst. Aastane struktuurne konsolideerimine on kavandatud 2011. aastal 0,5 protsendipunkti SKPst ja 2012. aastal 3⁄4 protsendipunkti SKPst. Eelarve kohandamine näib seega olevat kavandatud mõnevõrra programmiperioodi lõppu. Programmis kinnitatakse kohustust pidada kinni keskpika perioodi eesmärgist, milleks on struktuurselt tasakaalustatud eelarvepositsioon. Arvestades kõige hiliseimaid prognoose ning võlakoormust, siis keskpika perioodi eesmärk kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärke; siiski ei ole programmis ette nähtud selle saavutamist programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on vähendada eelarvepuudujääk alla kontrollväärtuse 3 % SKPst 2012. aastaks, mis on nõukogu määratud tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks; eelarvepuudujäägi eesmärk on 2011. aastal 3,9 % SKPst ja 2012. aastal 2,7 % SKPst. Nimetatud eesmärkide saavutamiseks näeb valitsus lisaks juba vastu võetud 2009.–2011. aasta eelarvemeetmete paketile ette täiendavad konsolideerivad meetmed, mis moodustavad 2011. aastal 0,4 protsendipunkti SKPst ja 2012. aastal 0,8 protsendipunkti SKPst. Täiendava konsolideerimise ulatuslike meetmete kohta ei ole teavet esitatud ja see takistab kavandatud kohandamise üldise ülesehituse hindamist. Kavandatud esmane eelarveseisund on 2011. aastal 1,3 % SKPst ja 2012. aastal 2,7 % SKPst. Aastane struktuurne konsolideerimine on kavandatud 2011. aastal 0,5 protsendipunkti SKPst ja 2012. aastal 3⁄4 protsendipunkti SKPst. Eelarve kohandamine näib seega olevat kavandatud mõnevõrra programmiperioodi lõppu. Programmis kinnitatakse kohustust pidada kinni keskpika perioodi eesmärgist, milleks on struktuurselt tasakaalustatud eelarvepositsioon. Arvestades kõige hiliseimaid prognoose ning võlakoormust, siis keskpika perioodi eesmärk kajastab stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärke; siiski ei ole programmis ette nähtud selle saavutamist programmiperioodi jooksul.

| (8) | Üldiselt võivad eelarvetulemused osutuda programmis kavandatust halvemateks. See võimalus suureneb programmiperioodi lõpuaastatel. Esiteks võib SKP reaalkasv olla kogu ajavahemikul 2010–2012 väiksem, kui programmis eeldatud. Programmiga seoses läbi viidud tundlikkusanalüüsis osutatakse, et 0,5 % madalam SKP aastane kasv programmiperioodil tooks 2012. aastal kaasa 0,7 protsendipunkti SKPst suurema valitsemissektori eelarve puudujäägi (s.t 3,4 % SKPst võrrelduna eesmärgiks seatud 2,7 %), ning tulenevalt mõjust potentsiaalsele kasvule 0,5 protsendipunkti väiksema struktuurse kohandamise aastatel 2010–2012. Teiseks põhinevad 2011. ja 2012. aasta eelarve-eesmärgid täiendava konsolideerimise täpsustamisel ja rakendamisel, kuid programmis ei ole kirjeldatud kavandatud täiendava kohandamise ulatuslikke meetmeid võrreldes programmis esitatud muutmata õigusaktidel põhineva suundumuste stsenaariumiga. Lisaks sellele kaldutakse programmis alatähtsustama kulude tegelikke suundumusi ja nõnda ka eelarve-eesmärkide saavutamiseks vajalike konsolideerimismeetmete suurust. Kolmandaks, juba enne nõutava täiendava konsolideerimise kaalumist on 2008. aastal heaks kiidetud 2009.-2011. aasta eelarvemeetmete paketis prognoositud suundumuste saavutamine keerukas, sest juba selleks on vaja kulusid märkimisväärsel tasemel piirata. Selle taustal ja varasemate aastate tulemusest lähtudes ei saa välistada ülekulusid kohalikul ja kesktasandil, eelkõige jooksvate esmaste kulude puhul, mis suurenesid viimasel kümnendil keskmiselt ligikaudu 4,5 %. 2008. aasta suve eelarvemeetmete paketis sätestatud rangete kulueesmärkide järgimine eeldab kulude kärpimise, tõhususe suurendamise ja teenuste kvaliteedi parandamise hoogustamist. |
| --- | --- |

(8)

Üldiselt võivad eelarvetulemused osutuda programmis kavandatust halvemateks. See võimalus suureneb programmiperioodi lõpuaastatel. Esiteks võib SKP reaalkasv olla kogu ajavahemikul 2010–2012 väiksem, kui programmis eeldatud. Programmiga seoses läbi viidud tundlikkusanalüüsis osutatakse, et 0,5 % madalam SKP aastane kasv programmiperioodil tooks 2012. aastal kaasa 0,7 protsendipunkti SKPst suurema valitsemissektori eelarve puudujäägi (s.t 3,4 % SKPst võrrelduna eesmärgiks seatud 2,7 %), ning tulenevalt mõjust potentsiaalsele kasvule 0,5 protsendipunkti väiksema struktuurse kohandamise aastatel 2010–2012. Teiseks põhinevad 2011. ja 2012. aasta eelarve-eesmärgid täiendava konsolideerimise täpsustamisel ja rakendamisel, kuid programmis ei ole kirjeldatud kavandatud täiendava kohandamise ulatuslikke meetmeid võrreldes programmis esitatud muutmata õigusaktidel põhineva suundumuste stsenaariumiga. Lisaks sellele kaldutakse programmis alatähtsustama kulude tegelikke suundumusi ja nõnda ka eelarve-eesmärkide saavutamiseks vajalike konsolideerimismeetmete suurust. Kolmandaks, juba enne nõutava täiendava konsolideerimise kaalumist on 2008. aastal heaks kiidetud 2009.-2011. aasta eelarvemeetmete paketis prognoositud suundumuste saavutamine keerukas, sest juba selleks on vaja kulusid märkimisväärsel tasemel piirata. Selle taustal ja varasemate aastate tulemusest lähtudes ei saa välistada ülekulusid kohalikul ja kesktasandil, eelkõige jooksvate esmaste kulude puhul, mis suurenesid viimasel kümnendil keskmiselt ligikaudu 4,5 %. 2008. aasta suve eelarvemeetmete paketis sätestatud rangete kulueesmärkide järgimine eeldab kulude kärpimise, tõhususe suurendamise ja teenuste kvaliteedi parandamise hoogustamist.

| (9) | Valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse ületab märgatavalt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust ja kuni 2010. aastani on prognoositud selle näitaja kasvutrendi. Programmis on hinnatud, et pärast suurenemist 2008. aastal on võla suhe 2009. aastal suurenenud 9,3 protsendipunkti, 115,1 %ni SKPst (115,8 % statistikaameti 1. märtsil 2010 avaldatud hinnangu kohaselt), peamiselt kõrge intressikoormuse ja reaalse SKP järsu vähenemise tõttu ning ainult osaliselt tasakaalustatud ikka veel märkimisväärse SKP deflaatori mõjuga. Võlga suurendas ka negatiivne esmane eelarveseisund (esimest korda alates 1991. aastast) ning ka võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitaja, mis on peamiselt tingitud riigikassa poolt likviidsete varade ennetavast kogumisest. Programmis prognoositakse 2010. aastaks võlasuhte täiendavat suurenemist 1,8 protsendipunkti, sest intressikoormuse võlga suurendavat mõju kompenseerib ainult osaliselt reaalse SKP ja SKP deflaatori eeldatav kasv. 2011. ja 2012. aastaks prognoositakse võla suhte vähenemist 114,6 %ni SKPst, mis tuleneb peamiselt kavandatud positiivsest esmasest eelarveseisundist ja SKP reaalkasvu eeldatavast suurenemisest. Silmas pidades tuvastatud riske eelarve konsolideerimisel ja SKP ebasoodsama reaalkasvu võimalust võrreldes programmis eeldatuga, võib võla suhte kujunemine osutuda programmis prognoositust ebasoodsamaks ja seda eriti pärast 2010. aastat. |
| --- | --- |

(9)

Valitsemissektori koguvõla suhe SKPsse ületab märgatavalt aluslepingus sätestatud kontrollväärtust ja kuni 2010. aastani on prognoositud selle näitaja kasvutrendi. Programmis on hinnatud, et pärast suurenemist 2008. aastal on võla suhe 2009. aastal suurenenud 9,3 protsendipunkti, 115,1 %ni SKPst (115,8 % statistikaameti 1. märtsil 2010 avaldatud hinnangu kohaselt), peamiselt kõrge intressikoormuse ja reaalse SKP järsu vähenemise tõttu ning ainult osaliselt tasakaalustatud ikka veel märkimisväärse SKP deflaatori mõjuga. Võlga suurendas ka negatiivne esmane eelarveseisund (esimest korda alates 1991. aastast) ning ka võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitaja, mis on peamiselt tingitud riigikassa poolt likviidsete varade ennetavast kogumisest. Programmis prognoositakse 2010. aastaks võlasuhte täiendavat suurenemist 1,8 protsendipunkti, sest intressikoormuse võlga suurendavat mõju kompenseerib ainult osaliselt reaalse SKP ja SKP deflaatori eeldatav kasv. 2011. ja 2012. aastaks prognoositakse võla suhte vähenemist 114,6 %ni SKPst, mis tuleneb peamiselt kavandatud positiivsest esmasest eelarveseisundist ja SKP reaalkasvu eeldatavast suurenemisest. Silmas pidades tuvastatud riske eelarve konsolideerimisel ja SKP ebasoodsama reaalkasvu võimalust võrreldes programmis eeldatuga, võib võla suhte kujunemine osutuda programmis prognoositust ebasoodsamaks ja seda eriti pärast 2010. aastat.

| (10) | Keskpika perioodi võlaprognoosid, mille kohaselt SKP kasv jõuab järk-järgult enne kriisi prognoositud tasemeni, maksutase taastub kriisieelsele tasemele ning mis sisaldavad elanikkonna vananemisega seotud kulutuste kasvu, osutavad sellele, et programmis kavandatud eelarvestrateegia on nominaalselt vaadatuna ja poliitikat täiendavalt muutmata piisav, et stabiliseerida võla suhe SKPsse 2020. aastaks. |
| --- | --- |

(10)

Keskpika perioodi võlaprognoosid, mille kohaselt SKP kasv jõuab järk-järgult enne kriisi prognoositud tasemeni, maksutase taastub kriisieelsele tasemele ning mis sisaldavad elanikkonna vananemisega seotud kulutuste kasvu, osutavad sellele, et programmis kavandatud eelarvestrateegia on nominaalselt vaadatuna ja poliitikat täiendavalt muutmata piisav, et stabiliseerida võla suhe SKPsse 2020. aastaks.

| (11) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on selgelt ELi keskmisest väiksem, kusjuures tänu vastuvõetud reformide täielikule elluviimisele suurenevad pensionikulud ELi keskmisest vähem. Pensionikulude suhe SKPsse on siiski jätkuvalt üks ELi kõrgemaid. Programmis prognoositud 2009. aasta eelarvepositsioon ei oleks piisav praeguse võlasuhte stabiliseerimiseks. Seepärast aitaks suure esmase eelarveülejäägi saavutamine piirata riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riske, mis komisjoni 2009. aastal koostatud jätkusuutlikkuse aruande (3) kohaselt on keskmised. |
| --- | --- |

(11)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on selgelt ELi keskmisest väiksem, kusjuures tänu vastuvõetud reformide täielikule elluviimisele suurenevad pensionikulud ELi keskmisest vähem. Pensionikulude suhe SKPsse on siiski jätkuvalt üks ELi kõrgemaid. Programmis prognoositud 2009. aasta eelarvepositsioon ei oleks piisav praeguse võlasuhte stabiliseerimiseks. Seepärast aitaks suure esmase eelarveülejäägi saavutamine piirata riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riske, mis komisjoni 2009. aastal koostatud jätkusuutlikkuse aruande (3) kohaselt on keskmised.

| (12) | Ajendatuna aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu paktiga kehtestatud eelarvelistest piirangutest on eelarvehaldus Itaalias pärast euroalaga ühinemist märkimisväärselt paranenud. Siiski on arenguruumi eelarveraamistiku erinevate aspektide täiustamiseks. Hiljuti on tehtud mitmeid algatusi, et täiustada eelarvehaldust Itaalias. Esiteks, et tegeleda eelarvekavade tavapärase lühiajalisuse probleemiga, kiitis valitsus 2008. aasta suvel heaks kolmeaastase paketi, kus kirjeldati mitte ainult iga-aastasi eesmärke üksikute kulu- ja tuluartiklite lõikes, vaid ka ulatuslikke meetmeid nende eesmärkide saavutamiseks. Ametiasutuste teatel ei korratud seda 2010. aasta eelarve puhul, pidades silmas majanduslangusest tulenevat ebakindlust. 2009. aastal vastu võetud eelarveprotsessi reformi raamseadusega on siiski õigusaktides sätestatud kolmeaastane eelarveperiood. Teine täiendus oli riigieelarve struktuuri lihtsustamine, mis võimaldab vahendeid lihtsamalt ja poliitikale orienteeritult eraldada.
  Kolmandaks on tehtud samme, et parandada kulude järelevalvet üksikasjalike kuluaruannete kaudu ministeeriumide tasandil. Kaks viimast täiendust on hõlmatud raamseadusega, et muuta need eelarveprotsessi püsivaks osaks. Tulevik näitab, kas reformi tegelik elluviimine, milleks kulub mõni aasta, annab oodatud tulemusi parema kulukontrolli ja eelarvehalduse osas. Edaspidi on eelarve haldamisel üks peamisi ülesandeid fiskaalse föderalismi uue raamistiku täpsustamine ja rakendamine, mis tagab kohalike omavalitsuste aruandekohustuse ja suurendab tõhusust. |
| --- | --- |

(12)

Ajendatuna aluslepingu ning stabiilsuse ja kasvu paktiga kehtestatud eelarvelistest piirangutest on eelarvehaldus Itaalias pärast euroalaga ühinemist märkimisväärselt paranenud. Siiski on arenguruumi eelarveraamistiku erinevate aspektide täiustamiseks. Hiljuti on tehtud mitmeid algatusi, et täiustada eelarvehaldust Itaalias. Esiteks, et tegeleda eelarvekavade tavapärase lühiajalisuse probleemiga, kiitis valitsus 2008. aasta suvel heaks kolmeaastase paketi, kus kirjeldati mitte ainult iga-aastasi eesmärke üksikute kulu- ja tuluartiklite lõikes, vaid ka ulatuslikke meetmeid nende eesmärkide saavutamiseks. Ametiasutuste teatel ei korratud seda 2010. aasta eelarve puhul, pidades silmas majanduslangusest tulenevat ebakindlust. 2009. aastal vastu võetud eelarveprotsessi reformi raamseadusega on siiski õigusaktides sätestatud kolmeaastane eelarveperiood. Teine täiendus oli riigieelarve struktuuri lihtsustamine, mis võimaldab vahendeid lihtsamalt ja poliitikale orienteeritult eraldada.

