# Euroopan unionin C 117/2010

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2010.117.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 117 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 53. vuosikerta6. toukokuu 2010 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2010.117.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 117

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

53. vuosikerta6. toukokuu 2010

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2010/C 117/01 | Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpanon edistymistä koskeva neuvoston ja komission yhteinen raportti vuonna 2010 | 1 |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 117/02 | Euron kurssi | 8 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2010/C 117/03 | Jäsenvaltion toimittamat tiedot perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta | 9 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2010/C 117/01

Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpanon edistymistä koskeva neuvoston ja komission yhteinen raportti vuonna 2010

1

Euroopan komissio

2010/C 117/02

Euron kurssi

8

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2010/C 117/03

Jäsenvaltion toimittamat tiedot perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta

9

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 117/04 | Valtiontuki – Slovakia – Valtiontuki C 5/10 (ent. NN 48/09 ja ent. N 485/09) – Yritykselle Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) myönnetty julkinen laina – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 13 |
| 2010/C 117/05 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business) (
  1
  ) | 21 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2010/C 117/04

Valtiontuki – Slovakia – Valtiontuki C 5/10 (ent. NN 48/09 ja ent. N 485/09) – Yritykselle Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) myönnetty julkinen laina – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

13

2010/C 117/05

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business) (
  1
  )

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 6.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 117/1

---

Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpanon edistymistä koskeva neuvoston ja komission yhteinen raportti vuonna 2010 (1)

2010/C 117/01

1.   JOHDANTO

Koulutuksella on keskeinen asema kasvua ja työllisyyttä tavoittelevassa Lissabonin toimintasuunnitelmassa, ja sillä on ratkaiseva merkitys vuoteen 2020 ulottuvien suunnitelman jatkotoimien kannalta. Kun koulutuksesta, tutkimuksesta ja innovoinnista kehitetään toimiva ”osaamiskolmio” ja kaikkia kansalaisia autetaan ammattitaitojensa kehittämisessä, pystytään ratkaisevasti lisäämään kasvua ja työllisyyttä samoin kuin yhdenvertaisuutta ja sosiaalista osallisuutta. Tämänhetkinen taloustaantuma tekee näistä pitkän aikavälin haasteista entistäkin ajankohtaisempia. Sekä julkinen että yksityinen talous on suuren paineen alla, työpaikkoja häviää, ja uudet työpaikat edellyttävät usein entisestä poikkeavia ja enemmän koulutusta vaativia taitoja. Sen vuoksi koulutusjärjestelmistä olisi tehtävä paljon avoimempia ja tarkoituksenmukaisempia kansalaisten samoin kuin työmarkkinoiden ja koko yhteiskunnan tarpeisiin nähden.

Euroopan tason koulutuspoliittinen yhteistyö on jo vuodesta 2002 (2) hyödyllisellä tavalla tukenut eri maiden koulutusuudistuksia, ja sen avulla on lisätty opiskelijoiden ja opetushenkilöstön liikkuvuutta ympäri Euroopan. Tämän lähestymistavan pohjalta ja kunnioittaen täysin jäsenvaltioiden vastuuta omista koulutusjärjestelmistään neuvosto hyväksyi toukokuussa 2009 eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet (ET 2020) (3).

Tässä neljännessä yhteisessä raportissa tarkastellaan pääasiassa edistymistä sovittujen koulutustavoitteiden saavuttamisessa vuosina 2007–2009. Raportti perustuu kansallisten raporttien huolelliseen arviointiin ja analyysiin siitä, miten tiettyihin indikaattoreihin ja keskimääräisiin eurooppalaisen suoritustason viitearvoihin (eli vertailuarvoihin) nähden on suoriuduttu (4). Keskeinen tarkastelukohde on vuonna 2006 annetun avaintaitoja koskevan suosituksen (5) täytäntöönpano. Lisäksi raportissa luodaan yleiskatsaus kansallisten elinikäisen oppimisen strategioiden kehittymiseen sekä uudistuksiin, joilla on pyritty parantamaan ammatillisen koulutuksen kiinnostavuutta ja sen sopivuutta työmarkkinoiden tarpeisiin sekä ajanmukaistamaan korkea-asteen koulutusta.

Raportissa käsitellään myös eräitä äskettäin esiin tulleita haasteita, jotka liittyvät etenkin Uudet taidot uusia työpaikkoja varten -aloitteeseen (6). Vaikka jäsenvaltiot eivät raporteissaan varsinaisesti keskittyneet siihen, millä tavalla koulutusalan olisi reagoitava talouden taantumaan, niiden käsittelemät aiheet – varsinkin edistyminen taitoihin perustuvan lähestymistavan toteuttamisessa ja ammatillisen ja korkea-asteen koulutuksen uudistaminen – ovat keskeisiä tekijöitä, joiden avulla Eurooppa pystyy toipumaan kriisistä.

Seuraavat suuntaukset ja haasteet tulivat esiin:

| 1) | EU on yleisesti ottaen suoriutunut koulutuksen alalla entistä paremmin. Suurinta osaa vuoden 2010 tavoitteiksi asetetuista vertailuarvoista ei kuitenkaan saavuteta, ja lukutaitoa koskevan keskeisen vertailuarvon suhteen ollaan itse asiassa menossa alaspäin. Näiden vertailuarvojen saavuttaminen edellyttää tehokkaampia kansallisia toimia. Taloustaantuma sekä väestökehityksen haasteet tuovat korostetusti esiin, kuinka tärkeää on toteuttaa uudistuksia ja jatkaa investoimista koulutusjärjestelmiin, jotta keskeisiin talouden ja yhteiskunnan haasteisiin pystytään vastaamaan. |
| --- | --- |

1)

EU on yleisesti ottaen suoriutunut koulutuksen alalla entistä paremmin. Suurinta osaa vuoden 2010 tavoitteiksi asetetuista vertailuarvoista ei kuitenkaan saavuteta, ja lukutaitoa koskevan keskeisen vertailuarvon suhteen ollaan itse asiassa menossa alaspäin. Näiden vertailuarvojen saavuttaminen edellyttää tehokkaampia kansallisia toimia. Taloustaantuma sekä väestökehityksen haasteet tuovat korostetusti esiin, kuinka tärkeää on toteuttaa uudistuksia ja jatkaa investoimista koulutusjärjestelmiin, jotta keskeisiin talouden ja yhteiskunnan haasteisiin pystytään vastaamaan.

| 2) | Useissa maissa ollaan toteuttamassa uudistuksia, joiden selkeänä lähtökohtana on avaintaitoja koskeva viitekehys. Koulujen opetussuunnitelmien mukauttamisessa on edistytty hyvin. Paljon on kuitenkin vielä tehtävä, jotta voidaan tukea opettajien ammattitaidon kehittämistä, ajanmukaistaa arviointijärjestelmiä ja ottaa käyttöön uudenlaisia oppimisjärjestelyjä innovatiivisessa kouluympäristössä. Yksi suuri haaste on huolehtia siitä, että uudenlaiset menetelmät hyödyttävät kaikkia, myös heikossa asemassa olevia sekä ammatti- ja aikuisopiskelijoita. |
| --- | --- |

2)

Useissa maissa ollaan toteuttamassa uudistuksia, joiden selkeänä lähtökohtana on avaintaitoja koskeva viitekehys. Koulujen opetussuunnitelmien mukauttamisessa on edistytty hyvin. Paljon on kuitenkin vielä tehtävä, jotta voidaan tukea opettajien ammattitaidon kehittämistä, ajanmukaistaa arviointijärjestelmiä ja ottaa käyttöön uudenlaisia oppimisjärjestelyjä innovatiivisessa kouluympäristössä. Yksi suuri haaste on huolehtia siitä, että uudenlaiset menetelmät hyödyttävät kaikkia, myös heikossa asemassa olevia sekä ammatti- ja aikuisopiskelijoita.

| 3) | Elinikäisen oppimisen toteuttaminen virallista, epävirallista ja arkioppimista hyödyntäen sekä liikkuvuuden lisääminen ovat edelleen haasteita. Koulutuksesta, myös yliopistoista, olisi tehtävä avoimempia ja työmarkkinoiden ja koko yhteiskunnan tarpeisiin sovitettuja. Koulutuksen ja työelämän välisten kumppanuuksien luomiseen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota. |
| --- | --- |

3)

Elinikäisen oppimisen toteuttaminen virallista, epävirallista ja arkioppimista hyödyntäen sekä liikkuvuuden lisääminen ovat edelleen haasteita. Koulutuksesta, myös yliopistoista, olisi tehtävä avoimempia ja työmarkkinoiden ja koko yhteiskunnan tarpeisiin sovitettuja. Koulutuksen ja työelämän välisten kumppanuuksien luomiseen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota.

2.   AVAINTAIDOT

Elinikäisen oppimisen avaintaitoja koskevassa eurooppalaisessa viitekehyksessä (7) yksilöidään ja määritellään kahdeksan avaintaitoa, joita jokainen tarvitsee henkilökohtaisen kehityksensä, aktiivisen kansalaisuutensa, sosiaalisen osallisuutensa ja työllistettävyytensä varmistamiseen tietoyhteiskunnassa:

| 1) | viestintä äidinkielellä; |
| --- | --- |

1)

viestintä äidinkielellä;

| 2) | viestintä vierailla kielillä; |
| --- | --- |

2)

viestintä vierailla kielillä;

| 3) | matemaattinen osaaminen ja perusosaaminen luonnontieteiden ja tekniikan aloilla; |
| --- | --- |

3)

matemaattinen osaaminen ja perusosaaminen luonnontieteiden ja tekniikan aloilla;

| 4) | digitaaliset taidot; |
| --- | --- |

4)

digitaaliset taidot;

| 5) | oppimistaidot; |
| --- | --- |

5)

oppimistaidot;

| 6) | sosiaaliset ja kansalaistaidot; |
| --- | --- |

6)

sosiaaliset ja kansalaistaidot;

| 7) | aloitekyky ja yrittäjyys; |
| --- | --- |

7)

aloitekyky ja yrittäjyys;

| 8) | tietoisuus kulttuurista ja kulttuurin ilmaisumuodot. |
| --- | --- |

8)

tietoisuus kulttuurista ja kulttuurin ilmaisumuodot.

Peruskoulutuksen olisi tuettava näiden avaintaitojen kehittymistä tasolle, joka antaa kaikille nuorille, myös muita heikommassa asemassa oleville, välineet opiskelun jatkamista ja työelämää varten. Aikuiskoulutuksen olisi tarjottava kaikille aikuisille todelliset mahdollisuudet kehittää ja päivittää avaintaitojaan läpi elämän.

2.1   Opetussuunnitelmien uudistamisen eteneminen

Koko EU:ssa on selkeänä suuntauksena taitoihin perustuva opetus ja oppiminen sekä oppimistuloksiin perustuva lähestymistapa. Se on paljolti avaintaitoja koskevan eurooppalaisen viitekehyksen ansiota, ja joissakin maissa se on ollut politiikan uudistamisen lähtökohtana.

Erityisesti koulujen opetussuunnitelmien suhteen on edistytty merkittävästi. Perinteisiä oppiaineita kuten äidinkieltä, vieraita kieliä tai matematiikkaa ja luonnontieteitä käsitellään oppiaineiden rajat ylittävällä tavalla, ja tiedon hankinnan lisäksi painotetaan enemmän taitojen kehittämistä ja myönteistä asennoitumista sekä osaamisen soveltamista käytännössä. Monialaiset avaintaidot ovat saamassa enemmän näkyvyyttä ja selkeämmän aseman opetussuunnitelmissa. Monet jäsenvaltiot pitivät menestymistään vuoden 2006 Pisa-tutkimuksessa kehnona, minkä vuoksi useissa maissa on laadittu strategioita tai toimintasuunnitelmia erityisesti lukutaidon, matematiikan ja luonnontieteiden perustaitojen tason kohottamiseksi.

2.2   Oppimisjärjestelyt kouluissa kaipaavat vielä kehittämistä

Opetussuunnitelmien uudistaminen on käynnissä, mutta se yksinään ei riitä. Taitoihin perustuvaan lähestymistapaan kuuluvat taidot ja asenteet, joiden varassa tietoa käytetään tarkoituksenmukaisesti, myönteisen asennoitumisen kehittyminen jatko-oppimiseen, kriittinen ajattelu ja luovuus. Tämä asettaa melkoisia haasteita oppimisjärjestelyille ja riippuu ratkaisevasti opettajien ja koulunjohtajien kyvyistä. Se edellyttää myös, että koulut ottavat selkeämmin vastuun oppilaiden valmentamisesta jatko-opiskeluihin keskeisenä perustehtävänään.

2.2.1   Monialaisten avaintaitojen soveltaminen käytännössä

Kouluihin hankitaan erittäin innokkaasti uutta teknologiaa ja pyritään opettamaan tietojenkäsittelyn perustaitoja, jotka sisältyvät digitaalisiin taitoihin. Nuoret kuitenkin hankkivat tieto- ja viestintätekniikan osaamisensa yhä useammin arkioppimisena, ja muun muassa uusien teknologioiden ja medioiden käyttöä koskeva kriittinen ajattelu, tietoisuus asiaan liittyvistä riskeistä ja eettiset ja oikeudelliset pohdinnat ovat jääneet vähemmälle huomiolle. Kun tieto- ja viestintätekniikan käyttö saa yhä suuremman osan ihmisten elämässä, näitä kysymyksiä olisi käsiteltävä selkeästi opetuksessa. Uusien teknologioiden potentiaali innovoinnin ja luovuuden lisäämiseen, uusien kumppanuuksien luomiseen ja oppimisen yksilölliseen suunnitteluun on tarpeen hyödyntää paremmin.

