# Uradni list C 114E/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.CE2010.114.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 114E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 534. maj 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.CE2010.114.slv

Uradni list

Evropske unije

C 114E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 534. maj 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | Svet |
| 2010/C 114E/01 | Stališče Sveta (EU) št. 2/2010 v prvem branju z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni prometSprejeto v Svetu 22. februarja 2010 (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 114E/02 | Stališče Sveta (EU) št. 3/2010 v prvem branju z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvodeSprejel Svet 1. marca 2010 (
  1
  ) | 17 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

Svet

2010/C 114E/01

Stališče Sveta (EU) št. 2/2010 v prvem branju z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni prometSprejeto v Svetu 22. februarja 2010 (
  1
  )

1

1

2010/C 114E/02

Stališče Sveta (EU) št. 3/2010 v prvem branju z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvodeSprejel Svet 1. marca 2010 (
  1
  )

1

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

Svet

| 4.5.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 114/1

---

STALIŠČE SVETA (EU) št. 2/2010 V PRVEM BRANJU

z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet

Sprejeto v Svetu 22. februarja 2010

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 114 E/01

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 91(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Lizbonske strategije za rast in zaposlovanje ter Strategije Evropske unije za trajnostni razvoj je vzpostavitev notranjega železniškega trga, še posebno za prevoz blaga, bistveni element napredka pri uresničevanju trajnostne mobilnosti. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Lizbonske strategije za rast in zaposlovanje ter Strategije Evropske unije za trajnostni razvoj je vzpostavitev notranjega železniškega trga, še posebno za prevoz blaga, bistveni element napredka pri uresničevanju trajnostne mobilnosti.

| (2) | Direktiva Sveta 91/440/EGS z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic Skupnost (4) in Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/14/ES z dne 26. februarja 2001 o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture (5) predstavljata pomemben korak k uresničevanju notranjega železniškega trga. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva Sveta 91/440/EGS z dne 29. julija 1991 o razvoju železnic Skupnost (4) in Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2001/14/ES z dne 26. februarja 2001 o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture (5) predstavljata pomemben korak k uresničevanju notranjega železniškega trga.

| (3) | Da bi bile lahko mednarodne in nacionalne železniške storitve v tovornem prometu, ki so od 1. januarja 2007 odprte za konkurenco, konkurenčne drugim vrstam prometa, morajo imeti na voljo železniško infrastrukturo, ki je kakovostna in zadostno financirana, torej taka, ki omogoča opravljanje storitev prevoza blaga pod dobrimi pogoji, kar zadeva komercialno hitrost in vozni red, ter zanesljiva, torej da storitve, ki jih dejansko opravlja, ustrezajo pogodbenim obveznostim, sprejetim z železniškimi prevozniki. |
| --- | --- |

(3)

Da bi bile lahko mednarodne in nacionalne železniške storitve v tovornem prometu, ki so od 1. januarja 2007 odprte za konkurenco, konkurenčne drugim vrstam prometa, morajo imeti na voljo železniško infrastrukturo, ki je kakovostna in zadostno financirana, torej taka, ki omogoča opravljanje storitev prevoza blaga pod dobrimi pogoji, kar zadeva komercialno hitrost in vozni red, ter zanesljiva, torej da storitve, ki jih dejansko opravlja, ustrezajo pogodbenim obveznostim, sprejetim z železniškimi prevozniki.

| (4) | Odprtje trga za tovorni železniški promet je omogočilo vstop v omrežje novim operaterjem. Da bi optimizirali uporabo omrežja in zagotovili njegovo zanesljivost, je koristno uvesti dodatne postopke za krepitev sodelovanja na področju dodeljevanja mednarodnih vlakovnih poti za tovorne vlake med upravljavce infrastrukture. |
| --- | --- |

(4)

Odprtje trga za tovorni železniški promet je omogočilo vstop v omrežje novim operaterjem. Da bi optimizirali uporabo omrežja in zagotovili njegovo zanesljivost, je koristno uvesti dodatne postopke za krepitev sodelovanja na področju dodeljevanja mednarodnih vlakovnih poti za tovorne vlake med upravljavce infrastrukture.

| (5) | Svet, ki je zasedal 7. in 8. aprila 2008, je sklenil, da je treba spodbujati učinkovito uporabo infrastrukture in po potrebi izboljšati zmogljivosti železniške infrastrukture z ukrepi, sprejetimi na evropski in nacionalni ravni, še posebno z zakonodajnimi akti. |
| --- | --- |

(5)

Svet, ki je zasedal 7. in 8. aprila 2008, je sklenil, da je treba spodbujati učinkovito uporabo infrastrukture in po potrebi izboljšati zmogljivosti železniške infrastrukture z ukrepi, sprejetimi na evropski in nacionalni ravni, še posebno z zakonodajnimi akti.

| (6) | V tem smislu bi vzpostavitev mednarodnih železniških koridorjev za evropsko železniško omrežje za konkurenčen tovorni promet, po katerem bi lahko tovorni vlaki vozili pod dobrimi pogoji in bi z lahkoto prehajali z enega nacionalnega omrežja na drugo, omogočila izboljšanje pogojev za uporabo infrastrukture. |
| --- | --- |

(6)

V tem smislu bi vzpostavitev mednarodnih železniških koridorjev za evropsko železniško omrežje za konkurenčen tovorni promet, po katerem bi lahko tovorni vlaki vozili pod dobrimi pogoji in bi z lahkoto prehajali z enega nacionalnega omrežja na drugo, omogočila izboljšanje pogojev za uporabo infrastrukture.

| (7) | Že začete pobude na področju železniške infrastrukture kažejo, da je vzpostavljanje mednarodnih koridorjev, ki ustrezajo posebnim potrebam enega ali več jasno opredeljenih segmentov trga tovornega prometa, najprimernejši način za vzpostavitev mednarodnih železniških koridorjev za evropsko železniško omrežje za konkurenčen tovorni promet. |
| --- | --- |

(7)

Že začete pobude na področju železniške infrastrukture kažejo, da je vzpostavljanje mednarodnih koridorjev, ki ustrezajo posebnim potrebam enega ali več jasno opredeljenih segmentov trga tovornega prometa, najprimernejši način za vzpostavitev mednarodnih železniških koridorjev za evropsko železniško omrežje za konkurenčen tovorni promet.

| (8) | Ta uredba ne bi smela vplivati na pravice in obveznosti upravljavcev infrastrukture iz Direktive 91/440/EGS in Direktive 2001/14/ES in po potrebi organov za dodeljevanje iz člena 14(2) Direktive 2001/14/ES. Ta akta ostajata v veljavi tudi kar zadeva določbe, ki se nanašajo na tovorne koridorje, zlasti v zvezi s pravico upravljavcev infrastrukture, da zavrnejo ali sprejmejo vloge za infrastrukturne zmogljivosti od pravnih oseb, ki niso železniška podjetja. |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba ne bi smela vplivati na pravice in obveznosti upravljavcev infrastrukture iz Direktive 91/440/EGS in Direktive 2001/14/ES in po potrebi organov za dodeljevanje iz člena 14(2) Direktive 2001/14/ES. Ta akta ostajata v veljavi tudi kar zadeva določbe, ki se nanašajo na tovorne koridorje, zlasti v zvezi s pravico upravljavcev infrastrukture, da zavrnejo ali sprejmejo vloge za infrastrukturne zmogljivosti od pravnih oseb, ki niso železniška podjetja.

| (9) | Mednarodne železniške koridorje evropskega železniškega omrežja za konkurenčne storitve tovornega prometa bi bilo treba vzpostaviti skladno z vseevropskim prometnim omrežjem („TEN-T“) in/ali koridorji evropskega sistema železniške signalizacije („ERTMS“). V ta namen je nujen usklajen razvoj obeh omrežij, še posebno pa glede povezanosti mednarodnih koridorjev za železniški tovorni promet z obstoječim omrežjem TEN-T in koridorji ERMTS. Poleg tega je treba na ravni Unije določiti enotne predpise o tovornih koridorjih. Po potrebi je treba oblikovanje teh koridorjev finančno podpreti v okviru TEN–T, raziskav in programov Marco Polo, ter drugih politik in skladov Unije, kot sta Evropski sklad za regionalni razvoj ali kohezijski sklad. |
| --- | --- |

(9)

Mednarodne železniške koridorje evropskega železniškega omrežja za konkurenčne storitve tovornega prometa bi bilo treba vzpostaviti skladno z vseevropskim prometnim omrežjem („TEN-T“) in/ali koridorji evropskega sistema železniške signalizacije („ERTMS“). V ta namen je nujen usklajen razvoj obeh omrežij, še posebno pa glede povezanosti mednarodnih koridorjev za železniški tovorni promet z obstoječim omrežjem TEN-T in koridorji ERMTS. Poleg tega je treba na ravni Unije določiti enotne predpise o tovornih koridorjih. Po potrebi je treba oblikovanje teh koridorjev finančno podpreti v okviru TEN–T, raziskav in programov Marco Polo, ter drugih politik in skladov Unije, kot sta Evropski sklad za regionalni razvoj ali kohezijski sklad.

| (10) | Pri tovornem koridorju bi bilo treba zagotoviti dobro usklajevanje med državami članicami in zadevnimi upravljavci infrastrukture, dati zadostno prednost železniškemu tovornemu prometu, vzpostaviti učinkovite in zadostne povezave z drugimi vrstami prometa in vzpostaviti ugodne razmere za razvoj konkurence med ponudniki storitev v železniškem tovornem prometu. |
| --- | --- |

(10)

Pri tovornem koridorju bi bilo treba zagotoviti dobro usklajevanje med državami članicami in zadevnimi upravljavci infrastrukture, dati zadostno prednost železniškemu tovornemu prometu, vzpostaviti učinkovite in zadostne povezave z drugimi vrstami prometa in vzpostaviti ugodne razmere za razvoj konkurence med ponudniki storitev v železniškem tovornem prometu.

| (11) | Po tovornih koridorjih, vzpostavljenih na podlagi člena 3, bi bilo treba na ravni Unije proučiti in odobriti vzpo, stavitev dodatnih tovornih koridorjev na podlagi preglednih in jasno opredeljenih meril in postopka, ki državam članicam in upravljavcem infrastrukture dopuščajo zadostno možnost za sprejemanje odločitev in upravljanje, da lahko upoštevajo obstoječe pobude za posebne koridorje, npr. ERTMS, RailNetEurope („RNE“) in TEN-T ter sprejmejo ukrepe, prilagojene svojim posebnim potrebam. |
| --- | --- |

(11)

Po tovornih koridorjih, vzpostavljenih na podlagi člena 3, bi bilo treba na ravni Unije proučiti in odobriti vzpo, stavitev dodatnih tovornih koridorjev na podlagi preglednih in jasno opredeljenih meril in postopka, ki državam članicam in upravljavcem infrastrukture dopuščajo zadostno možnost za sprejemanje odločitev in upravljanje, da lahko upoštevajo obstoječe pobude za posebne koridorje, npr. ERTMS, RailNetEurope („RNE“) in TEN-T ter sprejmejo ukrepe, prilagojene svojim posebnim potrebam.

| (12) | Da bi pospešili usklajevanje med državami članicami in upravljavci infrastrukture, je treba vzpostaviti ustrezno strukturo vodenja za vsak tovorni koridor, in pri tem upoštevati potrebo po izogibanju podvojitev z že obstoječimi strukturami upravljanja. |
| --- | --- |

(12)

Da bi pospešili usklajevanje med državami članicami in upravljavci infrastrukture, je treba vzpostaviti ustrezno strukturo vodenja za vsak tovorni koridor, in pri tem upoštevati potrebo po izogibanju podvojitev z že obstoječimi strukturami upravljanja.

| (13) | Za izpolnjevanje potreb trga bi morali biti načini vzpostavljanja tovornega koridorja predstavljeni v izvedbenem načrtu, ki bi moral vključevati opredelitev in časovni načrt izvedbe ukrepov, koristnih za izboljšanje uspešnosti železniškega tovornega prometa. Poleg tega se je treba z možnimi uporabniki tovornega koridorja redno posvetovati v skladu s postopki, ki jih je določil upravni odbor, da se zagotovi, da načrtovane ali opravljene dejavnosti za vzpostavitev tovornega koridorja izpolnjujejo potrebe ali pričakovanja vseh uporabnikov tovornega koridorja. |
| --- | --- |

(13)

Za izpolnjevanje potreb trga bi morali biti načini vzpostavljanja tovornega koridorja predstavljeni v izvedbenem načrtu, ki bi moral vključevati opredelitev in časovni načrt izvedbe ukrepov, koristnih za izboljšanje uspešnosti železniškega tovornega prometa. Poleg tega se je treba z možnimi uporabniki tovornega koridorja redno posvetovati v skladu s postopki, ki jih je določil upravni odbor, da se zagotovi, da načrtovane ali opravljene dejavnosti za vzpostavitev tovornega koridorja izpolnjujejo potrebe ali pričakovanja vseh uporabnikov tovornega koridorja.

| (14) | Treba je upoštevati, da je razvoj intermodalnih tovornih terminalov potreben za podporo vzpostavitvi koridorjev za tovorni železniški promet v Uniji. |
| --- | --- |

(14)

Treba je upoštevati, da je razvoj intermodalnih tovornih terminalov potreben za podporo vzpostavitvi koridorjev za tovorni železniški promet v Uniji.

| (15) | Za zagotovitev skladnosti in kontinuitete infrastrukturnih zmogljivosti, ki so na voljo na tovornem koridorju, je treba med zadevnimi državami članicami in upravljavci infrastrukture usklajevati naložbe v tovorni koridor in jih načrtovati v skladu z logiko, ki ustreza potrebam tovornega koridorja. Program njihovega uresničevanja je treba objaviti, da se zagotovi obveščanje prevoznikov, ki bi lahko uporabljali koridor. Vključiti bi morali intervencijske projekte za razvoj interoperabilnih sistemov in povečanje zmogljivosti vlakov. |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev skladnosti in kontinuitete infrastrukturnih zmogljivosti, ki so na voljo na tovornem koridorju, je treba med zadevnimi državami članicami in upravljavci infrastrukture usklajevati naložbe v tovorni koridor in jih načrtovati v skladu z logiko, ki ustreza potrebam tovornega koridorja. Program njihovega uresničevanja je treba objaviti, da se zagotovi obveščanje prevoznikov, ki bi lahko uporabljali koridor. Vključiti bi morali intervencijske projekte za razvoj interoperabilnih sistemov in povečanje zmogljivosti vlakov.

| (16) | Iz istih razlogov bi bilo treba vsa dela na infrastrukturi in njeni opremi, ki bi omejevala razpoložljivo zmogljivost tovornega koridorja, usklajevati na ravni tovornega koridorja in bi morala biti ažurno objavljena. |
| --- | --- |

(16)

Iz istih razlogov bi bilo treba vsa dela na infrastrukturi in njeni opremi, ki bi omejevala razpoložljivo zmogljivost tovornega koridorja, usklajevati na ravni tovornega koridorja in bi morala biti ažurno objavljena.

| (17) | Da bi se za mednarodne železniške tovorne storitve olajšale vloge za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti, je primerno za vsak tovorni koridor določiti ali vzpostaviti sistem „vse na enem mestu“. Zato se je treba opreti na sedanje pobude, posebno tiste, ki jih izvaja RNE, to je organ, ki je orodje za usklajevanje upravljavcev infrastrukture in ponuja nekatere storitve prevoznikom v mednarodnem tovornem prometu. |
| --- | --- |

(17)

Da bi se za mednarodne železniške tovorne storitve olajšale vloge za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti, je primerno za vsak tovorni koridor določiti ali vzpostaviti sistem „vse na enem mestu“. Zato se je treba opreti na sedanje pobude, posebno tiste, ki jih izvaja RNE, to je organ, ki je orodje za usklajevanje upravljavcev infrastrukture in ponuja nekatere storitve prevoznikom v mednarodnem tovornem prometu.

| (18) | V upravljanje tovornih koridorjev bi moral biti vključen tudi postopek za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti mednarodnim tovornim vlakom, ki vozijo po teh koridorjih. Pri teh postopkih bi bilo treba spoštovati učinkovito dodeljevanje zmogljivosti drugim vrstam prometa, vključno s potniškim prometom. |
| --- | --- |

(18)

V upravljanje tovornih koridorjev bi moral biti vključen tudi postopek za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti mednarodnim tovornim vlakom, ki vozijo po teh koridorjih. Pri teh postopkih bi bilo treba spoštovati učinkovito dodeljevanje zmogljivosti drugim vrstam prometa, vključno s potniškim prometom.

| (19) | Da bi zagotovili boljšo uporabo železniške infrastrukture, je treba uskladiti delovanje infrastrukture in strateških terminalov na celotnem tovornem koridorju. |
| --- | --- |

(19)

Da bi zagotovili boljšo uporabo železniške infrastrukture, je treba uskladiti delovanje infrastrukture in strateških terminalov na celotnem tovornem koridorju.

| (20) | Prednostna pravila lahko pomenijo tudi prednostne cilje, odvisno od razmer v zadevni državi članici. |
| --- | --- |

(20)

Prednostna pravila lahko pomenijo tudi prednostne cilje, odvisno od razmer v zadevni državi članici.

| (21) | Tovorni vlaki, ki bi vozili po tovornem koridorju, bi morali, kolikor je le mogoče, biti dovolj točni v primeru motnje glede na potrebo vseh vrst transporta. |
| --- | --- |

(21)

Tovorni vlaki, ki bi vozili po tovornem koridorju, bi morali, kolikor je le mogoče, biti dovolj točni v primeru motnje glede na potrebo vseh vrst transporta.