Kolmandaks on tehtud samme, et parandada kulude järelevalvet üksikasjalike kuluaruannete kaudu ministeeriumide tasandil. Kaks viimast täiendust on hõlmatud raamseadusega, et muuta need eelarveprotsessi püsivaks osaks. Tulevik näitab, kas reformi tegelik elluviimine, milleks kulub mõni aasta, annab oodatud tulemusi parema kulukontrolli ja eelarvehalduse osas. Edaspidi on eelarve haldamisel üks peamisi ülesandeid fiskaalse föderalismi uue raamistiku täpsustamine ja rakendamine, mis tagab kohalike omavalitsuste aruandekohustuse ja suurendab tõhusust.

| (13) | Kuigi pensionireformide elluviimine ja naissoost avalikele teenistujatele 2009. aastal kehtestatud järkjärguline pensioniea tõus on positiivsed arengud, on sotsiaalkulude struktuur jätkuvalt liigselt kõrgete pensionikulude keskne. See vähendab muid sotsiaalkulutusi ning teadustegevusele ja innovatsioonile suunatud tootlikumaid kulusid, mis võib omakorda mõjutada negatiivselt majanduse kasvupotentsiaali. Lisaks sellele, arvestades et konsolideerimisstrateegia põhineb programmiperioodil kulupõhisel kohandamisel, on vaja märkimisväärselt suurendada tõhusust, et vältida osutatavate teenuste taseme ja kvaliteedi langust. Hiljutised meetmed avaliku halduse tõhususe ja kulutasuvuse parandamiseks ning keskhariduse õppekavade korralduse reformimiseks võiksid anda positiivseid eelarvetulemusi keskpikas kuni pikas perspektiivis. |
| --- | --- |

(13)

Kuigi pensionireformide elluviimine ja naissoost avalikele teenistujatele 2009. aastal kehtestatud järkjärguline pensioniea tõus on positiivsed arengud, on sotsiaalkulude struktuur jätkuvalt liigselt kõrgete pensionikulude keskne. See vähendab muid sotsiaalkulutusi ning teadustegevusele ja innovatsioonile suunatud tootlikumaid kulusid, mis võib omakorda mõjutada negatiivselt majanduse kasvupotentsiaali. Lisaks sellele, arvestades et konsolideerimisstrateegia põhineb programmiperioodil kulupõhisel kohandamisel, on vaja märkimisväärselt suurendada tõhusust, et vältida osutatavate teenuste taseme ja kvaliteedi langust. Hiljutised meetmed avaliku halduse tõhususe ja kulutasuvuse parandamiseks ning keskhariduse õppekavade korralduse reformimiseks võiksid anda positiivseid eelarvetulemusi keskpikas kuni pikas perspektiivis.

| (14) | Üldiselt on programmis esitatud 2010. aasta eelarvestrateegia kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohaste nõukogu soovitustega. Võttes arvesse eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamisega seotud riske, võib eelarvestrateegia alates 2011. aastast mitte vastata nõukogu soovitustele. Eelkõige tuleb 2011. ja 2012. aasta eelarvepuudujäägi eesmärke toetada konkreetsete meetmetega ja kogu perioodi kavasid piisavalt tugevdada, et vähendada SKP võimalikust ebasoodsamast kasvust tulenevaid riske ja võimalikke kõrvalekaldeid kulude poolel. Sama järeldus kehtib programmis kavandatud struktuurse kohandamise kohta, mis võib osutuda ebapiisavaks võrreldes nõukogu soovitusega. Kui kõnealuste riskidega ei tegeleta piisavalt ja konsolideerimiskavasid täielikult ei rakendata, võib eelarvestrateegia olla ebapiisav selleks, et väga kõrge valitsemissektori võla suhtarv hakkaks 2011. ja 2012. aastal taas vähenema. |
| --- | --- |

(14)

Üldiselt on programmis esitatud 2010. aasta eelarvestrateegia kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohaste nõukogu soovitustega. Võttes arvesse eelarvepuudujäägi eesmärkide saavutamisega seotud riske, võib eelarvestrateegia alates 2011. aastast mitte vastata nõukogu soovitustele. Eelkõige tuleb 2011. ja 2012. aasta eelarvepuudujäägi eesmärke toetada konkreetsete meetmetega ja kogu perioodi kavasid piisavalt tugevdada, et vähendada SKP võimalikust ebasoodsamast kasvust tulenevaid riske ja võimalikke kõrvalekaldeid kulude poolel. Sama järeldus kehtib programmis kavandatud struktuurse kohandamise kohta, mis võib osutuda ebapiisavaks võrreldes nõukogu soovitusega. Kui kõnealuste riskidega ei tegeleta piisavalt ja konsolideerimiskavasid täielikult ei rakendata, võib eelarvestrateegia olla ebapiisav selleks, et väga kõrge valitsemissektori võla suhtarv hakkaks 2011. ja 2012. aastal taas vähenema.

| (15) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis nõutavate andmete osas esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke (4). Artikli 126 lõike 7 kohases 2. detsembri 2009. aasta soovituses kutsus nõukogu valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Itaaliat üles ka andma kõnealuste soovituste rakendamisel tehtud edusammude kohta aru ajakohastatud stabiilsusprogrammide eraldi peatükis. Itaalia järgis seda soovitust osaliselt, sest teavet ei esitatud ulatuslike meetmete kohta, mida on vaja 2011. ja 2012. aastaks kavandatud täiendava konsolideerimise saavutamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis nõutavate andmete osas esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke (4). Artikli 126 lõike 7 kohases 2. detsembri 2009. aasta soovituses kutsus nõukogu valitsemissektori ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks Itaaliat üles ka andma kõnealuste soovituste rakendamisel tehtud edusammude kohta aru ajakohastatud stabiilsusprogrammide eraldi peatükis. Itaalia järgis seda soovitust osaliselt, sest teavet ei esitatud ulatuslike meetmete kohta, mida on vaja 2011. ja 2012. aastaks kavandatud täiendava konsolideerimise saavutamiseks.

Üldine järeldus on, et programmis prognoositakse eelarvepuudujäägi mõningast vähenemist, 2009. aasta 5,3 %-lt SKPst 5 %-le SKPst 2010. aastal, mis tuleneb 2008. aastal heaks kiidetud ja 2010. aasta eelarvega kinnitatud kulupõhisest kohandamisest. Seejärel peaks puudujääk vähenema alla 3 % 2012. aastaks, mis on nõukogu määratud tähtaeg ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks. Strateegia põhineb i) 2008. aasta suvel ajavahemikuks 2009–2011 heaks kiidetud kulupõhise kohandamise edasisel rakendamisel ning ii) eelarve täiendaval konsolideerimisel mahus 0,4 protsendipunkti SKPst 2011. aastal ning 0,8 protsendipunkti 2012. aastal, mida siiski ei toetata ulatuslike meetmetega. Koguvõla suhe peaks suurenema veidi üle 115 % SKPst tasemelt 2009. aastal ligikaudu 117 %-le SKPst 2010. aastal. Seejärel peaks koguvõlg prognoosi kohaselt 2012. aastal vähenema 114,6 %-le SKPst, mis on vastavuses kavandatud eelarve-eesmärkide ning majanduskasvu prognoosidega. Siiski võivad puudujäägi ja võla suhtarvud osutuda eesmärkidest suuremaks. Üldiselt tunduvad programmi makromajanduslikud prognoosid olevat liiga soodsad. Lisaks sellele, et puuduvad ulatuslikud meetmed, mis toetaksid kavandatud täiendavat konsolideerimist, on juba suundumuste prognooside saavutamine keerukas, sest ka neis on ette nähtud väga märkimisväärne kulude piirang. Selle taustal osutavad varasemate aastate tulemused, et ülekulusid ei saa välistada. Üks peamisi ülesandeid eelarve haldamisel on eelarveprotsessi reformi elluviimine ja fiskaalset föderalismi käsitlevate eeskirjade kohaldamine viisil, mis parandab kohalike omavalitsuste aruandekohustust ja tagab eelarvedistsipliini. Lisaks eelarve konsolideerimisele, mis pidades silmas ka väga kõrget võla suhet on riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamise tingimus, on järgnevatel aastatel Itaalia majanduspoliitika võtmeküsimuseks tootlikkuse kasvu kiire ja kestva taastamise toetamine, et taastada konkurentsivõime ja suurendada riigi potentsiaalse SKP madalat kasvu.

Võttes arvesse eespool esitatud hinnangut ja ka ELi toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 kohast 2. detsembri 2009. aasta soovitust, kutsutakse Itaaliat üles:

| i) | rangelt rakendama eelarve kavandatud kohandamist, eelkõige konsolideerima 2010. aastal eelarvet, nagu kavandatud, ning toetama 2011. ja 2012. aastaks kavandatud konsolideerimist konkreetsete meetmetega, olles samal ajal valmis võtma nõutavaid konsolideerimismeetmeid juhul, kui realiseerub artikli 126 lõike 7 kohase soovituse aluseks olev makromajanduslik stsenaarium; vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovitusele, kasutama lisaks eelarvepositsiooni tugevdamisele ka mis tahes muid võimalusi, sealhulgas soodsamaid majandustingimusi, et kiirendada koguvõla suhte vähendamist kontrollväärtuse (60 % SKPst) suunas; |
| --- | --- |

i)

rangelt rakendama eelarve kavandatud kohandamist, eelkõige konsolideerima 2010. aastal eelarvet, nagu kavandatud, ning toetama 2011. ja 2012. aastaks kavandatud konsolideerimist konkreetsete meetmetega, olles samal ajal valmis võtma nõutavaid konsolideerimismeetmeid juhul, kui realiseerub artikli 126 lõike 7 kohase soovituse aluseks olev makromajanduslik stsenaarium; vastavalt ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovitusele, kasutama lisaks eelarvepositsiooni tugevdamisele ka mis tahes muid võimalusi, sealhulgas soodsamaid majandustingimusi, et kiirendada koguvõla suhte vähendamist kontrollväärtuse (60 % SKPst) suunas;

| ii) | tagama, et eelarveprotsessi reformi elluviimine parandab kulukontrolli tingimusi ja aitab järgida riigi rahanduse usaldusväärsuse eesmärki ning et fiskaalset föderalismi käsitlevad eeskirjad parandavad kohalike omavalitsuste aruandekohustust ja suurendavad tõhusust. |
| --- | --- |

ii)

tagama, et eelarveprotsessi reformi elluviimine parandab kulukontrolli tingimusi ja aitab järgida riigi rahanduse usaldusväärsuse eesmärki ning et fiskaalset föderalismi käsitlevad eeskirjad parandavad kohalike omavalitsuste aruandekohustust ja suurendavad tõhusust.

Samuti kutsutakse Itaaliat üles parandama tegevusjuhendi andmenõuete täitmist, pidades silmas hilisemate aastate tulu- ja kuluprognooside esialgset laadi, ning esitama stabiilsusprogrammi järgmiste ajakohastatud versioonide ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse peatükis rohkem teavet ulatuslike meetmete kohta, mis toetavad kõnealustel aastatel kavandatud konsolideerimist.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | SP jaan 2010 | –1,0 | –4,8 | 1,1 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov 2009 | –1,0 | –4,7 | 0,7 | 1,4 | puudub |
| SP veebr 2009 | –0,6 | –2,0 | 0,3 | 1,0 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP jaan 2010 | 3,5 | 0,8 | 1,5 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov 2009 | 3,5 | 0,8 | 1,8 | 2,0 | puudub |
| SP veebr 2009 | 3,5 | 1,2 | 1,7 | 2,0 | puudub |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP jaan 2010 | 1,1 | –4,0 | –3,5 | –2,5 | –1,6 |
| KOM nov 2009 (6) | 1,3 | –3,6 | –3,2 | –2,5 | puudub |
| SP veebr 2009 | 0,3 | –2,3 | –2,7 | –2,5 | puudub |
| Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | –2,9 | –1,8 | –1,6 | –1,3 | –1,3 |
| KOM nov 2009 | –2,9 | –2,3 | –2,3 | –2,3 | puudub |
| SP veebr 2009 | –1,6 | –1,3 | –1,1 | –0,9 | puudub |
| Valitsemissektori tulud (7)

  (% SKPst) | SP jaan 2010 | 46,0 | 46,4 | 45,9 | 45,5 | 45,6 |
| KOM nov 2009 | 46,0 | 46,3 | 45,5 | 45,4 | puudub |
| SP veebr 2009 | 46,4 | 46,8 | 46,8 | 46,4 | puudub |
| Valitsemissektori kulud (7)

  (% SKPst) | SP jaan 2010 | 48,8 | 51,7 | 50,9 | 49,9 | 49,5 |
| KOM nov 2009 | 48,8 | 51,6 | 50,8 | 50,5 | puudub |
| SP veebr 2009 | 49,0 | 50,5 | 50,0 | 49,5 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve seisund
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | –2,7 | –5,3 | –5,0 | –3,9 | –2,7 |
| KOM nov 2009 | –2,7 | –5,3 | –5,3 | –5,1 | puudub |
| SP veebr 2009 | –2,6 | –3,7 | –3,3 | –2,9 | puudub |
| Esmane eelarveseisund
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | 2,4 | –0,5 | –0,1 | 1,3 | 2,7 |
| KOM nov 2009 | 2,4 | –0,5 | –0,6 | 0,1 | puudub |
| SP veebr 2009 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (5)

  (% SKPst) | SP jaan 2010 | –3,3 | –3,2 | –3,2 | –2,7 | –1,9 |
| KOM nov 2009 | –3,4 | –3,5 | –3,7 | –3,8 | puudub |
| SP veebr 2009 | –2,7 | –2,6 | –1,9 | –1,6 | puudub |
| Struktuurne eelarveseisund (8)

  (% SKPst) | SP jaan 2010 | –3,5 | –3,8 | –3,3 | –2,7 | –1,9 |
| KOM nov 2009 | –3,6 | –3,7 | –3,7 | –3,7 | puudub |
| SP veebr 2009 | –2,9 | –2,7 | –2,0 | –1,7 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | 105,8 | 115,1 | 116,9 | 116,5 | 114,6 |
| KOM nov 2009 | 105,8 | 114,6 | 116,7 | 117,8 | puudub |
| SP veebr 2009 | 105,9 | 110,5 | 112,0 | 111,6 | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2008

2009

2010

2011

2012

SKP reaalkasv

(muutuse %)

SP jaan 2010

–1,0

–4,8

1,1

2,0

2,0

KOM nov 2009

–1,0

–4,7

0,7

1,4

puudub

SP veebr 2009

–0,6

–2,0

0,3

1,0

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP jaan 2010

3,5

0,8

1,5

2,0

2,0

KOM nov 2009

3,5

0,8

1,8

2,0

puudub

SP veebr 2009

3,5

1,2

1,7

2,0

puudub

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP jaan 2010

1,1

–4,0

–3,5

–2,5

–1,6

KOM nov 2009 (6)

1,3

–3,6

–3,2

–2,5

puudub

SP veebr 2009

0,3

–2,3

–2,7

–2,5

puudub

Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP jaan 2010

–2,9

–1,8

–1,6

–1,3

–1,3

KOM nov 2009

–2,9

–2,3

–2,3

–2,3

puudub

SP veebr 2009

–1,6

–1,3

–1,1

–0,9

puudub

Valitsemissektori tulud (7)

(% SKPst)

SP jaan 2010

46,0

46,4

45,9

45,5

45,6

KOM nov 2009

46,0

46,3

45,5

45,4

puudub

SP veebr 2009

46,4

46,8

46,8

46,4

puudub

Valitsemissektori kulud (7)

(% SKPst)

SP jaan 2010

48,8

51,7

50,9

49,9

49,5

KOM nov 2009

48,8

51,6

50,8

50,5

puudub

SP veebr 2009

49,0

50,5

50,0

49,5

puudub

Valitsemissektori eelarve seisund

(% SKPst)

SP jaan 2010

–2,7

–5,3

–5,0

–3,9

–2,7

KOM nov 2009

–2,7

–5,3

–5,3

–5,1

puudub

SP veebr 2009

–2,6

–3,7

–3,3

–2,9

puudub

Esmane eelarveseisund

(% SKPst)

SP jaan 2010

2,4

–0,5

–0,1

1,3

2,7

KOM nov 2009

2,4

–0,5

–0,6

0,1

puudub

SP veebr 2009

2,5

1,3

1,9

2,6

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (5)

(% SKPst)

SP jaan 2010

–3,3

–3,2

–3,2

–2,7

–1,9

KOM nov 2009

–3,4

–3,5

–3,7

–3,8

puudub

SP veebr 2009

–2,7

–2,6

–1,9

–1,6

puudub

Struktuurne eelarveseisund (8)

(% SKPst)

SP jaan 2010

–3,5

–3,8

–3,3

–2,7

–1,9

KOM nov 2009

–3,6

–3,7

–3,7

–3,7

puudub

SP veebr 2009

–2,9

–2,7

–2,0

–1,7

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP jaan 2010

105,8

115,1

116,9

116,5

114,6

KOM nov 2009

105,8

114,6

116,7

117,8

puudub

SP veebr 2009

105,9

110,5

112,0

111,6

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Eelkõige on hindamisel arvesse võetud komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi ja 2010. aasta veebruari vaheprognoosi, kuid samuti muud hiljem avaldatud teavet.

(3)  Nõukogu 10. novembri 2009. aasta järeldustes riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kohta kutsus „nõukogu liikmesriike üles pöörama oma tulevastes stabiilsus- ja lähenemisprogrammides suuremat tähelepanu jätkusuutlikkusele suunatud strateegiatele” ja lisaks kutsus „komisjoni koos majanduspoliitika komitee ning majandus- ja rahanduskomiteega arendama edasi meetodeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse õigeaegseks hindamiseks järgmise jätkusuutlikkust käsitleva aruande jaoks”, mis peaks avaldatama 2012. aastal.

(4)  Programmis ei ole eelkõige märgitud ulatuslikke meetmeid, mis on aluseks täiendavale kavandatud konsolideerimisele, mis on vajalik eelarve-eesmärkide saavutamiseks keskpika perioodi jooksul. Vastavalt ei ole programmis 2011. ja 2012. aasta kohta esitatud kulu- ja tulusuhe kooskõlas eelarve-eesmärkidega. Lisaks sellele ei ole esitatud vabatahtlikke andmeid valitsemissektori kulutuste kohta tegevuste kaupa (tegevusjuhendi 2. lisa tabel 3) ja likviidsete finantsvarade ning netofinantsvõla kohta (tegevusjuhendi 2. lisa tabel 4).