Myös oppimistaidot sisältyvät useisiin opetussuunnitelmiin, mutta koulut ja opettajat tarvitsevat enemmän tukea saadakseen ne juurrutettua järjestelmällisesti osaksi opetusta ja oppimista ja edistääkseen oppimiseen kannustavaa ilmapiiriä koko koulussa. Uudet menetelmät, kuten henkilökohtaiset opetussuunnitelmat ja vapaaseen kyselyyn perustuva oppiminen, voivat olla erittäin hyödyllisiä niille, joilla on koulusta kielteisiä ja epäonnistumisen kokemuksia.

Myös silloin, kun opetetaan sosiaalisia ja kansalaistaitoja, aloitekykyä ja yrittäjyyttä ja kulttuuritietoisuutta, on haasteena päästä tietoaspektia pidemmälle. Oppilaat tarvitsevat enemmän tilaisuuksia aloitteellisuuteen ja oppimiseen kouluissa, joissa pidetään yllä yhteyksiä työelämään, vapaaehtoistoimintaan, urheiluun ja kulttuuriin. Nämä taidot ovat keskeisiä innovointikyvyn kehittämiseksi ja integroitumisväylien tarjoamiseksi oppilaille, joilla on maahanmuuttajatausta ja/tai jotka tulevat heikommista lähtökohdista. Koulujen avaaminen yhteistoiminnalle työnantajien, nuorisoryhmien, kulttuuritoimijoiden ja kansalaisjärjestöjen kanssa on tässä yhteydessä tärkeää.

Esimerkkejä yrittäjyyden edistämisestä yritysten kanssa toteutettavien kumppanuuksien tai oppilasvetoisten miniyritysten perustamisen avulla saadaan koko ajan lisää. Vaihdoista saatu kokemus on osoittanut, että niiden tueksi on järjestettävä aloitekykyä, luovuutta ja innovointia edistävää toimintaa kouluissa.

2.2.2   Opettajien ja koulunjohtajien koulutus

Opetuksen ja koulun johtamisen laatu ovat tärkeimpiä oppilaiden menestymiseen vaikuttavia koulun sisäisiä tekijöitä.

Näyttää siltä, että joissakin maissa opettajien peruskoulutus antaa opettajille valmiudet soveltaa avaintaitoihin perustuvaa lähestymistapaa. Suurin osa opettajista on kuitenkin jo työelämässä. Kansallisista raporteista ja toimintamallien keskinäisestä vaihdosta ei juurikaan ole saatu näyttöä siitä, että työssä olevien opettajien taitoja päivitettäisiin suunnitelmallisesti.

Talis-kyselyn mukaan (8) opettajilla on hyvin vähän kannustimia opetuksensa parantamiseen, ja yleisimmät heille tarjolla olevista ammattitaidon kehittämistoimista eivät ole kaikkein tehokkaimpia. Suurin osa opettajista haluaisi enemmän ammattitaitoa kehittävää koulutusta (varsinkin erityistarpeista oppimisen yhteydessä, tieto- ja viestintäteknisistä taidoista ja oppilaiden käyttäytymisestä).

Koulunjohtajien ammattitaidon kehittäminen on ratkaisevan tärkeää, koska heidän tehtävänään on luoda sellainen ympäristö, jossa koulut ovat sekä oppilaita että opettajia edistäviä oppimisyhteisöjä. Kuitenkin vain muutamissa maissa koulunjohtajien ammatillinen täydennyskoulutus on pakollista.

2.2.3   Arvioinnin kehittäminen

Arvioinnin merkityksestä oppimista tehostavana ja motivaatiota lisäävänä tekijänä saadaan jatkuvasti lisää näyttöä.

Avaintaitojen hankkimisen arviointiin käytetään useimmissa maissa nykyisin vähimmäisvaatimuksia ja keskitettyä arviointia ainakin yleisopetuksessa.

Suurin osa nykyisistä arviointimenetelmistä korostaa kuitenkin voimakkaasti tietoja ja muistia, eikä niiden avulla pystytä riittävästi arvioimaan avaintaitoihin olennaisesti liittyvää taitojen ja asenteiden ulottuvuutta. Monialaisten avaintaitojen ja oppiainerajat ylittävien työtapojen arviointi on myös hyvin haastavaa. Olisikin tarkasteltava lähemmin niiden maiden kokemuksia, jotka käyttävät täydentäviä menetelmiä kuten vertaisarviointia, portfolioita, henkilökohtaisia oppimissuunnitelmia ja/tai koulukohtaisia arviointisuunnitelmia sekä hankearviointia, ja kehiteltävä menetelmiä siltä pohjalta.

2.3   Lukutaitoon ja heikossa asemassa oleviin enemmän panostusta

Hyvä lukutaito on avaintaitojen hankkimisen ja elinikäisen oppimisen perusta, minkä vuoksi siitä on huolehdittava jo varhaisiässä. Tästä syystä lukutaidon heikkeneminen vuoden 2010 tavoitteena olevaan vertailuarvoon nähden on jatkuva suuri huolenaihe. Vaillinainen lukutaito on etenkin poikien ja maahanmuuttajien ongelma, ja se heikentää pahasti heidän mahdollisuuksiaan työnsaantiin ja hyvinvointiin. Useimmissa maissa toteutetaan erityistoimia, joilla tuetaan lukutaidon hankkimista, mutta tehokkaammat kansalliset toimet ovat ilmiselvästi tarpeen.

EU:n tavoitteena on pienentää lukutaitotestissä heikosti suoriutuvien 15-vuotiaiden osuutta 20 prosentilla vuoteen 2010 mennessä, mutta osuus on tosiasiassa kasvanut 21,3 prosentista 24,1 prosenttiin vuosien 2000 ja 2006 välisenä aikana (9). Maahanmuuttajataustaiset oppilaat menestyvät lukemisessa, matematiikassa ja luonnontieteissä heikommin kuin valtaväestöön kuuluvat oppilaat (Pisa-tutkimuksen tulokset).

Heikossa asemassa olevien oppilaiden opetuksessa on suuntauksena yksilöllistetty toimintamalli. Sen lisäksi toteutetaan usein kohdennettuja toimia, joilla tuetaan lukutaito-ongelmaisia (myös maahanmuuttajia) ja erityisopetusta tarvitsevia sekä niitä, joiden koulunkäynti on vaarassa keskeytyä. Kansallisten raporttien perusteella näyttää kuitenkin siltä, että edistys on hidasta ja epäedulliseen asemaan liittyvien ongelmien poistaminen pysyy merkittävänä haasteena. Maiden välillä on selvä jako sen mukaan, integroidaanko erityisopetusta vaativat oppilaat yleisopetukseen vai opetetaanko heitä muista erillään. Erillisissä ryhmissä opetettavien erityisoppilaiden osuus oppivelvollisuuden piiriin kuuluvien oppilaiden kokonaismäärästä vaihtelee 0,01 prosentin ja 5,1 prosentin välillä (EU:n keskiarvo on 2,1 prosenttia).

Useimpien maiden strategioissa on alettu painottaa perustaitojen, erityisesti luku- ja laskutaidon, varhaiseen oppimiseen tähtääviä ohjelmia. Joissakin tapauksissa ohjelmien lisänä ovat systemaattinen oppimisvaikeuksien varhainen tunnistaminen ja sen jälkeen tukitoimet, joilla estetään oppilaiden jälkeenjääminen, taikka ohjelmat, joilla pyritään lisäämään esimerkiksi vieraiden kielten tai matematiikan ja luonnontieteiden kiinnostavuutta.

Vaikka heikossa asemassa olevien ryhmien tarpeisiin on usein olemassa erityistoimenpiteitä, joissakin maissa on laadittu valtavirtaan kuuluvat oppilaat ja erityiset kohderyhmät yhdistäviä lainsäädäntöpuitteita, muun muassa oikeuksiin perustuvaa lainsäädäntöä.

2.4   Ammatti- ja aikuisopiskelussa on painotettava avaintaitoja

Ammatillisessa koulutuksessa on perinteisesti keskitytty taitoihin enemmän kuin yleissivistävässä koulutuksessa. Kaikkia avaintaitoja, sellaisina kuin ne määritellään eurooppalaisessa viitekehyksessä, ei kuitenkaan useimpien maiden ammattikoulutusjärjestelmissä käsitellä yhtä järjestelmällisesti kuin yleissivistävässä koulutuksessa. Enemmän huomiota olisi kiinnitettävä erityisesti viestintään vierailla kielillä ja kaikkiin monialaisiin avaintaitoihin, sillä niiden merkitys lisääntyy jatkuvasti työmarkkinoiden ja yhteiskunnan tarpeiden muuttuessa. Haasteina ovat yhtälailla opetussuunnitelmat ja opetus- ja opiskelumenetelmät kuin ammatinopettajien koulutuskin.

Useimmissa maissa painotetaan tehokkaan aikuiskoulutusjärjestelmän tärkeyttä. Tavoitteina ovat aikuisten paremmat työmarkkinataidot, integroituminen yhteiskuntaan ja valmistautuminen aktiivisena ikääntymiseen.

Aikuisten osallistumista koulutukseen on onnistuttu lisäämään jonkin verran, mutta ei tarpeeksi, jotta vuodeksi 2010 asetettu 12,5 prosentin tavoite saavutettaisiin. Vuonna 2008 koulutukseen oli osallistunut kyselyä edeltäneiden neljän viikon aikana 9,5 prosenttia 25–64-vuotiaista eurooppalaisista. Aikuiset, joiden ammattitaito oli korkea, osallistuivat koulutukseen viisi kertaa todennäköisemmin kuin ammattitaidoltaan heikot.

Euroopan 25–64-vuotiaista 77 miljoonalla (lähes 30 prosentilla) on yhä enintään ylemmän perusasteen koulutus.

Avaintaitojen tarjoamista aikuisille tuetaan muun muassa uudella ja tarkistetulla lainsäädännöllä, tarjonnan ja hallinnon parannuksilla ja erityisillä rahoitustoimilla. Aikuiskoulutuksen toimintasuunnitelman (10) mukaisesti huomiota kiinnitetään etenkin heikon ammattitaidon omaavien ja/tai työttömien aikuisten ja maahanmuuttajien luku- ja kielitaitoon sekä digitaalisiin taitoihin. Uuden mahdollisuuden toisen asteen koulutuksen hankkimiseen tarjoavat ohjelmat ovat tavallisia. Luku- ja laskutaito sisältyvät toisinaan myös ammattikursseihin. Tällaiset toimet yhdistettyinä ohjaukseen sekä epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamiseen nähdään avaimina menestykseen.

On kuitenkin tärkeää, että aikuisopiskelutarjonta kattaa kaikki avaintaidot eikä keskity pelkästään yksittäisiin taitoihin kuten lukutaitoon tai täsmällisiin ammatillisiin taitoihin. Tarjontaa olisi myös oltava pätevyystasoltaan kaikenlaisille aikuisille, myös heikon ammattitaidon tai erityisiä oppimistarpeita omaaville aikuisille sekä ikääntyneille. Aikuiskoulutushenkilöstön osaamista olisi päivitettävä vastaavasti.

3.   ELINIKÄISEN OPPIMISEN STRATEGIAT JA VÄLINEET

3.1   Elinikäisen oppimisen käsite on vakiintunut

Kaikissa EU-maissa tunnustetaan ”kehdosta hautaan” jatkuvan elinikäisen oppimisen keskeinen merkitys kasvun, työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden kannalta. Siinä on tärkeänä näkökohtana 4–64-vuotiaiden koulutukseen osallistumisen taso, joka on kasvussa lähes kaikissa EU-maissa (11).

Nimenomaisia elinikäisen oppimisen strategioita on hyväksytty useimmissa maissa. Erityisesti on paneuduttu sellaisten välineiden kehittämiseen, jotka tukevat joustavia oppimisväyliä koulutusjärjestelmien eri osien välillä.

Eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen (EQF) toteuttamisessa ollaan lähestymässä ratkaisuvaihetta. Useimmat maat edistyvät hyvin kaikki koulutustasot ja -tyypit kattavien kansallisten tutkintojen viitekehysten laadinnassa sekä viitekehysten ja EQF:n välisten yhteyksien vahvistamisessa vuoteen 2010 mennessä. Tähän liittyy tutkintojen määrittely ja kuvaus yleisemmin oppimistulosten avulla sekä epävirallisen ja arkioppimisen validointi.

On myös toteutettu toimenpiteitä etenkin aikuisille suunnattujen elinikäisen ohjauksen järjestelmien kehittämiseksi edelleen. Erilaisten ohjausjärjestelmien välistä koordinointia on kuitenkin vielä parannettava myös siten, että ne tukevat nuoria koulutuksen loppuun suorittamisessa ja työmarkkinoille siirtymisessä.

3.2   Toteuttaminen edelleen haaste

Elinikäisen oppimisen strategioiden toteuttaminen ja kehittäminen on edelleen erittäin iso haaste. Strategiat ovat johdonmukaisia ja kattavia vain muutamissa tapauksissa, ja joissakin strategioissa keskitytään yhä tiettyihin aloihin tai kohderyhmiin eikä niinkään koko elämänkaareen. Jotta strategiat olisivat tehokkaita, niiden on ulotuttava riittävän pitkille ajanjaksoille ja tarjottava mahdollisuuksia kaikille ikäryhmille ja niitä on tarkistettava ja paranneltava. Jotta niiden merkitys ja vaikutus kasvaisi ja ihmisten motivaatio osallistua koulutukseen lisääntyisi, tarvitaan sidosryhmien painokkaampaa mukanaoloa ja enemmän yhteistyötä koulutusalan ulkopuolisten politiikanalojen kanssa. Tämänhetkisessä talouskriisissä on keskeisenä ongelmana sellaisten mekanismien puuttuminen, joilla rajallisia resursseja voitaisiin hyödyntää strategisesti ja ottaa muun muassa huomioon esiin nousevat uudet taitotarpeet.