| (22) | Za objektivno ocenjevanje prednosti ukrepov za vzpostavitev tovornega koridorja, bi bilo treba spremljati uspešnost železniških tovornih storitev v tovornem koridorju in redno objavljati poročila o kakovosti. Ocena uspešnosti bi morala vključevati izid anket o zadovoljstvu uporabnikov tovornega koridorja. |
| --- | --- |

(22)

Za objektivno ocenjevanje prednosti ukrepov za vzpostavitev tovornega koridorja, bi bilo treba spremljati uspešnost železniških tovornih storitev v tovornem koridorju in redno objavljati poročila o kakovosti. Ocena uspešnosti bi morala vključevati izid anket o zadovoljstvu uporabnikov tovornega koridorja.

| (23) | Da bi zagotovili nediskriminatoren dostop do mednarodnih storitev, si je treba prizadevati za dobro usklajenost med organi za nadzor železniškega prometa, ki so razporejeni na različnih omrežjih tovornega koridorja. |
| --- | --- |

(23)

Da bi zagotovili nediskriminatoren dostop do mednarodnih storitev, si je treba prizadevati za dobro usklajenost med organi za nadzor železniškega prometa, ki so razporejeni na različnih omrežjih tovornega koridorja.

| (24) | Za lažji dostop do informacij v zvezi z uporabo celotne glavne infrastrukture tovornega koridorja in za zagotavljanje nediskriminacijskega dostopa do tega koridorja upravi odbor pripravlja, redno ažurira in objavlja dokument z vsemi temi informacijam. |
| --- | --- |

(24)

Za lažji dostop do informacij v zvezi z uporabo celotne glavne infrastrukture tovornega koridorja in za zagotavljanje nediskriminacijskega dostopa do tega koridorja upravi odbor pripravlja, redno ažurira in objavlja dokument z vsemi temi informacijam.

| (25) | Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve evropskega železniškega omrežja za konkurenčen tovorni promet, sestavljenega iz tovornih koridorjev, države članice ne morejo same zadovoljivo doseči in ker ta cilj glede na njegov obseg in učinke lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(25)

Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve evropskega železniškega omrežja za konkurenčen tovorni promet, sestavljenega iz tovornih koridorjev, države članice ne morejo same zadovoljivo doseči in ker ta cilj glede na njegov obseg in učinke lažje doseže Unija, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (26) | Pri usklajevanju naložb ter upravljanju zmogljivosti in prometa je treba vpeljati uravnotežene predpise, temelječe na sodelovanju med upravljavci infrastrukture, ki morajo ponujati kakovostne storitve prevoznikom v tovornem prometu na mednarodnem železniškem koridorju. |
| --- | --- |

(26)

Pri usklajevanju naložb ter upravljanju zmogljivosti in prometa je treba vpeljati uravnotežene predpise, temelječe na sodelovanju med upravljavci infrastrukture, ki morajo ponujati kakovostne storitve prevoznikom v tovornem prometu na mednarodnem železniškem koridorju.

| (27) | Ker morajo mednarodni vlaki voziti po poteh, ki združujejo več koridorjev, kakor je opredeljeno v tej uredbi, lahko upravljavci infrastrukture za več koridorjev usklajujejo tudi svoje dejavnosti, da bi na zadevnih koridorjih zagotovilirazpoložljivost, zmogljivost, tekoče gibanje in skladno uporabo prednostnih pravil za različne vrste prometa v primeru motnje. |
| --- | --- |

(27)

Ker morajo mednarodni vlaki voziti po poteh, ki združujejo več koridorjev, kakor je opredeljeno v tej uredbi, lahko upravljavci infrastrukture za več koridorjev usklajujejo tudi svoje dejavnosti, da bi na zadevnih koridorjih zagotovilirazpoložljivost, zmogljivost, tekoče gibanje in skladno uporabo prednostnih pravil za različne vrste prometa v primeru motnje.

| (28) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6). |
| --- | --- |

(28)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (6).

| (29) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o dleovanju Evropske unije, potrebnih zaradi prilagoditve Priloge II. Zlasti je pomembno, da se Komisija v skladu s prevzetimi obveznostmi iz Sporočila Komisije z dne 9. decembra 2009 o izvajanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije med svojim pripravljalnim delom posvetuje s strokovnjaki – |
| --- | --- |

(29)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o dleovanju Evropske unije, potrebnih zaradi prilagoditve Priloge II. Zlasti je pomembno, da se Komisija v skladu s prevzetimi obveznostmi iz Sporočila Komisije z dne 9. decembra 2009 o izvajanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije med svojim pripravljalnim delom posvetuje s strokovnjaki –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet in področje uporabe

1.   Ta uredba določa pravila glede vzpostavljanja in organizacije mednarodnih železniških koridorjev za evropsko železniško omrežje za konkurenčen tovorni promet. Uredba določa pravila za izbor, organizacijo in upravljanje tovornih koridorjev.

2.   Ta uredba se uporablja za upravljanje in uporabo železniške infrastrukture za tovorne koridorje.

Člen 2

Opredelitev pojmov

1.   Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Direktive 2001/14/ES.

2.   Poleg opredelitev iz odstavka 1:

| (a) | „tovorni koridor“ pomeni vse določene železniške proge v državah članicah in po potrebi v evropskih tretjih državah, ki povezujejo terminale vzdolž glavne prevozne smeri tovornega koridorja, vključno z železniško infrastrukturo in njeno opremo, ranžirnimi postajami in napravami za sestavljanje vlakov ter po potrebi obvozne smeri; |
| --- | --- |

(a)

„tovorni koridor“ pomeni vse določene železniške proge v državah članicah in po potrebi v evropskih tretjih državah, ki povezujejo terminale vzdolž glavne prevozne smeri tovornega koridorja, vključno z železniško infrastrukturo in njeno opremo, ranžirnimi postajami in napravami za sestavljanje vlakov ter po potrebi obvozne smeri;

| (b) | „izvedbeni načrt“ pomeni dokument, v katerem so predstavljeni sredstva in strategija, ki jih zadevne strani nameravajo izvesti, da bi v določenem časovnem obdobju izvedle ukrepe, ki so potrebni in zadostni za vzpostavitev tovornega koridorja; |
| --- | --- |

(b)

„izvedbeni načrt“ pomeni dokument, v katerem so predstavljeni sredstva in strategija, ki jih zadevne strani nameravajo izvesti, da bi v določenem časovnem obdobju izvedle ukrepe, ki so potrebni in zadostni za vzpostavitev tovornega koridorja;

| (c) | „terminal“ pomeni objekt ob tovornem koridorju, ki je posebej urejen za natovarjanje in/ali iztovarjanje blaga s tovornih vlakov ter povezovanje storitev v železniškem tovornem prometu s storitvami cestnega, pomorskega, rečnega in letalskega prometa ali za sestavljanje ali spreminjanje kompozicije tovornih vlakov; in po potrebi za izvajanje mejnih postopkov na mejah z evropskimi tretjimi državami. |
| --- | --- |

(c)

„terminal“ pomeni objekt ob tovornem koridorju, ki je posebej urejen za natovarjanje in/ali iztovarjanje blaga s tovornih vlakov ter povezovanje storitev v železniškem tovornem prometu s storitvami cestnega, pomorskega, rečnega in letalskega prometa ali za sestavljanje ali spreminjanje kompozicije tovornih vlakov; in po potrebi za izvajanje mejnih postopkov na mejah z evropskimi tretjimi državami.

POGLAVJE II

ZASNOVA IN UPRAVLJANJE MEDNARODNIH ŽELEZNIŠKIH KORIDORJEV ZA KONKURENČEN TOVORNI PROMET

Člen 3

Določitev izhodiščnih tovornih koridorjev

1.   Države članice, navedene v Prilogi I vzpostavijo do ... (7) tovorne koridorje vzdolž glavnih smeri iz navedene priloge. Zadevne države članice o vzpostavitvi tovornih koridorjev obvestijo Komisijo.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se tovorni koridorji vzdolž glavne smeri iz točk 3, 5 in 8 Priloge I vzpostavijo do ... (8).

Člen 4

Izbira dodatnih tovornih koridorjev

1.   Vsaka država članica z železnico, ki se nadaljuje v drugo državo članico, sodeluje pri vzpostavitvi vsaj enega tovornega koridorja, razen če je v skladu s členom 3 to obveznost že izpolnila.

2.   Ne glede na odstavek 1, države članice na zahtevo ene od držav članic sodelujejo pri vzpostavitvi tovornega koridorja iz navedenega odstavka ali podaljšanju obstoječega koridorja, da bi sosednji državi članici omogočile izpolnitev obveznosti iz navedenega odstavka.

3.   Brez poseganja v obveznosti držav članic po členu 7 Direktive 91/440/ES, če država članica meni, da vzpostavitev tovornega koridorja ne bi bila v interesu prosilcev, ki bi najverjetneje uporabljali ta tovorni koridor, oziroma ne bi prinesla bistvenih socialno-ekonomskih koristi ali bi povzročila nesorazmerno obremenitev, tej državi članici ni treba sodelovati, kakor je navedeno v odstavkih 1 in 2 tega člena, ob upoštevanju odločitve Komisije, ki se odloča v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 19(2).

4.   Država članica ni obvezana sodelovati, kakor je navedeno v odstavkih 1 in 2, če ima železniško omrežje, kjer se tirna širina razlikuje od tiste v glavnem železniškem omrežju znotraj Unije.

5.   Da bi zadevne države članice izpolnile obveznosti iz odstavkov 1 in 2, Komisiji skupaj predlagajo vzpostavitev tovornih koridorjev po posvetovanju z upravljavci infrastrukture in zadevnimi prosilci do ... (9), pri čemer upoštevajo merila iz Priloge II.

6.   Komisija preuči predloge za vzpostavitev tovornega koridorja oziroma tovornih koridorjev iz odstavka 5 in v skladu z regulativnim postopkom iz člena 19(3) sprejme odločitev o skladnosti teh predlogov s tem členom najpozneje devet mesecev po predložitvi predlogov.

7.   Zadevne države članice vzpostavijo tovorni koridor najpozneje tri leta po tem, ko Komisija sprejme odločitev iz odstavka 6.

8.   Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za sprejemanje delegiranih predpisov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, potrebnih zaradi prilagoditve Priloge II. Ko pripravlja delegirane predpise iz tega odstavka, Komisija upošteva določbe Direktive 2001/14/ES in Direktive 2008/57/ES z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti (prenovitev) (10), kakor tudi načrt interoperabilnih sistemov, razvoj železniškega sistema, TEN-T in še zlasti izvajanje ERTMS ter razvoj trga vključno z drugimi načini prevoza.

Za delegirane predpise iz tega odstavka se uporablja postopek iz členov 20, 21 in 22.

Člen 5

Spremembe tovornih koridorjev

1.   Pri tovornih koridorjih iz členov 3 in 4 so mogoče spremembe na podlagi skupnega predloga, ki ga zadevne države članice pošljejo Komisiji po posvetovanju z upravljavci infrastrukture in zadevnimi prosilci.

2.   Komisija ustrezno temu v skladu z regulativnim postopkom iz člena 19(3) sprejme odločitev o predlogu in pri tem upošteva merila iz Priloge II.

Člen 6

Usklajevanje

Če se dve ali več zadevnih držav članic ne dogovori o vzpostavitvi ali spremembi tovornega koridorja in o železniški infrastrukturi na njihovem ozemlju, se Komisija na zahtevo ene od zadevnih držav članic o tem posvetuje z odborom iz člena 19. Mnenje Komisije se pošlje zadevnim državam članicam. Zadevne države članice to mnenje upoštevajo pri iskanju rešitve in odločitev sprejmejo soglasno.

Člen 7

Upravljanje tovornih koridorjev

1.   Zadevne države članice za vsak tovorni koridor ustanovijo izvršni odbor, ki je odgovoren za določitev splošnih ciljev tega tovornega koridorja, nadzor in sprejemanje ukrepov, kakor je izrecno določeno v členih 8, 10 in 23. Izvršni odbor sestavljajo predstavniki organov zadevnih držav članic.

2.   Zadevni upravljavci infrastrukture in, kjer je to ustrezno, organi za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti, kako je navedeno v členu 14(2) Direktive 2001/14/ES, ustanovijo upravni odbor, pristojen za sprejemanje ukrepov, kakor je izrecno določeno v odstavku 6 tega člena in členih 8, 10, 12(1), 13(2), (5) in (6), 15(1), 16 ter 17(2) in (3) te uredbe. Upravni odbor sestavljajo predstavniki upravljavcev infrastrukture.

3.   Izvršni odbor sprejema odločitve s soglasjem predstavnikov organov zadevnih držav članic.

4.   Upravni odbor sprejema odločitve, tudi odločitve o svojem pravnem statusu, sredstvih in osebju, s soglasjem zadevnih upravljavcev infrastrukture.

5.   Odgovornosti izvršnega in upravnega odbora ne posegajo v neodvisnost upravljavcev infrastrukture, določene v členu 4(2) Direktive 91/440/EGS.

6.   Upravni odbor ustanovi skupino svetovalcev, ki jo sestavljajo upravljavci in lastniki terminalov tovornega koridorja. Skupina svetovalcev lahko poda mnenje o vsakem predlogu upravnega odbora, ki neposredno vpliva na naložbe in upravljanje terminalov. Skupina svetovalcev lahko poda mnenje tudi na lastno pobudo. Upravni odbor vsa takšna mnenja upošteva.

Člen 8

Ukrepi za realizacijo izvedbenega načrta tovornega koridorja

1.   Upravni odbor pripravi izvedbeni načrt in ga predloži izvršnemu odboru v odobritev. Ta načrt zajema:

| (a) | opis značilnosti tovornega koridorja, vključno z ozkimi grli, in program izvajanja ukrepov, potrebnih za vzpostavitev tovornega koridorja; |
| --- | --- |

(a)

opis značilnosti tovornega koridorja, vključno z ozkimi grli, in program izvajanja ukrepov, potrebnih za vzpostavitev tovornega koridorja;

| (b) | bistvene dele transportne in prometne študije iz odstavka 3; |
| --- | --- |

(b)

bistvene dele transportne in prometne študije iz odstavka 3;

| (c) | cilje tovornih koridorjev, zlasti kar zadeva uspešnost tovornega koridorja, izraženo kot kakovost storitev in zmogljivost tovornega koridorja v skladu z določbami člena 17; |
| --- | --- |

(c)

cilje tovornih koridorjev, zlasti kar zadeva uspešnost tovornega koridorja, izraženo kot kakovost storitev in zmogljivost tovornega koridorja v skladu z določbami člena 17;

| (d) | naložbene načrte iz člena 10; in |
| --- | --- |

(d)

naložbene načrte iz člena 10; in

| (e) | ukrepe za izvajanje določb členov od 11 do 17. |
| --- | --- |

(e)

ukrepe za izvajanje določb členov od 11 do 17.

2.   Upravni odbor redno revidira izvedbeni načrt ob upoštevanju napredka pri njegovem izvajanju, trga železniškega tovornega prometa na tovornem koridorju in uspešnosti, merjene v skladu s cilji iz točke (c) odstavka 1.

3.   Upravni odbor redno izvaja transportno in prometno študijo o ugotovljenih in pričakovanih spremembah v prometu na zadevnem tovornem koridorju, in sicer z vidika različnih vrst prometa tako v tovornem kot tudi potniškem prometu.

4.   Pri izvedbenem načrtu se upošteva razvoj terminalov kot odziv na potrebe železniškega tovornega prometa na tovornem koridorju.

Člen 9

Posvetovanje s prosilci

Upravni odbor oblikuje mehanizme za posvetovanje, s čimer poskrbi za primerno sodelovanje prosilcev, ki bodo najverjetneje uporabljali tovorni koridor. Zlasti poskrbi za posvetovanje s prosilci, preden izvršnemu odboru predloži izvedbeni načrt iz člena 8.

POGLAVJE III

NALOŽBE V TOVORNI KORIDOR

Člen 10

Načrtovanje naložb

1.   Upravni odbor pripravi in redno pregleduje načrt naložb in ga predloži izvršnemu odboru v odobritev. Ta načrt zajema:

| (a) | seznam projektov, s katerimi se predivdeva razširitev, obnova ali razvoj železniške infrastrukture in njene opreme na obravnavanem tovornem koridorju ter s tem povezanih finančnih potreb in virov financiranja; |
| --- | --- |

(a)

seznam projektov, s katerimi se predivdeva razširitev, obnova ali razvoj železniške infrastrukture in njene opreme na obravnavanem tovornem koridorju ter s tem povezanih finančnih potreb in virov financiranja;

| (b) | razvojni načrt uvajanja interoperabilnih sistemov vzdolž obravnavanega tovornega koridorja, ki izpolnjuje bistvene zahteve in tehnične specifikacije za interoperabilnost, ki se uporabljajo za omrežja, opredeljena v Direktivi 2008/57/ES. Ta razvojni načrt temelji na analizi stroškov in koristi uporabe interoperabilnih sistemov; |
| --- | --- |

(b)

razvojni načrt uvajanja interoperabilnih sistemov vzdolž obravnavanega tovornega koridorja, ki izpolnjuje bistvene zahteve in tehnične specifikacije za interoperabilnost, ki se uporabljajo za omrežja, opredeljena v Direktivi 2008/57/ES. Ta razvojni načrt temelji na analizi stroškov in koristi uporabe interoperabilnih sistemov;

| (c) | načrt upravljanja zmogljivosti tovornih vlakov, ki lahko vozijo na tovornem koridorju. Načrt je lahko usmerjen v povečanje dolžine, nakladalnega profila ali osne obremenitve, dovoljene za vlake, ki uporabljajo zadevni tovorni koridor; in |
| --- | --- |

(c)

načrt upravljanja zmogljivosti tovornih vlakov, ki lahko vozijo na tovornem koridorju. Načrt je lahko usmerjen v povečanje dolžine, nakladalnega profila ali osne obremenitve, dovoljene za vlake, ki uporabljajo zadevni tovorni koridor; in

| (d) | navedbo morebitnega prispevka Unije, ki je predviden v programih Unije za financiranje. |
| --- | --- |

(d)

navedbo morebitnega prispevka Unije, ki je predviden v programih Unije za financiranje.