(5)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud SKP lõhe ja tsükliliselt kohandatud eelarveseisund.

(6)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastatel 2008–2011 on vastavalt 0,4 %, 0,2 %, 0,3 % ja 0,7 %.

(7)  Programmis esitatud tulude ja kulude andmed on muutmata õigusaktidel põhinevad suundumused. Eesmärgiks seatud valitsemissektori eelarve puudujääk sisaldab täiendavaid meetmeid, mille positiivne mõju on 2011. aastal 0,4 % SKPst ja 2012. aastal veel 0,8 % SKPst.

(8)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 2008. aastal 0,2 % SKPst, 2009. aastal 0,6 % ja 2010. aastal 0,1 %; vastavalt viimasele ajakohastatud programmile on need kõik puudujääki vähendavad. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt on ühekordsed ja muud ajutised meetmed 2008. ja 2009. aastal 0,2 % SKPst (puudujääki vähendavad); 2010. aastal 0 % ja 2011. aastal 0,1 % SKPst (puudujääki suurendavad).

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 142/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 142/19

---

NÕUKOGU ARVAMUS

Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2009–2012

2010/C 142/04

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab aastaid 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Läti ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab aastaid 2009–2012.

| (2) | Ülemaailmne finantskriis süvendas Läti halba olukorda, mida põhjustasid laenumahtude järsk vähenemine ja kinnisvarakrahh, mistõttu laenutingimused karmistusid veelgi. Olukorra samaaegne halvenemine välisturgudel on kahjustanud kaubeldavate kaupade sektorit. Lisaks on teatavate peamiste kaubanduspartnerite vääringu odavnemine veelgi vähendanud viimastel aastatel niigi madalat konkurentsivõimet.
  Läti finantsturud ja pangandussektor sattusid olulise surve alla alates 2008. aasta oktoobrist. See ajendas Läti ametiasutusi taotlema rahvusvahelist finantsabi, mis anti 2008. aasta lõpus (2) ja mille tingimuseks seati oluline eelarve konsolideerimine ning finantssüsteemi- ja struktuurireformid. Sellest tulenevalt rakendas valitsus pärast majandus- ja eelarvetingimuste oodatust suuremat halvenemist 2009. aasta esimesel poolel täiendavad eelarve konsolideerimise meetmed, mida osaliselt toetavad struktuurireformid. Eespool nimetatud asjaolude tõttu otsustas nõukogu 7. juulil 2009, et Lätil on ülemäärane eelarvepuudujääk, ja soovitas vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 korrigeerida selle 2012. aastaks. 2009. aasta teisel poolel stabiliseerus ekspordile suunatud majandussektori olukord ja ilmnesid esimesed elavnemismärgid. Sisenõudlus vähenes aga jätkuvalt, mis oli peamiselt tingitud tööturu olukorra järsust halvenemisest ja laenude negatiivsest kasvust. Sellest olenemata aitasid rahvusvahelise finantsabi väljamaksed, 2009. aasta eelarve range rakendamine ja 2010. aasta eelarve edukas vastuvõtmine koos täiendavate eelarve konsolideerimise meetmetega taastada Läti usaldusväärsust ja parandada Lätiga seotud turuhoiakuid. Jätkuvalt on majanduspoliitika peamine ülesanne muuta majandus stabiilseks ja hakata jälle vähendama majanduse mahajäämust. Majanduse stabiliseerimine sõltub suurel määral pikaajaliste ootuste täitumise tagamisest, mille jaoks on väga oluline eelarve kavandatud konsolideerimine. Majanduse stabiliseerimine sõltub otseselt ka struktuurselt jätkusuutlikest ja sotsiaalselt võrdsetest fiskaalmeetmetest ning samuti majanduse struktuuri ümberkorraldamisest kaubeldavate kaupade sektoriks. Võttes arvesse välise konkurentsivõime märkimisväärset vähenemist majanduskasvu aastatel, võib olla vaja täiendavalt kohandada siseturuhindu ja parandada tootlikkust. ELi struktuurifondide kasutamine peaks aitama kaasa kaubeldavate kaupade sektori tugevdamisele ja majanduslanguse leevendamisele.
  Sisenõudluse järsk langus ja tootmisvõimsuse vabanemine aitasid kõrvaldada olemasoleva tasakaalustamatuse, vähendades inflatsiooni ja kõrvaldades maksebilansi puudujäägi ning seda suurelt jaolt impordi kokkuvarisemise tõttu. Maksebilansi tasakaal, mis oli majanduskasvu aastatel olulisel määral negatiivne ja mis tulenes kapitali sissevoolust pangandussektori kaudu, suurendades kiiresti väliskohustusi, muutus 2009. aastal hinnanguliselt ülejäägiks üle 8 % SKPst; märkimisväärne ülejääk jääb kindlasti programmiperioodiks püsima. |
| --- | --- |

(2)

Ülemaailmne finantskriis süvendas Läti halba olukorda, mida põhjustasid laenumahtude järsk vähenemine ja kinnisvarakrahh, mistõttu laenutingimused karmistusid veelgi. Olukorra samaaegne halvenemine välisturgudel on kahjustanud kaubeldavate kaupade sektorit. Lisaks on teatavate peamiste kaubanduspartnerite vääringu odavnemine veelgi vähendanud viimastel aastatel niigi madalat konkurentsivõimet.

Läti finantsturud ja pangandussektor sattusid olulise surve alla alates 2008. aasta oktoobrist. See ajendas Läti ametiasutusi taotlema rahvusvahelist finantsabi, mis anti 2008. aasta lõpus (2) ja mille tingimuseks seati oluline eelarve konsolideerimine ning finantssüsteemi- ja struktuurireformid. Sellest tulenevalt rakendas valitsus pärast majandus- ja eelarvetingimuste oodatust suuremat halvenemist 2009. aasta esimesel poolel täiendavad eelarve konsolideerimise meetmed, mida osaliselt toetavad struktuurireformid. Eespool nimetatud asjaolude tõttu otsustas nõukogu 7. juulil 2009, et Lätil on ülemäärane eelarvepuudujääk, ja soovitas vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõikele 7 korrigeerida selle 2012. aastaks. 2009. aasta teisel poolel stabiliseerus ekspordile suunatud majandussektori olukord ja ilmnesid esimesed elavnemismärgid. Sisenõudlus vähenes aga jätkuvalt, mis oli peamiselt tingitud tööturu olukorra järsust halvenemisest ja laenude negatiivsest kasvust. Sellest olenemata aitasid rahvusvahelise finantsabi väljamaksed, 2009. aasta eelarve range rakendamine ja 2010. aasta eelarve edukas vastuvõtmine koos täiendavate eelarve konsolideerimise meetmetega taastada Läti usaldusväärsust ja parandada Lätiga seotud turuhoiakuid. Jätkuvalt on majanduspoliitika peamine ülesanne muuta majandus stabiilseks ja hakata jälle vähendama majanduse mahajäämust. Majanduse stabiliseerimine sõltub suurel määral pikaajaliste ootuste täitumise tagamisest, mille jaoks on väga oluline eelarve kavandatud konsolideerimine. Majanduse stabiliseerimine sõltub otseselt ka struktuurselt jätkusuutlikest ja sotsiaalselt võrdsetest fiskaalmeetmetest ning samuti majanduse struktuuri ümberkorraldamisest kaubeldavate kaupade sektoriks. Võttes arvesse välise konkurentsivõime märkimisväärset vähenemist majanduskasvu aastatel, võib olla vaja täiendavalt kohandada siseturuhindu ja parandada tootlikkust. ELi struktuurifondide kasutamine peaks aitama kaasa kaubeldavate kaupade sektori tugevdamisele ja majanduslanguse leevendamisele.

Sisenõudluse järsk langus ja tootmisvõimsuse vabanemine aitasid kõrvaldada olemasoleva tasakaalustamatuse, vähendades inflatsiooni ja kõrvaldades maksebilansi puudujäägi ning seda suurelt jaolt impordi kokkuvarisemise tõttu. Maksebilansi tasakaal, mis oli majanduskasvu aastatel olulisel määral negatiivne ja mis tulenes kapitali sissevoolust pangandussektori kaudu, suurendades kiiresti väliskohustusi, muutus 2009. aastal hinnanguliselt ülejäägiks üle 8 % SKPst; märkimisväärne ülejääk jääb kindlasti programmiperioodiks püsima.

| (3) | Kuigi reaalse SKP senine langus kriisi tingimustes on suures osas tsükliline, on mõjutatud negatiivselt ka potentsiaalse SKP tase. Samuti võib kriis mõjutada potentsiaalset kasvu ka keskpika perioodi jooksul väiksemate investeeringute, piiratud laenutingimuste ja suurenenud struktuurse tööpuuduse tõttu. Lisaks halvendab majanduskriis veelgi elanikkonna vananemise negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Seepärast on oluline kiirendada struktuurireforme eesmärgiga toetada potentsiaalset kasvu. Eelkõige on Läti jaoks oluline kiirendada laiaulatuslike struktuurireformide elluviimist eelarvesektori haldamise ja avaliku sektori juhtimise valdkondades, parandada oskusi tootlikkuse suurendamiseks ning kasutada tõhusalt olemasolevaid ELi struktuurifonde. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi reaalse SKP senine langus kriisi tingimustes on suures osas tsükliline, on mõjutatud negatiivselt ka potentsiaalse SKP tase. Samuti võib kriis mõjutada potentsiaalset kasvu ka keskpika perioodi jooksul väiksemate investeeringute, piiratud laenutingimuste ja suurenenud struktuurse tööpuuduse tõttu. Lisaks halvendab majanduskriis veelgi elanikkonna vananemise negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Seepärast on oluline kiirendada struktuurireforme eesmärgiga toetada potentsiaalset kasvu. Eelkõige on Läti jaoks oluline kiirendada laiaulatuslike struktuurireformide elluviimist eelarvesektori haldamise ja avaliku sektori juhtimise valdkondades, parandada oskusi tootlikkuse suurendamiseks ning kasutada tõhusalt olemasolevaid ELi struktuurifonde.

| (4) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt väheneb reaalne SKP pärast tootmise hinnangulist ja äärmiselt tõsist 18,0 % suurust langust 2010. aastal veel 4,0 %, enne kui tõuseb 2011. aastal 2,0 % ja 2012. aastal 3,8 %. Kasv muutub eeldatavalt positiivseks eelkõige välissektori ja vähemal määral püsiinvesteeringute abiga, kuna eratarbimine ja üldine sisenõudlus suurenevad märkimisväärselt alles programmiperioodi lõpus. Praegu kättesaadava teabe põhjal (3) näib see stsenaarium usutav, kuid majanduslanguse ulatuse tõttu on ebakindlus jätkuvalt suur.
  Programmis esitatud 2010. aasta erakordselt suure deflatsiooni prognoos on realistlik, kuid 2011. aastaks jätkuva deflatsiooni taseme prognoosimisel võidakse alahinnata hindade stabiilsuse taastumise tempot. Maksebilansi puhul säilib eeldatavalt märkimisväärne ülejääk kogu programmiperioodi jooksul, mis tundub üldjoontes usutav, kuigi eeldatav ülejääk tundub liiga suur. Programmi rahandusalased ja vahetuskursse käsitlevad prognoosid on kooskõlas makromajandusliku stsenaariumiga. |
| --- | --- |

(4)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt väheneb reaalne SKP pärast tootmise hinnangulist ja äärmiselt tõsist 18,0 % suurust langust 2010. aastal veel 4,0 %, enne kui tõuseb 2011. aastal 2,0 % ja 2012. aastal 3,8 %. Kasv muutub eeldatavalt positiivseks eelkõige välissektori ja vähemal määral püsiinvesteeringute abiga, kuna eratarbimine ja üldine sisenõudlus suurenevad märkimisväärselt alles programmiperioodi lõpus. Praegu kättesaadava teabe põhjal (3) näib see stsenaarium usutav, kuid majanduslanguse ulatuse tõttu on ebakindlus jätkuvalt suur.

Programmis esitatud 2010. aasta erakordselt suure deflatsiooni prognoos on realistlik, kuid 2011. aastaks jätkuva deflatsiooni taseme prognoosimisel võidakse alahinnata hindade stabiilsuse taastumise tempot. Maksebilansi puhul säilib eeldatavalt märkimisväärne ülejääk kogu programmiperioodi jooksul, mis tundub üldjoontes usutav, kuigi eeldatav ülejääk tundub liiga suur. Programmi rahandusalased ja vahetuskursse käsitlevad prognoosid on kooskõlas makromajandusliku stsenaariumiga.

| (5) | Programmis prognoositakse 2009. aasta valitsemissektori eelarve üldiseks puudujäägiks 10,0 % SKPst. 2008. aasta puudujäägi – 4,1 % SKPst – märkimisväärne suurenemine näitab kriisi mõju riigi rahandusele, vaatamata sellele, et 16. juunil 2009 võeti rahvusvaheliste laenuandjatega konsulteerides vastu rangem lisaeelarve, mis sisaldas peaaegu täielikult kulutustel põhinevat konsolideerimist 4,4 % SKPst. Maksutulu vähenes 2008. aastaga võrreldes nominaalväärtuses neljandiku võrra, olenemata sellest, et käibemaks ja aktsiisimäärad suurenesid 2009. aasta alguses. Programmi kohaselt ja kooskõlas rahvusvahelise finantsabi raames võetud kohustustega jääb eelarvepoliitika kavandatult äärmiselt rangeks kogu programmiperioodi jooksul, arvestades manööverdamisvõimaluste puudumist eelarves ja vajadust vähendada majanduse tasakaalustamatust. See on kooskõlas väljumisstrateegiaga, mida nõukogu soovitas Lätile ja mis tugineb ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele 2012. aastaks. |
| --- | --- |

(5)

Programmis prognoositakse 2009. aasta valitsemissektori eelarve üldiseks puudujäägiks 10,0 % SKPst. 2008. aasta puudujäägi – 4,1 % SKPst – märkimisväärne suurenemine näitab kriisi mõju riigi rahandusele, vaatamata sellele, et 16. juunil 2009 võeti rahvusvaheliste laenuandjatega konsulteerides vastu rangem lisaeelarve, mis sisaldas peaaegu täielikult kulutustel põhinevat konsolideerimist 4,4 % SKPst. Maksutulu vähenes 2008. aastaga võrreldes nominaalväärtuses neljandiku võrra, olenemata sellest, et käibemaks ja aktsiisimäärad suurenesid 2009. aasta alguses. Programmi kohaselt ja kooskõlas rahvusvahelise finantsabi raames võetud kohustustega jääb eelarvepoliitika kavandatult äärmiselt rangeks kogu programmiperioodi jooksul, arvestades manööverdamisvõimaluste puudumist eelarves ja vajadust vähendada majanduse tasakaalustamatust. See on kooskõlas väljumisstrateegiaga, mida nõukogu soovitas Lätile ja mis tugineb ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimisele 2012. aastaks.

| (6) | 1. detsembril 2009 Läti Seimi poolt vastu võetud 2010. aasta riigieelarve sisaldab täiendavat mittekohustuslikku konsolideerimist üle 4,2 % SKPst, nagu on sätestatud maksebilansiabi kontekstis ja heaks kiidetud nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovituses Lätile. Konsolideerimine jaguneb üsna ühtlaselt kulude (2,0 % SKPst) ja tulude (2,2 % SKPst) vahel. Eelarve konsolideerimine tulude poolel põhjustab tulusuhte olulist suurenemist (+ 2,4 % SKPst; märkimisväärne nimetaja muutuse mõju, mida peaaegu otseselt korvab maksubaasi kahanemine).
  Esmane kulusuhe väheneb siiski eeldavalt üksnes 0,2 % SKPst vaatamata märkimisväärsele konsolideerimisele (sh 2009. aasta juuni meetmete ülekantud mõju) ja seda peamiselt nimetaja muutuse tugeva mõju tõttu. Tulumeetmete hulka kuulub üksikisiku tulumaksumäära suurenemine (+ 0,8 % SKPst), mitmed reformid, mis muudavad üksikisiku tulumaksu süsteemi ja sotsiaalkindlustusmaksete süsteemi neutraalsemaks (+ 0,8 % SKPst), samuti kinnisvara lisamaksustamine (+ 0,3 % SKPst, sh maksubaasi laiendamine eluasemena kasutatavale kinnisvarale ja selle teatav astmelisus), autode kasutamise astmeline maksustamine (+ 0,2 % SKPst) ning suurenenud mootorikütuse- ja tubakaaktsiis. Kulude poolel nähti 2010. aasta riigieelarvega ette märkimisväärsed kulukärped, mis põhinevad peamiselt keskpika mõjuga struktuurireformidel, eelkõige seoses põllumajandus-, kultuuri-, haridus- ja kaitseministeeriumide haldusalasse kuuluvate asutuste ja talituste ühinemisega/likvideerimisega, samal ajal kui transpordi hoolduskulusid ja toetusi kärbitakse täiendavalt 0,5 % SKPst. Omavalitsuste täiendavate palgakärbetega hoitakse kokku 0,4 % SKPst ning teatavast piirmäärast suuremate haigus-, töötus-, ema- ja isatoetuste kärped annavad kokkuhoiuks kuni 0,2 % SKPst. Ühekordseid meetmeid ei võeta palju. Vastavalt komisjoni talituste poolt programmis sisalduva teabe alusel tehtud arvutustele paraneb struktuurne eelarveseisund (st tsükliliselt kohandatud eelarveseisund ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) eeldatavalt veidi enam kui 2 % (– 7,6 %-lt – 5,5 %-le), mis on kooskõlas vajaliku range eelarvepoliitilise hoiakuga. Paranemine on väiksem kui konsolideerimismeetmete ulatus, kuna maksubaas kahaneb mehhaaniliselt ja intressikulud suurenevad 1,1 % SKPst. |
| --- | --- |

(6)

1. detsembril 2009 Läti Seimi poolt vastu võetud 2010. aasta riigieelarve sisaldab täiendavat mittekohustuslikku konsolideerimist üle 4,2 % SKPst, nagu on sätestatud maksebilansiabi kontekstis ja heaks kiidetud nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovituses Lätile. Konsolideerimine jaguneb üsna ühtlaselt kulude (2,0 % SKPst) ja tulude (2,2 % SKPst) vahel. Eelarve konsolideerimine tulude poolel põhjustab tulusuhte olulist suurenemist (+ 2,4 % SKPst; märkimisväärne nimetaja muutuse mõju, mida peaaegu otseselt korvab maksubaasi kahanemine).