4.   AMMATILLINEN KOULUTUS

4.1   Houkuttelevuutta ja laatua parannetaan

Kööpenhaminan prosessin keskeinen tavoite eli ammatillisten koulutusjärjestelmien houkuttelevuuden ja laadun parantaminen on työn alla. Tavoitteeseen pyritään muun muassa panemalla täytäntöön laadunvarmistusjärjestelmiä äskettäin hyväksytyn ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalaisen viitekehyksen mukaisesti (12). Se on keskeisenä tavoitteena useimmissa EU-maissa. Erityisesti keskitytään ammatillisten opettajien ja kouluttajien ammattitaidon kehittämiseen. Opintoja tarjotaan yhä enemmän moduuleina, jotta ammatillisesta koulutuksesta saataisiin joustavampaa ja jotta se vastaisi paremmin opiskelijoiden ja yritysten tarpeita.

4.2   Ammatillista koulutusta on tarjottava tarpeiden mukaan

Kuten Uudet taidot uusia työpaikkoja varten -aloitteessa todetaan, suuria haasteita on vielä jäljellä. Taitotasojen ja työvaatimusten välinen epätasapaino todennäköisesti lisääntyy vuoteen 2020 mennessä, jos ammatillisen koulutuksen järjestelmät eivät pysty nopeammin ja joustavammin vastaamaan pätevyys- ja taitovaatimusten odotettavissa olevaan nousemiseen.

Jotta ammatillinen koulutus vastaisi paremmin työmarkkinoiden tarpeita, työssä tapahtuvaa koulutusta käytetään entistä enemmän koulussa tapahtuvan opiskelun täydentäjänä. Eräissä maissa, joissa näillä aloilla ei ole vahvaa perinnettä, perustetaan uusia oppisopimusohjelmia ja kehitetään yhteistyötä työmarkkinaosapuolten kanssa ammatillisen koulutuksen tarjonnan suunnittelua ja uudistamista varten. Suhteita yritysmaailmaan on kuitenkin vielä tiivistettävä ja työssä tapahtuvaa oppimista on laajennettava edelleen, jotta ammatillisen koulutuksen järjestelmät pystyvät mukautumaan työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin. Tarvitaan myös lisäponnisteluja sellaisten välineiden kehittämiseksi, joilla taitotarpeita pystytään ennakoimaan.

Mahdollisuuksia jatkaa opintoja ammatillisen koulutuksen jälkeen korkea-asteella on jo lisätty, mutta edistys saisi olla nopeampaa. Ammatillisessa koulutuksessa olevat tarvitsevat yhä kiinnostavampia tutkintonäkymiä ja liikkuvuusmahdollisuuksia ja parempaa tukea ohjauksen ja kieltenopetuksen keinoin.

5.   KORKEA-ASTEEN KOULUTUKSEN AJANMUKAISTAMINEN

5.1   Opiskeluun pääsyä on helpotettu ja rahoituslähteitä monipuolistettu jonkin verran

Poliittisissa piireissä ollaan entistä tietoisempia siitä, että elinikäisen oppimisen toteutumisen kannalta on keskeisen tärkeää tarjota mahdollisuus korkea-asteen koulutukseen myös perinteisessä mielessä epätyypillisille opiskelijaryhmille. Useimmissa maissa on toteutettu toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään heikommassa sosioekonomisessa asemassa olevien opiskelijoiden opiskelua. Tähän käytetään myös taloudellisia kannustimia.

Euroopan aikuisväestöstä (25–64-vuotiaista) 24 prosentilla on korkea koulutustaso (eli korkea-asteen koulutus), mikä on huomattavasti vähemmän kuin Yhdysvalloissa ja Japanissa (40 prosenttia).

Korkea-asteen oppilaitosten tulolähteiden monipuolistaminen etenee, ja hallitsevana lähteenä ovat lukukausimaksut. Yleistyviä ilmiöitä ovat myös tulosperusteiset sopimukset ja korkea-asteen oppilaitosten välinen kilpailu, joka kohdistuu myös julkisen rahoituksen saantiin.

5.2   Elinikäiseen oppimiseen investointi ja sen tarjonta yhä haasteina

Investointien kasvattaminen niin julkisista kuin yksityisistä lähteistä on edelleen haaste etenkin nykyisessä talouskriisissä. Eräiden EU-maiden aloitteet, joilla pyritään lisäämään ja kohdistamaan varoja korkeakoulutusinvestointeihin, ovat tervetulleita; lisärahoituksen hankkimiseksi rahoituslähteitä olisi oltava vielä enemmän. Investointeja olisi tehostettava myös vahvistamalla laadunvarmistusmenetelmiä ja lisäämällä yhteistyötä, kuten eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa (ET 2020) edellytetään.

Rakenteellinen ja kulttuuriin liittyvä joustamattomuus on edelleenkin merkittävin este korkea-asteen koulutuksen aseman vahvistamiselle jo työelämässä olevien ammatillisessa täydennyskoulutuksessa ja oman itsensä kehittämisessä. Korkea-asteen oppilaitoksille olisi tarjottava kannustimia, jotta ne kehittäisivät joustavampia opinto-ohjelmia ja opiskelumuotoja ja laajentaisivat aiempien opintojen validointia. Korkea-asteen koulutus olisi nivottava kiinteästi laaja-alaisten kansallisten tutkintojen viitekehysten laadintaan.

Yliopistoilla on oltava enemmän itsenäisyyttä ja laitosten hallintoa on parannettava ja vastuuvelvollisuutta lisättävä, jotta ne pystyvät avaamaan ovensa kaikille opiskelijoille, erityisesti epätyypillisille opiskelijoille, ja monipuolistamaan tulonlähteitään. Yliopistojen ja yritysten välisillä kumppanuuksilla (13) voidaan luoda otolliset olosuhteet sille, että yksityissektorin rahoitusosuutta saadaan lisättyä yrityksiltä tulevalla rahoituksella. Kumppanuudet voivat myös tukea yliopistoja sellaisten opinto-ohjelmien ja tutkintojen kehittämisessä, jotka sopivat paremmin työmarkkinoilla tarvittavien ja opiskelijoiden kaipaamien taitojen hankkimiseen, kuten Uudet taidot uusia työpaikkoja varten -aloitteessa edellytetään (14).

6.   TULEVAT TOIMET

6.1   EU-yhteistyötä lisätään ja uudet strategiset puitteet pannaan täytäntöön

Tämä vuoden 2010 yhteinen raportti osoittaa, että monilla merkittävillä aloilla on edistytty ja että Euroopan tason yhteistyö on edesauttanut kansallisia uudistuksia (15). Siitä huolimatta raportista on nähtävissä myös suuria haasteita, jotka koskevat ennen kaikkea avaintaitoja koskevan viitekehyksen täysimääräistä toteutumista ja koulutuksen avoimuuden ja tarkoituksenmukaisuuden parantamista. Tähän tarvitaan lisätoimia niin Euroopan kuin jäsenvaltioiden tasolla.

Eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet (ET 2020) tarjoavat keinon näihin haasteisiin vastaamiseksi. Niitä koskevien jatkotoimien olisi oltava yksi ET 2020 -puitteiden ensimmäiselle työskentelyjaksolle (2009–2011) määritetyistä painopistealoista, jotka liittyvät Uudet taidot uusia työpaikkoja varten -aloitteen ja EU:n nuorisostrategian toteuttamiseen (16).

6.2   Avaintaidot kaikille elinikäisen oppimisen avulla

Monissa maissa uudistetaan opetussuunnitelmia nimenomaan avaintaitoja koskevan viitekehyksen perusteella ja erityisesti koulusektorilla. Innovatiivisia opetus- ja oppimistapoja on kuitenkin kehitettävä ja toteutettava laajemmalla pohjalla, jotta varmistetaan kaikkien kansalaisten mahdollisuus korkealaatuiseen elinikäiseen oppimiseen.

| — | Niitä, jotka ovat alisuoriutumisen ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa, on tarpeen tukea avaintaitojen hankkimisessa entistä ponnekkaammin. Nykyisiä toimenpiteitä, joilla hankitaan lisärahoitusta heikossa asemassa olevia oppilaita varten, integroidun erityisopetuksen tarpeisiin sekä kohdennettuihin toimiin koulunkäynnin varhaisen lopettamisen ehkäisemiseksi, olisi sovellettava järjestelmällisemmin. Suurin huolenaihe on lukutaidoltaan heikkojen ihmisten kasvava määrä. Sekä jäsenvaltioissa että Euroopan laajuudella tarvitaan kokonaisvaltaisia toimia, jotka kattavat kaikki oppimistasot esikoulusta ammatilliseen koulutukseen ja edelleen aikuiskoulutukseen. |
| --- | --- |

—

Niitä, jotka ovat alisuoriutumisen ja sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa, on tarpeen tukea avaintaitojen hankkimisessa entistä ponnekkaammin. Nykyisiä toimenpiteitä, joilla hankitaan lisärahoitusta heikossa asemassa olevia oppilaita varten, integroidun erityisopetuksen tarpeisiin sekä kohdennettuihin toimiin koulunkäynnin varhaisen lopettamisen ehkäisemiseksi, olisi sovellettava järjestelmällisemmin. Suurin huolenaihe on lukutaidoltaan heikkojen ihmisten kasvava määrä. Sekä jäsenvaltioissa että Euroopan laajuudella tarvitaan kokonaisvaltaisia toimia, jotka kattavat kaikki oppimistasot esikoulusta ammatilliseen koulutukseen ja edelleen aikuiskoulutukseen.

| — | Lisätoimia tarvitaan myös taitoihin perustuvan lähestymistavan mukaisten opetus- ja arviointimenetelmien kehittämiseen. Jäsenvaltiot ja komissio tehostavat työskentelyään eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa (ET 2020) näiden kysymysten käsittelemiseksi. Oppimisen tuloksena opiskelijoilla olisi oltava tietojen lisäksi myös tarvittavat taidot ja asenteet. Erityisesti on ponnisteltava niiden monialaisten avaintaitojen hyväksi, joita luovuuden ja innovoinnin lisääminen ja yleisesti työelämässä ja yhteiskunnassa menestyminen ratkaisevasti edellyttävät. |
| --- | --- |

—

Lisätoimia tarvitaan myös taitoihin perustuvan lähestymistavan mukaisten opetus- ja arviointimenetelmien kehittämiseen. Jäsenvaltiot ja komissio tehostavat työskentelyään eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa (ET 2020) näiden kysymysten käsittelemiseksi. Oppimisen tuloksena opiskelijoilla olisi oltava tietojen lisäksi myös tarvittavat taidot ja asenteet. Erityisesti on ponnisteltava niiden monialaisten avaintaitojen hyväksi, joita luovuuden ja innovoinnin lisääminen ja yleisesti työelämässä ja yhteiskunnassa menestyminen ratkaisevasti edellyttävät.

| — | Ammatillisella täydennyskoulutuksella on huolehdittava siitä, että kaikki opettajat ja kouluttajat ja koulunjohtajat saavat sellaiset pedagogiset ja muut taidot, joita he tarvitsevat voidakseen hoitaa tämän lähestymistavan edellyttämät uudet tehtävänsä. Täydennyskoulutus on olennaista myös opettajan ammatin houkuttelevuuden lisäämiseksi ja ammatin tukemiseksi paremmin. |
| --- | --- |

—

Ammatillisella täydennyskoulutuksella on huolehdittava siitä, että kaikki opettajat ja kouluttajat ja koulunjohtajat saavat sellaiset pedagogiset ja muut taidot, joita he tarvitsevat voidakseen hoitaa tämän lähestymistavan edellyttämät uudet tehtävänsä. Täydennyskoulutus on olennaista myös opettajan ammatin houkuttelevuuden lisäämiseksi ja ammatin tukemiseksi paremmin.

| — | On vahvistettava niitä taitoja, joita vaaditaan jatko-opinnoissa ja työmarkkinoilla ja jotka usein liittyvät läheisesti toisiinsa. Tämä tarkoittaa, että avaintaitoihin perustuvaa lähestymistapaa on kehitettävä edelleen koulusektorin ulkopuolella aikuiskoulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa Kööpenhaminan prosessiin liittyen ja että korkea-asteen koulutuksen tulosten on vastattava paremmin työmarkkinoiden tarpeita. Lisäksi on kehitettävä tapoja, joilla monialaisia taitoja sekä työnsaannin ja jatko-opiskelun kannalta olennaisia asenteita voidaan arvioida ja antaa niistä merkintä. On kehitettävä koulutus- ja työelämän yhteinen ”kieli”, jotta kansalaisten ja työnantajien on helpompi ymmärtää avaintaitojen ja oppimistulosten merkitys työtehtävien ja ammattien kannalta. Se helpottaisi kansalaisten ammatillista ja maantieteellistä liikkuvuutta. |
| --- | --- |

—

On vahvistettava niitä taitoja, joita vaaditaan jatko-opinnoissa ja työmarkkinoilla ja jotka usein liittyvät läheisesti toisiinsa. Tämä tarkoittaa, että avaintaitoihin perustuvaa lähestymistapaa on kehitettävä edelleen koulusektorin ulkopuolella aikuiskoulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa Kööpenhaminan prosessiin liittyen ja että korkea-asteen koulutuksen tulosten on vastattava paremmin työmarkkinoiden tarpeita. Lisäksi on kehitettävä tapoja, joilla monialaisia taitoja sekä työnsaannin ja jatko-opiskelun kannalta olennaisia asenteita voidaan arvioida ja antaa niistä merkintä. On kehitettävä koulutus- ja työelämän yhteinen ”kieli”, jotta kansalaisten ja työnantajien on helpompi ymmärtää avaintaitojen ja oppimistulosten merkitys työtehtävien ja ammattien kannalta. Se helpottaisi kansalaisten ammatillista ja maantieteellistä liikkuvuutta.