2.   Ta člen se uporablja brez poseganja v pristojnosti držav članic glede načrtovanja in financiranja železniške infrastrukture.

Člen 11

Usklajevanje del

Zadevni upravljavci infrastrukture na primeren način in v ustreznem časovnem okviru uskladijo in objavijo časovni načrt izvajanja del pri infrastrukturi in njeni opremi, zaradi katerih bodo zmogljivosti tovornega koridorja omejene.

POGLAVJE IV

UPRAVLJANJE TOVORNEGA KORIDORJA

Člen 12

Sistem „vse na enem mestu“ za vloge za dodelitev infrastrukturnih zmogljivosti

1.   Upravni odbor tovornega koridorja določi ali ustanovi skupno telo in/ali s sodelovanjem med upravljavci infrastrukture informacijski sistem, ki prosilcem omogoča, da na enem mestu in z enim samim postopkom zaprosijo za dodelitev zmogljivosti za tovorne vlake, ki vzdolž tovornega koridorja prečkajo vsaj eno mejo (v nadaljnjem besedilu: „sistem vse na enem mestu“).

2.   V okviru sistema vse na enem mestu se zagotavljajo tudi osnovne informacije o dodeljevanju infrastrukturnih zmogljivosti, vključno z informacijami iz člena 16.

3.   V okviru sistema vse na enem mestu se vsaka vloga za infrastrukturne zmogljivosti nemudoma pošlje pristojnim upravljavcem infrastrukture in, kjer je ustrezno, organom za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti iz člena 14(2) Direktive 2001/14/ES, ki o vlogi odločajo v skladu s členom 13 in poglavjem III navedene direktive.

4.   Dejavnosti v okviru sistema vse na enem mestu potekajo pregledno in brez diskriminacije. Te dejavnosti nadzirajo regulatorni organi v skladu s členom 18.

Člen 13

Zmogljivosti, dodeljene tovornim vlakom

1.   Države članice v sodelovanju opredelijo okvir za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti tovornega koridorja, in sicer v skladu s svojimi pristojnostmi, določenimi v členu 14(1) Direktive 2001/14/ES.

2.   Upravni odbor oceni potrebo po zmogljivostih, ki naj bi bile vzdolž tovornega koridorja dodeljene tovornim vlakom, in pri tem upošteva transportno in prometno študijo iz člena 8(3) te uredbe, vloge za infrastrukturne zmogljivosti v okviru prejšnjih in sedanjih operativnih voznih redov ter okvirne sporazume.

3.   Upravljavci infrastrukture na podlagi ocene iz odstavka 2 tega člena skupaj določijo in organizirajo mednarodne vnaprej določene vlakovne poti za tovorne vlake, pri čemer uporabijo postopek iz člena 15 Direktive 2001/14/ES ob upoštevanju zmogljivostnih potreb drugih vrst prometa, med drugim potniškega prometa. Te vnaprej določene vlakovne poti se objavijo vsaj tri mesece pred rokom za prejem vlog za zmogljivosti iz Priloge III Direktive 2001/14/ES. Upravljavci infrastrukture več tovornih koridorjev lahko po potrebi usklajujejo mednarodne vnaprej določene vlakovne poti z zmogljivostmi na zadevnih tovornih koridorjih.

4.   Upravljavci infrastrukture te vnaprej določene vlakovne poti najprej dodelijo tovornim vlakom, ki prečkajo vsaj eno mejo.

5.   Če to upravičujejo potrebe trga in ocena iz odstavka 2 tega člena, upravljavci infrastrukture skupaj določijo rezervno zmogljivost za mednarodne tovorne vlake na tovornih koridorjih ob upoštevanju zmogljivostnih potreb drugih vrst prometa, tudi potniškega prometa, ter to rezervo v svojih končnih načrtovanih operativnih voznih redih ohranijo prosto, tako da se lahko hitro in primerno odzovejo na ad hoc vloge za dodelitev zmogljivosti iz člena 23 Direktive 2001/14/ES. Ta zmogljivost se ohrani do roka pred predvidenim obdobjem iz voznega reda, kakor je to določil upravni odbor. To obdobje ne presega 90-ih dni.

Rezervna zmogljivost se določi na podlagi ocene iz odstavka 2. Takšna rezervna zmogljivost se da na voljo le, če je na trgu resnično potrebna.

6.   Upravni odbor spodbuja usklajevanje prednostnih pravil za dodeljevanje zmogljivosti na tovornem koridorju.

7.   Razen v primeru višje sile se vlakovna pot, dodeljena tovornemu prometu v skladu s tem členom, ne sme preklicati manj kot en mesec pred predvidenim časom iz operativnega voznega reda, razen če se zadevni prosilec strinja s takim preklicem. V tem primeru si zadevni upravljavec infrastrukture prizadeva prosilcu predlagati enako kakovostno in zanesljivo vlakovno pot, kar ima prosilec pravico sprejeti ali zavrniti. Ta določba ne posega v pravice, ki bi jih prosilec imel na podlagi sporazuma iz člena 19(1) Direktive 2001/14/ES.

8.   Upravljavci infrastrukture tovornega koridorja in skupina svetovalcev iz člena 7(6) vzpostavijo postopke za zagotovitev optimalne usklajenosti dodeljevanja zmogljivosti med upravljavci infrastrukture za vloge iz člena 12(1), tervloge, ki jih prejmejo zadevni upravljavci infrastrukture. Pri tem se upošteva tudi dostop do terminalov.

9.   V odstavkih 4 in 8 tega člena sklicevanje na upravljavce infrastrukture vključuje tudi, kjer je to ustrezno, organe za dodeljevanje infrastrukturnih zmogljivosti iz člena 14(2) Direktive 2001/14/ES.

Člen 14

Upravljanje prometa

1.   Upravljavci infrastrukture tovornega koridorja določijo postopke za usklajevanje upravljanja prometa po tovornem koridorju in lahko določijo postopke za usklajevanje upravljanja prometa po več tovornih koridorjih.

2.   Upravljavci infrastrukture tovornega koridorja in skupina svetovalcev iz člena 7(6) določijo postopke za zagotovitev optimalne usklajenosti obratovanja železniške infrastrukture in terminalov.

Člen 15

Upravljanje prometa v primeru motenj

1.   Upravni odbor določi skupne cilje glede točnosti in/ali smernic za upravljanje prometa v primeru motenj pri gibanju vlakov na tovornem koridorju.

2.   Vsi zadevni upravljavci infrastrukture pripravijo prednostna pravila za upravljanje različnih vrst prometa na delu tovornih koridorjev pod njihovo odgovornostjo v skladu s skupnimi cilji in/ali smernicami iz odstavka 1 tega člena. Ta prednostna pravila se objavijo v programu omrežja iz člena 3 Direktive 2001/14/ES.

3.   Načela za določitev prednostnih pravil zagotovljajo vsaj to, da se vlakovna pot iz člena 13(3) in (5), dodeljena tovornim vlakom, ki vozijo po času, ki je zanje določen v operativnem voznem redu, čim manj spreminja. Namen načel za določitev prednostnih pravil je zagotoviti, da začne celotno omrežje čimprej ponovno normalno delovati ob upoštevanju potreb vseh vrst prevoza. Upravljavci infrastrukture lahko v ta namen uskladijo upravljanje različnih vrst prometa na več tovornih koridorjih.

Člen 16

Obveščanje o pogojih uporabe tovornega koridorja

Upravni odbor pripravi, redno posodablja in objavi dokument, ki vsebuje:

| (a) | vse podatke iz programa omrežja za nacionalna omrežja, ki zadevajo tovorni koridor, izdelanega v skladu s postopkom iz člena 3 Direktive 2001/14/ES; |
| --- | --- |

(a)

vse podatke iz programa omrežja za nacionalna omrežja, ki zadevajo tovorni koridor, izdelanega v skladu s postopkom iz člena 3 Direktive 2001/14/ES;

| (b) | seznam in značilnosti terminalov, zlasti podatke o pogojih in načinih dostopa do terminalov; |
| --- | --- |

(b)

seznam in značilnosti terminalov, zlasti podatke o pogojih in načinih dostopa do terminalov;

| (c) | informacije v zvezi s postopki iz členov 13(8) in 14(2); in |
| --- | --- |

(c)

informacije v zvezi s postopki iz členov 13(8) in 14(2); in

| (d) | izvedbeni načrt. |
| --- | --- |

(d)

izvedbeni načrt.

Člen 17

Kakovost storitve na tovornem koridorju

1.   Upravljavci infrastrukture tovornega koridorja spodbujajo združljivost med izvedbenimi načrti iz člena 11 Direktive 2001/14/ES.

2.   Upravni odbor preverja učinkovitost železniških storitev prevoza blaga v tovornem koridorju in enkrat letno objavi rezultate tega preverjanja.

3.   Upravni odbor izvede raziskavo o zadovoljstvu uporabnikov tovornega koridorja in enkrat letno objavi rezultate te raziskave.

Člen 18

Regulatorni organi

1.   Regulatorni organi iz člena 30 Direktive 2001/14/ES sodelujejo pri preverjanju konkurence v železniškem tovornem koridorju. Zagotavljajo predvsem nediskriminatorno možnost dostopa do koridorja in bodo pritožbeni organi iz člena 30(2) navedene direktive. Izmenjujejo si potrebne podatke, ki jih dobijo od upravljavcev infrastrukture in drugih ustreznih strani.

2.   V primeru pritožbe prosilca na regulatorni organ v zvezi z mednarodnimi železniškimi storitvami prevoza blaga ali na podlagi preiskave na lastno pobudo regulatornega organa se ta organ posvetuje z regulatornimi organi vseh drugih držav članic, skozi katere poteka mednarodna vlakovna pot za zadevni tovorni vlak, in pred sprejetjem odločitve zahteva potrebne podatke.

3.   Regulatorni organi, s katerimi se je treba posvetovati v skladu z odstavkom 2, zadevnemu regulatornemu organu predložijo vse informacije, ki jih imajo sami pravico zahtevati v skladu z nacionalno zakonodajo. Te informacije se smejo uporabiti le za obravnavo pritožbe ali preiskavo iz odstavka 2.

4.   Regulatorni organ, ki je prejel pritožbo ali začel preiskavo na lastno pobudo, preda ustrezne informacije pristojnemu regulatornemu organu, tako da ta organ sprejme ukrepe proti zadevnim stranem.

5.   Vsi predstavniki upravljavcev infrastrukture iz člena 15(1) Direktive 2001/14/ES nemudoma zagotovijo vse potrebne informacije za obravnavo pritožbe ali za preiskavo iz odstavka 2 tega člena, ki jih je zahteval regulatorni organ države članice, v kateri ima predstavnik sedež. Regulatorni organ lahko take podatke o zadevni mednarodni vlakovni poti pošlje regulatornim organom iz odstavka 2 tega člena.

POGLAVJE V

KONČNE DOLOČBE

Člen 19

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor iz člena 11a Direktive 91/440/EGS.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 3 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

Člen 20

Izvajanje pooblastila

1.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 4(8), za obdobje petih let po začetku veljavnostite uredbe. Komisija predloži poročilo o prenesenih pooblastilih najpozneje šest mesecev pred koncem zadevnih petih let. Veljavnost prenesenega pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet pooblastilo prekliče v skladu s členom 21.

2.   Ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.   Za pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov, preneseno na Komisijo, veljajo pogoji, določeni v členih 21 in 22.

Člen 21

Preklic pooblastila

1.   Evropski parlament ali Svet lahko prekliče prenos pooblastila iz člena 20.

2.   Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu prenosa pooblastila, o tem obvesti drugo institucijo in Komisijo najpozneje mesec pred sprejetjem končne odločitve, pri čemer navede prenesena pooblastila, ki bi lahko bila preklicana, ter razloge za preklic.

3.   Z odločitvijo o preklicu pooblastil prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne veljati nemudoma ali na dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 22

Ugovori zoper delegirane akte

1.   Evropski parlament ali Svet lahko ugovarja zoper delegirani akt v treh mesecih od dne uradnega obvestila.

2.   Če do izteka tega roka zoper delegirani akt ne ugovarja ne Evropski parlament ne Svet ali če sta pred tem dnem Evropski parlament in Svet obvestila Komisijo o odločitvi, da zoper delegirani akt ne bosta ugovarjala, začne delegirani akt veljati z dnem, ki je v njem določen.

3.   Če Evropski parlament ali Svet ugovarja zoper delegirani akt, ta akt ne začne veljati. Institucija, ki zoper delegirani akt ugovarja, svojo odločitev utemelji.

Člen 23

Spremljanje izvajanja

Izvršilni odbor iz člena 7(1) predloži Komisiji vsaki dve leti od vzpostavitve tovornega koridorja rezultate izvedbenega načrta za ta koridor. Komisija te rezultate analizira in o svoji analizi uradno obvesti odbor iz člena 19.

Člen 24

Poročilo

Komisija redno preverja uporabo te uredbe. Evropskemu parlamentu in Svetu prvič predloži poročilo do ... (11), nato pa vsaka tri leta.

Člen 25

Prehodni ukrepi

Ta uredba se ne uporablja v Republiki Ciper in na Malti, dokler se na njunih ozemljih ne vzpostavi železniški sistem.

Člen 26

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 27

Objava

Ta uredba se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 317, 23.12.2009, str. 94.

1

(2)  UL C 79, 27.3.2010, str. 45.

2

(3)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 23. aprila 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Stališče Sveta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Stališče Evropskega parlamenta z dne ... (še ni objavljeno v Uradnem listu).

3

(4)  UL L 237, 24.8.1991, str. 25.

4

(5)  UL L 75, 15.3.2001, str. 29.

5

(6)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

6

(7)  UL: vstaviti datum tri leta po začetku veljavnosti te uredbe.

7

(8)  UL: vstaviti datum pet let po začetku veljavnosti te uredbe.

8

(9)  UL: vstaviti datum dve leti po začetku veljavnosti te uredbe.

9

(10)  UL L 191, 18.7.2008, str. 1.

10

(11)  Pet let po začetku veljavnosti te uredbe.

11

---

PRILOGA I

Seznam glavnih smeri tovornih koridorjev

| | Države članice | Glavne smeri (1) |
| --- | --- | --- |
| 1. | BE, NL, DE, IT | Zeebrugge – Antwerpen/Rotterdam–Duisburg–(Basel)–Milano–Genova |
| 2. | NL, BE, LU, FR | Rotterdam-Antwerpen-Luxemburg-Metz-Dijon-Lyon/(Basel) |
| 3. | SE, DK, DE, AT, IT | Stockholm-Malmö-Kopenhagen-Hamburg-Innsbruck-Verona-Palermo |
| 4. | PT, ES, FR | Sines-Lizbona/Leixões
  Sines-Elvas/Algeciras | -Madrid-San Sebastian-Bordeaux-Pariz-Metz |
| 5. | PL, CZ, SK, AT, IT, SI | Gdynia-Katovice-Ostrava/Zilina-Dunaj-Trst/Koper |
| 6. | ES, FR, IT, SI, HU | Almería-Valencia/Madrid-Zaragoza/Barcelona-Marseille-Lyon-Torino-Videm-Trst/Koper-Ljubljana-Budimpešta-Zahony (madžarsko-ukrajinska meja) |
| 7. | CZ, AT, SK, HU, RO, BG, EL | Praga-Dunaj/Bratislava-Budimpešta | -Bukarešta-Constanta
  -Vidin-Sofija-Solun-Atene |
| 8. | DE, NL, BE, PL, LT | Bremerhaven/Rotterdam/Antwerpen-Aachen/Berlin-Varšava-Terespol (poljsko-beloruska meja)/Kaunas |
| 9. | CZ, SK | Praga-Horni Lideč-Žilina-Košice-Čierna nad Tisou- (slovaško-ukrajinska meja) |

Države članice

Glavne smeri (1)

1.

BE, NL, DE, IT

Zeebrugge – Antwerpen/Rotterdam–Duisburg–(Basel)–Milano–Genova

2.

NL, BE, LU, FR

Rotterdam-Antwerpen-Luxemburg-Metz-Dijon-Lyon/(Basel)

3.

SE, DK, DE, AT, IT

Stockholm-Malmö-Kopenhagen-Hamburg-Innsbruck-Verona-Palermo

4.

PT, ES, FR

Sines-Lizbona/Leixões

Sines-Elvas/Algeciras

-Madrid-San Sebastian-Bordeaux-Pariz-Metz

5.

PL, CZ, SK, AT, IT, SI

Gdynia-Katovice-Ostrava/Zilina-Dunaj-Trst/Koper

6.

ES, FR, IT, SI, HU

Almería-Valencia/Madrid-Zaragoza/Barcelona-Marseille-Lyon-Torino-Videm-Trst/Koper-Ljubljana-Budimpešta-Zahony (madžarsko-ukrajinska meja)

7.

CZ, AT, SK, HU, RO, BG, EL

Praga-Dunaj/Bratislava-Budimpešta

-Bukarešta-Constanta

-Vidin-Sofija-Solun-Atene

8.