Esmane kulusuhe väheneb siiski eeldavalt üksnes 0,2 % SKPst vaatamata märkimisväärsele konsolideerimisele (sh 2009. aasta juuni meetmete ülekantud mõju) ja seda peamiselt nimetaja muutuse tugeva mõju tõttu. Tulumeetmete hulka kuulub üksikisiku tulumaksumäära suurenemine (+ 0,8 % SKPst), mitmed reformid, mis muudavad üksikisiku tulumaksu süsteemi ja sotsiaalkindlustusmaksete süsteemi neutraalsemaks (+ 0,8 % SKPst), samuti kinnisvara lisamaksustamine (+ 0,3 % SKPst, sh maksubaasi laiendamine eluasemena kasutatavale kinnisvarale ja selle teatav astmelisus), autode kasutamise astmeline maksustamine (+ 0,2 % SKPst) ning suurenenud mootorikütuse- ja tubakaaktsiis. Kulude poolel nähti 2010. aasta riigieelarvega ette märkimisväärsed kulukärped, mis põhinevad peamiselt keskpika mõjuga struktuurireformidel, eelkõige seoses põllumajandus-, kultuuri-, haridus- ja kaitseministeeriumide haldusalasse kuuluvate asutuste ja talituste ühinemisega/likvideerimisega, samal ajal kui transpordi hoolduskulusid ja toetusi kärbitakse täiendavalt 0,5 % SKPst. Omavalitsuste täiendavate palgakärbetega hoitakse kokku 0,4 % SKPst ning teatavast piirmäärast suuremate haigus-, töötus-, ema- ja isatoetuste kärped annavad kokkuhoiuks kuni 0,2 % SKPst. Ühekordseid meetmeid ei võeta palju. Vastavalt komisjoni talituste poolt programmis sisalduva teabe alusel tehtud arvutustele paraneb struktuurne eelarveseisund (st tsükliliselt kohandatud eelarveseisund ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) eeldatavalt veidi enam kui 2 % (– 7,6 %-lt – 5,5 %-le), mis on kooskõlas vajaliku range eelarvepoliitilise hoiakuga. Paranemine on väiksem kui konsolideerimismeetmete ulatus, kuna maksubaas kahaneb mehhaaniliselt ja intressikulud suurenevad 1,1 % SKPst.

| (7) | Nominaalväärtuses arvestatuna vastab programmis esitatud eelarvepoliitika maksebilansiabi raames kokkulepitule, mille kohaselt eelarve puudujääk ei ületa 2011. ja 2012. aastal vastavalt 6 % ja 3 % SKPst, ning see poliitika on kooskõlas nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitusega, mis käsitleb ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist 2012. aastaks.
  Nende eelarve-eesmärkide jaoks on vaja täiendavaid konsolideerimismeetmeid vastavalt nõukogu soovitusele ja 2010. aasta veebruari täiendavale vastastikuse mõistmise memorandumile. Vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale komisjoni talituste poolt programmis esitatud teabe põhjal ümber arvutatud struktuurse eelarveseisundi alusel ei saavutata ajakohastatud lähenemisprogrammiga programmiperioodi jooksul keskpika perioodi eesmärki, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst (4). Viimaseid prognoose ja võlataset arvesse võttes kajastab keskpika perioodi eesmärk stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärke. Komisjoni talituste arvutatud struktuurse eelarveseisundi kohaselt on vastav eelarve konsolideerimine kahe aasta jooksul 3,75 %, millest suurem osa langeb 2011. aastale. 2011. ja 2012. aasta stsenaariume toetavad nii tulude kui ka kulude poolel juba mitmed meetmed, mida Läti ametiasutused on kavandanud ja mille suhtes nad on võtnud kohustuse seoses maksebilansiabiga. Kulude poolel kavatsevad Läti ametiasutused eelkõige vaadata põhjalikult läbi sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteemi, millest viimase puhul on eesmärk säilitada tulevane jätkusuutlikkus ja pensionisüsteemi kolme samba adekvaatsus. |
| --- | --- |

(7)

Nominaalväärtuses arvestatuna vastab programmis esitatud eelarvepoliitika maksebilansiabi raames kokkulepitule, mille kohaselt eelarve puudujääk ei ületa 2011. ja 2012. aastal vastavalt 6 % ja 3 % SKPst, ning see poliitika on kooskõlas nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitusega, mis käsitleb ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimist 2012. aastaks.

Nende eelarve-eesmärkide jaoks on vaja täiendavaid konsolideerimismeetmeid vastavalt nõukogu soovitusele ja 2010. aasta veebruari täiendavale vastastikuse mõistmise memorandumile. Vastavalt ühiselt kokkulepitud metoodikale komisjoni talituste poolt programmis esitatud teabe põhjal ümber arvutatud struktuurse eelarveseisundi alusel ei saavutata ajakohastatud lähenemisprogrammiga programmiperioodi jooksul keskpika perioodi eesmärki, milleks on struktuurne eelarvepuudujääk 1 % SKPst (4). Viimaseid prognoose ja võlataset arvesse võttes kajastab keskpika perioodi eesmärk stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärke. Komisjoni talituste arvutatud struktuurse eelarveseisundi kohaselt on vastav eelarve konsolideerimine kahe aasta jooksul 3,75 %, millest suurem osa langeb 2011. aastale. 2011. ja 2012. aasta stsenaariume toetavad nii tulude kui ka kulude poolel juba mitmed meetmed, mida Läti ametiasutused on kavandanud ja mille suhtes nad on võtnud kohustuse seoses maksebilansiabiga. Kulude poolel kavatsevad Läti ametiasutused eelkõige vaadata põhjalikult läbi sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteemi, millest viimase puhul on eesmärk säilitada tulevane jätkusuutlikkus ja pensionisüsteemi kolme samba adekvaatsus.

| (8) | Tulevikus on ohud seotud vajaliku kohandamise ulatusega, võttes arvesse loidu majandust, ebakindlust seoses tulude laekumise ja meetmetega, mis peaksid toetama konsolideerimist, ning jätkusuutliku taastumise jaoks vajalike reformide ulatust. Programmis tunnistatakse, et finantssektori stabiilsuse tagamine on majanduse taastumise oluline eeltingimus. Poliitilisi ja rakendamisega seotud riske arvestades võivad võetavad fiskaalmeetmed tekitada valitsusele õiguslikke probleeme ning eelseisvaid valimisi ja tänaseks tehtud konsolideerimist silmas pidades võib olla raske leida juba võetud ulatuslikele meetmetele lisaks täiendavaid meetmeid, mis sobiksid programmis 2011. ja 2012. aastaks seatud eesmärkidega.
  Teisalt innustatakse Läti ametiasutusi tungivalt täitma maksebilansiabi käsitlevate kokkulepete alusel võetud siduvaid kohustusi. Lisaks sellele on Läti ametiasutused võetud konsolideerimismeetmete abil veenvalt tõendanud, et nad suudavad teha väga suuri konsolideerimisalaseid jõupingutusi. Programmi eelarveprognooside ja makromajandusliku stsenaariumi riskid on üldiselt tasakaalustatud kogu programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Tulevikus on ohud seotud vajaliku kohandamise ulatusega, võttes arvesse loidu majandust, ebakindlust seoses tulude laekumise ja meetmetega, mis peaksid toetama konsolideerimist, ning jätkusuutliku taastumise jaoks vajalike reformide ulatust. Programmis tunnistatakse, et finantssektori stabiilsuse tagamine on majanduse taastumise oluline eeltingimus. Poliitilisi ja rakendamisega seotud riske arvestades võivad võetavad fiskaalmeetmed tekitada valitsusele õiguslikke probleeme ning eelseisvaid valimisi ja tänaseks tehtud konsolideerimist silmas pidades võib olla raske leida juba võetud ulatuslikele meetmetele lisaks täiendavaid meetmeid, mis sobiksid programmis 2011. ja 2012. aastaks seatud eesmärkidega.

Teisalt innustatakse Läti ametiasutusi tungivalt täitma maksebilansiabi käsitlevate kokkulepete alusel võetud siduvaid kohustusi. Lisaks sellele on Läti ametiasutused võetud konsolideerimismeetmete abil veenvalt tõendanud, et nad suudavad teha väga suuri konsolideerimisalaseid jõupingutusi. Programmi eelarveprognooside ja makromajandusliku stsenaariumi riskid on üldiselt tasakaalustatud kogu programmiperioodi jooksul.

| (9) | 2009. aastal on valitsemissektori koguvõlg hinnanguliselt 34,8 % SKPst, kusjuures aasta varem oli see 19,5 %. Võlasuhe peaks prognoosi kohaselt programmiperioodi jooksul suurenema järsult veel 22 protsendipunkti võrra, mis on tingitud märkimisväärsest eelarvepuudujäägist ning samuti suurest positiivsest võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitajast, mis on 2010. aastal 8 % SKPst, kuna eri rahvusvaheliste laenuandjate tehtud väljamaksed (ligikaudu 15 % SKPst) peaksid eeldatavalt ületama vältimatud eelarvelised vajadused. Pangandussektorit toetavate meetmete lõppmaksumus kujutab siiski riski 2011. ja 2012. aastal. Seepärast on programmi prognoosidega, mille kohaselt on võlasuhe kõrgeim ehk veidi alla 60 % aastal 2011, seotud riskid. Programmiperioodi viimaseks, 2012. aastaks on prognoos 56,8 % SKPst. Võlasuhe jääb prognooside kohaselt alla asutamislepinguga ette nähtud kontrollväärtuse kogu programmiperioodiks, kuid see suureneb kiiresti kuni 2011. aastani. |
| --- | --- |

(9)

2009. aastal on valitsemissektori koguvõlg hinnanguliselt 34,8 % SKPst, kusjuures aasta varem oli see 19,5 %. Võlasuhe peaks prognoosi kohaselt programmiperioodi jooksul suurenema järsult veel 22 protsendipunkti võrra, mis on tingitud märkimisväärsest eelarvepuudujäägist ning samuti suurest positiivsest võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitajast, mis on 2010. aastal 8 % SKPst, kuna eri rahvusvaheliste laenuandjate tehtud väljamaksed (ligikaudu 15 % SKPst) peaksid eeldatavalt ületama vältimatud eelarvelised vajadused. Pangandussektorit toetavate meetmete lõppmaksumus kujutab siiski riski 2011. ja 2012. aastal. Seepärast on programmi prognoosidega, mille kohaselt on võlasuhe kõrgeim ehk veidi alla 60 % aastal 2011, seotud riskid. Programmiperioodi viimaseks, 2012. aastaks on prognoos 56,8 % SKPst. Võlasuhe jääb prognooside kohaselt alla asutamislepinguga ette nähtud kontrollväärtuse kogu programmiperioodiks, kuid see suureneb kiiresti kuni 2011. aastani.

| (10) | Keskpika perioodi võlaprognoos, mille puhul eeldatakse, et SKP kasv taastub kriisieelsel perioodil prognoositud tasemele ainult järk-järgult ning maksukoormus taastub kriisieelsele tasemele, osutab, et programmis esitatud eelarvestrateegia ei ole nominaalväärtuses arvestatuna võlapositsiooni stabiliseerimiseks 2020. aastaks piisav. |
| --- | --- |

(10)

Keskpika perioodi võlaprognoos, mille puhul eeldatakse, et SKP kasv taastub kriisieelsel perioodil prognoositud tasemele ainult järk-järgult ning maksukoormus taastub kriisieelsele tasemele, osutab, et programmis esitatud eelarvestrateegia ei ole nominaalväärtuses arvestatuna võlapositsiooni stabiliseerimiseks 2020. aastaks piisav.

| (11) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest selgelt väiksem tänu juba jõustunud pensionireformidele. Programmis prognoositud 2009. aasta eelarvepositsioonis suurendab elanikkonna vananemise mõju eelarvele veelgi jätkusuutlikkuse mahajäämust.
  Esmase puudujäägi vähendamine keskpika perioodi jooksul, nagu on programmiga ette nähtud, aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske, mida hinnati komisjoni 2009. aasta jätkusuutlikkuse aruandes (5) kõrgeks. |
| --- | --- |

(11)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest selgelt väiksem tänu juba jõustunud pensionireformidele. Programmis prognoositud 2009. aasta eelarvepositsioonis suurendab elanikkonna vananemise mõju eelarvele veelgi jätkusuutlikkuse mahajäämust.

Esmase puudujäägi vähendamine keskpika perioodi jooksul, nagu on programmiga ette nähtud, aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske, mida hinnati komisjoni 2009. aasta jätkusuutlikkuse aruandes (5) kõrgeks.

| (12) | Kriisile eelnenud aastatel rakendatud protsüklilise fiskaalpoliitika tõttu on vaja eelarveraamistikku ja riigi rahanduse juhtimise süsteemi radikaalselt tugevdada. Teatavaid edusamme on juba tehtud ja kavandatakse täiendavaid algatusi. Kulutuste paindlikkuse parandamiseks vähendati eelarve ebavajalikku jäikust valitsuse 3. novembri 2009. aasta määrusega, millega anti rahandusministrile volitused jagada teatava eelarverea assigneeringud ümber programmide, allprogrammide ja kulukategooriate vahel. ELi struktuurifondidega seotud kulude jälgimist on tugevdatud riigieelarve seaduse muutmisega, mis tehti seoses 2012. aasta eelarvega. Edaspidi peab rahandusminister koostama ja esitama koostöös teiste asjaomaste asutustega eelarvedistsipliini seaduse eelnõu, et tagada antitsükliline eelarvedistsipliin kõikidel avaliku halduse tasanditel. Ulatuslikud läbivaatamised parandavad tõenäoliselt prioriteetide määramist ja otsuste tegemist enne järgmiste eelarvete koostamist: kavandatud on riigiasutuste pakutavate kõikide teenuste analüüs, mille eesmärk on hinnata, kas selliseid teenuseid on vaja jätkata, peatada või sisse osta, ning kontrollitakse kõiki riigiettevõtteid, pidades silmas nende võimalikku restruktureerimist. Eelarve konsolideerimise toetamiseks on samuti vaja kehtestada tõhusad karistusmenetlused seoses riiklike vahendite väärkasutamisega üksikisikute poolt, parandada valitsemissektori andmete kogumist ja töötlemist ning tugevdada täitmata ja kavandatud kohustuste järelevalvet. |
| --- | --- |

(12)