6.3   Kumppanuuteen perustuvan toimintatavan laajentaminen

Jotta voitaisiin parantaa kansalaisten taitoja ja antaa heille paremmat valmiudet tulevaisuutta varten, koulutusjärjestelmistä on myös tehtävä avoimempia ja muun maailman kannalta tarkoituksenmukaisempia.

| — | Koulutuslaitosten ja muun maailman, erityisesti työelämän, välisiä kumppanuuksia olisi lisättävä kaikilla tasoilla. Tällaisissa kumppanuuksissa koulutusalan ammattilaiset, yritykset, kansalaisjärjestöt sekä kansalliset ja alueelliset viranomaiset toteuttaisivat elinikäistä oppimista yhdessä yhteisen toimintasuunnitelman pohjalta. Kumppanuudet avaisivat myös uusia mahdollisuuksia opiskelijoiden liikkuvuuteen. |
| --- | --- |

—

Koulutuslaitosten ja muun maailman, erityisesti työelämän, välisiä kumppanuuksia olisi lisättävä kaikilla tasoilla. Tällaisissa kumppanuuksissa koulutusalan ammattilaiset, yritykset, kansalaisjärjestöt sekä kansalliset ja alueelliset viranomaiset toteuttaisivat elinikäistä oppimista yhdessä yhteisen toimintasuunnitelman pohjalta. Kumppanuudet avaisivat myös uusia mahdollisuuksia opiskelijoiden liikkuvuuteen.

| — | Korkea-asteen oppilaitokset tarvitsevat enemmän kannustimia laajentaakseen epätyypillisten opiskelijoiden ja heikossa asemassa olevien ryhmien opiskelumahdollisuuksia, ulkopuolisten tahojen kanssa toteutettavat kumppanuudet mukaan lukien. |
| --- | --- |

—

Korkea-asteen oppilaitokset tarvitsevat enemmän kannustimia laajentaakseen epätyypillisten opiskelijoiden ja heikossa asemassa olevien ryhmien opiskelumahdollisuuksia, ulkopuolisten tahojen kanssa toteutettavat kumppanuudet mukaan lukien.

| — | Opiskelijoille olisi annettava enemmän ja parempia mahdollisuuksia käytännön harjoitteluun ja näkemystä ammatillisesta, yhteiskunnallisesta ja kulttuurielämästä. Tätä varten työssä tapahtuvalle oppimiselle, oppisopimuksille ja vapaaehtoisille toimintaohjelmille olisi annettava paljon tärkeämpi rooli niin ammatti- ja aikuiskoulutuksessa kuin kouluissa ja korkea-asteella. |
| --- | --- |

—

Opiskelijoille olisi annettava enemmän ja parempia mahdollisuuksia käytännön harjoitteluun ja näkemystä ammatillisesta, yhteiskunnallisesta ja kulttuurielämästä. Tätä varten työssä tapahtuvalle oppimiselle, oppisopimuksille ja vapaaehtoisille toimintaohjelmille olisi annettava paljon tärkeämpi rooli niin ammatti- ja aikuiskoulutuksessa kuin kouluissa ja korkea-asteella.

| — | Elinikäisen oppimisen strategioiden kehittämisessä ja täytäntöönpanossa olisi oltava mukana sidosryhmiä ja koulutuksen tarjoajia, ja niihin olisi sisällyttävä yhteistyö myös koulutuspolitiikan ulkopuolisten politiikanalojen kanssa. |
| --- | --- |

—

Elinikäisen oppimisen strategioiden kehittämisessä ja täytäntöönpanossa olisi oltava mukana sidosryhmiä ja koulutuksen tarjoajia, ja niihin olisi sisällyttävä yhteistyö myös koulutuspolitiikan ulkopuolisten politiikanalojen kanssa.

6.4   Koulutuksen osa vuoden 2010 jälkeisessä EU:n strategiassa (EU 2020)

Koulutukseen suunnattujen investointien lisääminen kohdennetusti sekä kansallisella että eurooppalaisella tasolla on keskeinen keino talouskriisistä selviämiseksi sekä osana pitkän aikavälin rakenneuudistuksia että kriisin välittömien yhteiskunnallisten vaikutusten vähentämiseksi. Euroopan menestyminen kansainvälisessä kilpailussa riippuu entistäkin enemmän taidoista ja innovointikyvystä ja nopeasta siirtymisestä vähähiiliseen, tietoperustaiseen talouteen.

Osaamiskolmiota tukevan koulutuksen roolia on vahvistettava. Innovointi ja kasvu jäävät heikoiksi, ellei niillä ole laajaa tieto- ja taitoperustaa, jossa osaamista ja luovuutta edistetään varhaisiästä alkaen ja kehitetään koko aikuisiän.

Korkealaatuisen koulutuksen puitteissa tarjottava elinikäinen oppiminen ja liikkuvuus ovat oleellisia edellytyksiä sille, että kaikki pystyvät hankkimaan ne taidot, joilla on merkitystä sekä työmarkkinoilla että sosiaalisen osallisuuden ja aktiivisen kansalaisuuden kannalta. Eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet (ET 2020) ja Uudet taidot uusia työpaikkoja varten -aloite ovat keskeisessä asemassa niiden painopisteiden käsittelemisessä, jotka ovat tulevan EU 2020 -strategian ytimenä.

---

(1)  Raportti tukeutuu kahteen komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan: 15897/09 ADD 1 (täytäntöönpanon arviointi EU:n ja kansallisella tasolla) ja 16646/09 ADD 1 (indikaattorit ja vertailuarvot vuonna 2009).

(2)  EYVL C 142, 14.6.2002, s. 1.

(3)  EUVL C 119, 28.5.2009, s. 2.

(4)  SEC(2009) 1598 ja SEC(2009) 1616.

(5)  EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10.

(6)  KOM(2008) 868.

(7)  Katso alviite 5.

(8)  OECD 2009.

(9)  Vuoden 2009 PISA-tutkimuksen tulokset saadaan joulukuussa 2010.

(10)  KOM(2007) 558 ja EUVL C 140, 6.6.2008, s. 10.

(11)  Ks. SEC(2009) 1616, I luku, taulukko 1.2.

(12)  EUVL C 155, 8.7.2009, s. 1.

(13)  KOM(2009) 158.

(14)  Ks. Eurobarometri nro 260.

(15)  Ks. myös SEC(2009) 1598.

(16)  KOM(2009) 200.

---

Euroopan komissio

| 6.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 117/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 117/8

---

Euron kurssi (1)

5. toukokuuta 2010

2010/C 117/02

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2924 |
| JPY | Japanin jeniä | 122,66 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4427 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,85510 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,6419 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,4325 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,8165 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,878 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 276,83 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7067 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,0320 |
| RON | Romanian leuta | 4,1713 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,9606 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4250 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3280 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,0374 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8014 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,7904 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 453,21 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,8233 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,8223 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,2545 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 819,16 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,1751 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 58,178 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 38,5110 |
| THB | Thaimaan bahtia | 41,790 |
| BRL | Brasilian realia | 2,2866 |
| MXN | Meksikon pesoa | 16,2789 |
| INR | Intian rupiaa | 58,0800 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2924

JPY

Japanin jeniä

122,66

DKK

Tanskan kruunua

7,4427

GBP

Englannin puntaa

0,85510

SEK

Ruotsin kruunua

9,6419

CHF

Sveitsin frangia

1,4325

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,8165

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,878

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

276,83

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7067

PLN

Puolan zlotya

4,0320

RON

Romanian leuta

4,1713

TRY

Turkin liiraa

1,9606

AUD

Australian dollaria

1,4250

CAD

Kanadan dollaria

1,3280

HKD

Hongkongin dollaria

10,0374

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8014

SGD

Singaporin dollaria

1,7904

KRW

Etelä-Korean wonia

1 453,21

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,8233

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,8223

HRK

Kroatian kunaa

7,2545

IDR

Indonesian rupiaa

11 819,16

MYR

Malesian ringgitiä

4,1751

PHP

Filippiinien pesoa

58,178

RUB

Venäjän ruplaa

38,5110

THB

Thaimaan bahtia

41,790

BRL

Brasilian realia

2,2866

MXN

Meksikon pesoa

16,2789

INR

Intian rupiaa

58,0800

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 6.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 117/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 117/9

---

Jäsenvaltion toimittamat tiedot perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 mukaisesti myönnetystä valtiontuesta

2010/C 117/03

Tuen N:o: XA 13/10

Jäsenvaltio: Italia

Alue: Lombardia

Tukiohjelman nimike tai yritykselle myönnettyä yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi: Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali.

Oikeusperusta:

| — | Bozza di deliberazione della Giunta regionale «Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali» |
| --- | --- |

—

Bozza di deliberazione della Giunta regionale «Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali»

| — | Notifica XA 396/08 |
| --- | --- |

—

Notifica XA 396/08

| — | L.R. 31/08 |
| --- | --- |

—

L.R. 31/08

| — | D.Lgs. 102/04 |
| --- | --- |

—

D.Lgs. 102/04

| — | D.LGS. 82/08 |
| --- | --- |

—

D.LGS. 82/08

| — | D.M. 12939/08 |
| --- | --- |

—

D.M. 12939/08

| — | D.M. 102208/04 |
| --- | --- |

—

D.M. 102208/04

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: 3 000 000 EUR vuodessa

Tuen enimmäisintensiteetti: 50 % ja 80 % vakuutusmaksujen kustannuksista asetuksen (EY) N:o 1857/2006 12 artiklan mukaisesti.

Täytäntöönpanopäivä: Poikkeushakemuksen rekisteröintinumeron julkaisemisesta komission maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston verkkosivustolla

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: 5 vuotta

30 päivään kesäkuuta 2014 asti

Tuen tarkoitus: Tuki vakuutusmaksujen suorittamiseen epäsuotuisien sääolojen aiheuttamien menetysten kattamiseksi

Asianomainen ala: Kasvintuotanto

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Regione Lombardia — DG Agricoltura |
| --- |
| Via Pola 12/14 |
| 20124 Milano MI |
| ITALIA |

Regione Lombardia — DG Agricoltura

Via Pola 12/14

20124 Milano MI

ITALIA

Internet-osoite: http://www.regione.lombardia.it, seuraavat kohdat: ”Settori e politiche”, ”Agricoltura”, ”Argomenti”, ”Aiuti di stato nel settore agricolo: pubblicazione dei regimi di aiuto”

Muita tietoja: Tukijärjestelmää sovelletaan käyttäen samoja rahoitukseen, hakemusten käsittelyyn ja tuen myöntämiseen sovellettavia sääntöjä kuin järjestelmässä XA 396/08. Järjestelmien täytäntöönpano on myös samanaikainen. Alue aikoo täydentää omilla varoillaan ministeriön tukia, jotka saattavat jäädä lainsäädännössä säädettyä pienemmiksi, jotta alkuperäinen kannustinvaikutus säilyisi, mutta varmistaa joka tapauksessa, ettei asetuksessa (EY) N:o 1857/2006 vahvistettu tuen enimmäismäärä ylity.

Tuen N:o: XA 37/10

Jäsenvaltio: Ranska

Alue: —

Tukiohjelman nimike tai yritykselle myönnettyä yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi: Indemnisation par le Fonds national de garantie contre les calamités agricoles (FNGCA) des dommages causés aux exploitations agricoles par les calamités

Oikeusperusta:

| — | komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 11 artikla |
| --- | --- |

—

komission asetuksen (EY) N:o 1857/2006 11 artikla

| — | Articles L.361-1 et suivants du Code rural |
| --- | --- |

—

Articles L.361-1 et suivants du Code rural

| — | Articles D.361-1 et suivants du Code rural |
| --- | --- |

—

Articles D.361-1 et suivants du Code rural

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: FNGCA:sta myönnetään 180 miljoonaa EUR (tämä keskimääräinen summa jakautuu usealle vuodelle ja sen vuosittainen määrä riippuu ilmasto-olosuhteista, joten tarkkoja vuosikustannuksia ei voida arvioida).

Tuen enimmäisintensiteetti: 35 %

Vahinkojen korvausmäärät vaihtelevat vahingon ja kyseessä olevan tuotannon luonteen mukaan. FNGCA:sta myönnetään korvauksia 12–35 prosenttia vahinkojen aiheuttamista menetyksistä.

Täytäntöönpanopäivä: Poikkeushakemuksen rekisteröintinumeron julkaisemisesta komission maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston verkkosivustolla

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: Vuoden 2010 loppuun saakka

Tuen tarkoitus: Korvata poikkeuksellisten ilmasto-olosuhteiden maanviljelijöille aiheuttamia vahinkoja, jotka ovat vaikuttaneet merkittävällä tavalla maataloustuotantoon ja joita voidaan pitää asetuksen (EY) N:o 1857/2006 2 artiklan 8 kohdassa tarkoitettuina maatalouden suurvahinkoina (tai luonnonmullistuksina).