DE, NL, BE, PL, LT

Bremerhaven/Rotterdam/Antwerpen-Aachen/Berlin-Varšava-Terespol (poljsko-beloruska meja)/Kaunas

9.

CZ, SK

Praga-Horni Lideč-Žilina-Košice-Čierna nad Tisou- (slovaško-ukrajinska meja)

---

(1)  Znak „/“ pomeni alternativne poti.

---

PRILOGA II

Merila iz členov 4 in 5, ki jih je treba upoštevati:

| (a) | usklajenost tovornih koridorjev s koridorji TEN-T in ERTMS in/ali koridorji, ki jih določi RNE; |
| --- | --- |

(a)

usklajenost tovornih koridorjev s koridorji TEN-T in ERTMS in/ali koridorji, ki jih določi RNE;

| (b) | vključitev prednostnih projektov TEN-T (1) v tovorni koridor; |
| --- | --- |

(b)

vključitev prednostnih projektov TEN-T (1) v tovorni koridor;

| (c) | tovorni koridor mora potekati čez ozemlje najmanj treh držav članic oziroma dveh držav članic, če je razdalja med železniškima terminaloma, ki ju povezuje tovorni koridor, večja od 500 km; |
| --- | --- |

(c)

tovorni koridor mora potekati čez ozemlje najmanj treh držav članic oziroma dveh držav članic, če je razdalja med železniškima terminaloma, ki ju povezuje tovorni koridor, večja od 500 km;

| (d) | interes prosilcev za tovorni koridor; |
| --- | --- |

(d)

interes prosilcev za tovorni koridor;

| (e) | ravnotežje med negativnimi in pozitivnimi socialno-ekonomskimi učinki, ki bi jih imela vzpostavitev tovornega koridorja; |
| --- | --- |

(e)

ravnotežje med negativnimi in pozitivnimi socialno-ekonomskimi učinki, ki bi jih imela vzpostavitev tovornega koridorja;

| (f) | usklajenost vseh tovornih koridorjev, ki jih predlagajo države članice, da se vzpostavi evropsko železniško omrežje za konkurenčen tovorni promet; |
| --- | --- |

(f)

usklajenost vseh tovornih koridorjev, ki jih predlagajo države članice, da se vzpostavi evropsko železniško omrežje za konkurenčen tovorni promet;

| (g) | dobre povezave z drugimi vrstami prometa, zagotovljene zlasti z ustreznim omrežjem terminalov, tudi v morskih pristaniščih in pristaniščih v notranjosti držav; |
| --- | --- |

(g)

dobre povezave z drugimi vrstami prometa, zagotovljene zlasti z ustreznim omrežjem terminalov, tudi v morskih pristaniščih in pristaniščih v notranjosti držav;

| (h) | če je to potrebno, boljše medsebojne povezave med državami članicami in sosednjimi tretjimi državami. |
| --- | --- |

(h)

če je to potrebno, boljše medsebojne povezave med državami članicami in sosednjimi tretjimi državami.

---

(1)  Glej Prilogo III k Odločbi št. 1692/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 1996 o smernicah Skupnosti za razvoj vseevropskega prometnega omrežja (UL L 228, 9.9.1996, str. 1).

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Komisija je 15. decembra 2008 predstavila predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet.

Evropski parlament je mnenje v prvi obravnavi izglasoval 23. aprila 2009.

Svet je 11. junija 2009 dosegel politični dogovor o predlagani uredbi.

Svet je 22. februarja 2010 sprejel stališče v prvi obravnavi v skladu z rednim zakonodajnim postopkom iz člena 294 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Pri svojem delu je Svet upošteval mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1) in mnenje Odbora regij (2).

II.   ANALIZA STALIŠČA SVETA V PRVI OBRAVNAVI

1.   Splošno

Komisija je 15. decembra 2008 predložila predlog uredbe o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet. Cilj predlagane uredbe je vzpostaviti evropsko železniško omrežje za konkurenčen tovorni promet, sestavljeno iz mednarodnih koridorjev, ki bi železniškim prevoznikom zagotovili učinkovito in visokokakovostno infrastrukturo za tovorni promet. Tako bi morali biti prevozniki v železniškem prometu sposobni ponuditi učinkovite in visokokakovostne storitve ter biti bolj konkurenčni na trgu prevoza blaga. V ta namen predlog določa pravila za vzpostavitev in spremembe tovornih koridorjev, njihovo organizacijo in upravljanje ter ukrepe za izvedbo tovornih koridorjev, načrtovanje naložb ter upravljanje zmogljivosti in prometa.

Stališče Sveta v prvi obravnavi določa skladen okvir za vzpostavitev evropskega železniškega omrežja za konkurenčen tovorni promet. Na podlagi seznamov glavnih poti koridorjev predvideva enostavnejši postopek za vzpostavitev začetnih tovornih koridorjev. Začetni seznam bi morale zaključiti države članice, ki niso omenjene v prilogi I uredbe in ki bodo vzpostavile tovorne koridorje pozneje. Pristop Sveta poleg tega predvideva možnost odstopanj. Vsebuje tudi bolje strukturiran sistem upravljanja tovornih koridorjev. Svet se je tudi strinjal, da bo oblikoval bolj prožen sistem zahtev za vlakovne poti za tovorne vlake na podlagi okrepljenega sodelovanja med upravljavci infrastrukture.

2.   Glavna vprašanja

i)   Izbira tovornih koridorjev

Komisija je predlagala postopek, v skladu s katerim bi vsaka država članica vzpostavila vsaj en koridor z zadevno drugo državo članico ali državami članicami. Poleg tega bi moralo nekaj držav članic vzpostaviti vsaj dva ali tri koridorje na podlagi letne realizacije, izražene v tonskih kilometrih železniškega tovornega prometa v teh državah članicah.

Svet je sprejel še drugo rešitev, in sicer vzpostavitev začetnih tovornih koridorjev v skladu s seznamom glavnih poti iz priloge I uredbe znotraj točno določenega obdobja in obvezno sodelovanje pri vzpostavitvi vsaj enega koridorja za države članice, ki niso navedene na seznamu. Države članice poleg tega sodelujejo pri vzpostavitvi koridorjev ali podaljšanju obstoječega koridorja, s čimer sosednji državi članici omogočijo izpolniti obveznost vzpostavitve vsaj enega tovornega koridorja.

Rešitev vključuje dve morebitni odstopanji od obveznosti sodelovanja pri vzpostavitvi tovornega koridorja. Prvo odstopanje bi bilo upravičeno pod nekaterimi pogoji, kot so nezainteresiranost prosilcev, ki bi najverjetneje uporabljali zadevni koridor, odsotnost socialno-ekonomskih koristi ali nesorazmerno breme vzpostavitve koridorja. Odstopanje se odobri s sklepom Komisije po postopku v odboru. Drugo odstopanje pa se lahko uporabi v primeru države članice, ki v svojem železniškem omrežju uporablja tire drugačne širine, kot so tiri glavnine železniškega omrežja Unije.

Evropski parlament je v predlog Komisije vnesel naslednje spremembe:

| — | tovorni koridorji bi morali povezovati vsaj dve državi članici in biti skladni s koridorji vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) ali koridorji evropskega sistema železniške signalizacije (ERTMS). Nekateri odseki, ki niso vključeni v TEN-T, vendar je zanje značilen gost tovorni promet ali za takšen promet obstajajo možnosti, so po potrebi tudi lahko del tovornega koridorja; |
| --- | --- |

—

tovorni koridorji bi morali povezovati vsaj dve državi članici in biti skladni s koridorji vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T) ali koridorji evropskega sistema železniške signalizacije (ERTMS). Nekateri odseki, ki niso vključeni v TEN-T, vendar je zanje značilen gost tovorni promet ali za takšen promet obstajajo možnosti, so po potrebi tudi lahko del tovornega koridorja;

| — | o vzpostavitvi ali spremembi tovornega koridorja odločajo zadevne države članice, po tem, ko Komisijo obvestijo o svojih namerah, to obvestilo pa spremlja predlog, ki ga pripravijo skupaj z zadevnimi upravljavci infrastrukture ter ob upoštevanju pobud in mnenj železniških podjetij, ki uporabljajo koridor ali so za to zainteresirana. Zainteresirana železniška podjetja lahko sodelujejo pri tem postopku, kadar koli jih večje naložbe zadevajo; |
| --- | --- |

—

o vzpostavitvi ali spremembi tovornega koridorja odločajo zadevne države članice, po tem, ko Komisijo obvestijo o svojih namerah, to obvestilo pa spremlja predlog, ki ga pripravijo skupaj z zadevnimi upravljavci infrastrukture ter ob upoštevanju pobud in mnenj železniških podjetij, ki uporabljajo koridor ali so za to zainteresirana. Zainteresirana železniška podjetja lahko sodelujejo pri tem postopku, kadar koli jih večje naložbe zadevajo;

| — | merila za vzpostavitev tovornih koridorjev bi morala biti opredeljena tako, da bi bila prilagojena posebnim potrebam držav članic in upravljavcev infrastrukture, tako da bi ti imeli zadostne možnosti za sprejemanje odločitev in upravljanje; |
| --- | --- |

—

merila za vzpostavitev tovornih koridorjev bi morala biti opredeljena tako, da bi bila prilagojena posebnim potrebam držav članic in upravljavcev infrastrukture, tako da bi ti imeli zadostne možnosti za sprejemanje odločitev in upravljanje;

| — | najpozneje tri leta po začetku veljavnosti te uredbe mora ozemlje vsake države članice sprejeti vsaj en tovorni koridor; |
| --- | --- |

—

najpozneje tri leta po začetku veljavnosti te uredbe mora ozemlje vsake države članice sprejeti vsaj en tovorni koridor;

| — | Komisija upošteva predloge za vzpostavitev tovornih koridorjev in preuči njihovo skladnost z merili za ocenjevanje iz priloge k uredbi. |
| --- | --- |

—

Komisija upošteva predloge za vzpostavitev tovornih koridorjev in preuči njihovo skladnost z merili za ocenjevanje iz priloge k uredbi.

ii)   Upravljanje tovornih koridorjev

Komisija je predlagala, da bi morali zadevni upravljavci infrastrukture za vsak tovorni koridor ustanoviti organ za upravljanje, ki je odgovoren za opredelitev, usmerjanje izvajanja in posodabljanje izvedbenega načrta za tovorni koridor. Poleg tega bi bilo treba ustanoviti delovno skupino, ki bi jo sestavljali upravljavci in lastniki strateških terminalov tovornega koridorja. Delovna skupina lahko o vsakem predlogu organa za upravljanje poda mnenje, ki neposredno vpliva na naložbe in upravljanje strateških terminalov. Organ za upravljanje morda ne sprejme odločitve, ki bi bila v nasprotju s tem mnenjem.

Svet je spremenil predlog Komisije in sklenil, da zadevne države članice za vsak tovorni koridor ustanovijo izvršni odbor, ki je odgovoren za določitev splošnih ciljev tega tovornega koridorja, nadzor in sprejemanje posebnih ukrepov v zvezi z izvajanjem in načrtovanjem naložb. Izvršni odbor sestavljajo predstavniki organov zadevnih držav članic.

Zadevni upravljavci infrastrukture za vsak tovorni koridor ustanovijo upravni odbor, pristojen za sprejemanje posebnih ukrepov v zvezi z izvajanjem, načrtovanjem naložb, infrastrukturno zmogljivostjo in kakovostjo storitev. Upravni odbor sestavljajo predstavniki upravljavcev infrastrukture.

Upravni odbor ustanovi tudi skupino svetovalcev, ki jo sestavljajo upravljavci in lastniki terminalov tovornega koridorja. Skupina svetovalcev lahko poda mnenje o vsakem predlogu upravnega odbora, ki neposredno vpliva na naložbe in upravljanje terminalov. Mnenje lahko poda tudi na lastno pobudo. Upravni odbor vsa takšna mnenja upošteva.

Evropski parlament je v veliki meri upošteval predlog Komisije, v zvezi z določbo o vzpostavitvi organa za upravljanje za vsak tovorni koridor pa je predlagal, da zainteresirana železniška podjetja ali skupine železniških podjetij, ki redno uporabljajo koridor, sodelujejo v tem organu v posvetovalni vlogi.

Evropski parlament je predlagal tudi, da bi zadevne države članice lahko ustanovile izvršni odbor, odgovoren za odobritev izvedbenega načrta za koridor, ki ga je pripravil organ za upravljanje, in nadzorovanje njegovega izvrševanja.

Kot je predlagala Komisija, je treba pri ustanovitvi delovne skupine, ki jo sestavljajo upravljavci in lastniki strateških terminalov tovornega koridorja, vanjo vključiti tudi predstavnike morskih pristanišč in pristanišč na celinskih vodnih poteh.

iii)   Strateški terminali in prednostni tovor

Komisija je predlagala, da organ za upravljanje pripravi strategijo za razvoj strateških terminalov, da bi ti lahko zadostili potrebam železniškega tovornega prometa, ki poteka po tovornem koridorju.

Komisija je poleg tega predlagala, da bi moral organ za upravljanje opredeliti razrede vrst tovornega prometa, ki bi morali veljati na celotnem tovornem koridorju. Vsaj eden od teh razredov, in sicer „prednostni tovor“, bi moral vključevati blago, katerega prevoz je zelo občutljiv na trajanje in ki mora biti torej upravičeno do kratkega trajanja prevoza in zagotovljene točnosti.

Svet je v svojem stališču v prvi obravnavi črtal člene, ki jih je v zvezi z navedenimi vprašanji predlagala Komisija. V zvezi s strateškimi terminali je bilo izraženo, da bi moral o tem vprašanju odločati trg. V zvezi s prednostnim tovorom so se strinjali, da je morda diskriminatoren, zlasti v razmerju do potniških vlakov.

Evropski parlament je v veliki meri upošteval predlog Komisije, v zvezi s strateškimi terminali pa je predlagal, da se doda sklic na celostno strategijo, vključno z intermodalnimi vozlišči vzdolž tovornih koridorjev. Ta strategija bi morala vključevati sodelovanje z regionalnimi, lokalnimi in nacionalnimi oblastmi, pridobitev zemljišč za razvoj železniških tovornih terminalov in olajšati dostop do sredstev za spodbujanje takšnega razvoja. Organ za upravljanje bi moral poleg tega zagotoviti, da je na strateških lokacijah zgrajenih dovolj terminalov, pri čemer se upošteva predvideni obseg prometa.

V zvezi s členom o prednostnem tovoru je Evropski parlament sklenil spremeniti naslov v „Razredi vrst vlakovnih poti vzdolž tovornih koridorjev“, ustrezno je treba prilagoditi tudi besedilo člena in se sklicevati na redne posodobitve razredov vrst poti tovornih vlakov, ki bi morali biti veljavni v vsem tovornem koridorju. Vsaj eden od navedenih razredov (ki se imenuje „hitri tovor“) bi moral vključevati vlakovno pot s kratkim trajanjem prevoza in zagotovljeno točnostjo. Poleg tega bi moral merila za opredelitev razredov vrst tovornega prometa sprejeti organ za upravljanje po posvetovanju s prevozniki, ki bodo verjetno uporabljali tovorni koridor.

iv)   Sistem „vse na enem mestu“ za prošnje za mednarodne vlakovne poti

Komisija je predlagala, da bi moral organ za upravljanje vzpostaviti sistem „vse na enem mestu“ za prošnje za vlakovne poti za tovorne vlake, ki vzdlož tovornega koridorja prečkajo vsaj eno mejo, in da bi bilo treba vse prošnje za navedene vlakovne poti nasloviti na sistem „vse na enem mestu“.

Svet ni dosegel soglasja o obveznem postopku, ki ga je predlagala Komisija, in namesto tega sklenil, da upravni odbor tovornega koridorja določi ali ustanovi skupno telo in/ali s sodelovanjem med upravljavci infrastrukture informacijski sistem, ki bi moral prosilcem omogočiti, da na enem mestu in z enim samim postopkom zaprosijo za dodelitev zmogljivosti za tovorne vlake, ki vzdolž tovornega koridorja prečkajo vsaj eno mejo.

Evropski parlament je v veliki meri upošteval predlog Komisije, vendar je predlagal, da so lahko posamezni upravniki infrastrukture tovornega koridorja določeni za sprejemanje prošenj za vlakovne poti po sistemu „vse na enem mestu“.

v)   Pooblaščeni prevozniki

Predlog Komisije predvideva pravico prosilcev, ki niso železniška podjetja in mednarodna združenja, ki jih sestavljajo, da imajo možnost zaprositi za vlakovne poti za prevoz blaga, če te zadevajo enega ali več odsekov tovornega koridorja.

Svet je črtal člen o pooblaščenih prevoznikih, kot ga je predlagala Komisija. Namesto tega Svet sprejema le možnost, da bi prosilci, ki niso železniška podjetja in njihova mednarodna združenja, lahko vlagali prošnje za infrastrukturne zmogljivosti za nekatere odseke vlakovnih poti, če te poti tečejo skozi države članice, v katerih nacionalna zakonodaja dopušča takšne prošnje.

Evropski parlament je upošteval predlog Komisije in le nekoliko spremenil besedilo.

vi)   Upravljanje prometa v primeru motenj

Komisija je predlagala, da bi morali upravljavci infrastrukture tovornega koridorja pripraviti in objaviti prednostna pravila za različne vrste prometa v primeru motenj prometa v tovornem koridorju. Omenjena prednostna pravila bi morala določati vsaj to, da vlakovna pot za vlak s prednostnim tovorom, ki upošteva začetne določbe svoje poti, ne sme biti niti dodeljena drugemu vlaku niti spremenjena, razen če se prvotni imetnik vlakovne poti strinja z dodelitvijo drugemu vlaku ali spremembo te poti.