Kriisile eelnenud aastatel rakendatud protsüklilise fiskaalpoliitika tõttu on vaja eelarveraamistikku ja riigi rahanduse juhtimise süsteemi radikaalselt tugevdada. Teatavaid edusamme on juba tehtud ja kavandatakse täiendavaid algatusi. Kulutuste paindlikkuse parandamiseks vähendati eelarve ebavajalikku jäikust valitsuse 3. novembri 2009. aasta määrusega, millega anti rahandusministrile volitused jagada teatava eelarverea assigneeringud ümber programmide, allprogrammide ja kulukategooriate vahel. ELi struktuurifondidega seotud kulude jälgimist on tugevdatud riigieelarve seaduse muutmisega, mis tehti seoses 2012. aasta eelarvega. Edaspidi peab rahandusminister koostama ja esitama koostöös teiste asjaomaste asutustega eelarvedistsipliini seaduse eelnõu, et tagada antitsükliline eelarvedistsipliin kõikidel avaliku halduse tasanditel. Ulatuslikud läbivaatamised parandavad tõenäoliselt prioriteetide määramist ja otsuste tegemist enne järgmiste eelarvete koostamist: kavandatud on riigiasutuste pakutavate kõikide teenuste analüüs, mille eesmärk on hinnata, kas selliseid teenuseid on vaja jätkata, peatada või sisse osta, ning kontrollitakse kõiki riigiettevõtteid, pidades silmas nende võimalikku restruktureerimist. Eelarve konsolideerimise toetamiseks on samuti vaja kehtestada tõhusad karistusmenetlused seoses riiklike vahendite väärkasutamisega üksikisikute poolt, parandada valitsemissektori andmete kogumist ja töötlemist ning tugevdada täitmata ja kavandatud kohustuste järelevalvet.

| (13) | Riigi rahanduse kvaliteeti saab arvatavasti parandada tulustruktuuri mõjutavate oluliste muudatustega, sealhulgas tõhustades ja võrdsustades vara maksustamist. Seevastu jääb tööhõive maksustamine üksikisiku tulumaksumäära suurenemise tõttu endiselt kõrgeks. Järjepidev pikaajalisem maksustrateegia aitaks optimeerida maksustamise struktuuri mõju majanduskasvule. Käimasoleva eelarve konsolideerimise edukuse tagamiseks on vaja ka kavandada halduslikke ja õiguslikke vahendeid varimajandusega võitlemiseks. Kuna konsolideerimiseks on kasutada piiratud vahendid, on astutud mitu märkimisväärset sammu riiklike kulutuste tõhususe tugevdamiseks. Riigi tööhõiveameti suutlikkuse suurendamine võib parandada tööturu aktiveerimise meetmete tõhusust. ELi struktuurifondidega seotud rahastamise õigeaegne ja eesmärgipärane kasutamine aitab tõenäoliselt vähendada majanduskriisi mõju. Riigiteenistujate ning keskvalitsuste ja kohalike omavalitsusasutuste töötajate tasustamist reguleerivasse seadusesse, mis võeti vastu 1. detsembril 2009, koondati kokku kõik avaliku sektori töötajaid käsitlevad sätted ja sellega loodi nende töötajate jaoks täiendavad stiimulid, suurendades tasustamissüsteemi läbipaistvust, kuid karmistades samas eri tasandite eelarvepädevate institutsioonide jaoks kulukontrolli ja toetades konsolideerimisprotsessi. |
| --- | --- |

(13)

Riigi rahanduse kvaliteeti saab arvatavasti parandada tulustruktuuri mõjutavate oluliste muudatustega, sealhulgas tõhustades ja võrdsustades vara maksustamist. Seevastu jääb tööhõive maksustamine üksikisiku tulumaksumäära suurenemise tõttu endiselt kõrgeks. Järjepidev pikaajalisem maksustrateegia aitaks optimeerida maksustamise struktuuri mõju majanduskasvule. Käimasoleva eelarve konsolideerimise edukuse tagamiseks on vaja ka kavandada halduslikke ja õiguslikke vahendeid varimajandusega võitlemiseks. Kuna konsolideerimiseks on kasutada piiratud vahendid, on astutud mitu märkimisväärset sammu riiklike kulutuste tõhususe tugevdamiseks. Riigi tööhõiveameti suutlikkuse suurendamine võib parandada tööturu aktiveerimise meetmete tõhusust. ELi struktuurifondidega seotud rahastamise õigeaegne ja eesmärgipärane kasutamine aitab tõenäoliselt vähendada majanduskriisi mõju. Riigiteenistujate ning keskvalitsuste ja kohalike omavalitsusasutuste töötajate tasustamist reguleerivasse seadusesse, mis võeti vastu 1. detsembril 2009, koondati kokku kõik avaliku sektori töötajaid käsitlevad sätted ja sellega loodi nende töötajate jaoks täiendavad stiimulid, suurendades tasustamissüsteemi läbipaistvust, kuid karmistades samas eri tasandite eelarvepädevate institutsioonide jaoks kulukontrolli ja toetades konsolideerimisprotsessi.

| (14) | Kriis on Lätit väga tõsiselt mõjutanud ja Lätil on tulnud paluda rahvusvahelist finantsabi. Majanduse elavnemist takistavad tööturu nõrkus, surve finantssektorile ja eelarve konsolideerimise vajadus, kuigi on positiivseid märke selle kohta, et konkurentsivõime näitajad on hakanud paranema. Surve finantsturgudele on alates 2009. aasta suvest oluliselt vähenenud, kuid säilinud probleemide lahendamiseks on jätkuvalt vaja täiendavaid meetmeid. Finantssektori järelevalvet on tugevdatud, sealhulgas parema koostöö abil välisriikide järelevalveasutustega, ning võetud on meetmeid, et tagada pangandussüsteemi piisav kapitaliseeritus. Läti on võtnud julgeid meetmeid, et peatada riigi rahanduse olukorra halvenemine.
  Eesmärk on riigi rahanduse jätkusuutlik parandamine, tagades samal ajal koormuse õiglase jagamise ja toetades majanduse konkurentsivõimet; seda saab toetada ELi struktuurifondide kasutamise ja haldamise edasine tugevdamine, keskendumine välismaiseid otseinvesteeringuid ja ekspordile orienteeritud ettevõtteid toetavatele meetmetele, asjakohase koolituse ja hariduse andmine töötajatele ning konkurentsivõime ja teadus- ja arendustegevuse prioriteetide selgem kindlaksmääramine. |
| --- | --- |

(14)

Kriis on Lätit väga tõsiselt mõjutanud ja Lätil on tulnud paluda rahvusvahelist finantsabi. Majanduse elavnemist takistavad tööturu nõrkus, surve finantssektorile ja eelarve konsolideerimise vajadus, kuigi on positiivseid märke selle kohta, et konkurentsivõime näitajad on hakanud paranema. Surve finantsturgudele on alates 2009. aasta suvest oluliselt vähenenud, kuid säilinud probleemide lahendamiseks on jätkuvalt vaja täiendavaid meetmeid. Finantssektori järelevalvet on tugevdatud, sealhulgas parema koostöö abil välisriikide järelevalveasutustega, ning võetud on meetmeid, et tagada pangandussüsteemi piisav kapitaliseeritus. Läti on võtnud julgeid meetmeid, et peatada riigi rahanduse olukorra halvenemine.

Eesmärk on riigi rahanduse jätkusuutlik parandamine, tagades samal ajal koormuse õiglase jagamise ja toetades majanduse konkurentsivõimet; seda saab toetada ELi struktuurifondide kasutamise ja haldamise edasine tugevdamine, keskendumine välismaiseid otseinvesteeringuid ja ekspordile orienteeritud ettevõtteid toetavatele meetmetele, asjakohase koolituse ja hariduse andmine töötajatele ning konkurentsivõime ja teadus- ja arendustegevuse prioriteetide selgem kindlaksmääramine.

| (15) | Üldiselt on programmis sätestatud 2010. aasta eelarvestrateegia kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaste nõukogu soovitustega ja maksebilansiabi raames seatud eelarvepuudujäägi eesmärkidega. Alates 2011. aastast on riske arvesse võttes ka eelarvestrateegia üldjoontes kooskõlas mõlemas raamistikus seatud eelarvepuudujäägi eesmärkidega ning peegeldab ametiasutuste soovi täita 2012. aastal Maastrichti kriteeriumid ja ühineda euroalaga 2014. aastal. Eelarvepoliitika abil saab tagada tõrgeteta osalemise vahetuskursimehhanismis ERM II, lahendades tugeva majanduslanguse tekitatud probleemid praegu käimasoleva suure struktuurse puudujäägi laiaulatusliku korrigeerimise abil. Struktuurse seisundi keskmine paranemine aastas, mis on ligikaudu 2 % SKPst, on siiski väiksem kui nõukogu poolt 2009. aasta juulis soovitatud vähemalt 2,75 % suurune eelarve keskmine konsolideerimine aastas ajavahemikul 2010–2012, mis tuleneb eelkõige intressikulude suurenemisest ligikaudu 2 % SKPst ja maksubaasi mehhaanilisest kahanemisest perioodi alguses. Tsükliliselt kohandatud ja struktuurset seisundit tuleb siiski ettevaatlikult tõlgendada, võttes arvesse Läti potentsiaalse kasvu ja SKP lõhe prognoosidega seotud märkimisväärset ebakindlust ning seda, et 2008. aasta erakordselt ebastabiilse majanduskeskkonna tulemusel võib tekkida olukord, kus standardelastsused ei kajasta piisavalt Lätis kogetud järsu majanduslanguse mõju. Võttes arvesse tasakaalustatud riske ning juba võetud või kavandatud mittekohustuslike meetmete hulka, on programmis kavandatud mittekohustuslik eelarve konsolideerimine üldjoontes kooskõlas nõukogu juulis esitatud soovitustega.
  Kui aga võtta arvesse jätkuvat eelarve konsolideerimise vajadust, mille toetuseks ei ole veel täielikult määratletud meetmeid, võivad eelarvetulemused osutuda kavandatust halvemaks, kuigi seda riski tasakaalustavad rahvusvaheliste finantsabi kokkulepetega seotud kohustused ja nende kohustuste täitmisega seotud ametiasutuste senised tulemused. Seepärast on vaja, et Läti ametiasutused parandaksid eelarveraamistikku ja otsustusprotsessi kavandatult 2010. aasta jooksul. |
| --- | --- |

(15)

Üldiselt on programmis sätestatud 2010. aasta eelarvestrateegia kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaste nõukogu soovitustega ja maksebilansiabi raames seatud eelarvepuudujäägi eesmärkidega. Alates 2011. aastast on riske arvesse võttes ka eelarvestrateegia üldjoontes kooskõlas mõlemas raamistikus seatud eelarvepuudujäägi eesmärkidega ning peegeldab ametiasutuste soovi täita 2012. aastal Maastrichti kriteeriumid ja ühineda euroalaga 2014. aastal. Eelarvepoliitika abil saab tagada tõrgeteta osalemise vahetuskursimehhanismis ERM II, lahendades tugeva majanduslanguse tekitatud probleemid praegu käimasoleva suure struktuurse puudujäägi laiaulatusliku korrigeerimise abil. Struktuurse seisundi keskmine paranemine aastas, mis on ligikaudu 2 % SKPst, on siiski väiksem kui nõukogu poolt 2009. aasta juulis soovitatud vähemalt 2,75 % suurune eelarve keskmine konsolideerimine aastas ajavahemikul 2010–2012, mis tuleneb eelkõige intressikulude suurenemisest ligikaudu 2 % SKPst ja maksubaasi mehhaanilisest kahanemisest perioodi alguses. Tsükliliselt kohandatud ja struktuurset seisundit tuleb siiski ettevaatlikult tõlgendada, võttes arvesse Läti potentsiaalse kasvu ja SKP lõhe prognoosidega seotud märkimisväärset ebakindlust ning seda, et 2008. aasta erakordselt ebastabiilse majanduskeskkonna tulemusel võib tekkida olukord, kus standardelastsused ei kajasta piisavalt Lätis kogetud järsu majanduslanguse mõju. Võttes arvesse tasakaalustatud riske ning juba võetud või kavandatud mittekohustuslike meetmete hulka, on programmis kavandatud mittekohustuslik eelarve konsolideerimine üldjoontes kooskõlas nõukogu juulis esitatud soovitustega.

Kui aga võtta arvesse jätkuvat eelarve konsolideerimise vajadust, mille toetuseks ei ole veel täielikult määratletud meetmeid, võivad eelarvetulemused osutuda kavandatust halvemaks, kuigi seda riski tasakaalustavad rahvusvaheliste finantsabi kokkulepetega seotud kohustused ja nende kohustuste täitmisega seotud ametiasutuste senised tulemused. Seepärast on vaja, et Läti ametiasutused parandaksid eelarveraamistikku ja otsustusprotsessi kavandatult 2010. aasta jooksul.

| (16) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest. 7. juulil 2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel esitatud soovitustes juhtis nõukogu tähelepanu vajadusele kõrvaldada ülemäärane puudujääk ning kutsus Lätit üles käsitlema kõnealuste soovituste rakendamisel tehtud edusamme ajakohastatud stabiilsusprogrammide eraldi peatükis. Läti on seda soovitust täielikult järginud. |
| --- | --- |

(16)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud andmed ja enamik vabatahtlikest andmetest. 7. juulil 2009 Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 alusel esitatud soovitustes juhtis nõukogu tähelepanu vajadusele kõrvaldada ülemäärane puudujääk ning kutsus Lätit üles käsitlema kõnealuste soovituste rakendamisel tehtud edusamme ajakohastatud stabiilsusprogrammide eraldi peatükis. Läti on seda soovitust täielikult järginud.

Üldine järeldus on, et Lätis toimub nõukogu soovituste kohane märkimisväärne eelarve konsolideerimine ja majanduse kohandamine, mida toetab ka vastuvõetud 2010. aasta eelarve, mis põhineb kvaliteetsetel meetmetel, ulatuslikel avaliku sektori reformidel, ELi struktuurifondide paremal kasutamisel, eesmärgipärasel tööturupoliitikal ja finantssektori tugevdamise meetmetel. Tulevikus tekitavad riske jätkuv vajaliku kohandamise ulatus loius majandusolukorras, ebakindlus seoses tulude laekumise ja meetmetega, mis peaksid toetama konsolideerimist, ning jätkusuutliku taastumise jaoks vajalike reformide ulatus. Eelarveraamistiku edasine parandamine võib lihtsustada vajalike meetmete kindlakstegemist ja rakendamist, vähendades riski, et eelarvetulemus on kavandatust halvem.

Arvestades eespool esitatud hinnangut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohast soovitust ning vajadust tagada jätkusuutlik lähenemine ja tõrgeteta osalemine ERM II-s, kutsutakse Lätit üles:

| i) | täitma täielikult 2010. aasta eelarvet, mis võeti vastu 1. detsembril 2009; valmistama ette eelarvevõimalused, mis tagavad kokkuhoiu või annavad lisatulu, võimaldades vastu võtta 2011. aasta eelarve vastavalt konsolideerimisvajadustele; võtma artikli 104 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega kooskõlas vastu 2012. aasta eelarve, mis on kooskõlas ka eelarve-eesmärkidega; |
| --- | --- |

i)

täitma täielikult 2010. aasta eelarvet, mis võeti vastu 1. detsembril 2009; valmistama ette eelarvevõimalused, mis tagavad kokkuhoiu või annavad lisatulu, võimaldades vastu võtta 2011. aasta eelarve vastavalt konsolideerimisvajadustele; võtma artikli 104 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega kooskõlas vastu 2012. aasta eelarve, mis on kooskõlas ka eelarve-eesmärkidega;

| ii) | tegema põhjaliku ja tulevikku suunatud analüüsi, mis on vajalik ulatusliku sotsiaalhüvitiste reformi jaoks, eesmärgiga viia see reform ellu 2011. aasta jooksul ja võtta tulude poolel täiendavaid meetmeid; |
| --- | --- |

ii)

tegema põhjaliku ja tulevikku suunatud analüüsi, mis on vajalik ulatusliku sotsiaalhüvitiste reformi jaoks, eesmärgiga viia see reform ellu 2011. aasta jooksul ja võtta tulude poolel täiendavaid meetmeid;

| iii) | parandama eelarvehaldust ja läbipaistvust, võttes muu hulgas vastu eelarvedistsipliini seaduse eelnõu, tugevdades keskpika perioodi eelarveraamistiku siduvat laadi ning kehtestades tõhusad karistusmenetlused seoses riiklike vahendite väärkasutamisega üksikisikute poolt; tugevdama kontrolli-, kooskõlastamis- ja karistusmehhanisme, mille eesmärk on võitlus varimajandusega; |
| --- | --- |

iii)

parandama eelarvehaldust ja läbipaistvust, võttes muu hulgas vastu eelarvedistsipliini seaduse eelnõu, tugevdades keskpika perioodi eelarveraamistiku siduvat laadi ning kehtestades tõhusad karistusmenetlused seoses riiklike vahendite väärkasutamisega üksikisikute poolt; tugevdama kontrolli-, kooskõlastamis- ja karistusmehhanisme, mille eesmärk on võitlus varimajandusega;

| iv) | soodustama majanduskasvu, toetades üleminekut kaubeldavate kaupade sektorile ja tootlikkuse parandamist, sealhulgas tagades, et olemasolevad ELi struktuurifondid jõuaksid reaalmajandusse, ning restruktureerides õigeaegselt riigi omanduses olevad pangad keskpika perioodi strateegia raames. |
| --- | --- |

iv)

soodustama majanduskasvu, toetades üleminekut kaubeldavate kaupade sektorile ja tootlikkuse parandamist, sealhulgas tagades, et olemasolevad ELi struktuurifondid jõuaksid reaalmajandusse, ning restruktureerides õigeaegselt riigi omanduses olevad pangad keskpika perioodi strateegia raames.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside ülevaade