Erittäin poikkeuksellisten ilmasto-olosuhteiden vallitessa kyseisen departementin prefekti määrää tarvittaessa tutkimusryhmän tutkimaan tarkasti vahingon aiheuttanutta sääilmiötä, erityisesti sen poikkeuksellisuutta sekä havaittuja vahinkoja.

Prefekti päättää vahingon luokittelusta maatalouden suurvahingoksi tutkimusryhmän keräämien tietojen ja kokoamansa departementin asiantuntijakomitean lausunnon perusteella.

Kansallisen vakuutuskomitean tekemän tutkimuksen ja lausunnon jälkeen maatalousministeriö tekee päätöksen maatalouden suurvahingon tarkasti määritellylle omaisuudelle ja alueelle aiheuttamista menetyksistä.

Vahingon toteamiseksi on välttämätöntä, että kyseiselle alueelle ja tuotannonalalle on aiheutunut huomattavia menetyksiä laskettuun viitemäärään verrattuna.

Viitemäärästä käytetään Ranskan maatalouslaissa nimitystä asteikko, ja se laaditaan departementtien tasolla. Viitemäärä vastaa edeltävään viisivuotiskauteen perustuvaa kolmen vuoden keskituottoa, josta on poistettu korkeimman ja alhaisimman vuoden arvo. Asteikossa olevat hinnat ovat paikallisesti kyseessä olevan viljelykasvin osalta asteikon laatimista edeltävänä satovuotena todetut hinnat.

FNGCA:sta voidaan myöntää tukea, käytettävissä olevien varojen puitteissa, yksittäisille maatiloille ainoastaan, jos tuotannonalalle aiheutuneet menetykset ovat kunkin yksittäisen tilan osalta yli 30 prosenttia, tai yli 42 prosenttia, jos tuotannonalalle myönnetään YMP:n tuotantosidonnaista tukea. Korvaukseen oikeuttavien menetysten määrä vähennetään kaikista vakuutusjärjestelmästä saaduista korvauksista sekä niistä kuluista, joihin vahingolliset ilmasto-olosuhteet eivät ole vaikuttaneet.

Korvaus maksetaan suoraan menetyksistä kärsineelle tuottajalle.

Vakuutuskelpoisia maatalousrakennuksia ei voida liittää luetteloon omaisuudesta, jolle voidaan hakea korvauksia maatiloille aiheutuneiden vahinkojen vuoksi. Korvauksia ei voida myöskään myöntää vakuutettavissa oleville aloille, eli sellaisille aloille, joille on jo olemassa asianmukainen vakuutus.

Asianomainen ala: Kaikki maatilat (lukuun ottamatta suuria yrityksiä), jotka harjoittavat hedelmien, vihannesten, viiniköynnösten, kasvirehujen, tuoksu-, mauste- tai lääkekasvien tai teollisuuden tarpeisiin tarkoitettujen viljelykasvien alkutuotantoa.

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche |
| --- |
| Direction générale des politiques agricoles, agroalimentaire et des territoires |
| Sous-direction des entreprises agricoles — Bureau du crédit et de l’assurance |
| 3 rue Barbet de Jouy |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche

Direction générale des politiques agricoles, agroalimentaire et des territoires

Sous-direction des entreprises agricoles — Bureau du crédit et de l’assurance

3 rue Barbet de Jouy

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Internet-osoite: http://agriculture.gouv.fr/sections/thematiques/europe-international/aides-d-etat-projets/downloadFile/FichierAttache_2_f0/regimecalam16fev10_pour_site.pdf?nocache=1266389918.43

(osoitteessa: http://agriculture.gouv.fr/sections/thematiques/europe-international)

Muita tietoja: —

Tuen N:o: XA 45/10

Jäsenvaltio: Saksan liittotasavalta

Alue: Freistaat Bayern

Tukiohjelman nimike tai yritykselle myönnettyä yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi: Gewährung von Leistungen durch die Bayerische Tierseuchenkasse nach der „Dritten Satzung zur Änderung der Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung)“:

Übernahme der Kosten für den Impfstoff bei Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit bei Rindern und Schafen im Freistaat Bayern.

Übernahme eines Teils der Einkommenseinbußen, die bayerische Rindermastbetriebe in anerkannt BHV1-freien Regionen (bayerische Regionen gemäß Anhang II der Entscheidung 2004/558/EG) wegen der Quarantäneauflagen aufgrund der Entscheidung der Kommission vom 15. Juli 2004 zur Umsetzung der Richtlinie 64/432/EWG des Rates hinsichtlich ergänzender Garantien im innergemeinschaftlichen Handel mit Rindern in Bezug auf die infektiöse bovine Rhinotracheitis und der Genehmigung der von einigen Mitgliedstaaten vorgelegten Tilgungsprogramme (2004/558/EG) erleiden.

Oikeusperusta:

| — | § 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland |
| --- | --- |

—

§ 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland

| — | Art. 5 Abs. 2, Art. 5 b Abs. 2 des Gesetzes über den Vollzug des Tierseuchenrechts des Freistaats Bayern |
| --- | --- |

—

Art. 5 Abs. 2, Art. 5 b Abs. 2 des Gesetzes über den Vollzug des Tierseuchenrechts des Freistaats Bayern

| — | Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung), registriert von der EU-Kommission unter der Identifikationsnummer XA 287/08 |
| --- | --- |

—

Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung), registriert von der EU-Kommission unter der Identifikationsnummer XA 287/08

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: 1,5 miljoonaa EUR vuodessa, ja se rahoitetaan eläinten omistajien Baijerin eläintautirahastoon (Bayerische Tierseuchenkasse) suorittamista maksuosuuksista.

Tuen enimmäisintensiteetti: Enimmillään 100 %

Täytäntöönpanopäivä: Vuosittain

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: Vapautuksen tiedoksiantamisesta 31 päivään joulukuuta 2013 asti

Tuen tarkoitus: Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan mukainen eläintauteihin liittyvä tuki

Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti nautojen ja lampaiden bluetongue-taudin ehkäisemiseksi ja torjumiseksi tarvittavista rokotteista aiheutuvat kustannukset korvataan Baijerin vapaavaltiossa. Tavoitteena on parantaa eläinten omistajien rokotusvalmiutta ja taata Baijerin nauta- ja lammaskarjojen mahdollisimman kattava rokotussuoja. Tuen avulla halutaan suojata karja mahdollisimman tehokkaasti OIE:n eläintautilistalla ja päätöksen 90/424/ETY liitteessä olevaa bluetongue-tautia vastaan.

Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti tuella korvataan osa tulonmenetyksistä, jotka ovat aiheutuneet naudanlihan tuotantoon erikoistuneille tiloille Baijerin BHV1-vapaiksi tunnustetuilla alueilla (päätöksen 2004/558/EY liitteessä II luetellut Baijerin alueet) neuvoston direktiivin 64/432/ETY täytäntöönpanosta yhteisön sisäisessä nautaeläinten kaupassa naudan tarttuvaan rinotrakeiittiin liittyvien lisätakeiden ja tiettyjen jäsenvaltioiden esittämien hävittämisohjelmien hyväksymisen osalta 15 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyn komission päätöksessä 2004/558/EY säädetyistä karanteenivelvollisuuksista. Näin voidaan lisätä karanteenitoimenpiteiden tehokkuutta ja turvata kestävällä tavalla taudista vapaiksi tunnustettujen alueiden BHV1-infektiosta vapaa asema. BHV1 on OIE:n listalla mainittu eläintauti, joka aiheuttaa suurta vahinkoa maataloudelle ja jota Baijerissa pyritään torjumaan tehokkaasti.

Tuensaajia ovat asetuksessa (EY) N:o 1857/2006 tarkoitetut pienet ja keskisuuret yritykset.

Tuki ei koske toimenpiteitä, joiden osalta yhteisön lainsäädännössä säädetään, että niiden kustannuksista vastaa maatila.

Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 1 kohdan mukainen tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity maatiloille maksettavia suoria tukia. Bayerische Tierseuchenkasse huolehtii palvelujen kustannuksista ja maksaa ne palvelujen suorittajille. Tuen bruttointensiteetti saa tuolloin olla enintään 100 prosenttia. Palvelut liittyvät blutongue-tautia vastaan tarvittavien rokotteiden hankintakustannuksiin.

Asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 2 kohdan mukainen tuki on tarkoitettu BHV1-infektiosta aiheutuneiden tulonmenetysten lieventämiseen. Tässäkin tapauksessa tuen bruttointensiteetti saa olla enintään 100 prosenttia.

Asianomainen ala: Nauta- ja lammastaloutta harjoittavat maatalousyritykset Baijerin vapaavaltiossa

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Bayerische Tierseuchenkasse |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Arabellastraße 29 |
| 81925 München |
| DEUTSCHLAND |
| Sähköposti: info@btsk.de |

Bayerische Tierseuchenkasse

Anstalt des öffentlichen Rechts

Arabellastraße 29

81925 München

DEUTSCHLAND

Sähköposti: info@btsk.de

Internet-osoite: Oikeusperusta:

Tierseuchengesetz:

http://www.gesetze-im-internet.de/bundesrecht/viehseuchg/gesamt.pdf

Gesetz über den Vollzug des Tierseuchenrechts:

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/tierseuchengesetz-vollzug-2010.pdf

Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung):

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/1.1.2010-leistungssatzung.pdf

Tukijärjestelmä:

3. Satzung zur Änderung der Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung)

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/3.aenderungssatzungderleistungssatzung.pdf

Muita tietoja: —

Tuen N:o: XA 52/10

Jäsenvaltio: Saksan liittotasavalta

Alue: Brandenburg

Tukiohjelman nimike tai yritykselle myönnettyä yksittäistä tukea saaneen yrityksen nimi: Beihilfen zu den Kosten des Impfstoffes zur Impfung von Rinder-, Schaf- und

Ziegenbeständen gegen den Serotyp 8 des Virus der Blauzungenkrankheit (BTV8)

Oikeusperusta: Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8

Tukiohjelman arvioidut vuosikustannukset tai yritykselle myönnetyn yksittäisen tuen kokonaismäärä: Tuen vuosittainen kokonaismäärä on 350 000 EUR, ja se rahoitetaan eläinten omistajien Brandenburgin eläintautirahastoon (Tierseuchenkasse) suorittamista maksuosuuksista sekä osavaltion omista varoista.

Tuen enimmäisintensiteetti: 100 % rokotteiden kustannuksista

Sadan prosentin enimmäisintensiteetti ei ylity. Eläinten omistajille ei makseta suoria tukia, vaan tuella korvataan palvelun tarjoajalle aiheutuneet kustannukset.

Täytäntöönpanopäivä: 1 päivänä maaliskuuta 2010 alkaen sen jälkeen, kun komissiolta on saatu vastaanottoilmoitus ja tunnistenumero asetuksen (EY) N:o 1857/2008 20 artiklan mukaisesti

Tukiohjelman tai yksittäisen tuen kesto: 31 päivään joulukuuta 2013 asti

Tuen tarkoitus: Vapautus perustuu asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 1 kohtaan.

Tukitoimenpiteen tavoitteena on korvata rokotteista aiheutuvat kustannukset nauta-, lammas- ja vuohikarjojen rokottamiseksi bluetongue-tautiviruksen serotyyppiä 8 vastaan.

Tuki myönnetään tuettujen palvelujen muodossa, eikä siihen liity tuensaajille maksettavia suoria tukia.

Viitataan erityisesti siihen, että asetuksen (EY) N:o 1857/2006 10 artiklan 6 ja 8 kohdan edellytyksiä noudatetaan.

Tuki liittyy bluetongue-taudin torjuntaan ja soveltuu sen vuoksi yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti.

Asianomainen ala: Maatalous, kotieläintalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite:

| Landesamt für Verbraucherschutz |
| --- |
| Landwirtschaft und Flurneuordnung |
| Tierseuchenkasse Brandenburg |
| Groß Gaglow |
| Am Seegraben 18 |
| 03051 Cottbus |
| DEUTSCHLAND |
| Sähköposti: info@tsk-BB.de |

Landesamt für Verbraucherschutz

Landwirtschaft und Flurneuordnung

Tierseuchenkasse Brandenburg

Groß Gaglow

Am Seegraben 18

03051 Cottbus

DEUTSCHLAND

Sähköposti: info@tsk-BB.de

Internet-osoite:

| — | Tierseuchengesetz
  http://www.bgblportal.de/BGBL/bgbl1f/bgbl104s1260.pdf |
| --- | --- |

—

Tierseuchengesetz

http://www.bgblportal.de/BGBL/bgbl1f/bgbl104s1260.pdf

| — | Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz des Landes Brandenburg (AGTierSGBbg)
  http://www.bravors.brandenburg.de/sixcms/detail.php?gsid=land_bb_bravors_01.c.23595.de |
| --- | --- |

—

Ausführungsgesetz zum Tierseuchengesetz des Landes Brandenburg (AGTierSGBbg)

http://www.bravors.brandenburg.de/sixcms/detail.php?gsid=land_bb_bravors_01.c.23595.de

| — | Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8 im Jahr 2010 (Veröffentlichung im Amtsblatt des Landes Brandenburg)
  http://www.mugv.brandenburg.de/v/lbsvet/TEILA/A1_2_2_2.PDF |
| --- | --- |

—

Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8 im Jahr 2010 (Veröffentlichung im Amtsblatt des Landes Brandenburg)

http://www.mugv.brandenburg.de/v/lbsvet/TEILA/A1_2_2_2.PDF

Muita tietoja: —

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 6.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 117/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 117/13

---

VALTIONTUKI – SLOVAKIA

Valtiontuki C 5/10 (ent. NN 48/09 ja ent. N 485/09) – Yritykselle Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) myönnetty julkinen laina

Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 117/04

Komissio on ilmoittanut 24 päivänä helmikuuta 2010 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Slovakian tasavallalle päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (1) 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittua toimenpidettä.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa toimenpiteestä, jota koskevan menettelyn komissio aloittaa, kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Huomautukset toimitetaan Slovakialle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

MENETTELY

Komissio vastaanotti 21 huhtikuuta 2009 kolmannelta osapuolelta kantelun 166 miljoonan EUR lainasta, jonka Slovakian viranomaiset olivat myöntäneet 6 huhtikuuta 2009 yritykselle Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s., jäljempänä ’ZSSK Cargo’, 4 maaliskuuta 2009 annetulla hallituksen asetuksella N:o 173 (2). Slovakian viranomaiset vahvistivat yhteydenpidossa komission kanssa, että laina oli olemassa, ja totesivat, että se myönnettiin markkinaehdoin eikä tämän vuoksi ole valtiontukea. Slovakia ilmoitti toimenpiteestä oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti 10 elokuuta 2009.