Svet je revidiral predlog Komisije in sklenil, da upravni odbor določi skupne cilje glede točnosti in/ali smernic za upravljanje prometa v primeru motenj pri gibanju vlakov v tovornem koridorju. Na podlagi navedenih ciljev in/ali smernic vsi zadevni upravljavci infrastrukture nato pripravijo prednostna pravila za upravljanje različnih vrst prometa v tovornem koridorju. Namen načel za določitev prednostnih pravil je zagotoviti, da začne celotno omrežje čim prej ponovno normalno delovati ob upoštevanju potreb vseh vrst prevoza.

Evropski parlament je načeloma upošteval predlog Komisije, vendar je sprejel predlog, da morajo upravljavci infrastrukture tovornega koridorja pripraviti in objaviti prednostna pravila glede različnih vrst vlakovnih poti, zlasti na vlakovnih poteh, ki so dodeljene vlakom z zamudo, če na katerem koli delu tovornega koridorja pride do motenj prometa. To sledi predlogu organa za upravljanje tovornega koridorja in je v skladu z načeli in načrti iz navedenega člena.

vii)   Odstopanje

Komisija je predlagala, da lahko država članica, kjer je to ustrezno, odstopa od določb uredbe, tako da Komisiji pošlje utemeljeno prošnjo po odstopanju. Komisija bi morala v skladu z opredeljenim postopkom posvetovanja ter ob upoštevanju geografskega položaja in razvoja storitev železniškega tovornega prometa v državi članici, ki je vložila zahtevo za odstopanje, sprejeti sklep o tej zahtevi.

Svet je črtal zgornjo določbo, ki jo je predlagala Komisija. Namesto tega se je strinjal o členu v zvezi s „prehodnimi ukrepi“, ki določa, da obveznost izvajanja te uredbe ne velja za Republiko Ciper in Republiko Malto, dokler se na njunih ozemljih ne vzpostavi železniški sistem.

Evropski parlament je upošteval predlog Komisije.

3.   Druge spremembe, ki jih je sprejel Evropski parlament

Nadaljnje spremembe, ki niso vključene v stališče Sveta v prvi obravnavi, se nanašajo zlasti na:

| — | sklic na optimizacijo in zanesljivost železniškega tovornega prometa; |
| --- | --- |

—

sklic na optimizacijo in zanesljivost železniškega tovornega prometa;

| — | raziskovalne programe in program Marco Polo ter druge politike in sklade Unije, kot je kohezijski sklad; |
| --- | --- |

—

raziskovalne programe in program Marco Polo ter druge politike in sklade Unije, kot je kohezijski sklad;

| — | vzpostavitev učinkovitih in zadostnih povezav z drugimi vrstami prometa, da bi razvili učinkovito in povezano omrežje tovornega prometa; |
| --- | --- |

—

vzpostavitev učinkovitih in zadostnih povezav z drugimi vrstami prometa, da bi razvili učinkovito in povezano omrežje tovornega prometa;

| — | postopek opredelitve kazalnikov uspešnosti; |
| --- | --- |

—

postopek opredelitve kazalnikov uspešnosti;

| — | spremembe opredelitev iz člena 2; |
| --- | --- |

—

spremembe opredelitev iz člena 2;

| — | prilagoditev izvedbenega načrta; |
| --- | --- |

—

prilagoditev izvedbenega načrta;

| — | vključitev sklica na morebitna ozka grla; |
| --- | --- |

—

vključitev sklica na morebitna ozka grla;

| — | program za izboljšanje tovornega koridorja; |
| --- | --- |

—

program za izboljšanje tovornega koridorja;

| — | tržno raziskavo, ki jo je treba redno posodabljati; |
| --- | --- |

—

tržno raziskavo, ki jo je treba redno posodabljati;

| — | programe vzpostavljanja in izboljšanja uspešnosti tovornega koridorja; |
| --- | --- |

—

programe vzpostavljanja in izboljšanja uspešnosti tovornega koridorja;

| — | prosilce, ki nameravajo uporabljati tovorni koridor; |
| --- | --- |

—

prosilce, ki nameravajo uporabljati tovorni koridor;

| — | strategijo za naložbene načrte; |
| --- | --- |

—

strategijo za naložbene načrte;

| — | naložbene načrte; |
| --- | --- |

—

naložbene načrte;

| — | rezervno zmogljivost; |
| --- | --- |

—

rezervno zmogljivost;

| — | uporabnino za poti, ki so dodeljene, vendar se ne uporabljajo; |
| --- | --- |

—

uporabnino za poti, ki so dodeljene, vendar se ne uporabljajo;

| — | prednostna pravila; |
| --- | --- |

—

prednostna pravila;

| — | skladnost med različnimi sistemi za izboljšanje uspešnosti; |
| --- | --- |

—

skladnost med različnimi sistemi za izboljšanje uspešnosti;

| — | informacijo, ki jo morajo upravljavci infrastrukture in ostale tretje strani, ki sodelujejo pri mednarodnem dodeljevanju zmogljivosti, zagotoviti nadzornim organom. |
| --- | --- |

—

informacijo, ki jo morajo upravljavci infrastrukture in ostale tretje strani, ki sodelujejo pri mednarodnem dodeljevanju zmogljivosti, zagotoviti nadzornim organom.

III.   SKLEP

Svet je pri oblikovanju stališča v prvi obravnavi v celoti upošteval predlog Komisije in mnenje Evropskega parlamenta iz prve obravnave. Glede sprememb, ki jih je predlagal Evropski parlament, Svet ugotavlja, da je več sprememb po smislu, bodisi delno bodisi v celoti, že vključenih v njegovo stališče v prvi obravnavi.

---

(1)  (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(2)  Mnenje z dne 15. julija 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

---

| 4.5.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 114/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 114/17

---

STALIŠČE SVETA (EU) št. 3/2010 V PRVEM BRANJU

z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode

Sprejel Svet 1. marca 2010

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 114 E/02

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 192(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Gozdovi zagotavljajo številne okoljske, gospodarske in družbene koristi, vključno z lesnimi in nelesnimi gozdnimi proizvodi in okoljskimi storitvami. |
| --- | --- |

(1)

Gozdovi zagotavljajo številne okoljske, gospodarske in družbene koristi, vključno z lesnimi in nelesnimi gozdnimi proizvodi in okoljskimi storitvami.

| (2) | Zaradi vedno večjega povpraševanja po lesu in lesnih proizvodih po svetu ter institucionalnih in upravnih pomanjkljivosti v gozdarskem sektorju v številnih državah, ki pridobivajo les, nezakonita sečnja in z njo povezano trgovanje zbujata vse večjo skrb. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi vedno večjega povpraševanja po lesu in lesnih proizvodih po svetu ter institucionalnih in upravnih pomanjkljivosti v gozdarskem sektorju v številnih državah, ki pridobivajo les, nezakonita sečnja in z njo povezano trgovanje zbujata vse večjo skrb.

| (3) | Nezakonita sečnja je zelo razširjen in zaskrbljujoč mednarodni problem. Za gozdove pomeni veliko grožnjo, saj povečuje njihovo krčenje, to pa povzroča približno 20 % emisij CO2, ogroža biotsko raznovrstnost in trajnostno upravljanje gozdov ter razvoj pa tudi gospodarsko preživetje subjektov, ki ravnajo v skladu z veljavno zakonodajo. Poleg tega ima tudi družbene, politične in gospodarske posledice. |
| --- | --- |

(3)

Nezakonita sečnja je zelo razširjen in zaskrbljujoč mednarodni problem. Za gozdove pomeni veliko grožnjo, saj povečuje njihovo krčenje, to pa povzroča približno 20 % emisij CO2, ogroža biotsko raznovrstnost in trajnostno upravljanje gozdov ter razvoj pa tudi gospodarsko preživetje subjektov, ki ravnajo v skladu z veljavno zakonodajo. Poleg tega ima tudi družbene, politične in gospodarske posledice.

| (4) | Komisija je v svojem Sporočilu Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 21. maja 2003 z naslovom „Izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT): Predlog akcijskega načrta EU“ predlagala sveženj ukrepov za podporo mednarodnim prizadevanjem za rešitev problema nezakonite sečnje in z njo povezanega trgovanja. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v svojem Sporočilu Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 21. maja 2003 z naslovom „Izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT): Predlog akcijskega načrta EU“ predlagala sveženj ukrepov za podporo mednarodnim prizadevanjem za rešitev problema nezakonite sečnje in z njo povezanega trgovanja.

| (5) | Evropski parlament in Svet se zavedata, da bi morala Unija prispevati k svetovnim prizadevanjem za reševanje problema nezakonite sečnje, in sta pozdravila navedeno sporočilo. |
| --- | --- |

(5)

Evropski parlament in Svet se zavedata, da bi morala Unija prispevati k svetovnim prizadevanjem za reševanje problema nezakonite sečnje, in sta pozdravila navedeno sporočilo.

| (6) | V skladu z namenom navedenega sporočila, tj. zagotoviti, da v Unijo vstopijo samo lesni proizvodi, ki so bili proizvedeni v skladu z nacionalno zakonodajo države proizvajalke, se Unija pogaja o prostovoljnih sporazumih o partnerstvu (VPA - Voluntary partnership agreements) z državami proizvajalkami lesa (partnerske države), ki pogodbenicam nalagajo zakonsko zavezujoče obveznosti glede izvajanja sheme izdajanja dovoljenj in ureditve trgovanja z lesom in lesnimi proizvodi, ki so zajeti v teh VPAjih. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z namenom navedenega sporočila, tj. zagotoviti, da v Unijo vstopijo samo lesni proizvodi, ki so bili proizvedeni v skladu z nacionalno zakonodajo države proizvajalke, se Unija pogaja o prostovoljnih sporazumih o partnerstvu (VPA - Voluntary partnership agreements) z državami proizvajalkami lesa (partnerske države), ki pogodbenicam nalagajo zakonsko zavezujoče obveznosti glede izvajanja sheme izdajanja dovoljenj in ureditve trgovanja z lesom in lesnimi proizvodi, ki so zajeti v teh VPAjih.

| (7) | Zaradi razsežnosti in nujnosti problema bi bilo treba dejavno podpirati preprečevanje nezakonite sečnje in z njo povezanega trgovanja, dopolniti in okrepiti pobudo VPA in izboljšati usklajenost med politikami za ohranjanje gozdov in doseganje visoke ravni varovanja okolja, vključno s preprečevanjem podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi razsežnosti in nujnosti problema bi bilo treba dejavno podpirati preprečevanje nezakonite sečnje in z njo povezanega trgovanja, dopolniti in okrepiti pobudo VPA in izboljšati usklajenost med politikami za ohranjanje gozdov in doseganje visoke ravni varovanja okolja, vključno s preprečevanjem podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti.

| (8) | Priznati bi bilo treba prizadevanja držav, ki so sklenile VPA FLEGT z Unijo, in načela, vključena vanje, zlasti v zvezi z opredelitvijo zakonitega pridobivanja lesa. Upoštevati bi bilo treba tudi, da se na podlagi sheme za izdajanje dovoljenj FLEGT v Unijo izvažajo samo les, pridobljen v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo, in lesni proizvodi, pridobljeni iz takega lesa. V ta namen bi bilo treba šteti, da je les, ki je sestavni del lesnih proizvodov, navedenih v prilogah II in III k Uredbi Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (4), ki izvirajo iz držav partneric, navedenih v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 2173/2005, pridobljen zakonito, če so ti proizvodi v skladu z navedeno uredbo ter vsemi izvedbenimi določbami. |
| --- | --- |

(8)

Priznati bi bilo treba prizadevanja držav, ki so sklenile VPA FLEGT z Unijo, in načela, vključena vanje, zlasti v zvezi z opredelitvijo zakonitega pridobivanja lesa. Upoštevati bi bilo treba tudi, da se na podlagi sheme za izdajanje dovoljenj FLEGT v Unijo izvažajo samo les, pridobljen v skladu z ustrezno nacionalno zakonodajo, in lesni proizvodi, pridobljeni iz takega lesa. V ta namen bi bilo treba šteti, da je les, ki je sestavni del lesnih proizvodov, navedenih v prilogah II in III k Uredbi Sveta (ES) št. 2173/2005 z dne 20. decembra 2005 o vzpostavitvi sheme izdajanja dovoljenj FLEGT za uvoz lesa v Evropsko skupnost (4), ki izvirajo iz držav partneric, navedenih v Prilogi I k Uredbi Sveta (ES) št. 2173/2005, pridobljen zakonito, če so ti proizvodi v skladu z navedeno uredbo ter vsemi izvedbenimi določbami.

| (9) | Upoštevati bi bilo tudi treba, da Konvencija o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) od pogodbenic konvencije zahteva, da dovoljenje CITES za izvoz izdajo samo za vrste, navedene na seznamu CITES, ki so bile odvzete v skladu z nacionalno zakonodajo države izvoznice. V ta namen bi bilo treba šteti, da je bil les iz vrst, navedenih v prilogah A, B ali C k Uredbi Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (5), pridobljen zakonito, če je v skladu z navedeno uredbo ter vsemi izvedbenimi določbami. |
| --- | --- |

(9)

Upoštevati bi bilo tudi treba, da Konvencija o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (CITES) od pogodbenic konvencije zahteva, da dovoljenje CITES za izvoz izdajo samo za vrste, navedene na seznamu CITES, ki so bile odvzete v skladu z nacionalno zakonodajo države izvoznice. V ta namen bi bilo treba šteti, da je bil les iz vrst, navedenih v prilogah A, B ali C k Uredbi Sveta (ES) št. 338/97 z dne 9. decembra 1996 o varstvu prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst z zakonsko ureditvijo trgovine z njimi (5), pridobljen zakonito, če je v skladu z navedeno uredbo ter vsemi izvedbenimi določbami.

| (10) | Glede na kompleksnost vprašanja nezakonite sečnje, kar zadeva njene temeljne dejavnike in učinke, bi bilo treba spodbude za nezakonito ravnanje zmanjšati z usmeritvijo na ravnanje gospodarskih subjektov. |
| --- | --- |

(10)

Glede na kompleksnost vprašanja nezakonite sečnje, kar zadeva njene temeljne dejavnike in učinke, bi bilo treba spodbude za nezakonito ravnanje zmanjšati z usmeritvijo na ravnanje gospodarskih subjektov.

| (11) | Ker ni ustrezne mednarodno sprejete opredelitve, bi se morala kot podlaga za opredelitev nezakonite sečnje uporabljati zakonodaja države, v kateri je bil les pridobljen. |
| --- | --- |

(11)

Ker ni ustrezne mednarodno sprejete opredelitve, bi se morala kot podlaga za opredelitev nezakonite sečnje uporabljati zakonodaja države, v kateri je bil les pridobljen.

| (12) | Mnogi lesni proizvodi so obdelani v številnih postopkih preden in potem ko so prvič dani na trg. Da bi se izognili nepotrebnim upravnim obremenitvam, bi morale zahteve iz te uredbe veljati samo za tiste gospodarske subjekte, ki les in lesne proizvode dajo prvič na notranji trg, ne pa za vse gospodarske subjekte, ki so vključeni v distribucijsko verigo. |
| --- | --- |

(12)

Mnogi lesni proizvodi so obdelani v številnih postopkih preden in potem ko so prvič dani na trg. Da bi se izognili nepotrebnim upravnim obremenitvam, bi morale zahteve iz te uredbe veljati samo za tiste gospodarske subjekte, ki les in lesne proizvode dajo prvič na notranji trg, ne pa za vse gospodarske subjekte, ki so vključeni v distribucijsko verigo.

| (13) | Če bi morali gospodarski subjekti predložiti informacije o izvoru lesa v proizvodih iz recikliranega lesa, bi to zanje pomenilo nesorazmerno obremenitev, zato bi morali biti taki proizvodi izvzeti iz področja uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Če bi morali gospodarski subjekti predložiti informacije o izvoru lesa v proizvodih iz recikliranega lesa, bi to zanje pomenilo nesorazmerno obremenitev, zato bi morali biti taki proizvodi izvzeti iz področja uporabe te uredbe.

| (14) | Gospodarski subjekti, ki les in lesne proizvode dajo prvič na notranji trg, bi si morali z uporabo sistema ukrepov in postopkov (sistem potrebne skrbnosti) z vso potrebno skrbnostjo prizadevati za zmanjšanje tveganja dajanja na notranji trg nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov, pridobljenih iz tega lesa. |
| --- | --- |

(14)

Gospodarski subjekti, ki les in lesne proizvode dajo prvič na notranji trg, bi si morali z uporabo sistema ukrepov in postopkov (sistem potrebne skrbnosti) z vso potrebno skrbnostjo prizadevati za zmanjšanje tveganja dajanja na notranji trg nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov, pridobljenih iz tega lesa.

| (15) | Sistem potrebne skrbnosti zajema tri elemente, ki so neločljivo povezani z obvladovanjem tveganja: dostop do informacij, oceno tveganja in zmanjšanje ugotovljenega tveganja. Sistem potrebne skrbnosti bi moral omogočiti dostop do informacij o virih in dobaviteljih lesa in lesnih proizvodov, ki se prvič dajejo na notranji trg, ter do ustreznih informacij, kot je skladnost z veljavno zakonodajo. Gospodarski subjekti bi morali na podlagi teh informacij oceniti tveganje. Ugotovljeno tveganje bi morali gospodarski subjekti zmanjšati na način, ki je sorazmeren s tem tveganjem, da bi preprečili dajanje na trg nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov, pridobljenih iz tega lesa. |
| --- | --- |