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | LP jaan 2010 | –4,6 | –18,0 | –4,0 | 2,0 | 3,8 |
| KOM nov 2009 | –4,6 | –18,0 | –4,0 | 2,0 | puudub |
| LP jaan 2009 | –2,0 | –5,0 | –3,0 | 1,5 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP jaan 2010 | 15,4 | 3,5 | –3,7 | –2,8 | 0,0 |
| KOM nov 2009 | 15,3 | 3,5 | –3,7 | –1,2 | puudub |
| LP jaan 2009 | 15,4 | 5,9 | 2,2 | 1,3 | puudub |
| SKP lõhe (6)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP jaan 2010 | 9,5 | –8,8 | –10,7 | –7,8 | –3,8 |
| KOM nov 2009 (7) | 9,2 | –9,1 | –10,7 | –7,0 | puudub |
| LP jaan 2009 | 5,9 | –1,6 | –5,7 | –5,3 | puudub |
| Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | –10,8 | 8,2 | 10,7 | 10,4 | 8,0 |
| KOM nov 2009 | –11,5 | 8,9 | 8,0 | 6,1 | puudub |
| LP jaan 2009 | –13,4 | –5,4 | –2,6 | –2,3 | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | 34,7 | 33,8 | 36,2 | 38,6 | 39,4 |
| KOM nov 2009 | 34,6 | 34,9 | 33,4 | 32,9 | puudub |
| LP jaan 2009 | 35,1 | 32,5 | 35,0 | 37,7 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | 38,8 | 43,8 | 44,7 | 44,6 | 42,4 |
| KOM nov 2009 | 38,8 | 43,8 | 45,7 | 45,1 | puudub |
| LP jaan 2009 | 38,6 | 37,7 | 39,9 | 40,7 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve seisund
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | –4,1 | –10,0 | –8,5 | –6,0 | –2,9 |
| KOM nov 2009 | –4,1 | –9,0 | –12,3 | –12,2 | puudub |
| LP jaan 2009 | –3,5 | –5,3 | –4,9 | –2,9 | puudub |
| Esmane eelarveseisund
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | –3,4 | –8,7 | –6,1 | –2,7 | 0,3 |
| KOM nov 2009 | –3,4 | –7,6 | –9,9 | –8,3 | puudub |
| LP jaan 2009 | –2,9 | –3,7 | –3,5 | –1,4 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (6)

  (% SKPst) | LP jaan 2010 | –6,7 | –7,6 | –5,5 | –3,9 | –1,8 |
| KOM nov 2009 | –6,7 | –6,4 | –9,3 | –10,2 | puudub |
| LP jaan 2009 | –5,1 | –4,9 | –3,3 | –1,4 | puudub |
| Struktuurne eelarveseisund (8)

  (% SKPst) | LP jaan 2010 | –6,7 | –7,6 | –5,5 | –3,9 | –1,8 |
| KOM nov 2009 | –6,7 | –7,0 | –10,2 | –10,2 | puudub |
| LP jaan 2009 | –5,1 | –4,9 | –3,3 | –1,4 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | 19,5 | 34,8 | 55,1 | 59,1 | 56,8 |
| KOM nov 2009 | 19,5 | 33,2 | 48,6 | 60,4 | puudub |
| LP jaan 2009 | 19,4 | 32,4 | 45,4 | 47,3 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP), komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2008

2009

2010

2011

2012

SKP reaalkasv

(muutuse %)

LP jaan 2010

–4,6

–18,0

–4,0

2,0

3,8

KOM nov 2009

–4,6

–18,0

–4,0

2,0

puudub

LP jaan 2009

–2,0

–5,0

–3,0

1,5

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP jaan 2010

15,4

3,5

–3,7

–2,8

0,0

KOM nov 2009

15,3

3,5

–3,7

–1,2

puudub

LP jaan 2009

15,4

5,9

2,2

1,3

puudub

SKP lõhe (6)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP jaan 2010

9,5

–8,8

–10,7

–7,8

–3,8

KOM nov 2009 (7)

9,2

–9,1

–10,7

–7,0

puudub

LP jaan 2009

5,9

–1,6

–5,7

–5,3

puudub

Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP jaan 2010

–10,8

8,2

10,7

10,4

8,0

KOM nov 2009

–11,5

8,9

8,0

6,1

puudub

LP jaan 2009

–13,4

–5,4

–2,6

–2,3

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

LP jaan 2010

34,7

33,8

36,2

38,6

39,4

KOM nov 2009

34,6

34,9

33,4

32,9

puudub

LP jaan 2009

35,1

32,5

35,0

37,7

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

LP jaan 2010

38,8

43,8

44,7

44,6

42,4

KOM nov 2009

38,8

43,8

45,7

45,1

puudub

LP jaan 2009

38,6

37,7

39,9

40,7

puudub

Valitsemissektori eelarve seisund

(% SKPst)

LP jaan 2010

–4,1

–10,0

–8,5

–6,0

–2,9

KOM nov 2009

–4,1

–9,0

–12,3

–12,2

puudub

LP jaan 2009

–3,5

–5,3

–4,9

–2,9

puudub

Esmane eelarveseisund

(% SKPst)

LP jaan 2010

–3,4

–8,7

–6,1

–2,7

0,3

KOM nov 2009

–3,4

–7,6

–9,9

–8,3

puudub

LP jaan 2009

–2,9

–3,7

–3,5

–1,4

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (6)

(% SKPst)

LP jaan 2010

–6,7

–7,6

–5,5

–3,9

–1,8

KOM nov 2009

–6,7

–6,4

–9,3

–10,2

puudub

LP jaan 2009

–5,1

–4,9

–3,3

–1,4

puudub

Struktuurne eelarveseisund (8)

(% SKPst)

LP jaan 2010

–6,7

–7,6

–5,5

–3,9

–1,8

KOM nov 2009

–6,7

–7,0

–10,2

–10,2

puudub

LP jaan 2009

–5,1

–4,9

–3,3

–1,4

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP jaan 2010

19,5

34,8

55,1

59,1

56,8

KOM nov 2009

19,5

33,2

48,6

60,4

puudub

LP jaan 2009

19,4

32,4

45,4

47,3

puudub

Lähenemisprogramm (LP), komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Kuni 7,5 miljardi euro suurust finantsabipaketti rahastavad koos EL, IMF, Maailmapank, EBRD, Põhjamaad, Tšehhi Vabariik, Eesti ja Poola ning see antakse Lätile mitme makseperioodide algusesse koondatud osamaksena kuni 2011. aasta lõpuni.

(3)  Eelkõige on hindamisel võetud arvesse komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi, kuid samuti muud hiljem saadud teavet.

(4)  Kui programmi kohaselt väheneb struktuurne puudujääk 2012. aastal 0,5 %-le SKPst, siis komisjoni talituste ümberarvutuse kohaselt on see 1,8 % SKPst.

(5)  Oma 10. novembri 2009. aasta järeldustes liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkuse kohta „kutsub nõukogu liikmesriike üles pöörama oma tulevastes stabiilsus- ja lähenemisprogrammides suuremat tähelepanu jätkusuutlikkusele suunatud strateegiatele” ning „kutsub komisjoni arendama koos majanduspoliitika komitee ning majandus- ja rahanduskomiteega edasi meetodeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse õigeaegseks hindamiseks järgmise jätkusuutlikkust käsitleva aruande jaoks”, mis on ette nähtud koostada 2012. aastal.

(6)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarveseisund ning SKP lõhe.

(7)  Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on 1,6 %, – 1,4 %, – 2,3 % ja – 2,1 % vastavalt aastatel 2008–2011.

(8)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed.

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP), komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 142/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 142/25

---

Euro vahetuskurss (1)

31. mai 2010

2010/C 142/05

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2307 |
| JPY | Jaapani jeen | 112,62 |
| DKK | Taani kroon | 7,4395 |
| GBP | Inglise nael | 0,84863 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,6230 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,4230 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,9390 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,505 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 275,53 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7090 |
| PLN | Poola zlott | 4,0791 |
| RON | Rumeenia leu | 4,1855 |
| TRY | Türgi liir | 1,9360 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4576 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2894 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,5905 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8120 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7225 |
| KRW | Korea won | 1 479,42 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,4552 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,4031 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2635 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 276,14 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,0139 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,918 |
| RUB | Vene rubla | 38,0340 |
| THB | Tai baht | 40,070 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2343 |
| MXN | Mehhiko peeso | 15,8822 |
| INR | India ruupia | 57,0550 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2307

JPY

Jaapani jeen

112,62

DKK

Taani kroon

7,4395

GBP

Inglise nael

0,84863

SEK

Rootsi kroon

9,6230

CHF

Šveitsi frank

1,4230

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,9390

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,505

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

275,53

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7090

PLN

Poola zlott

4,0791

RON

Rumeenia leu

4,1855

TRY

Türgi liir

1,9360

AUD

Austraalia dollar

1,4576

CAD

Kanada dollar

1,2894

HKD

Hongkongi dollar

9,5905

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8120

SGD

Singapuri dollar

1,7225

KRW

Korea won

1 479,42

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,4552

CNY

Hiina jüaan

8,4031

HRK

Horvaatia kuna

7,2635

IDR

Indoneesia ruupia

11 276,14

MYR

Malaisia ringit

4,0139

PHP

Filipiini peeso

56,918

RUB

Vene rubla

38,0340

THB

Tai baht

40,070

BRL

Brasiilia reaal

2,2343

MXN

Mehhiko peeso

15,8822

INR

India ruupia

57,0550

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 142/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 142/26

---

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 15. märtsi 2010. aasta koosolekul esitatud arvamus juhtumit COMP/39.351 – Rootsi põhivõrkude vahelised ühendused käsitleva otsuse eelnõu kohta

Raportöör: Rumeenia

2010/C 142/06

| 1. | Nõuandekomitee jagab kahtlusi, mille komisjon esitas 2009. aasta juunis oma esialgses hinnangus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 102 ja EMP lepingu artiklile 54. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee jagab kahtlusi, mille komisjon esitas 2009. aasta juunis oma esialgses hinnangus vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 102 ja EMP lepingu artiklile 54.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et menetluse võib lõpetada määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase otsusega. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et menetluse võib lõpetada määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase otsusega.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja Svenska Kraftnät pakutud kohustused on piisavad ja proportsionaalsed, et lahendada komisjoni esialgses hinnangus esitatud probleemid. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja Svenska Kraftnät pakutud kohustused on piisavad ja proportsionaalsed, et lahendada komisjoni esialgses hinnangus esitatud probleemid.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja Svenska Kraftnät pakutud kohustusi arvesse võttes ei ole komisjonil menetluse jätkamiseks enam alust, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ettevõtja Svenska Kraftnät pakutud kohustusi arvesse võttes ei ole komisjonil menetluse jätkamiseks enam alust, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist.

| 5. | Nõuandekomitee palub komisjonil võtta arvesse muid arutelu käigus tõstatatud küsimusi. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee palub komisjonil võtta arvesse muid arutelu käigus tõstatatud küsimusi.

| 6. | Nõuandekomitee kavatseb esitada soovituse avaldada oma arvamus Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee kavatseb esitada soovituse avaldada oma arvamus Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 142/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 142/27

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

Juhtum COMP/39.351 – Rootsi põhivõrkude vahelised ühendused

2010/C 142/07

Komisjonile esitatud otsuse eelnõus käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 väidetavat rikkumist Rootsi põhivõrguettevõtja Svenska Kraftnät (edaspidi „SvK”) poolt.

Eelnõus on esitatud kahtlus, et SvK kuritarvitas oma valitsevat seisundit Rootsi põhivõrkude turul, kui ta vähendas Rootsi põhivõrkude vahelist edastamisvõimsust Rootsi ülekandesüsteemi ülekoormuse tekkimise ennetamiseks. Kuna SvK kohtles Rootsi sisese tarbimisega seotud põhivõrguteenuse taotlusi erinevalt eksporditeenuse taotlusest, võib ta olla jaganud siseturu kunstlikesse segmentidesse, takistades teistes riikides olevatel tarbijatel, sealhulgas tööstustarbijatel, kasutamast siseturu eeliseid.

Juhtumit uuriti vastavalt kaebusele, mille 2006. aasta juulis esitas Taani energiaettevõtjate organisatsioon Dansk Energi. Komisjon algatas menetluse 1. aprillil 2009 ja võttis määruse (EÜ) nr 1/2003 (2) artikli 9 lõikes 1 sätestatud esialgse hinnangu vastu 25. juunil 2009. Vastuseks esialgsele hinnangule esitas SvK 4. septembril 2009 oma kohustused.

SvK kohustuse kohaselt jagatakse Rootsi põhivõrgud hiljemalt 1. juuliks 2011 kaheks või enamaks pakkumisvööndiks. Alates pakkumisvööndite käivitamisest juhib SvK ülekoormust Rootsi põhivõrkudes ilma võrkudevaheliste ühenduste edastamisvõimsust vähendamata. Seda põhimõtet ei kohaldata siiski läänekalda koridori suhtes, kus SvK ehitab ja võtab kasutusele uue 400 kV ülekandeliini. SvK kohustub vahepealsel ajavahemikul, st kohustusi sisaldavast otsusest teatamise ja pakkumisvööndite käivitamise vahele jääval ajal, juhtima ülekoormust vahetuskaubanduses kasutamiseks sobivate reguleerimisvahendite abil. Kohustused on SvKle siduvad 10 aastat alates otsuse jõustumise kuupäevast.

6. oktoobril 2009 avaldas komisjon artikli 27 lõike 4 kohase teatise, milles esitati probleemide ja kohustuste kokkuvõte ning kutsuti huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama märkusi ühe kuu jooksul pärast teatise avaldamist. Huvitatud isikud esitasid kokku 57 vastust. Komisjon teavitas SvKd turutesti tulemustest, mille järel esitas SvK täiendatud kohustusi sisaldava ettepaneku.

Pidades silmas viimasena pakutud kohustusi ning piiramata artikli 9 lõike 2 kohaldamist, on komisjon jõudnud seisukohale, et menetlus tuleks lõpetada.

SvK on komisjonile kinnitanud, et tal oli piisav juurdepääs teabele, mida tema arvates oli vaja selleks, et esitada kohustused komisjoni tõstatatud probleemide kõrvaldamiseks. SvK ega kolmandad isikud ei ole ärakuulamise eest vastutavale ametnikule esitanud täiendavaid päringuid ega taotlusi.

Eelnevat silmas pidades olen seisukohal, et käesoleva juhtumi puhul on järgitud õigust olla ära kuulatud.

Brüssel, 25. märts 2010

Michael ALBERS

---

(1)  Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 – EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21.

1

(2)  Kõik edaspidi viidatud artiklid on määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklid.

2

---

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 142/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 142/28

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

14. aprill 2010,

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 102 ja EMP lepingu artiklis 54 sätestatud menetluse kohta

(Juhtum COMP/39.351 – Rootsi põhivõrkude vahelised ühendused)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 142/08

14. aprillil 2010 võttis komisjon vastu otsuse ELi toimimise lepingu artikli 102 kohase menetluse kohta. Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003
   (1)
  artikliga 30 avaldab komisjon käesolevaga poolte nimed ja otsuse põhilise sisu, sealhulgas kehtestatud sanktsioonid, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Otsuse mittekonfidentsiaalne versioon on kättesaadav konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil järgmisel aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/

1.   SISSEJUHATUS

| (1) | Käesolev otsus on adresseeritud ettevõtjale Svenska Kraftnät (edaspidi „SvK”). Sellega muudetakse SvK suhtes siduvaks tema enda pakutud kohustused, mille eesmärk on lahendada komisjoni uurimise käigus tuvastatud konkurentsiprobleemid Rootsi põhivõrkude turul. |
| --- | --- |

(1)

Käesolev otsus on adresseeritud ettevõtjale Svenska Kraftnät (edaspidi „SvK”). Sellega muudetakse SvK suhtes siduvaks tema enda pakutud kohustused, mille eesmärk on lahendada komisjoni uurimise käigus tuvastatud konkurentsiprobleemid Rootsi põhivõrkude turul.