TOIMENPITEEN KUVAUS

Lainan maturiteetti on kymmenen vuotta, eikä lainapääomaa tarvitse kuolettaa ensimmäisten kahden vuoden aikana. Lainan koroksi on asetettu kuuden kuukauden Euribor-korko, johon lisättiin actual/360-menetelmällä laskettu 3,2 prosentin marginaali p.a. Lainalla oli tarkoitus rahoittaa palkkoja ja niihin liittyviä muita henkilöstökuluja, rautatieinfrastruktuurin käyttömaksuja ja rahoituskuluja.

ARVIOINTI

Tarkastellessaan, voidaanko kyseessä oleva toimenpide katsoa tueksi, komissio epäilee, onko Slovakia mainitun lainan ZSSK Cargolle myöntäessään toiminut kokonaisvaltaista tai alakohtaista rakennepolitiikkaa harjoittavana harkitsevana sijoittajana, jonka toimintaperiaatteena on todennäköinen pitkän aikavälin tuottavuus. Tämän vuoksi komissio epäilee, että kyseessä oleva toimenpide saattaa tuottaa ZSSK Cargolle taloudellista etua, jota se ei saisi tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Komissio epäilee myös, että toimenpide saattaa sisältää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komission arvio perustuu yhtiön taloudelliseen tilanteeseen ja toimenpiteen myöntämisedellytyksiin ja -olosuhteisiin.

Komissio epäilee myös toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille. Se arvioi lainan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan b ja c alakohdan sekä erityisesti valtiontukitoimenpiteille rahoituksen saatavuuden turvaamiseksi tämänhetkisessä finanssi- ja talouskriisissä vahvistettujen tilapäisten yhteisön puitteiden (3), valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi vahvistettujen yhteisön suuntaviivojen (4) ja rautatieyrityksille myönnettäviä valtiontukia koskevien yhteisön suuntaviivojen (5) perusteella. Arvionsa sekä hallussaan olevien tietojensa perusteella se epäilee, voidaanko toimenpide katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi mainittujen suuntaviivojen nojalla.

KIRJE

”Komisia oznamuje Slovenskej republike, že po preskúmaní informácií o uvedenom opatrení, ktoré poskytli Vaše orgány, sa rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (6).

1.   POSTUP

| (1) | Listom z 21. apríla 2009 bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, ktorú Slovenská republika poskytla Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo). V sťažnosti sa uvádza, že slovenské orgány poskytli 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo pôžičku za zvýhodnených podmienok. Ďalej sa konštatuje, že vzhľadom na finančnú situáciu podniku sa nedá vylúčiť, že Slovenská republika by v budúcnosti dokonca mohla ZSSK odpustiť dlh v prípade jej platobnej neschopnosti. Sťažnosť sa zaznamenala pod číslom CP 138/09. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 21. apríla 2009 bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, ktorú Slovenská republika poskytla Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo). V sťažnosti sa uvádza, že slovenské orgány poskytli 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo pôžičku za zvýhodnených podmienok. Ďalej sa konštatuje, že vzhľadom na finančnú situáciu podniku sa nedá vylúčiť, že Slovenská republika by v budúcnosti dokonca mohla ZSSK odpustiť dlh v prípade jej platobnej neschopnosti. Sťažnosť sa zaznamenala pod číslom CP 138/09.

| (2) | Listom z 10. júna 2009 Komisia požiadala o vysvetlenie k údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, a predovšetkým k podmienkam poskytnutej pôžičky. Na žiadosť slovenských orgánov sa 22. júla 2009 konalo stretnutie slovenských orgánov s útvarmi Komisie. Na tomto stretnutí slovenské orgány uviedli, že pôžička bola poskytnutá za trhových podmienok, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. Slovenské orgány však navrhli notifikáciu opatrenia z dôvodu právnej istoty. |
| --- | --- |

(2)

Listom z 10. júna 2009 Komisia požiadala o vysvetlenie k údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, a predovšetkým k podmienkam poskytnutej pôžičky. Na žiadosť slovenských orgánov sa 22. júla 2009 konalo stretnutie slovenských orgánov s útvarmi Komisie. Na tomto stretnutí slovenské orgány uviedli, že pôžička bola poskytnutá za trhových podmienok, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. Slovenské orgány však navrhli notifikáciu opatrenia z dôvodu právnej istoty.

| (3) | V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ a prostredníctvom elektronickej notifikácie z 10. augusta 2009 notifikovali slovenské orgány príslušné opatrenie. Tento prípad bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ a prostredníctvom elektronickej notifikácie z 10. augusta 2009 notifikovali slovenské orgány príslušné opatrenie. Tento prípad bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09.

| (4) | Listom z 2. septembra 2009 Komisia informovala slovenské orgány, že vzhľadom na to, že pôžička, ktorá je predmetom notifikácie, už bola poskytnutá, môže predstavovať neoprávnenú pomoc podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ a článkov 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (7) Zmluvy o ES (8). Preto bol tento spis administratívne preradený: prípadu, ktorý bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09, sa pridelilo referenčné číslo NN 48/09. |
| --- | --- |

(4)

Listom z 2. septembra 2009 Komisia informovala slovenské orgány, že vzhľadom na to, že pôžička, ktorá je predmetom notifikácie, už bola poskytnutá, môže predstavovať neoprávnenú pomoc podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ a článkov 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (7) Zmluvy o ES (8). Preto bol tento spis administratívne preradený: prípadu, ktorý bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09, sa pridelilo referenčné číslo NN 48/09.

| (5) | Komisia požiadala o ďalšie vysvetlenia listom z 5. októbra 2009, na ktorý slovenské orgány odpovedali listom z 3. novembra 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komisia požiadala o ďalšie vysvetlenia listom z 5. októbra 2009, na ktorý slovenské orgány odpovedali listom z 3. novembra 2009.

2.   OPIS OPATRENIA

2.1.   Opis príjemcu ZSSK Cargo

| (6) | ZSSK Cargo bola založená v roku 2005 rozdelením bývalého prevádzkovateľa osobnej a nákladnej železničnej dopravy, firmy Železničná spoločnosť, a.s. (ŽS). Zakladateľom a stopercentným akcionárom ZSSK Cargo je vláda Slovenskej republiky. Akcionárske práva vlády SR vykonáva Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (MDPT SR). Pôvodný plán slovenskej vlády privatizovať spoločnosť krátko po jej založení zastavila nová vláda a spoločnosť zostala vo vlastníctve štátu. |
| --- | --- |

(6)

ZSSK Cargo bola založená v roku 2005 rozdelením bývalého prevádzkovateľa osobnej a nákladnej železničnej dopravy, firmy Železničná spoločnosť, a.s. (ŽS). Zakladateľom a stopercentným akcionárom ZSSK Cargo je vláda Slovenskej republiky. Akcionárske práva vlády SR vykonáva Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (MDPT SR). Pôvodný plán slovenskej vlády privatizovať spoločnosť krátko po jej založení zastavila nová vláda a spoločnosť zostala vo vlastníctve štátu.

| (7) | Po rozdelení bývalého prevádzkovateľa momentálne v Slovenskej republike fungujú tri samostatné železničné spoločnosti (Železnice Slovenskej republiky – manažér infraštruktúry, Železničná spoločnosť Slovensko a.s. – osobná doprava a ZSSK Cargo – nákladná doprava). |
| --- | --- |

(7)

Po rozdelení bývalého prevádzkovateľa momentálne v Slovenskej republike fungujú tri samostatné železničné spoločnosti (Železnice Slovenskej republiky – manažér infraštruktúry, Železničná spoločnosť Slovensko a.s. – osobná doprava a ZSSK Cargo – nákladná doprava).

| (8) | Hospodárska súťaž v sektore železničnej nákladnej dopravy v Slovenskej republike sa začala 1. januára 2007 a v súčasnosti na slovenskom trhu s nákladnou dopravou pôsobí 15 nákladných dopravných spoločností. |
| --- | --- |

(8)

Hospodárska súťaž v sektore železničnej nákladnej dopravy v Slovenskej republike sa začala 1. januára 2007 a v súčasnosti na slovenskom trhu s nákladnou dopravou pôsobí 15 nákladných dopravných spoločností.

| (9) | ZSSK Cargo vykonáva dopravné a obchodné činnosti v súvislosti s železničnou nákladnou prepravou. Okrem prídavných služieb týkajúcich sa priamo výkonu nákladnej a kombinovanej dopravy zabezpečuje ZSSK Cargo služby týkajúce sa prenajímania vozového parku, jeho údržby a opravy. |
| --- | --- |

(9)

ZSSK Cargo vykonáva dopravné a obchodné činnosti v súvislosti s železničnou nákladnou prepravou. Okrem prídavných služieb týkajúcich sa priamo výkonu nákladnej a kombinovanej dopravy zabezpečuje ZSSK Cargo služby týkajúce sa prenajímania vozového parku, jeho údržby a opravy.

| (10) | V roku 2008 prepravila ZSSK Cargo 44,5 milióna ton tovaru, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93,7 %. V prvej polovici roku 2009 ZSSK Cargo prepravila 15,3 milióna ton, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93 %. |
| --- | --- |

(10)

V roku 2008 prepravila ZSSK Cargo 44,5 milióna ton tovaru, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93,7 %. V prvej polovici roku 2009 ZSSK Cargo prepravila 15,3 milióna ton, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93 %.

2.2.   Finančná situácia ZSSK Cargo

| (11) | Z údajov uverejnených vo finančných výkazoch spoločnosti (9) vyplýva, že ZSSK Cargo zaznamenala stratu počas prvých troch rokov od svojho vzniku v roku 2005. V roku 2005 ZSSK Cargo zaznamenala čistú stratu vo výške 428 miliónov SKK (10) a v roku 2006 stratu 855 miliónov SKK (11). V roku 2007 sa spoločnosti ZSSK Cargo podarilo znížiť čistú stratu na 154 miliónov SKK. Rok 2008 bol pre ZSSK Cargo prvým rokom s čistým ziskom, a to vo výške 83 miliónov SKK. Hlavným dôvodom zlepšenia finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008 je zníženie prevádzkových nákladov o viac ako 600 miliónov SKK. Podľa informácií od slovenských orgánov sa hodnota EBIDTA spoločnosti ZSSK Cargo (zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou) zvýšila na 59,8 milióna EUR (t. j. nárast o 6 % v porovnaní s rokom 2007). |
| --- | --- |

(11)

Z údajov uverejnených vo finančných výkazoch spoločnosti (9) vyplýva, že ZSSK Cargo zaznamenala stratu počas prvých troch rokov od svojho vzniku v roku 2005. V roku 2005 ZSSK Cargo zaznamenala čistú stratu vo výške 428 miliónov SKK (10) a v roku 2006 stratu 855 miliónov SKK (11). V roku 2007 sa spoločnosti ZSSK Cargo podarilo znížiť čistú stratu na 154 miliónov SKK. Rok 2008 bol pre ZSSK Cargo prvým rokom s čistým ziskom, a to vo výške 83 miliónov SKK. Hlavným dôvodom zlepšenia finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008 je zníženie prevádzkových nákladov o viac ako 600 miliónov SKK. Podľa informácií od slovenských orgánov sa hodnota EBIDTA spoločnosti ZSSK Cargo (zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou) zvýšila na 59,8 milióna EUR (t. j. nárast o 6 % v porovnaní s rokom 2007).

| (12) | V roku 2007 a 2008 boli hodnoty ďalších kľúčových finančných ukazovateľov (tržby, vlastné imanie, celková miera zadlženosti) stabilné alebo sa mierne zlepšili. Napríklad ukazovateľ pomeru dlhov k vlastnému majetku sa v roku 2008 znížil o 6 % na 43,9 %. |
| --- | --- |

(12)

V roku 2007 a 2008 boli hodnoty ďalších kľúčových finančných ukazovateľov (tržby, vlastné imanie, celková miera zadlženosti) stabilné alebo sa mierne zlepšili. Napríklad ukazovateľ pomeru dlhov k vlastnému majetku sa v roku 2008 znížil o 6 % na 43,9 %.

| (13) | Vo výročnej správe z roku 2008 sa však uvádza, že v poslednom štvrťroku 2008 sa v plnej miere prejavil vplyv hospodárskej krízy, pokiaľ ide o dopyt po prepravných službách, čo následne spôsobilo pokles výkonov ZSSK Cargo. Tržby z prepravy tovarov počas tohto obdobia klesli o viac ako 30 %. Potvrdili to slovenské orgány, ktoré uviedli, že objem prepravy tovarov v druhej polovici roka 2008 ‚výrazne poklesol‘ (12). V dôsledku toho sa zdá, že sa finančná situácia ZSSK Cargo na konci roka 2008 zhoršila. |
| --- | --- |

(13)

Vo výročnej správe z roku 2008 sa však uvádza, že v poslednom štvrťroku 2008 sa v plnej miere prejavil vplyv hospodárskej krízy, pokiaľ ide o dopyt po prepravných službách, čo následne spôsobilo pokles výkonov ZSSK Cargo. Tržby z prepravy tovarov počas tohto obdobia klesli o viac ako 30 %. Potvrdili to slovenské orgány, ktoré uviedli, že objem prepravy tovarov v druhej polovici roka 2008 ‚výrazne poklesol‘ (12). V dôsledku toho sa zdá, že sa finančná situácia ZSSK Cargo na konci roka 2008 zhoršila.

| (14) | Z údajov, ktoré poskytli slovenské orgány, vyplýva, že tržby spoločnosti pochádzajúce hlavne z prepravných činností v prvej polovici roka 2009 klesli o 38 % v porovnaní s tým istým obdobím roka 2008. Hospodársky výsledok spoločnosti sa takisto znížil, a to z čistého zisku vo výške 22 miliónov EUR v prvej polovici roka 2008 na čistú stratu vo výške 47 miliónov EUR (– 311 %) v prvej polovici roka 2009. |
| --- | --- |

(14)

Z údajov, ktoré poskytli slovenské orgány, vyplýva, že tržby spoločnosti pochádzajúce hlavne z prepravných činností v prvej polovici roka 2009 klesli o 38 % v porovnaní s tým istým obdobím roka 2008. Hospodársky výsledok spoločnosti sa takisto znížil, a to z čistého zisku vo výške 22 miliónov EUR v prvej polovici roka 2008 na čistú stratu vo výške 47 miliónov EUR (– 311 %) v prvej polovici roka 2009.