(15)

Sistem potrebne skrbnosti zajema tri elemente, ki so neločljivo povezani z obvladovanjem tveganja: dostop do informacij, oceno tveganja in zmanjšanje ugotovljenega tveganja. Sistem potrebne skrbnosti bi moral omogočiti dostop do informacij o virih in dobaviteljih lesa in lesnih proizvodov, ki se prvič dajejo na notranji trg, ter do ustreznih informacij, kot je skladnost z veljavno zakonodajo. Gospodarski subjekti bi morali na podlagi teh informacij oceniti tveganje. Ugotovljeno tveganje bi morali gospodarski subjekti zmanjšati na način, ki je sorazmeren s tem tveganjem, da bi preprečili dajanje na trg nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov, pridobljenih iz tega lesa.

| (16) | Da bi preprečili nepotrebno upravno obremenitev, bi bilo treba določiti, da gospodarskim subjektom, ki že uporabljajo sisteme ali postopke, ki so v skladu z zahtevami te uredbe, ni treba vzpostaviti novih sistemov. |
| --- | --- |

(16)

Da bi preprečili nepotrebno upravno obremenitev, bi bilo treba določiti, da gospodarskim subjektom, ki že uporabljajo sisteme ali postopke, ki so v skladu z zahtevami te uredbe, ni treba vzpostaviti novih sistemov.

| (17) | Zaradi prepoznavanja dobre prakse v gozdarskem sektorju se lahko pri ocenjevanju tveganja uporablja certificiranje ali druge preverjene sheme tretjih strani, ki vključujejo preverjanje usklajenosti z veljavno zakonodajo. |
| --- | --- |

(17)

Zaradi prepoznavanja dobre prakse v gozdarskem sektorju se lahko pri ocenjevanju tveganja uporablja certificiranje ali druge preverjene sheme tretjih strani, ki vključujejo preverjanje usklajenosti z veljavno zakonodajo.

| (18) | Gozdarski sektor je zelo pomemben za gospodarstvo Unije. Organizacije gospodarskih subjektov so v tem sektorju pomembni akterji, saj zastopajo interese subjektov v velikem obsegu in sodelujejo z različnimi zainteresiranimi stranmi. Te organizacije imajo tudi strokovno znanje in zmogljivosti, da lahko preučujejo zadevno zakonodajo ter svojim članom olajšajo njeno izpolnjevanje,vendar ne bi smeli teh zmožnosti uporabiti za prevlado na trgu. Za lažje izvajanje te uredbe in za spodbujanje razvoja dobre prakse bi bilo ustrezno priznati organizacije, ki so oblikovale sisteme potrebne skrbnosti v skladu z zahtevami te uredbe. Da bi gospodarskim subjektom omogočili, da lahko takšne priznane nadzorne organizacije zaprosijo za pomoč, bi moral biti seznam takšnih priznanih organizacij objavljen. |
| --- | --- |

(18)

Gozdarski sektor je zelo pomemben za gospodarstvo Unije. Organizacije gospodarskih subjektov so v tem sektorju pomembni akterji, saj zastopajo interese subjektov v velikem obsegu in sodelujejo z različnimi zainteresiranimi stranmi. Te organizacije imajo tudi strokovno znanje in zmogljivosti, da lahko preučujejo zadevno zakonodajo ter svojim članom olajšajo njeno izpolnjevanje,vendar ne bi smeli teh zmožnosti uporabiti za prevlado na trgu. Za lažje izvajanje te uredbe in za spodbujanje razvoja dobre prakse bi bilo ustrezno priznati organizacije, ki so oblikovale sisteme potrebne skrbnosti v skladu z zahtevami te uredbe. Da bi gospodarskim subjektom omogočili, da lahko takšne priznane nadzorne organizacije zaprosijo za pomoč, bi moral biti seznam takšnih priznanih organizacij objavljen.

| (19) | Pristojni organi bi morali nadzorovati dejansko izpolnjevanje obveznosti, ki jih za gospodarske subjekte predpisuje ta uredba. V ta namen bi morali pristojni organi po potrebi izvajati uradne preglede, ki lahko vključujejo preglede prostorov gospodarskih subjektov, in bi jim moralo biti omogočeno, da od gospodarskih subjektov zahtevajo sprejetje sanacijskih ukrepov, kadar je to potrebno. |
| --- | --- |

(19)

Pristojni organi bi morali nadzorovati dejansko izpolnjevanje obveznosti, ki jih za gospodarske subjekte predpisuje ta uredba. V ta namen bi morali pristojni organi po potrebi izvajati uradne preglede, ki lahko vključujejo preglede prostorov gospodarskih subjektov, in bi jim moralo biti omogočeno, da od gospodarskih subjektov zahtevajo sprejetje sanacijskih ukrepov, kadar je to potrebno.

| (20) | Pristojni organi bi morali hraniti podatke o pregledih, ustrezne informacije pa bi morale biti na voljo vsem prosilcem v skladu z Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju (6). |
| --- | --- |

(20)

Pristojni organi bi morali hraniti podatke o pregledih, ustrezne informacije pa bi morale biti na voljo vsem prosilcem v skladu z Direktivo 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju (6).

| (21) | Ob upoštevanju mednarodnega značaja nezakonite sečnje in s tem povezanega trgovanja bi morali pristojni organi sodelovati med seboj ter z upravnimi organi tretjih držav in Komisijo. |
| --- | --- |

(21)

Ob upoštevanju mednarodnega značaja nezakonite sečnje in s tem povezanega trgovanja bi morali pristojni organi sodelovati med seboj ter z upravnimi organi tretjih držav in Komisijo.

| (22) | Države članice bi morale zagotoviti, da se kršenje te uredbe kaznuje z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi. |
| --- | --- |

(22)

Države članice bi morale zagotoviti, da se kršenje te uredbe kaznuje z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi.

| (23) | Komisiji bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) podeliti pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov glede postopkov za priznanje nadzornih organizacij ali njihovo zavrnitev, nadaljnjih ustreznih meril ocenjevanja tveganja, ki bi lahko bila potrebna za dopolnitev tistih, ki so že določena s to uredbo, ter seznamov lesa in lesnih proizvodov, za katere se uporablja ta uredba. Zelo pomembno je, da se Komisija v pripravljalni fazi posvetuje s strokovnjaki, kakor se je zavezala v Sporočilu z dne 9. decembra 2009 o izvajanju člena 290 PDEU. |
| --- | --- |

(23)

Komisiji bi bilo treba v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) podeliti pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov glede postopkov za priznanje nadzornih organizacij ali njihovo zavrnitev, nadaljnjih ustreznih meril ocenjevanja tveganja, ki bi lahko bila potrebna za dopolnitev tistih, ki so že določena s to uredbo, ter seznamov lesa in lesnih proizvodov, za katere se uporablja ta uredba. Zelo pomembno je, da se Komisija v pripravljalni fazi posvetuje s strokovnjaki, kakor se je zavezala v Sporočilu z dne 9. decembra 2009 o izvajanju člena 290 PDEU.

| (24) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7). |
| --- | --- |

(24)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7).

| (25) | Gospodarskim subjektom in pristojnim organom bi bilo potrebno omogočiti zadosti časa, da bi se lahko pripravili na izpolnjevanje zahtev iz te uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Gospodarskim subjektom in pristojnim organom bi bilo potrebno omogočiti zadosti časa, da bi se lahko pripravili na izpolnjevanje zahtev iz te uredbe.

| (26) | Ker cilja te uredbe, in sicer boja proti nezakoniti sečnji in z njo povezanemu trgovanju, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, in ga je zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, potrebnih za dosego navedenega cilja – |
| --- | --- |

(26)

Ker cilja te uredbe, in sicer boja proti nezakoniti sečnji in z njo povezanemu trgovanju, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, in ga je zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, potrebnih za dosego navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina

Ta uredba določa obveznosti gospodarskih subjektov, ki les in lesne proizvode dajo prvič na notranji trg, v zvezi z zmanjšanjem tveganja glede dajanja na trg nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov, pridobljenih iz takšnega lesa.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „les in lesni proizvodi“ pomeni les in lesne proizvode, določene v prilogi, z izjemo lesnih proizvodov, pridobljenih iz lesa ali lesnih proizvodov, ki so že bili dani na trg, pa tudi lesnih proizvodov ali delov takšnih proizvodov, proizvedenih iz lesa ali lesnih proizvodov, ki so na koncu svojega življenjskega cikla in bi bili sicer v nasprotnem primeru odstranjeni kot odpadki; |
| --- | --- |

(a)

„les in lesni proizvodi“ pomeni les in lesne proizvode, določene v prilogi, z izjemo lesnih proizvodov, pridobljenih iz lesa ali lesnih proizvodov, ki so že bili dani na trg, pa tudi lesnih proizvodov ali delov takšnih proizvodov, proizvedenih iz lesa ali lesnih proizvodov, ki so na koncu svojega življenjskega cikla in bi bili sicer v nasprotnem primeru odstranjeni kot odpadki;

| (b) | „dajanje na trg“ pomeni vsako prvo dobavo lesa in lesnih proizvodov za distribucijo ali uporabo na notranjem trgu v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi odplačno ali neodplačno. To vključuje tudi dobavo na osnovi komuniciranja na daljavo, kakor je opredeljeno v Direktivi 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 1997 o varstvu potrošnikov glede sklepanja pogodb pri prodaji na daljavo (8); |
| --- | --- |

(b)

„dajanje na trg“ pomeni vsako prvo dobavo lesa in lesnih proizvodov za distribucijo ali uporabo na notranjem trgu v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi odplačno ali neodplačno. To vključuje tudi dobavo na osnovi komuniciranja na daljavo, kakor je opredeljeno v Direktivi 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 1997 o varstvu potrošnikov glede sklepanja pogodb pri prodaji na daljavo (8);

| (c) | „gospodarski subjekt“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki daje na trg les ali lesne proizvode; |
| --- | --- |

(c)

„gospodarski subjekt“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki daje na trg les ali lesne proizvode;

| (d) | „država pridobivanja“ pomeni državo ali ozemlje, na katerem je bil les ali les, iz katerega so izdelani lesni proizvodi, pridobljen; |
| --- | --- |

(d)

„država pridobivanja“ pomeni državo ali ozemlje, na katerem je bil les ali les, iz katerega so izdelani lesni proizvodi, pridobljen;

| (e) | „zakonito pridobljeno“ pomeni pridobljeno v skladu z veljavno zakonodajo države pridobivanja; |
| --- | --- |

(e)

„zakonito pridobljeno“ pomeni pridobljeno v skladu z veljavno zakonodajo države pridobivanja;

| (f) | „nezakonito pridobljeno“ pomeni pridobljeno v nasprotju z veljavno zakonodajo države pridobivanja; |
| --- | --- |

(f)

„nezakonito pridobljeno“ pomeni pridobljeno v nasprotju z veljavno zakonodajo države pridobivanja;

| (g) | „veljavna zakonodaja“ pomeni veljavno zakonodajo države pridobivanja, vključuje pa naslednje:






  — | pravice za pridobivanje lesa v okviru uradno razglašenih območij; |
| --- | --- | --- |

(g)

„veljavna zakonodaja“ pomeni veljavno zakonodajo države pridobivanja, vključuje pa naslednje:

—

pravice za pridobivanje lesa v okviru uradno razglašenih območij;

| — | plačila za pravice za pridobivanje lesa in les, vključno s pristojbinami, povezanimi s pridobivanjem lesa; |
| --- | --- |

—

plačila za pravice za pridobivanje lesa in les, vključno s pristojbinami, povezanimi s pridobivanjem lesa;

| — | pridobivanje lesa, vključno z neposredno povezano okoljsko zakonodajo in zakonodajo o gozdovih; |
| --- | --- |

—

pridobivanje lesa, vključno z neposredno povezano okoljsko zakonodajo in zakonodajo o gozdovih;

| — | pravice tretjih oseb do uporabe in posesti zemljišč, na katere lahko vpliva pridobivanje lesa; ter |
| --- | --- |

—

pravice tretjih oseb do uporabe in posesti zemljišč, na katere lahko vpliva pridobivanje lesa; ter

| — | trgovinsko in carinsko zakonodajo, kolikor se nanašata na gozdarski sektor. |
| --- | --- |

—

trgovinsko in carinsko zakonodajo, kolikor se nanašata na gozdarski sektor.

Člen 3

Status lesa in lesnih proizvodov, zajetih v načrtu FLEGT in konvenciji CITES

Za les, ki je sestavni del lesnih proizvodov, navedenih v prilogah II in III k Uredbi (ES) št. 2173/2005, ki izvira iz držav partneric, navedenih v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 2173/2005, in so v skladu z navedeno uredbo ter njenimi izvedbenimi določbami, se šteje, da je bil zakonito pridobljen v smislu te uredbe.

Za les iz vrst, navedenih v prilogah A, B ali C k Uredbi (ES) št. 338/97 in ki je v skladu z navedeno uredbo in njenimi izvedbenimi določbami, se šteje, da je bil zakonito pridobljen v smislu te uredbe.

Člen 4

Obveznosti gospodarskih subjektov

1.   Gospodarski subjekti si s potrebno skrbnostjo prizadevajo za zmanjšanje tveganja dajanja na trg nezakonito pridobljenega lesa ali lesnih proizvodov, pridobljenih iz takega lesa. V ta namen uporabljajo sveženj postopkov in ukrepov (v nadaljnjem besedilu: sistem potrebne skrbnosti), kakor je opredeljen v členu 5.

2.   Vsi gospodarski subjekti vzdržujejo in redno ocenjujejo sistem potrebne skrbnosti, ki ga uporabljajo, razen v primerih, ko uporabljajo sistem potrebne skrbnosti, ki ga vzpostavi nadzorna organizacija iz člena 7.

Člen 5

Sistemi potrebne skrbnosti

1.   Sistem potrebne skrbnosti iz člena 4(1) vsebuje naslednje elemente:

| (a) | Ukrepi in postopki, ki omogočajo dostop do naslednjih informacij o dobavi lesa in lesnih proizvodov, danih na trg s strani gospodarskega subjekta:






  — | opis, vključno s polnim znanstvenim imenom ali splošnim imenom drevesne vrste, trgovskim imenom in vrsto proizvoda; |
| --- | --- | --- |

(a)

Ukrepi in postopki, ki omogočajo dostop do naslednjih informacij o dobavi lesa in lesnih proizvodov, danih na trg s strani gospodarskega subjekta:

—

opis, vključno s polnim znanstvenim imenom ali splošnim imenom drevesne vrste, trgovskim imenom in vrsto proizvoda;

| — | država pridobivanja, in kadar je to ustrezno, lokalno področje pridobivanja v tej državi; |
| --- | --- |

—

država pridobivanja, in kadar je to ustrezno, lokalno področje pridobivanja v tej državi;

| — | količina (izražena v prostornini, teži ali številu enot); |
| --- | --- |

—

količina (izražena v prostornini, teži ali številu enot);

| — | ime in naslov dobavitelja gospodarskega subjekta; |
| --- | --- |

—

ime in naslov dobavitelja gospodarskega subjekta;

| — | dokumentacija ali druge informacije, ki dokazujejo usklajenost tega lesa in lesnih proizvodov z veljavno zakonodajo. |
| --- | --- |

—

dokumentacija ali druge informacije, ki dokazujejo usklajenost tega lesa in lesnih proizvodov z veljavno zakonodajo.

| (b) | Postopki ocenjevanja tveganja gospodarskemu subjektu omogočijo, da analizira in oceni tveganje nezakonito pridobljenega lesa ali lesnih proizvodov, pridobljenih iz takega lesa, ki se dajejo na trg.
  Pri takšnih postopkih se upoštevajo informacije iz točke (a) ter ustrezna merila ocenjevanja tveganja, vključno z:






  — | zagotavljanjem skladnosti z veljavno zakonodajo, ki lahko vključuje certificiranje ali druge sheme tretjih strani, ki vključujejo preverjanje usklajenosti z veljavno zakonodajo; |
| --- | --- | --- |

(b)

Postopki ocenjevanja tveganja gospodarskemu subjektu omogočijo, da analizira in oceni tveganje nezakonito pridobljenega lesa ali lesnih proizvodov, pridobljenih iz takega lesa, ki se dajejo na trg.

Pri takšnih postopkih se upoštevajo informacije iz točke (a) ter ustrezna merila ocenjevanja tveganja, vključno z:

—

zagotavljanjem skladnosti z veljavno zakonodajo, ki lahko vključuje certificiranje ali druge sheme tretjih strani, ki vključujejo preverjanje usklajenosti z veljavno zakonodajo;

| — | razširjenostjo nezakonitega pridobivanja določenih drevesnih vrst; |
| --- | --- |

—

razširjenostjo nezakonitega pridobivanja določenih drevesnih vrst;

| — | razširjenostjo nezakonitega pridobivanja ali postopkov v državi in/ali na lokalnem področju, kjer je bil les pridobljen; |
| --- | --- |

—

razširjenostjo nezakonitega pridobivanja ali postopkov v državi in/ali na lokalnem področju, kjer je bil les pridobljen;

| — | zapletenostjo dobavne verige lesnih proizvodov. |
| --- | --- |

—

zapletenostjo dobavne verige lesnih proizvodov.

| (c) | Razen kadar je bilo med postopki ocenjevanja tveganja, kakor je navedeno v točki (b) ugotovljeno, da je tveganje zanemarljivo, postopki za zmanjševanje tveganja pomenijo sveženj ukrepov in postopkov, ki so zadostni in sorazmerni za učinkovito zmanjšanje tveganja in lahko vključujejo zahtevo po dodatnih informacijah ali dokumentih ter/ali zahtevo po preverjanju, ki ga opravi tretja stran. |
| --- | --- |

(c)

Razen kadar je bilo med postopki ocenjevanja tveganja, kakor je navedeno v točki (b) ugotovljeno, da je tveganje zanemarljivo, postopki za zmanjševanje tveganja pomenijo sveženj ukrepov in postopkov, ki so zadostni in sorazmerni za učinkovito zmanjšanje tveganja in lahko vključujejo zahtevo po dodatnih informacijah ali dokumentih ter/ali zahtevo po preverjanju, ki ga opravi tretja stran.