2.   MENETLUS

| (2) | Komisjon algatas 1. aprillil 2009 menetluse eesmärgiga võtta vastu otsus vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 III peatükile. 25. juunil 2009 võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõikes 1 osutatud esialgse hinnangu konkurentsiprobleemide kohta. Vastuseks esialgsele hinnangule esitas SvK 4. septembril 2009 komisjonile oma kohustused. 6. oktoobril 2009 avaldati Euroopa Liidu Teatajas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis, (2) milles esitati juhtumi ja kohustuste kokkuvõte ning kutsuti huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama märkusi nimetatud kohustuste kohta ühe kuu jooksul pärast teatise avaldamist. 26. jaanuaril 2010 esitas SvK täiendatud kohustusi sisaldava ettepaneku, milles oli arvestatud kolmandate isikute asjakohaseid märkusi. Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas pooldava arvamuse 15. märtsil 2010. Ärakuulamise eest vastutav ametnik esitas menetluse kohta pooldava arvamuse oma 25. märtsi 2010. aasta lõpparuandes. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas 1. aprillil 2009 menetluse eesmärgiga võtta vastu otsus vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 III peatükile. 25. juunil 2009 võttis komisjon vastu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõikes 1 osutatud esialgse hinnangu konkurentsiprobleemide kohta. Vastuseks esialgsele hinnangule esitas SvK 4. septembril 2009 komisjonile oma kohustused. 6. oktoobril 2009 avaldati Euroopa Liidu Teatajas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis, (2) milles esitati juhtumi ja kohustuste kokkuvõte ning kutsuti huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama märkusi nimetatud kohustuste kohta ühe kuu jooksul pärast teatise avaldamist. 26. jaanuaril 2010 esitas SvK täiendatud kohustusi sisaldava ettepaneku, milles oli arvestatud kolmandate isikute asjakohaseid märkusi. Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas pooldava arvamuse 15. märtsil 2010. Ärakuulamise eest vastutav ametnik esitas menetluse kohta pooldava arvamuse oma 25. märtsi 2010. aasta lõpparuandes.

3.   ESIALGSES HINNANGUS TÕSTATATUD PROBLEEMID

| (3) | Komisjoni 25. juuni 2009. aasta esialgses hinnangus esitati kahtlus, et SvK on põhjustanud konkurentsiprobleemi, kuritarvitades oma valitsevat seisundit Rootsi põhivõrkude turul. Kahtluse kohaselt vähendas SvK Rootsi ülekandesüsteemi ülekoormuse tekkimist ennetades Rootsi põhivõrkude ekspordivõimsust, seades osa võrgukasutajaid halvemasse olukorda ja jagades siseturu segmentidesse. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 25. juuni 2009. aasta esialgses hinnangus esitati kahtlus, et SvK on põhjustanud konkurentsiprobleemi, kuritarvitades oma valitsevat seisundit Rootsi põhivõrkude turul. Kahtluse kohaselt vähendas SvK Rootsi ülekandesüsteemi ülekoormuse tekkimist ennetades Rootsi põhivõrkude ekspordivõimsust, seades osa võrgukasutajaid halvemasse olukorda ja jagades siseturu segmentidesse.

4.   KOHUSTUSED

| (4) | SvK esitas komisjoni tõstatatud Rootsi põhivõrkude turu konkurentsiprobleemide lahendamiseks järgmised ettepanekud. Esiteks jagab SvK Rootsi põhivõrgud kaheks või enamaks pakkumisvööndiks ja hakkab selle alusel Rootsi põhivõrke käitama hiljemalt 1. novembril 2011. Nende pakkumisvööndite ülesehitus on piisavalt paindlik, et seda saaks kohandada ettenähtud ja ettenägematute muudatustega Rootsi põhivõrkude elektrivoogude skeemis. Alates pakkumisvööndite käivitamisest juhib SvK ülekoormust Rootsi põhivõrkudes ilma võrkudevaheliste ühenduste edastamisvõimsust vähendamata. Ainsa erandi sellest põhimõttest moodustab selline Rootsi põhivõrgu osa, mida nimetatakse läänekalda koridoriks. Selles võrguosas ei ole pakkumisvööndi toimimiseks piisavalt sobivaid tootmisvõimsusi. Teiseks kavatseb SvK tugevdada läänekalda koridori, ehitades uue 400 kV ülekandeliini, mis võetakse kasutusele 30. novembriks 2011. Kolmandaks suurendab SvK kohustusi sisaldavast otsusest teatamise ja pakkumisvööndite käivitamise vahelisel ajal vahetuskaubandust, et Rootsi-sisese ülekoormuse tekkimisel ei oleks põhivõrkude vahelist edastamisvõimsust vaja piirata endisel määral. |
| --- | --- |

(4)

SvK esitas komisjoni tõstatatud Rootsi põhivõrkude turu konkurentsiprobleemide lahendamiseks järgmised ettepanekud. Esiteks jagab SvK Rootsi põhivõrgud kaheks või enamaks pakkumisvööndiks ja hakkab selle alusel Rootsi põhivõrke käitama hiljemalt 1. novembril 2011. Nende pakkumisvööndite ülesehitus on piisavalt paindlik, et seda saaks kohandada ettenähtud ja ettenägematute muudatustega Rootsi põhivõrkude elektrivoogude skeemis. Alates pakkumisvööndite käivitamisest juhib SvK ülekoormust Rootsi põhivõrkudes ilma võrkudevaheliste ühenduste edastamisvõimsust vähendamata. Ainsa erandi sellest põhimõttest moodustab selline Rootsi põhivõrgu osa, mida nimetatakse läänekalda koridoriks. Selles võrguosas ei ole pakkumisvööndi toimimiseks piisavalt sobivaid tootmisvõimsusi. Teiseks kavatseb SvK tugevdada läänekalda koridori, ehitades uue 400 kV ülekandeliini, mis võetakse kasutusele 30. novembriks 2011. Kolmandaks suurendab SvK kohustusi sisaldavast otsusest teatamise ja pakkumisvööndite käivitamise vahelisel ajal vahetuskaubandust, et Rootsi-sisese ülekoormuse tekkimisel ei oleks põhivõrkude vahelist edastamisvõimsust vaja piirata endisel määral.

| (5) | SvK võetud kohustused sobivad komisjoni tõstatatud konkurentsiprobleemide lahendamiseks. Rootsi põhivõrkude osadeks jagamine lahendab probleemi, kuna kõrvaldab vajaduse vähendada põhivõrkude vahelist edastamisvõimsust ülekoormuse tekkimisel Rootsi-sisestes kitsaskohtades, väljaarvatud läänekalda koridor. SvK võetud kohustus ehitada Lääne-Rootsi Göteborgi lähistele 400 kV ülekandeliin ja võtta see kasutusele hiljemalt 30. novembriks 2011 on piisav läänekalda koridori ülekande kitsaskohtade leevendamiseks. Need meetmed ei ole ebaproportsionaalsed ei SvK ega kolmandate isikute suhtes. |
| --- | --- |

(5)

SvK võetud kohustused sobivad komisjoni tõstatatud konkurentsiprobleemide lahendamiseks. Rootsi põhivõrkude osadeks jagamine lahendab probleemi, kuna kõrvaldab vajaduse vähendada põhivõrkude vahelist edastamisvõimsust ülekoormuse tekkimisel Rootsi-sisestes kitsaskohtades, väljaarvatud läänekalda koridor. SvK võetud kohustus ehitada Lääne-Rootsi Göteborgi lähistele 400 kV ülekandeliin ja võtta see kasutusele hiljemalt 30. novembriks 2011 on piisav läänekalda koridori ülekande kitsaskohtade leevendamiseks. Need meetmed ei ole ebaproportsionaalsed ei SvK ega kolmandate isikute suhtes.

5.   JÄRELDUS

| (6) | Otsusega muudetakse kohustused siduvaks 10 aastaks alates otsuse teatavakstegemisest. Otsuses järeldatakse, et komisjonil ei ole menetluse jätkamiseks enam alust ja käesoleva juhtumi menetlemine tuleks seega lõpetada, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist. |
| --- | --- |

(6)

Otsusega muudetakse kohustused siduvaks 10 aastaks alates otsuse teatavakstegemisest. Otsuses järeldatakse, et komisjonil ei ole menetluse jätkamiseks enam alust ja käesoleva juhtumi menetlemine tuleks seega lõpetada, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(2)  ELT C 239, 6.10.2009, lk 9.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Investeerimispank

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 142/30 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 142/30

---

Konkursikutse – Euroopa Investeerimispank pakub EIP ülikoolide teadustööalgatuse raames välja kolm uut EIBURSi sponsorlustoetust.

2010/C 142/09

Valdav osa Euroopa Investeerimispanga institutsioonilistest suhetest ülikoolidega toimub EIP ülikoolide teadustööalgatuse kaudu, mis seisneb kolmes erinevas programmis:

| — | EIP ülikoolide teadustöö sponsorlusprogramm EIBURS (EIB University Research Sponsorship Programme); |
| --- | --- |

—

EIP ülikoolide teadustöö sponsorlusprogramm EIBURS (EIB University Research Sponsorship Programme);

| — | STAREBEI (STAges de REcherche BEI) – EIP teaduspraktika programm, mis rahastab noorte teadlaste tööd EIP ja ülikoolide ühisprojektides, ning |
| --- | --- |

—

STAREBEI (STAges de REcherche BEI) – EIP teaduspraktika programm, mis rahastab noorte teadlaste tööd EIP ja ülikoolide ühisprojektides, ning

| — | EIP ülikoolivõrgud – koostöömehhanism ülikoolivõrkude jaoks, millel on EIP Grupi eesmärkide toetamise seisukohast olulised tunnused. |
| --- | --- |

—

EIP ülikoolivõrgud – koostöömehhanism ülikoolivõrkude jaoks, millel on EIP Grupi eesmärkide toetamise seisukohast olulised tunnused.

EIBURS annab toetusi ülikoolide teaduskeskustele, mis töötavad panga huvikeskmes olevates uurimisvaldkondades ja -teemadel. Aastas kuni 100 000 euro suurused EIP kolmeaastased sponsorlustoetused antakse konkursi korras ELis, läbirääkija- või ühinejariikides huvitatud ülikooliteaduskondadele või ülikoolide teaduskeskustele, kelle asjatundlikkus on tunnustust pälvinud EIP valitud valdkondades, eesmärgiga laiendada nende tegevust nimetatud valdkondades. Valituks osutuvad taotlused pakuvad eri väljundeid (teadustöö, kursuste ja seminaride korraldamine, erialase koostöövõrgustiku arendamine, tulemuste levitamine jne), mille kohta sõlmitakse pangaga lepingud.

2010/2011. õppeaastaks on EIBURSi programmi raames välja valitud kolm uurimisvaldkonda.

—   Euroopa VKEde laenuvõime võrdlusnäitajate koostamine

Praktikas ei teata väga hästi, milline on seos VKEde laenuvõime ehk mikrotasandi ja selle makromajandusliku olukorra vahel, milles nad tegutsema peavad. EIBURSi toetuse saamiseks peaks ülikooli teaduskeskus algatama teadustööprogrammi, mille eesmärk on analüüsida makromajanduslike tegurite muutuste mõju VKEde laenuvõime näitajatele Euroopas. Muu hulgas tuleb uurida ka kohaliku ja üleilmse majanduskasvu, intressimäärade ja vahetuskursi muutuste mõju õigusrikkumistele, kohustuste täitmata jätmisele, kahjumile ja laenude ettemaksete määradele. See võimaldab mõõta ka kahjuliku mõju levikut piirkondade ja riikide vahel ning tehingute mõju eri tööstusharudes.

EIP Grupp talletab oma haruettevõtte EIF-i kaudu põhjalikke andmeid VKEde ühendatud ja eraldi laenude tulemuste kohta. Need andmed võidakse teha teadustöötajatele kättesaadavaks, aga ettepanekud peaksid hõlmama täiendavaid teabeallikaid/andmebaase, mida kavatsetakse kasutada.

Projekt võib hõlmata ka täiendavat tegevust, mida ülikooli teaduskeskus on valmis läbi viima selle teadusvaldkonna sponsorlustoetusega, sealhulgas:

| — | kursuste ja seminaride korraldamine; |
| --- | --- |

—

kursuste ja seminaride korraldamine;

| — | täiendavate andmebaaside loomine; |
| --- | --- |

—

täiendavate andmebaaside loomine;

| — | uuringud. |
| --- | --- |

—

uuringud.

—   Euroopa infrastruktuuri rahastamise ajalugu

Ulatusliku eelarvepuudujäägi tingimustes loodavad mitmed Euroopa riikide valitsused kasutada erinevaid avaliku ja erasektori partnerluste lepinguid võimalusena täita lubadused parandada avalike teenuste osutamise infrastruktuuri, vältides samas ülemäärast avaliku sektori võlga. Paljudes riikides on võrgutööstustes rakendatud mitu aastat erastamis- ja reguleerimismudeleid.

Euroopa eri riikides võib kohata pikaajalisi avaliku ja erasektori omandiõiguse ning infrastruktuuri investeerimise tsükleid. Kontsessioonilepingute ajalugu ulatub Vana-Kreekasse, neid kasutasid laialdaselt ka roomlased ning tänapäevane vorm anti neile Napoleoni tsiviilkoodeksis. Suurem osa 18. ja 19. sajandi infrastruktuurist (kanalid, raudteed, telegraaf, veevarustus, gaas, elekter) rajati erakapitali kasutades, sageli avalike või varjatud riigitoetuste või muu toetusega. Paljud infrastruktuurid võeti seejärel riigiomandisse. Erinevate infrastruktuuriteenuste ajalugu näitab, kuidas võib kujuneda seos tehnoloogilise uuenduse, infrastruktuuriteenuste ja rahastamise vahel eri olukordades. Tolleaegsed arutelud, alternatiivsed lahendused ja pikaajalised tulemused eri osaliste jaoks kajastuvad kõik tänapäevalgi.

Sellega seoses kutsub EIP üles esitama teadusuuringute ettepanekuid, mille eesmärk on:

| — | teha kindlaks pikemaajalised makrosuundumused infrastruktuuri rahastamistes, tulemused jätkusuutlike avalike teenuste parandamisel ning nende olulisus tänapäeva poliitilises debatis; |
| --- | --- |

—

teha kindlaks pikemaajalised makrosuundumused infrastruktuuri rahastamistes, tulemused jätkusuutlike avalike teenuste parandamisel ning nende olulisus tänapäeva poliitilises debatis;

| — | töötada välja tehnoloogilise ja finantsuuenduse juhtumiuuringud konkreetsetes infrastruktuuriprojektides ja -sektorites ja eriti üleeuroopalistes projektides ja sektorites; |
| --- | --- |

—

töötada välja tehnoloogilise ja finantsuuenduse juhtumiuuringud konkreetsetes infrastruktuuriprojektides ja -sektorites ja eriti üleeuroopalistes projektides ja sektorites;

| — | kataloogida ja analüüsida infrastruktuuri rajamiseks ja käitamiseks kasutatud erinevate avaliku ja erasektori ning segafinantsskeemide ajalugu eri majandusharudes ning erinevates õiguslikes ja riiklikes poliitikaraamistikes. |
| --- | --- |

—

kataloogida ja analüüsida infrastruktuuri rajamiseks ja käitamiseks kasutatud erinevate avaliku ja erasektori ning segafinantsskeemide ajalugu eri majandusharudes ning erinevates õiguslikes ja riiklikes poliitikaraamistikes.

Taotlusi oodatakse Euroopa ülikoolidelt kas eraldi või partnerluses. Need peavad sisaldama ettepanekut teadustööprogrammi kohta eelkirjeldatud teemal. EIBURSi programmis saavad edukad taotlejad kolmeks aastaks toetust kuni 300 000 eurot, et rahastada uusi teadusuuringuid Euroopa infrastruktuuri rahastamise ajaloo valdkonnas, mis omab tähtsust praeguses poliitilises debatis. Eriti oodatud on teadusuuringute ettepanekud, mis kasutavad kvantitatiivset ja kvalitatiivset lähenemisviisi mitme valdkonna (nt ajalugu, masinaehitus, majandus, rahandus) lõikes ning hõlmavad Euroopa eri riikide akadeemiliste ringkondade koostööd.

Enamikku vahenditest tuleks kasutada selleks, et palgata uusi doktorikraadiga (PhD) noori teadustöötajaid töötama eri teemadel. Kui see on asjakohane, siis võidakse teadustöötajatele pakkuda võimalust teha koostööd infrastruktuurisektori ekspertidega Euroopa Investeerimispangas Luksemburgis. Lisaks tuleks osa vahenditest kasutada tutvustavate ürituste jaoks ning suhtlusvõrgustiku loomiseks, et ühendada konkreetsete infrastruktuurisektorite ajaloo eksperte eri riikides.