2.3.   Opis posudzovaného opatrenia

| (15) | Posudzované opatrenie sa týka pôžičky vo výške 165 969 594,37 EUR poskytnutej na základe uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 v súvislosti so správou o aktuálnej ekonomickej situácii Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. a Železníc Slovenskej republiky (13), v ktorej sa opisujú finančné ťažkosti ZSSK Cargo. |
| --- | --- |

(15)

Posudzované opatrenie sa týka pôžičky vo výške 165 969 594,37 EUR poskytnutej na základe uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 v súvislosti so správou o aktuálnej ekonomickej situácii Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. a Železníc Slovenskej republiky (13), v ktorej sa opisujú finančné ťažkosti ZSSK Cargo.

| (16) | Pôžička bola skutočne vyplatená 6. apríla 2009, a to na obdobie desiatich rokov s dobou odkladu splatenia istiny počas prvých dvoch rokov, na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom uzatvorenou 31. marca 2009 (14). Cieľom pôžičky bolo financovanie miezd a ďalších súvisiacich personálnych nákladov, ako aj poplatkov za železničnú infraštruktúru a finančných poplatkov. |
| --- | --- |

(16)

Pôžička bola skutočne vyplatená 6. apríla 2009, a to na obdobie desiatich rokov s dobou odkladu splatenia istiny počas prvých dvoch rokov, na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom uzatvorenou 31. marca 2009 (14). Cieľom pôžičky bolo financovanie miezd a ďalších súvisiacich personálnych nákladov, ako aj poplatkov za železničnú infraštruktúru a finančných poplatkov.

| (17) | Podľa tejto zmluvy sa variabilná úroková sadzba na pôžičku stanovila ako 6-mesačná medzibanková referenčná sadzba (EURIBOR) plus ročná marža vo výške 3,2 % (15). Podľa slovenských orgánov sa táto metodika ustanovila na základe stanoviska Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL) (16). K 6. aprílu 2009 bola hodnota dohodnutej ročnej úrokovej miery 4,844 % [1,644 % (6-mesačná sadzba EURIBOR) + 3,2 % (marža)]. |
| --- | --- |

(17)

Podľa tejto zmluvy sa variabilná úroková sadzba na pôžičku stanovila ako 6-mesačná medzibanková referenčná sadzba (EURIBOR) plus ročná marža vo výške 3,2 % (15). Podľa slovenských orgánov sa táto metodika ustanovila na základe stanoviska Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL) (16). K 6. aprílu 2009 bola hodnota dohodnutej ročnej úrokovej miery 4,844 % [1,644 % (6-mesačná sadzba EURIBOR) + 3,2 % (marža)].

| (18) | Slovenské orgány neposkytli žiadne informácie o zárukách. |
| --- | --- |

(18)

Slovenské orgány neposkytli žiadne informácie o zárukách.

3.   POSÚDENIE OPATRENIA

3.1.   Existencia štátnej pomoci vzhľadom na článok 107 ods. 1 ZFEÚ

| (19) | V zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘. |
| --- | --- |

(19)

V zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘.

| (20) | Kritériá ustanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či preverované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:






  — | byť udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov, |
| --- | --- | --- |

(20)

Kritériá ustanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či preverované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:

—

byť udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov,

| — | uprednostňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov, |
| --- | --- |

—

uprednostňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov,

| — | narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a |
| --- | --- |

—

narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a

| — | ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

3.1.1.   Prítomnosť štátnych zdrojov

| (21) | V tomto prípade opatrenie spočíva v pôžičke priamo poskytnutej Slovenskou republikou, a preto ide o prevod štátnych zdrojov. Opatrenie sa ďalej opiera o citované uznesenie vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15), pričom ho implementuje Ministerstvo financií SR na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom. Preto je možné vyvodiť záver, že toto opatrenie je možné prisúdiť Slovenskej republike. |
| --- | --- |

(21)

V tomto prípade opatrenie spočíva v pôžičke priamo poskytnutej Slovenskou republikou, a preto ide o prevod štátnych zdrojov. Opatrenie sa ďalej opiera o citované uznesenie vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15), pričom ho implementuje Ministerstvo financií SR na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom. Preto je možné vyvodiť záver, že toto opatrenie je možné prisúdiť Slovenskej republike.

3.1.2.   Existencia selektívnej ekonomickej výhody

| (22) | V tomto prípade musí Komisia preskúmať prítomnosť selektívnej ekonomickej výhody a najmä to, či by investor v trhovej ekonomike za podobných okolností mohol poskytnúť kapitál za takýchto podmienok (17). |
| --- | --- |

(22)

V tomto prípade musí Komisia preskúmať prítomnosť selektívnej ekonomickej výhody a najmä to, či by investor v trhovej ekonomike za podobných okolností mohol poskytnúť kapitál za takýchto podmienok (17).

| (23) | V tejto súvislosti súd konštatoval, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska. (18) |
| --- | --- |

(23)

V tejto súvislosti súd konštatoval, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska. (18)

| (24) | Súdny dvor skonštatoval, že existencia a tiež výška pomoci sa posudzuje v rámci situácie, ktorá prevládala v čase jej poskytnutia (19). |
| --- | --- |

(24)

Súdny dvor skonštatoval, že existencia a tiež výška pomoci sa posudzuje v rámci situácie, ktorá prevládala v čase jej poskytnutia (19).

| (25) | S cieľom overiť, či podnik mal prospech z ekonomickej výhody spôsobenej poskytnutím pôžičiek za zvýhodnených podmienok, Komisia aplikuje kritérium ‚súkromného investora v trhovej ekonomike‘ (ďalej ako ‚kritérium súkromného investora‘). Kritérium súkromného investora stelesňuje zásadu rovnakého zaobchádzania, pokiaľ ide o vlastníkov z verejného a súkromného sektora. V súlade s touto zásadou nie je možné označiť kapitál poskytnutý podniku štátom, a to priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú normálnym trhovým podmienkam, za štátnu pomoc (20). |
| --- | --- |

(25)

S cieľom overiť, či podnik mal prospech z ekonomickej výhody spôsobenej poskytnutím pôžičiek za zvýhodnených podmienok, Komisia aplikuje kritérium ‚súkromného investora v trhovej ekonomike‘ (ďalej ako ‚kritérium súkromného investora‘). Kritérium súkromného investora stelesňuje zásadu rovnakého zaobchádzania, pokiaľ ide o vlastníkov z verejného a súkromného sektora. V súlade s touto zásadou nie je možné označiť kapitál poskytnutý podniku štátom, a to priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú normálnym trhovým podmienkam, za štátnu pomoc (20).

| (26) | Z toho vyplýva, že Komisia musí posúdiť, či ZSSK Cargo získala na základe podmienok pôžičky poskytnutej Slovenskou republikou v prospech tejto spoločnosti selektívnu ekonomickú výhodu, teda podmienky, ktoré by prijímajúci podnik za normálnych trhových podmienok nezískal. |
| --- | --- |

(26)

Z toho vyplýva, že Komisia musí posúdiť, či ZSSK Cargo získala na základe podmienok pôžičky poskytnutej Slovenskou republikou v prospech tejto spoločnosti selektívnu ekonomickú výhodu, teda podmienky, ktoré by prijímajúci podnik za normálnych trhových podmienok nezískal.

| (27) | V tomto prípade musí Komisia zohľadniť najmä finančnú situáciu ZSSK Cargo v momente poskytnutia pôžičky a povahu podmienok stanovených štátom. |
| --- | --- |

(27)

V tomto prípade musí Komisia zohľadniť najmä finančnú situáciu ZSSK Cargo v momente poskytnutia pôžičky a povahu podmienok stanovených štátom.

3.1.2.1.   Finančná situácia ZSSK Cargo

| (28) | Z finančných údajov o spoločnosti ZSSK Cargo týkajúcich sa roku 2008 a prvej polovice roku 2009 vyplýva, že spoločnosť v čase rozhodnutia o poskytnutí pôžičky nebola v dobrej finančnej kondícii. Skutočne, napriek čistému zisku vo výške 83 miliónov SKK v roku 2008 sa v druhej polovici roku 2008 a v prvej polovici roku 2009 finančná situácia spoločnosti zhoršovala (pozri odsek 2.2 Finančná situácia ZSSK Cargo). |
| --- | --- |

(28)

Z finančných údajov o spoločnosti ZSSK Cargo týkajúcich sa roku 2008 a prvej polovice roku 2009 vyplýva, že spoločnosť v čase rozhodnutia o poskytnutí pôžičky nebola v dobrej finančnej kondícii. Skutočne, napriek čistému zisku vo výške 83 miliónov SKK v roku 2008 sa v druhej polovici roku 2008 a v prvej polovici roku 2009 finančná situácia spoločnosti zhoršovala (pozri odsek 2.2 Finančná situácia ZSSK Cargo).

| (29) | Zhoršenie finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008, opodstatňujúce potrebu poskytnúť pôžičku, sa potvrdilo aj v uvedenej správe o ekonomickej situácii ZSSK Cargo predloženej v rámci uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15). |
| --- | --- |

(29)

Zhoršenie finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008, opodstatňujúce potrebu poskytnúť pôžičku, sa potvrdilo aj v uvedenej správe o ekonomickej situácii ZSSK Cargo predloženej v rámci uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15).

3.1.2.2.   Povaha štátneho zásahu

| (30) | Podľa svojej rozhodovacej praxe Komisia s cieľom zistiť, či posudzovaná pôžička bola udelená za zvýhodnených podmienok, overuje súlad úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie. Referenčná sadzba Komisie sa stanovuje na základe metodiky ustanovenej v Oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb
   (21) (ďalej ako ‚oznámenie‘). |
| --- | --- |

(30)

Podľa svojej rozhodovacej praxe Komisia s cieľom zistiť, či posudzovaná pôžička bola udelená za zvýhodnených podmienok, overuje súlad úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie. Referenčná sadzba Komisie sa stanovuje na základe metodiky ustanovenej v Oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb
   (21) (ďalej ako ‚oznámenie‘).

| (31) | Slovenské orgány v tomto prípade uvádzajú, že po prvé – bola v plnej miere rešpektovaná zásada investora v trhovej ekonomike a po druhé – úroková miera je v súlade s uvedeným oznámením. |
| --- | --- |

(31)

Slovenské orgány v tomto prípade uvádzajú, že po prvé – bola v plnej miere rešpektovaná zásada investora v trhovej ekonomike a po druhé – úroková miera je v súlade s uvedeným oznámením.

| (32) | V spomínanom oznámení, ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 2008, sa ustanovuje metóda stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Referenčné sadzby sú založené na jednoročnej medzibankovej úrokovej sadzbe (IBOR) alebo základnej sadzbe, ku ktorej sa pripočíta marža. Marže sa pohybujú od 60 do 1 000 bázických bodov v závislosti od úverovej spoľahlivosti spoločnosti a úrovne ponúkanej záruky. Za normálnych okolností sa k základnej sadzbe pripočíta 100 bázických bodov za predpokladu poskytnutia pôžičky podnikom s uspokojivým hodnotením a vysokou zárukou alebo pôžičky podnikom s dobrým hodnotením a normálnou zárukou. V oznámení sa takisto uvádza, že pre dlžníkov bez úverovej histórie alebo ratingu vychádzajúceho zo súvahy by sa základná sadzba mala zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov (v závislosti od ponúknutých záruk). |
| --- | --- |

(32)