2.   Podrobna pravila, s katerimi bi zagotovili enotno izvajanje odstavka 1, razen tistih, ki zadevajo dodatna ustrezna merila ocenjevanja tveganja iz drugega pododstavka točke (b) odstavka 1 tega člena, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 16(2). Ta pravila se sprejmejo do ... (9).

3.   Da bi upoštevali spremembe na trgu in izkušnje, pridobljene pri izvajanju te uredbe, zlasti, kakor so bili ugotovljeni na podlagi poročanja iz člena 18(3), lahko Komisija v skladu s členom 290 PDEU sprejema delegirane akte v zvezi z nadaljnjimi ustreznimi merili ocenjevanja tveganja, ki bi lahko bila potrebna za dopolnitev tistih iz drugega pododstavka točke (b) odstavka 1 tega člena. Komisija pri sprejemanju teh delegiranih aktov ravna v skladu z zadevnimi določbami te uredbe.

Za delegirane akte iz tega odstavka se uporabljajo postopki iz členov 13, 14 in 15.

Člen 6

Pristojni organi

1.   Vsaka država članica imenuje enega ali več pristojnih organov, ki so odgovorni za uporabo te uredbe.

Države članice obvestijo Komisijo o imenih in naslovih pristojnih organov najpozneje do ... (10). Države članice obvestijo Komisijo o kakršnih koli spremembah imen ali naslovov pristojnih organov.

2.   Komisija objavi, tudi na internetu, seznam pristojnih organov. Seznam se redno posodablja.

Člen 7

Nadzorne organizacije

1.   Nadzorna organizacija opravlja naslednje funkcije:

| (a) | vzdržuje in redno ocenjuje sistem potrebne skrbnosti v skladu s členom 5 ter gospodarskim subjektom dodeli pravico do njegove uporabe; |
| --- | --- |

(a)

vzdržuje in redno ocenjuje sistem potrebne skrbnosti v skladu s členom 5 ter gospodarskim subjektom dodeli pravico do njegove uporabe;

| (b) | preverja pravilno uporabo svojega sistema potrebne skrbnosti s strani gospodarskih subjektov; |
| --- | --- |

(b)

preverja pravilno uporabo svojega sistema potrebne skrbnosti s strani gospodarskih subjektov;

| (c) | sprejme ustrezne ukrepe, če gospodarski subjekt njenega sistema potrebne skrbnosti ne uporablja pravilno, vključno z obvestilom pristojnim organom v primeru resne ali ponavljajoče se kršitve s strani gospodarskega subjekta. |
| --- | --- |

(c)

sprejme ustrezne ukrepe, če gospodarski subjekt njenega sistema potrebne skrbnosti ne uporablja pravilno, vključno z obvestilom pristojnim organom v primeru resne ali ponavljajoče se kršitve s strani gospodarskega subjekta.

2.   Organizacija lahko zaprosi, da se prizna kot nadzorna organizacija, če izpolnjuje naslednje zahteve:

| (a) | je pravna oseba s sedežem v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

je pravna oseba s sedežem v Uniji;

| (b) | je zmožna opravljati dejavnosti iz odstavka 1; ter |
| --- | --- |

(b)

je zmožna opravljati dejavnosti iz odstavka 1; ter

| (c) | svoje dejavnosti opravlja tako, da prepreči navzkrižje interesov. |
| --- | --- |

(c)

svoje dejavnosti opravlja tako, da prepreči navzkrižje interesov.

3.   Prosilec, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 2, se prizna kot nadzorna organizacija, na enega od sledečih načinov:

| (a) | pristojni organ države članice prizna nadzorno organizacijo, ki bo svoje dejavnosti opravljala izključno v tej državi članici, ter o tem čim prej obvesti Komisijo; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ države članice prizna nadzorno organizacijo, ki bo svoje dejavnosti opravljala izključno v tej državi članici, ter o tem čim prej obvesti Komisijo;

| (b) | Komisija potem, ko obvesti države članice, prizna nadzorno organizacijo, ki bo svoje dejavnosti opravljala v več kot eni državi članici ali v celotni Uniji. |
| --- | --- |

(b)

Komisija potem, ko obvesti države članice, prizna nadzorno organizacijo, ki bo svoje dejavnosti opravljala v več kot eni državi članici ali v celotni Uniji.

4.   Pristojni organi izvajajo redne preglede, ali nadzorne organizacije, ki delujejo v skladu s pooblastili pristojnega organa, še naprej opravljajo dejavnosti iz odstavka 1 in izpolnjujejo zahteve iz odstavka 2.

5.   Če pristojni organ odloči, da nadzorna organizacija, ki jo je priznala Komisija, bodisi ne opravlja več dejavnosti iz odstavka 1 bodisi ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 2, o tem nemudoma obvesti Komisijo.

6.   Pristojni organi ali Komisija lahko prekličejo priznanje, če pristojni organ ali Komisija odločita, da nadzorna organizacija ne opravlja več dejavnosti iz odstavka 1 ali izpolnjuje zahtev iz odstavka 2. Pristojni organ ali Komisija lahko prekliče le priznanje, ki ga je izdala sama. Preden priznanje prekliče Komisija o tem obvesti zadevne države članice. Države članice obvestijo Komisijo o preklicu priznanja.

7.   Da bi dopolnili postopkovna pravila glede priznanja nadzornih organizacij ali njihovega preklica ter jih spremenili, če to zahtevajo izkušnje, lahko Komisija v skladu s členom 290 PDEU sprejema delegirane akte. Komisija pri sprejemanju teh delegiranih aktov ravna v skladu z zadevnimi določbami te uredbe.

Za delegirane akte iz tega odstavka se uporabljajo postopki iz členov 13, 14 in 15. Ti akti se sprejmejo do ... (11).

8.   Podrobna pravila glede pogostosti in vrste pregledov iz odstavka 4, s katerimi bi zagotovili enotno izvajanje navedenega odstavka, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 16(2). Ta pravila se sprejmejo do ... (11).

Člen 8

Seznam nadzornih organizacij

Komisija objavi seznam nadzornih organizacij v seriji C Uradnega lista Evropske unije in omogoči dostop do njega na svoji spletni strani. Seznam se redno posodablja.

Člen 9

Pregledi gospodarskih subjektov

1.   Pristojni organi izvajajo preglede, da preverijo, ali gospodarski subjekti izpolnjujejo zahteve iz členov 4 in 5.

2.   Gospodarski subjekti nudijo vso potrebno pomoč za lažje izvajanje pregledov iz odstavka 1.

3.   Če so pri pregledu iz odstavka 1 ugotovljene pomanjkljivosti, pristojni organi lahko od operaterjev zahtevajo sprejetje sanacijskih ukrepov. Če operater teh sanacijskih ukrepov ne sprejme, se lahko v skladu s členom 17 izrečejo kazni.

Člen 10

Evidence pregledov

1.   Pristojni organi hranijo evidence o pregledih iz člena 9(1), v katerih so navedeni zlasti njihova vrsta in rezultati, vključno z obvestilom o vseh sprejetih sanacijskih ukrepih iz člena 9(3). Evidenca vseh pregledov se hrani vsaj 5 let.

2.   Informacije iz odstavka 1 so na voljo vsem prosilcem v skladu z Direktivo 2003/4/ES.

Člen 11

Sodelovanje

1.   Pristojni organi sodelujejo med seboj, z upravnimi organi tretjih držav in s Komisijo za zagotovitev skladnosti s to uredbo.

2.   Pristojni organi si s pristojnimi organi drugih držav članic in Komisijo izmenjujejo informacije glede hujših pomanjkljivosti, ki so bile ugotovljene med pregledi iz členov 7(4) in 9(1), in o vrstah izrečenih kazni v skladu s členom 17.

Člen 12

Spremembe Priloge

Z namenom upoštevanja izkušenj, pridobljenih z izvajanjem te uredbe, zlasti izkušenj pridobljenih s poročanjem iz člena 18(3), in razvoja glede tehničnih značilnosti, končnih uporabnikov in postopkov proizvodnje zadevnega lesa in lesnih proizvodov, lahko Komisija v skladu s členom 290 PDEU sprejema delegirane akte, ki spreminjajo in dopolnjujejo seznam lesa in lesnih proizvodov iz Priloge. Ti akti ne smejo povzročati nesorazmernega bremena za gospodarske subjekte. Komisija pri sprejemanju teh delegiranih aktov ravna v skladu z zadevnimi določbami te uredbe.

Za delegirane akte iz tega člena se uporabljajo postopki iz členov 13, 14 in 15.

Člen 13

Izvajanje pooblastila

1.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 5(3), 7(7) in 12 za obdobje sedmih let po začetku veljavnosti te uredbe. Komisija predloži poročilo o prenesenih pooblastilih najpozneje tri mesece pred koncem triletnega obdobja po začetku uporabe te uredbe. Prenos pooblastil se samodejno podaljša za enako dolgo obdobje, razen če ga Evropski parlament ali Svet prekliče v skladu s členom 14.

2.   Ko Komisija sprejme delegiran akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

3.   Za pooblastilo Komisiji za sprejemanje delegiranih aktov, veljajo pogoji, določeni v členih 14 in 15.

Člen 14

Preklic pooblastila

1.   Evropski parlament ali Svet lahko prekliče prenos pooblastila iz členov 5(3), 7(7) in 12.

2.   Institucija, ki je začela notranji postopek o morebitnem preklicu prenosa pooblastila, o tem obvesti drugega zakonodajalca in Komisijo najpozneje mesec dni pred sprejetjem končne odločitve ter navede prenesena pooblastila, ki bi se lahko preklicala, ter razloge za njihov preklic.

3.   Z odločitvijo o preklicu pooblastil prenehajo veljati pooblastila, navedena v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati nemudoma ali na dan, ki je v njej naveden. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 15

Ugovori zoper delegirane akte

1.   Evropski parlament in Svet lahko ugovarjata zoper delegirani akt v treh mesecih od datuma uradnega obvestila.

2.   Če do izteka tega roka zoper delegirani akt ne ugovarja ne Evropski parlament ne Svet, ali če sta pred tem dnem Evropski parlament ali Svet obvestila Komisijo o odločitvi, da zoper delegirani akt ne bosta ugovarjala, začne delegirani akt veljati z dnem, ki je v njem določen.

3.   Če Evropski parlament ali Svet ugovarja zoper sprejeti delegirani akt, ta ne začne veljati. Institucija, ki zoper delegirani akt ugovarja, svojo odločitev utemelji.

Člen 16

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov (FLEGT), ustanovljen v skladu s členom 11 Uredbe (ES) št. 2173/2005.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 17

Kazni

Države članice določijo pravila za kazni, ki se uporabljajo za kršitve določb te uredbe, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotavljanje njihovega izvajanja. Kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh določbah obvestijo Komisijo in ji nemudoma sporočijo kakršne koli naknadne spremembe, ki vplivajo nanje.

Člen 18

Poročanje

1.   Države članice Komisiji vsako drugo leto po začetku uporabe te uredbe do 30. aprila pošljejo poročilo o uporabi te uredbe v preteklih dveh koledarskih letih.

2.   Na podlagi navedenih poročil Komisija pripravi poročilo, ki ga vsaki dve leti pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.   Komisija do ... (12) in potem vsakih šest let na podlagi poročanja in izkušenj z uporabo te uredbe pregleda delovanje in učinkovitost te uredbe, zlasti glede upravnih posledic za mala in srednje velika podjetja ter obsega proizvodov. Če je potrebno, se lahko poročilom priložijo ustrezni zakonodajni predlogi.

Člen 19

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od... (13). Členi 5(2), 6(1), 7(7) in 7(8) pa se uporabljajo od dneva začetka veljavnosti te uredbe.

Člen 20

Objava

Ta uredba se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V,

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 318, 23.12.2009, str. 88.

1

(2)  UL C ..., str....

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 22. aprila 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne...(še ni objavljeno v Uradnem listu)

3

(4)  UL L 347, 30.12.2005, str. 1.

4

(5)  UL L 61, 3.3.1997, str. 1.

5

(6)  UL L 41, 14.2.2003, str. 26.

6

(7)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

7

(8)  UL L 144, 4.6.1997, str. 19.

8

(9)  18 mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

9

(10)  Šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

10

(11)  18 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

11

(12)  36 + 30 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

12

(13)  30 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

13

---

PRILOGA

Les in lesni proizvodi, kot so razvrščeni v kombinirani nomenklaturi v Prilogi I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 (1), za katere se uporablja ta uredba:

| — | 4401 Les za ogrevanje v hlodih, polenih, vejah, butarah ali podobnih oblikah; lesni sekanci ali iveri; žagovina, lesni odpadki in ostanki, aglomerirani ali neaglomerirani v hlode, brikete, pelete ali podobne oblike |
| --- | --- |

—

4401 Les za ogrevanje v hlodih, polenih, vejah, butarah ali podobnih oblikah; lesni sekanci ali iveri; žagovina, lesni odpadki in ostanki, aglomerirani ali neaglomerirani v hlode, brikete, pelete ali podobne oblike

| — | 4403 Les, neobdelan, z lubjem ali brez lubja ali beljavine, ali grobo obdelan (obtesan) |
| --- | --- |

—

4403 Les, neobdelan, z lubjem ali brez lubja ali beljavine, ali grobo obdelan (obtesan)

| — | 4406 Leseni železniški ali tramvajski pragovi |
| --- | --- |

—

4406 Leseni železniški ali tramvajski pragovi

| — | 4407 Les, vzdolžno žagan ali rezan, cepljen ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali na koncih spojen ali ne, debeline nad 6 mm |
| --- | --- |

—

4407 Les, vzdolžno žagan ali rezan, cepljen ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali na koncih spojen ali ne, debeline nad 6 mm

| — | 4408 Listi za furniranje (vključno s tistimi, ki so pridobljeni z rezanjem laminiranega lesa) za vezan les ali drug podoben laminiran les in drug les, vzdolžno žagan, rezan ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali ne, prstasto spojen ali ne, na koncih spojen ali ne, debeline do vključno 6 mm |
| --- | --- |

—

4408 Listi za furniranje (vključno s tistimi, ki so pridobljeni z rezanjem laminiranega lesa) za vezan les ali drug podoben laminiran les in drug les, vzdolžno žagan, rezan ali luščen, skobljan ali ne, brušen ali ne, prstasto spojen ali ne, na koncih spojen ali ne, debeline do vključno 6 mm

| — | 4409 Les (vključno lamele in frize za parket, nesestavljene), profiliran (pero in utor, utorjen ali podobno obdelan) vzdolž katerega koli roba, konca ali strani, skobljan ali ne, brušen ali ne ali na koncih spojen ali ne |
| --- | --- |

—

4409 Les (vključno lamele in frize za parket, nesestavljene), profiliran (pero in utor, utorjen ali podobno obdelan) vzdolž katerega koli roba, konca ali strani, skobljan ali ne, brušen ali ne ali na koncih spojen ali ne

| — | 4410 Iverne plošče, usmerjene pramenske plošče (OSB) in podobne lesene plošče, neaglomerirane ali aglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi |
| --- | --- |

—

4410 Iverne plošče, usmerjene pramenske plošče (OSB) in podobne lesene plošče, neaglomerirane ali aglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi

| — | 4411 Vlaknene plošče iz lesa ali drugih lesnih materialov, aglomerirane ali neaglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi |
| --- | --- |

—

4411 Vlaknene plošče iz lesa ali drugih lesnih materialov, aglomerirane ali neaglomerirane s smolami ali drugimi organskimi vezivi

| — | 4412 Vezane lesene plošče, furnirane plošče in podoben lameliran les |
| --- | --- |

—

4412 Vezane lesene plošče, furnirane plošče in podoben lameliran les

| — | 4413 00 00 Zgoščen les v blokih, ploščah, trakovih ali profilih |
| --- | --- |

—

4413 00 00 Zgoščen les v blokih, ploščah, trakovih ali profilih

| — | 4414 00 Leseni okvirji za slike, fotografije, ogledala in podobne predmete |
| --- | --- |

—

4414 00 Leseni okvirji za slike, fotografije, ogledala in podobne predmete

| — | 4415 Zaboji za pakiranje, škatle, gajbe, sodi in podobna embalaža za pakiranje, iz lesa; koluti (tulci) za kable iz lesa; palete, zabojaste palete in druge nakladalne plošče iz lesa; paletne prirobnice iz lesa; krste
  (Ne material za pakiranje, ki se ga uporablja izključno za pakiranje, da bi podprl, zaščitil ali nosil drug izdelek, ki je dan na trg.) |
| --- | --- |

—

4415 Zaboji za pakiranje, škatle, gajbe, sodi in podobna embalaža za pakiranje, iz lesa; koluti (tulci) za kable iz lesa; palete, zabojaste palete in druge nakladalne plošče iz lesa; paletne prirobnice iz lesa; krste

(Ne material za pakiranje, ki se ga uporablja izključno za pakiranje, da bi podprl, zaščitil ali nosil drug izdelek, ki je dan na trg.)

| — | 4416 00 00 Sodi, kadi, vedra in drugi kletarski proizvodi in njihovi deli, iz lesa, vključno doge |
| --- | --- |

—

4416 00 00 Sodi, kadi, vedra in drugi kletarski proizvodi in njihovi deli, iz lesa, vključno doge

| — | 4418 Stavbno pohištvo in drugi leseni proizvodi za gradbeništvo, vključno celičaste lesene plošče, sestavljene plošče za oblaganje tal, žagane in klane skodle, les (vključno lamele in frize za parket, nesestavljene), profiliran (pero in utor, utorjen ali podobno obdelan) vzdolž katerega koli roba, konca ali strani, skobljan ali ne, brušen ali ne ali na koncih spojen ali ne |
| --- | --- |

—

4418 Stavbno pohištvo in drugi leseni proizvodi za gradbeništvo, vključno celičaste lesene plošče, sestavljene plošče za oblaganje tal, žagane in klane skodle, les (vključno lamele in frize za parket, nesestavljene), profiliran (pero in utor, utorjen ali podobno obdelan) vzdolž katerega koli roba, konca ali strani, skobljan ali ne, brušen ali ne ali na koncih spojen ali ne

| — | Celuloza in papir iz poglavij 47 in 48 kombinirane nomenklature, razen proizvodov na osnovi bambusa ter proizvodov iz predelanih odpadkov in ostankov; |
| --- | --- |

—

Celuloza in papir iz poglavij 47 in 48 kombinirane nomenklature, razen proizvodov na osnovi bambusa ter proizvodov iz predelanih odpadkov in ostankov;

| — | 9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 in 9403 90 30 Leseno pohištvo |
| --- | --- |

—

9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 in 9403 90 30 Leseno pohištvo

| — | 9406 00 20 Montažne zgradbe, oznaka KN je 9406 00 20 |
| --- | --- |

—

9406 00 20 Montažne zgradbe, oznaka KN je 9406 00 20

---

(1)  Uredba Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 256, 7.9.1987, str. 1).