—   Seaduste majanduslik mõju: pakendite ja pakendijäätmete direktiivi mõju majanduslik analüüs

Tahkete jäätmete käitlemise projektide üks olulisi koostisosi on infrastruktuur, mida on vaja pakendijäätmete ringlussevõtmiseks ja/või taaskasutamiseks. Pakendite ja pakendijäätmete direktiivi kohaselt peab pakenditööstus võtma ringlusse ja taaskasutama pakendid, mille ta turule viib, ent direktiivis loetletud ringlussevõtmise ja taaskasutamise eesmärkide täitmise eest vastutavad liikmesriigid.

Uurimisteemaks on hinnata majanduslikku mõju, mida eelnimetatud direktiivist tulenevad õiguslikud kohustused on avaldanud eri osapooltele: ametiasutustele, turuosalistele ja kodanikele.

Hinnata tuleks direktiiviga kehtestatud meetmete majanduslikku efektiivsust tasuvusanalüüsi seisukohast. Käsitleda tuleks ka selliseid teemasid nagu majanduslik tasuvus mõõdetuna parema keskkonnakaitse ja kulude jaotumise seisukohast (kas ELi kodanikud maksavad direktiivi rakendamise eest pakendatud kauba kõrgema hinna või kõrgemate jäätmekäitlustariifide ja -maksude või mõlema kaudu; kas majanduslik kasutegur on keskkonnakaitse seisukohast rahuldav võrreldes alternatiivsete strateegiatega; kas vastu võetud seadused on osutunud seatud eesmärkide saavutamisel tõhusaks?).

Uurimistöö peaks hõlmama ELi liikmesriikide esinduslikku valimit.

Projekt võib hõlmata mis tahes täiendavat tegevust, mida ülikooli teaduskeskus on valmis läbi viima selle teadusvaldkonna sponsorlustoetusega, sealhulgas:

| — | kursuste ja seminaride korraldamine; |
| --- | --- |

—

kursuste ja seminaride korraldamine;

| — | andmebaaside loomine; |
| --- | --- |

—

andmebaaside loomine;

| — | uuringud. |
| --- | --- |

—

uuringud.

Projektiettepanekute esitamise tähtaeg on 10. septembril 2010. Pärast seda tähtaega esitatud projektiettepanekuid arvesse ei võeta. Projektiettepanekud tuleb saata järgmiselt:

elektrooniline koopia

universities@eib.org

ja

paberkoopia

| EIB – Universities Research Action |
| --- |
| 100, boulevard Konrad Adenauer |
| L-2950 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

EIB – Universities Research Action

100, boulevard Konrad Adenauer

L-2950 Luxembourg

LUXEMBOURG

To the attention of Ms Luísa Ferreira, Co-ordinator.

Täpsemat teavet EIBURSi valikumenetluse ning teiste programmide ja mehhanismide kohta saab aadressilt www.eib.org/universities.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 142/33 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 142/33

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 142/10

| 1. | 21. mail 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Viinis asuv ettevõtja SulipoBeteiligungsverwaltungs GmbH, mille üle ettevõtjal One Equity Partners advised funds (edaspidi „OEP”, OEP üle on valitsev mõju ettevõtjal J.P. Morgan Chase & Co.) on valitsev mõju, omandab ainukontrolli nimetatud ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Constantia Packaging AG (edaspidi „CPAG”) ja tema sidusettevõtjate, sealhulgas ettevõtja Belisce d.d. (edaspidi „Belisce”) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

21. mail 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Viinis asuv ettevõtja SulipoBeteiligungsverwaltungs GmbH, mille üle ettevõtjal One Equity Partners advised funds (edaspidi „OEP”, OEP üle on valitsev mõju ettevõtjal J.P. Morgan Chase & Co.) on valitsev mõju, omandab ainukontrolli nimetatud ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Constantia Packaging AG (edaspidi „CPAG”) ja tema sidusettevõtjate, sealhulgas ettevõtja Belisce d.d. (edaspidi „Belisce”) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | OEP: erakapitali investeerimisfondid; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

OEP: erakapitali investeerimisfondid;

| — | CPAG: alumiinium-, lainepapp- ja painduvad pakendid. |
| --- | --- |

—

CPAG: alumiinium-, lainepapp- ja painduvad pakendid.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 142/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 142/34

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 142/11

| 1. | 21. mail 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Mahle GmbH (edaspidi „Mahle”, Saksamaa) ja Behr GmbH & Co KG (edaspidi „Behr”, Saksamaa) omandavad ühiskontrolli nimetatud ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Behr Industry GmbH & Co KG (edaspidi „Behr Industry”, Saksamaa) üle aktsiate ja varade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

21. mail 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Mahle GmbH (edaspidi „Mahle”, Saksamaa) ja Behr GmbH & Co KG (edaspidi „Behr”, Saksamaa) omandavad ühiskontrolli nimetatud ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Behr Industry GmbH & Co KG (edaspidi „Behr Industry”, Saksamaa) üle aktsiate ja varade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Mahle: mootorsõidukitele mõeldud komponentide ja süsteemide väljatöötamine, tootmine ja müük; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Mahle: mootorsõidukitele mõeldud komponentide ja süsteemide väljatöötamine, tootmine ja müük;

| — | Behr: mootorsõidukite mootori jahutamise ja kliimaseadmete valmissüsteemide ja komponentide väljatöötamine ja tootmine; |
| --- | --- |

—

Behr: mootorsõidukite mootori jahutamise ja kliimaseadmete valmissüsteemide ja komponentide väljatöötamine ja tootmine;

| — | Behr Industry: väljaspool teedevõrku kasutatavate seadmete jahutussüsteemide ja kliimaseadmete väljatöötamine ja tootmine. |
| --- | --- |

—

Behr Industry: väljaspool teedevõrku kasutatavate seadmete jahutussüsteemide ja kliimaseadmete väljatöötamine ja tootmine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 142/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 142/35

---

Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (1)

(Teatis vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõiguslike tegevuslubade ehk nn Langlade'i loa ja Hermine'i loa taotlemise kohta)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 142/12

29. juunil 2009 esitasid äriühingud ConocoPhillips Canada Ressources Corp., registrijärgse asukohaga PO Box 130, 401, 9th Ave S.W., Calgary, Alberta T2P 2H7, CANADA, ja BHP Billiton Petroleum Corp., registrijärgse asukohaga 1360 Post Oak Blvd, Suite 150, Houston, TX 77056-3030, UNITED STATES OF AMERICA, taotluse saada viieks aastaks ainuõiguslik tegevusluba ehk nn Langlade'i luba vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimiseks merepõhjaaluses 547 ruutkilomeetri suuruses piirkonnas, mis jääb Saint-Pierre-et-Migueloni ülemereterritooriumi avamere alla.

9. detsembril 2009 esitas äriühing Bardoil Energy SAS, registrijärgse asukohaga 42 rue de l’Abbé Pierre Gervain, Boite Postale 4353, 97500 Saint-Pierre-et-Miquelon, FRANCE, taotluse saada viieks aastaks ainuõiguslik tegevusluba ehk nn Hermine'i luba, et uurida vedelaid ja gaasilisi süsivesinikke merepõhjaaluses umbes 1 312 ruutkilomeetri suuruses piirkonnas, mis jääb Saint-Pierre-et-Migueloni ülemereterritooriumi avamere alla.

Kõnealuste tegevuslubadega hõlmatud alad on piiratud kaartega, mis ühendavad järjest järgmiste geograafiliste koordinaatidega punkte, kusjuures algmeridiaaniks on Greenwichi meridiaan:

| Punkt | Läänepikkuskraad | Põhjalaiuskraad |
| --- | --- | --- |
| A | 56° 24′ 01,7" | 44° 35′ 33,1" |
| B | 56° 15′ 00,6" | 44° 35′ 32,0" |
| C | 56° 15′ 02,1" | 44° 47′ 17,8" |
| D | 56° 09′ 16,2" | 44° 47′ 16,6" |
| E | 56° 09′ 21,0" | 43° 50′ 00,2" |
| F | 56° 23′ 53,3" | 43° 50′ 00,2" |

Punkt

Läänepikkuskraad

Põhjalaiuskraad

A

56° 24′ 01,7"

44° 35′ 33,1"

B

56° 15′ 00,6"

44° 35′ 32,0"

C

56° 15′ 02,1"

44° 47′ 17,8"

D

56° 09′ 16,2"

44° 47′ 16,6"

E

56° 09′ 21,0"

43° 50′ 00,2"

F

56° 23′ 53,3"

43° 50′ 00,2"

Taotluste esitamine ja loa andmise kriteeriumid

Algse taotluse ja konkureerivate taotluste esitajad peavad vastama loa väljaandmiseks vajalikele tingimustele, mis on määratletud kaevandamise ja maa-aluse ladustamise õigust käsitleva 2. juuni 2006. aasta ministri määruse nr 2006-648 artiklites 4 ja 5 (Prantsuse Vabariigi Teataja, 3.6.2006).

Huvitatud ettevõtted võivad 90 päeva jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist esitada konkureeriva taotluse vastavalt menetlusele, mis on kokkuvõtlikult esitatud teatises süsivesinike kaevandamisõiguse kohta Prantsusmaal (avaldatud 30. detsembri 1994. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 374, lk 11) ja kinnitatud 2. juuni 2006. aasta dekreediga nr 2006-648, milles käsitletakse kaevandamise ja maa-aluse ladustamise õigust (3. juuni 2006. aasta Prantsuse Vabariigi Teataja).

Konkureerivad taotlused esitatakse kaevandamisküsimustega tegelevale ministrile allpool osutatud aadressil. Otsused esialgse taotluse ja konkureerivate taotluste kohta võetakse vastu kahe aasta jooksul arvestatuna kuupäevast, mil Prantsuse asutused said kätte esialgse taotluse, seega hiljemalt 31. augustiks 2011.

Tingimused ja nõuded kaevandamise ja selle peatamise kohta

Taotlejatel palutakse lähtuda kaevandamisseaduse (code minier) artiklist 79 ja artikli 79 lõikest 1 ning 2. juuni 2006. aasta ministri määrusest nr 2006-649, milles käsitletakse kaevandamistegevust, maa-alust ladustamist ning kaevandus- ja ladustamiskontrolli (Prantsuse Vabariigi Teataja, 3.6.2006).

Lisateavet võib saada ökoloogia-, energeetika-, säästva arengu ja mereministeeriumist (ministère de l'Écologie, de l’Énergie, du Développement durable et de la Mer), energeetika ja kliima peadirektoraat, energeetika direktoraat (Direction générale de l'énergie et du climat, Direction de l’énergie), varustuskindluse ja uute energeetikatoodete osakond (Sous-direction de la sécurité d’approvisionnement et nouveaux produits énergétiques), Grande Arche de la Défense, Paroi Nord, 92055 La Défense Cedex, FRANCE, (tel. +33 140819529).

Eespool nimetatud õigusaktidega saab tutvuda Légifrance’i veebisaidil http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  EÜT L 164, 30.6.1994, lk 3.

---

| 1.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 142/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 142/37

---

Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja aasta direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (1)

(Teadaanne vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise tegevusloa ehk nn Sézanne’i loa taotluse kohta, ühe taotluse on esitanud Concorde Energy LLC ja teise Réalm Energy International)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 142/13

8. septembril 2009 esitas ettevõte Concorde Energy LLC registrijärgse aadressiga 1537 Bull Lea Road, Suite 200, Lexington KY 40511, UNITED STATES OF AMERICA, taotluse nelja-aastase ainuõigusliku tegevusloa ehk nn Sézanne’i loa saamiseks, et uurida vedelaid ja gaasilisi süsivesinikke Marne’i departemangus asuval ligikaudu 273 ruutkilomeetri suurusel alal.

11. detsember 2009 esitas ettevõte Realm Energy International registrijärgse aadressiga 2nd Floor, Berkeley Square – London W1J 6BD UNITED KINGDOM, taotluse viieaastase ainuõigusliku tegevusloa ehk nn Sézanne’i loa saamiseks, et uurida vedelaid ja gaasilisi süsivesinikke Aube'i ja Marne’i departemangus asuval ligikaudu 870 ruutkilomeetri suurusel alal.

Kõnealused tegevusload kehtivad järgmiste geograafiliste koordinaatidega maa-alal, kusjuures algmeridiaaniks on Pariisi meridiaan:

| Punktid | Pikkuskraad
  idapikkus | Laiuskraad
  põhjalaius |
| --- | --- | --- |
| A | 1,40 | 54,20 |
| B | 1,60 | 54,20 |
| C | 1,60 | 54,10 |
| D | 1,64 | 54,10 |
| E | 1,64 | 54,13 |
| F | 1,68 | 54,13 |
| G | 1,68 | 54,10 |
| H | 1,80 | 54,10 |
| I | 1,80 | 54,20 |
| J | 2,00 | 54,20 |
| K | 2,00 | 54,21 |
| L | 2,09 | 54,21 |
| M | 2,09 | 54,19 |
| N | 2,08 | 54,19 |
| O | 2,08 | 54,18 |
| P | 2,09 | 54,18 |
| Q | 2,09 | 54,17 |
| R | 2,10 | 54,17 |
| S | 2,10 | 54,02 |
| T | 2,08 | 54,02 |
| U | 2,08 | 54,01 |
| V | 2,05 | 54,01 |
| W | 2,05 | 54,00 |
| X | 1,90 | 54,00 |
| Y | 1,90 | 53,90 |
| Z | 1,70 | 53,90 |
| AA | 1,70 | 54,00 |
| BB | 1,50 | 54,00 |
| CC | 1,50 | 54,10 |
| DD | 1,40 | 54,10 |

Punktid

Pikkuskraad

idapikkus

Laiuskraad

põhjalaius

A

1,40

54,20

B

1,60

54,20

C

1,60

54,10

D

1,64

54,10

E

1,64

54,13

F

1,68

54,13

G

1,68

54,10

H

1,80

54,10

I

1,80

54,20

J

2,00

54,20

K

2,00

54,21

L

2,09

54,21

M

2,09

54,19

N

2,08

54,19

O

2,08

54,18

P

2,09

54,18

Q

2,09

54,17

R

2,10

54,17

S

2,10

54,02

T

2,08

54,02

U

2,08

54,01

V

2,05

54,01

W

2,05

54,00

X

1,90

54,00

Y

1,90

53,90

Z

1,70

53,90

AA

1,70

54,00

BB

1,50

54,00

CC

1,50

54,10

DD

1,40

54,10

Taotluste esitamine ja loa andmise kriteeriumid

Algse taotluse ja konkureerivate taotluste esitajad peavad vastama loa väljaandmiseks vajalikele tingimustele, mis on määratletud kaevandamise ja maa-aluse ladustamise õigust käsitleva 2. juuni 2006. aasta ministri määruse nr 2006-648 artiklites 4 ja 5 (Prantsuse Vabariigi Teataja, 3 juuni 2006).

Huvitatud ettevõtjad võivad 90 päeva jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist esitada konkureeriva taotluse vastavalt menetlusele, mis on kokkuvõtlikult esitatud „Teatises süsivesinike kaevandamisõiguse kohta Prantsusmaal” (avaldatud 30. detsembri 1994. aasta Euroopa Ühenduste Teatajas C 374, lk 11) ja kinnitatud 2. juuni 2006. aasta dekreediga nr 2006-648 kaevandamisõiguse kohta (3. juuni 2006. aasta Prantsuse Vabariigi Teataja).

Konkureerivad taotlused esitatakse kaevandamisküsimustega tegelevale ministrile allpool osutatud aadressil. Otsused esialgse taotluse ja konkureerivate taotluste kohta võetakse vastu kahe aasta jooksul arvestatuna kuupäevast, mil Prantsuse asutused said kätte esialgse taotluse, seega hiljemalt 9. oktoobriks 2011.

Tingimused ja nõuded kaevandamise ja selle peatamise kohta

Taotlejatel palutakse lähtuda kaevandamisseaduse (code minier) artiklist 79 ja artikli 79 lõikest 1 ning 2. juuni 2006. aasta ministri määrusest nr 2006-649, milles käsitletakse kaevandamistegevust, maa-alust ladustamist ning kaevandus- ja ladustamiskontrolli (Prantsuse Vabariigi Teataja, 3 juuni 2006).

Lisateavet võib saada ökoloogia-, energeetika-, säästva arengu ja mereministeeriumist (Ministère de l'Écologie, de l’Énergie, du Développement durable et de la Mer): energeetika ja kliima peadirektoraat, energeetika direktoraat (Direction générale de l'énergie et du climat, Direction de l’énergie), varustuskindluse ja uute energeetikatoodete osakond (Sous-direction de la sécurité d’approvisionnement et nouveaux produits énergétiques), Grande Arche, Paroi Nord — 92055 La Défense Cedex, FRANCE Tel. +33 140819529.

Eespool nimetatud õigusaktidega saab tutvuda Légifrance’i veebisaidil http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  EÜT L 164, 30.6.1994, lk. 3.

---