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 17. oktobra 2008 poslala Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode. Predlog temelji na členu 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 17. oktobra 2008 poslala Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode. Predlog temelji na členu 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

| 2. | Evropski parlament je sprejel svoje stališče v prvi obravnavi 22. aprila 2009 (1). Ekonomsko-socialni odbor je svoje mnenje podal 1. oktobra 2009, Odbor regij pa je izjavil, da mnenja ne namerava podati. |
| --- | --- |

2.

Evropski parlament je sprejel svoje stališče v prvi obravnavi 22. aprila 2009 (1). Ekonomsko-socialni odbor je svoje mnenje podal 1. oktobra 2009, Odbor regij pa je izjavil, da mnenja ne namerava podati.

| 3. | Svet je 1. marca 2010 sprejel stališče v prvi obravnavi v skladu s členom 294 PDEU. |
| --- | --- |

3.

Svet je 1. marca 2010 sprejel stališče v prvi obravnavi v skladu s členom 294 PDEU.

II.   CILJI

Namen uredbe je zmanjšati nevarnost dajanja nezakonito posekanega lesa na notranji trg. Temelji na načelu potrebne skrbnosti pregleda in ureja prvo dajanje lesa in lesnih proizvodov na notranji trg. Svet ni spreminjal sistematičnega pristopa Komisije. Zato se je osredotočil na dopolnitev pravnih zahtev za dejavno vedenje gospodarskih subjektov.

III.   ANALIZA STALIŠČA SVETA V PRVI OBRAVNAVI

1.   Splošne pripombe

Evropski parlament (EP) je v prvi obravnavi 22. aprila 2009 sprejel 75 predlogov sprememb.

V stališču Sveta v prvi obravnavi je upoštevanih, delno ali načelno, več predlogov sprememb Evropskega parlamenta. Predlogi sprememb predvsem predvidevajo, da bi morali posebno pozornost nameniti vplivu uredbe na mala in srednje velika podjetja (predlogi sprememb 22, 29, 47, 72), da področje uporabe uredbe ne bi smelo izključevati lesa in lesnih proizvodov, za katere veljajo obvezna trajnostna merila (predloga sprememb 21 in 32), in da bi morala Komisija priznati nadzorne organizacije, ki nameravajo izvajati dejavnosti v več kot eni državi članici (predlogi sprememb 51–56).

Drugi predlogi sprememb EP v stališču Sveta v prvi obravnavi niso bili upoštevani, saj je Svet menil, da so bili zaradi načina oblikovanja besedila nepotrebni. Svet je vnesel številne spremembe zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009, zlasti pravni okvir, ki bo nadomestil sistem postopkov v odboru. Ker je EP svoje stališče predložil približno sedem mesecev pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, predlogi sprememb v zvezi s postopki v odboru niso bili upoštevani, saj niso več relevantni.

Stališče Sveta v prvi obravnavi vključuje tudi številne druge spremembe, ki jih Evropski parlament v mnenju iz prve obravnave ni predvidel. V naslednjih poglavjih so opisane vsebinske spremembe. Poleg tega so bile zaradi jasnosti besedila oziroma za zagotovitev splošne skladnosti direktive vnesene nekatere oblikovne spremembe.

2.   Specifične pripombe

Opredelitev pojmov

Izvirni predlog je bil spremenjen, kot sledi:

| — | opredelitev pojma „les in lesni proizvodi“ je bila spremenjena, tako da ne vključuje recikliranih lesnih proizvodov, tj. lesnih proizvodov ali delov takšnih proizvodov, proizvedenih iz lesa ali lesnih proizvodov, ki so na koncu svojega življenjskega cikla in bi bili sicer v nasprotnem primeru odstranjeni kot odpadki, saj je Svet menil, da bi bilo neproporcionalno od gospodarskih subjektov zahtevati preverjanje informacij o izvoru lesa, uporabljenem v recikliranih proizvodih; |
| --- | --- |

—

opredelitev pojma „les in lesni proizvodi“ je bila spremenjena, tako da ne vključuje recikliranih lesnih proizvodov, tj. lesnih proizvodov ali delov takšnih proizvodov, proizvedenih iz lesa ali lesnih proizvodov, ki so na koncu svojega življenjskega cikla in bi bili sicer v nasprotnem primeru odstranjeni kot odpadki, saj je Svet menil, da bi bilo neproporcionalno od gospodarskih subjektov zahtevati preverjanje informacij o izvoru lesa, uporabljenem v recikliranih proizvodih;

| — | predlagana izjema za les in lesne proizvode, za katere veljajo obvezna trajnostna merila, je bila črtana (predloga sprememb 21, 32); |
| --- | --- |

—

predlagana izjema za les in lesne proizvode, za katere veljajo obvezna trajnostna merila, je bila črtana (predloga sprememb 21, 32);

| — | pojasnjeno je bilo, da lesni proizvodi, pridobljeni iz lesa ali lesnih proizvodov, ki so že bili dani na trg, niso vključeni v opredelitvi pojma „les in lesni proizvodi“ (predlog spremembe 34); |
| --- | --- |

—

pojasnjeno je bilo, da lesni proizvodi, pridobljeni iz lesa ali lesnih proizvodov, ki so že bili dani na trg, niso vključeni v opredelitvi pojma „les in lesni proizvodi“ (predlog spremembe 34);

| — | Svet je podrobneje opredelil pojem „dajanje na trg“, tako da je dodal, da vključuje tudi dobavo na osnovi komuniciranja na daljavo; |
| --- | --- |

—

Svet je podrobneje opredelil pojem „dajanje na trg“, tako da je dodal, da vključuje tudi dobavo na osnovi komuniciranja na daljavo;

| — | dodan je bil pojem „lokalno področje pridobivanja“, da bi zajeli primere iz držav z regionalnimi razlikami; |
| --- | --- |

—

dodan je bil pojem „lokalno področje pridobivanja“, da bi zajeli primere iz držav z regionalnimi razlikami;

| — | opredelitev „države pridobivanja“ je bila razširjena, tako da poleg držav vključuje tudi ozemlja; |
| --- | --- |

—

opredelitev „države pridobivanja“ je bila razširjena, tako da poleg držav vključuje tudi ozemlja;

| — | opredelitvi pojmov „obvladovanje tveganja“ in „nadzorna organizacija“ sta bili črtani, saj je Svet menil, da sta ta pojma celoviteje opisana v zadevnih členih. |
| --- | --- |

—

opredelitvi pojmov „obvladovanje tveganja“ in „nadzorna organizacija“ sta bili črtani, saj je Svet menil, da sta ta pojma celoviteje opisana v zadevnih členih.

Veljavna zakonodaja

Opredelitev pojma „veljavna zakonodaja“ je ena od temeljev osnutka uredbe, saj bi moral imeti gospodarski subjekt dostop do informacij o tem, ali so les in lesni proizvodi skladni z veljavno zakonodajo. Svet si je prizadeval najti ravnotežje med dolgim seznamom zakonodajnih področij in splošnim seznamom z relevantnimi področji zakonodaje. Svet je razširil opredelitev iz predloga Komisije, tako da vključuje zakonodajo, ki ureja gozdove, kar posredno vključuje okoljsko zakonodajo ter trgovinsko in carinsko zakonodajo, če ta zadeva gozdno gospodarstvo. Svet je dodal „pravice tretjih oseb do uporabe in posesti zemljišč ...“, kar je blizu predloga spremembe EP, v kateri so omenjene „lastninske pravice in pravice domorodnih ljudstev“ (predlog spremembe 38). Spremembe EP o vključitvi delavske zakonodaje in zakonodaje o družbeni blaginji pa je Svet ocenil kot problematične s pravnega in praktičnega vidika.

Sistemi potrebne skrbnosti

Svet je menil, da je treba glavne elemente osnutka uredbe pojasniti. Zato je izrecno navedel tri elemente sistema potrebne skrbnosti: dostop do informacij, postopek za oceno tveganja in postopek zmanjšanje tveganja. EP je v predlogu spremembe 37 prav tako ugotovil, da je treba izrecno navesti dva elementa: prepoznavanja tveganja in zmanjševanje tveganja.

V zvezi s postopki ocene tveganja je Svet predvidel štiri merila za oceno tveganja, ki jih je v skladu s členom 290 PDEU mogoče dopolniti.

V členu 5(1)(b) in (c) je Svet želel razlikovati med postopkom ocene tveganja in postopkom zmanjševanja tveganja na podlagi različnih dejavnikov, kot so kompleksnost proizvoda in njegov izvor, ne da bi izrecno našteval situacije, v katerih je potrebna posebna previdnost, v obliki bolj ali manj strogih zahtev (predlog spremembe 47).

Svet v nasprotju z EP ni razširil obveznosti potrebne skrbnosti na druge gospodarske subjekte, kot tiste, ki prvič dajejo les in lesne proizvode na notranji trg (predlogi sprememb 15, 17, 19, 20, 31, 33, 35, 41, 42, 43, 50). To bi bilo neupravičeno obremenjujoče.

Svet je uvedel možnost, da gospodarski subjekt lahko izbira med tremi različnimi sistemi skrbnega pregleda, in sicer med svojim sistemom, sistemom nadzorne organizacije ali sistemom tretje strani.

Področje uporabe

Svet je tako kot EP črtal predlagano izjemo za les, za katerega veljajo obvezna trajnostna merila iz predloga Komisije (predloga sprememb 21, 32).

Priloga

Svet je prerazporedil lesne proizvode v Prilogi v skladu s kodami iz kombinirane nomenklature in dodal nekatere nove kategorije proizvodov. (Menil je, da bi gospodarske subjekte v tej fazi preveč obremenili, če bi dodajali druge kategorije, zlasti nekatere proizvode iz poglavja 49 (predloga sprememb 74, 75).

Nadzorne organizacije

Svet je soglašal z EP, da morajo biti norme usklajene v celotni EU in predlagal, naj bo Komisija pristojna za priznavanje nadzornih organizacij. Svet je uvedel razlikovanje med nadzornimi organizacijami, ki nameravajo opravljati dejavnost v eni državi članici, in tistimi, ki nameravajo svojo dejavnost opravljati v več državah članicah. Dogovoril se je, da bi morala Komisija priznati tiste organizacije, ki opravljajo dejavnost v več državah članicah (predlogi sprememb 51, 53, 54, 55, 56), prim. člen 7(3)) Za nadzorne organizacije, ki opravljajo dejavnost samo v eni državi članici, pa je menil, da je bolj praktično, če je za priznanje odgovoren pristojni organ zadevne države članice. Svet je tako kot EP menil, da bi morale nadzorne organizacije izvajati svojo funkcijo tako, da ne bi prišlo do konflikta interesov (predlog spremembe 51, prim. člen 7(2)(c)). Svet je menil, da ni treba razlikovati med javnimi in zasebnimi nadzornimi organizacijami (predloga sprememb 51, 52).

Kazni

Svet je razpravljal o možnosti, da se doda seznam kazni (predlog spremembe 69), vendar se je po dolgi razpravi odločil, da bo ohranil besedilo predloga Komisije, ki je uveljavljeno za zakonodajo EU. Več držav članic je menilo, da je višina in narava kazni v pristojnosti držav članic. Pri sestavljanju seznama kazni bi nastale tudi praktične težave, kot je popolnost seznama in težave z opredelitvijo vseh možnih prekrškov v tej fazi.

Prepoved

Svet je ohranil sistematični pristop iz predloga Komisije. Gospodarski subjekti bi morali uporabljati sistem potrebne skrbnosti za zmanjšanje tveganja za dajanje nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov na trg. Svet se ne strinja z mnenjem EP, da bi morali uvesti prepovedi, da bi zagotovili zakonito pridobivanje (predlogi sprememb 17, 19, 31, 42 (v zvezi s členom 3(1)), 43, 50, 71). Svet je menil, da takšna razširitev področja uporabe ne bi bila v duhu predloga in je zato nesprejemljiva.

Uporaba

Svet je menil, da je nerealistično pričakovati, da bi se uredba začela uporabljati le leto po začetku veljavnosti, čeprav bi bilo to zaželeno. Iz tega razloga in zato, da bi imeli gospodarski subjekti čas, da se prilagodijo novi situaciji, ter zaradi sprejetja izvedbenih ukrepov, je Svet predlagal, naj se uredba začne uporabljati 30 mesecev po začetku veljavnosti.

Položaj malih in srednje velikih podjetij/gospodarskih subjektov

Svet je tako kot EP upošteval poseben položaj majhnih in srednje velikih podjetij in gospodarskih subjektov (predlogi sprememb 22, 29, 47, 72). V členu 5(1)(c) je npr. uvedel pojem zanemarljivega tveganja. V členu 12 je določeno, da delegirani akti, s katerimi se bo spreminjal in dopolnjeval seznam lesa in lesnih proizvodov iz priloge, ne bi smeli pomeniti neproporcionalnega bremena za gospodarske subjekte. V členu 18 o poročanju je Svet dodal, da bi morali pri pregledu upoštevati zlasti upravne posledice za mala in srednje velika podjetja.

Uvodne izjave in sklicevanja na okoljska vprašanja (trajnostno gospodarjenje z gozdovi)

EP je predlagal veliko uvodnih izjav, da bi upoštevali gozdno okolje, biotsko raznovrstnost, gozdne ekosisteme in trajnostno gospodarjenje z gozdovi (predlogi sprememb 2–8, 10, 11, 14). Svet meni, da so takšna sklicevanja – čeprav so cilji zaželeni – odveč, saj sta sistem skrbnega pregleda in vedenje gospodarskih subjektov za zmanjšanje tveganja za nezakonito pridobljen les in lesne proizvode srž uredbe. Poleg tega uvodne izjave le upravičujejo določbe uredbe, v kateri pa ni operativnih določb, s katerimi naj bi bile takšne uvodne izjave povezane.

Pregled

Svet je soglašal z EP, da mora Komisija opraviti pregled in se pri tem osredotočiti zlasti na upravne posledice za mala in srednje velika podjetja (predlog spremembe 72).

3.   Druge spremembe Sveta

Status lesnih proizvodov, ki jih urejata FLEGT in CITES

Določba o lesu in lesnih proizvodih, ki jih urejata FLEGT in CITES, je v posebnem členu, saj uredba določa, da so dovoljenja FLEGT in potrdila CITES zadosten dokaz za zakonito pridobitev.

Sodelovanje med pristojnimi organi

Svet je v členu 11 menil, da si je treba izmenjevati informacije le o hujših pomanjkljivostih. Svet je prav tako določil, da bi morali biti vrste kazni predmet izmenjave informacij.

Vsebina

Da bi pojasnili namen obveznosti iz uredbe, je Svet dodal, da je cilj zmanjšati tveganje za dajanje nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov, pridobljenih iz takšnega lesa, na trg.

Spremembe zaradi Lizbonske pogodbe

Svet meni, da bi morali prenesti pooblastila na Komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, je dodal tri nove člene, potrebne za takšne delegirane akte (členi 5(3) in 7(7) ter 12), in novo uvodno izjavo. Svet je tudi prilagodil določbe za sprejetje izvedbenih ukrepov v skladu s členom 291 PDEU.

IV.   SKLEP

Svet meni, da je stališče iz prve obravnave v skladu z glavnimi cilji predloga Komisije. Je uravnotežen sklop ukrepov, ki bo prispeval k uresničitvi ciljev preprečevanja nezakonite sečnje.

Svet se veseli konstruktivne razprave z Evropskim parlamentom, da bi dosegli učinkovit dogovor o tej uredbi.

---

(1)  8881/09

---