V spomínanom oznámení, ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 2008, sa ustanovuje metóda stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Referenčné sadzby sú založené na jednoročnej medzibankovej úrokovej sadzbe (IBOR) alebo základnej sadzbe, ku ktorej sa pripočíta marža. Marže sa pohybujú od 60 do 1 000 bázických bodov v závislosti od úverovej spoľahlivosti spoločnosti a úrovne ponúkanej záruky. Za normálnych okolností sa k základnej sadzbe pripočíta 100 bázických bodov za predpokladu poskytnutia pôžičky podnikom s uspokojivým hodnotením a vysokou zárukou alebo pôžičky podnikom s dobrým hodnotením a normálnou zárukou. V oznámení sa takisto uvádza, že pre dlžníkov bez úverovej histórie alebo ratingu vychádzajúceho zo súvahy by sa základná sadzba mala zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov (v závislosti od ponúknutých záruk).

| (33) | Pokiaľ ide o príslušný dátum zohľadňovaný na účely porovnania úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie, Komisia zastáva stanovisko, že by to mal byť dátum právne záväzného aktu, podľa ktorého bola pôžička poskytnutá, t. j. 31. marec 2009 (dátum zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom). |
| --- | --- |

(33)

Pokiaľ ide o príslušný dátum zohľadňovaný na účely porovnania úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie, Komisia zastáva stanovisko, že by to mal byť dátum právne záväzného aktu, podľa ktorého bola pôžička poskytnutá, t. j. 31. marec 2009 (dátum zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom).

| (34) | Pokiaľ ide o tento prípad, Komisia v tejto chvíli nemôže vylúčiť, že na základe podmienok pôžičky poskytnutej 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo skutočne vzniká ekonomická výhoda, a to z nasledujúcich dôvodov. |
| --- | --- |

(34)

Pokiaľ ide o tento prípad, Komisia v tejto chvíli nemôže vylúčiť, že na základe podmienok pôžičky poskytnutej 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo skutočne vzniká ekonomická výhoda, a to z nasledujúcich dôvodov.

| (35) | Po prvé, Komisia konštatuje, že metodika, ktorú použili slovenské orgány na stanovenie úrokovej sadzby je 6-mesačná sadzba EURIBOR plus marža 320 bázických bodov. Komisia v tomto prípade spochybňuje význam použitia 6-mesačnej sadzby EURIBOR ako základnej sadzby na určenie úrokovej miery pre pôžičku. Ako sa uvádza v odseku 32, v oznámení sa počíta s použitím základnej sadzby vypočítanej na základe jednoročnej sadzby IBOR. Ďalej sa v oznámení uvádza, že Komisia si vyhradzuje právo použiť kratšiu alebo dlhšiu lehotu splatnosti upravenú na určité prípady a v prípade, že nie sú k dispozícii spoľahlivé alebo ekvivalentné údaje, ako aj za výnimočných okolností, stanoviť iný základ pre výpočet, pričom však slovenské orgány v tejto súvislosti neposkytli žiadne argumenty. V skutočnosti, pokiaľ ide o metodiku, je možné očakávať, že 6-mesačná úroková sadzba EURIBOR môže byť za normálnych okolností na trhu nižšia ako úrokové sadzby v prípade dlhšej lehoty splatnosti. Preto má Komisia pochybnosti, či je v tomto prípade použitie 6-mesačnej sadzby EURIBOR odôvodnené. |
| --- | --- |

(35)

Po prvé, Komisia konštatuje, že metodika, ktorú použili slovenské orgány na stanovenie úrokovej sadzby je 6-mesačná sadzba EURIBOR plus marža 320 bázických bodov. Komisia v tomto prípade spochybňuje význam použitia 6-mesačnej sadzby EURIBOR ako základnej sadzby na určenie úrokovej miery pre pôžičku. Ako sa uvádza v odseku 32, v oznámení sa počíta s použitím základnej sadzby vypočítanej na základe jednoročnej sadzby IBOR. Ďalej sa v oznámení uvádza, že Komisia si vyhradzuje právo použiť kratšiu alebo dlhšiu lehotu splatnosti upravenú na určité prípady a v prípade, že nie sú k dispozícii spoľahlivé alebo ekvivalentné údaje, ako aj za výnimočných okolností, stanoviť iný základ pre výpočet, pričom však slovenské orgány v tejto súvislosti neposkytli žiadne argumenty. V skutočnosti, pokiaľ ide o metodiku, je možné očakávať, že 6-mesačná úroková sadzba EURIBOR môže byť za normálnych okolností na trhu nižšia ako úrokové sadzby v prípade dlhšej lehoty splatnosti. Preto má Komisia pochybnosti, či je v tomto prípade použitie 6-mesačnej sadzby EURIBOR odôvodnené.

| (36) | Po druhé, pokiaľ ide o pripočítanú maržu, Komisia konštatuje, že v tomto prípade úrokovú mieru pre predmetnú pôžičku stanovila už uvedená štátna agentúra ARDAL. V liste agentúry ARDAL, v ktorom sa stanovuje úroková miera, sa však neuvádzajú žiadne podrobnosti o ratingu spoločnosti ani o metóde stanovenia úrokovej miery. V tejto súvislosti, a napriek tomu, že sa v oznámení uvádza, že ratingy nemusia udeliť konkrétne ratingové agentúry, a že vnútroštátne ratingové systémy sú rovnako prijateľné, Komisia má pochybnosti o tom, či marža použitá v tomto prípade zohľadňuje úverovú spoľahlivosť spoločnosti v čase poskytnutia pôžičky. |
| --- | --- |

(36)

Po druhé, pokiaľ ide o pripočítanú maržu, Komisia konštatuje, že v tomto prípade úrokovú mieru pre predmetnú pôžičku stanovila už uvedená štátna agentúra ARDAL. V liste agentúry ARDAL, v ktorom sa stanovuje úroková miera, sa však neuvádzajú žiadne podrobnosti o ratingu spoločnosti ani o metóde stanovenia úrokovej miery. V tejto súvislosti, a napriek tomu, že sa v oznámení uvádza, že ratingy nemusia udeliť konkrétne ratingové agentúry, a že vnútroštátne ratingové systémy sú rovnako prijateľné, Komisia má pochybnosti o tom, či marža použitá v tomto prípade zohľadňuje úverovú spoľahlivosť spoločnosti v čase poskytnutia pôžičky.

| (37) | Momentálne Komisia zastáva stanovisko, že ZSSK Cargo v čase uzavretia zmluvy nemala úverovú históriu ani rating založený na súvahe. Preto by sa v súlade s oznámením mala základná sadzba v tomto prípade zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov. |
| --- | --- |

(37)

Momentálne Komisia zastáva stanovisko, že ZSSK Cargo v čase uzavretia zmluvy nemala úverovú históriu ani rating založený na súvahe. Preto by sa v súlade s oznámením mala základná sadzba v tomto prípade zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov.

| (38) | Po tretie, Komisia pripomína, že v uvedenom oznámení sa takisto predpokladá, že marža sa prispôsobí na základe ponúknutej záruky. |
| --- | --- |

(38)

Po tretie, Komisia pripomína, že v uvedenom oznámení sa takisto predpokladá, že marža sa prispôsobí na základe ponúknutej záruky.

| (39) | V tomto prípade si Komisia nie je vedomá žiadnej záruky poskytnutej zo strany ZSSK Cargo. Za týchto okolností, a to neexistujúca úverová história a ‚nízke‘ záruky, by sa marža 400 bázických bodov pripočítaná k základnej sadzbe mala dokonca zvýšiť až na 1 000 bázických bodov, v súlade s metodikou vymedzenou v uvedenom oznámení. |
| --- | --- |

(39)

V tomto prípade si Komisia nie je vedomá žiadnej záruky poskytnutej zo strany ZSSK Cargo. Za týchto okolností, a to neexistujúca úverová história a ‚nízke‘ záruky, by sa marža 400 bázických bodov pripočítaná k základnej sadzbe mala dokonca zvýšiť až na 1 000 bázických bodov, v súlade s metodikou vymedzenou v uvedenom oznámení.

| (40) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto chvíli domnieva, že príslušná referenčná sadzba Komisie by mala byť aspoň jednoročná sadzba EURIBOR plus marža 1 000 bázických bodov. |
| --- | --- |

(40)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto chvíli domnieva, že príslušná referenčná sadzba Komisie by mala byť aspoň jednoročná sadzba EURIBOR plus marža 1 000 bázických bodov.

| (41) | Na tomto základe by bola pôžička takmer o 8 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie (22). |
| --- | --- |

(41)

Na tomto základe by bola pôžička takmer o 8 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie (22).

| (42) | V každom prípade, aj keby ZSSK Cargo poskytla vysokú mieru záruk (o čom Komisia nemá žiadne informácie), úroková miera na predmetnú pôžičku je napriek tomu asi o 2 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie. |
| --- | --- |

(42)

V každom prípade, aj keby ZSSK Cargo poskytla vysokú mieru záruk (o čom Komisia nemá žiadne informácie), úroková miera na predmetnú pôžičku je napriek tomu asi o 2 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie.

| (43) | Komisia nakoniec konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov, a nie je jasné, ako sa to odzrkadľuje na úrokovej miere stanovenej štátnou agentúrou ARDAL. |
| --- | --- |

(43)

Komisia nakoniec konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov, a nie je jasné, ako sa to odzrkadľuje na úrokovej miere stanovenej štátnou agentúrou ARDAL.

| (44) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti má Komisia pochybnosti o tom, či úroková sadzba predmetnej pôžičky zodpovedá trhovej sadzbe. |
| --- | --- |

(44)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti má Komisia pochybnosti o tom, či úroková sadzba predmetnej pôžičky zodpovedá trhovej sadzbe.

3.1.2.3.   Záver

| (45) | Z týchto dôvodov má Komisia pochybnosti o tom, či by investor v trhovej ekonomike poskytol pôžičku v takom objeme a za takýchto podmienok, a teda či nedošlo k zvýhodneniu. |
| --- | --- |

(45)

Z týchto dôvodov má Komisia pochybnosti o tom, či by investor v trhovej ekonomike poskytol pôžičku v takom objeme a za takýchto podmienok, a teda či nedošlo k zvýhodneniu.

| (46) | Pochybnosti Komisie ďalej potvrdzuje uvedený list agentúry ARDAL, v ktorom sú uvedené tri ďalšie ponuky na pôžičku od komerčných bánk (odsek 36). Hoci nie sú jasné úrokové miery, ktoré tieto banky navrhujú, v liste sa uvádza ‚dodatočná‘ marža vo výške 1,7 %, ktorá sa má pridať, a ktorá má odzrkadľovať trhové hodnotenie úverových rizík spoločnosti. |
| --- | --- |

(46)

Pochybnosti Komisie ďalej potvrdzuje uvedený list agentúry ARDAL, v ktorom sú uvedené tri ďalšie ponuky na pôžičku od komerčných bánk (odsek 36). Hoci nie sú jasné úrokové miery, ktoré tieto banky navrhujú, v liste sa uvádza ‚dodatočná‘ marža vo výške 1,7 %, ktorá sa má pridať, a ktorá má odzrkadľovať trhové hodnotenie úverových rizík spoločnosti.

| (47) | Komisia takisto konštatuje, že v niekoľkých novinových článkoch (23) sa uvádzal zámer vlády SR zachovať finančnú stabilitu a zamestnanosť v spoločnosti ZSSK Cargo po výraznom znížení tržieb spoločnosti. Podľa informácií z tlače slovenská vláda pred rozhodnutím poskytnúť pôžičku uvažovala najprv o zvýšení základného imania spoločnosti. Informácie zo slovenskej tlače upevňujú pochybnosti o tom, že cieľom prijatého opatrenia neboli vyhliadky na ziskovosť, ale išlo skôr o opatrenie na záchranu zamestnanosti v spoločnosti. |
| --- | --- |

(47)

Komisia takisto konštatuje, že v niekoľkých novinových článkoch (23) sa uvádzal zámer vlády SR zachovať finančnú stabilitu a zamestnanosť v spoločnosti ZSSK Cargo po výraznom znížení tržieb spoločnosti. Podľa informácií z tlače slovenská vláda pred rozhodnutím poskytnúť pôžičku uvažovala najprv o zvýšení základného imania spoločnosti. Informácie zo slovenskej tlače upevňujú pochybnosti o tom, že cieľom prijatého opatrenia neboli vyhliadky na ziskovosť, ale išlo skôr o opatrenie na záchranu zamestnanosti v spoločnosti.

| (48) | Komisia sa nakoniec domnieva, že potenciálna ekonomická výhoda získaná prostredníctvom pôžičky smeruje k jedinému podniku, a to ZSSK Cargo. Z tohto dôvodu by to bol selektívny prístup. |
| --- | --- |

(48)

Komisia sa nakoniec domnieva, že potenciálna ekonomická výhoda získaná prostredníctvom pôžičky smeruje k jedinému podniku, a to ZSSK Cargo. Z tohto dôvodu by to bol selektívny prístup.

3.1.3.   Vplyv na obchod a narušenie hospodárskej súťaže

| (49) | Komisia konštatuje, že akákoľvek pomoc, z ktorej má úžitok podnik pôsobiaci na liberalizovanom trhu, môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/51/ES z 29. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva (24), sa medzinárodná železničná nákladná preprava liberalizovala od 1.1.2006 a ostatné železničné nákladné dopravné služby od 1.1.2007. ZSSK Cargo je preto súčasťou hospodárskej súťaže v rámci Európskej únie. Z toho vyplýva, že opatrenie môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

(49)

Komisia konštatuje, že akákoľvek pomoc, z ktorej má úžitok podnik pôsobiaci na liberalizovanom trhu, môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/51/ES z 29. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva (24), sa medzinárodná železničná nákladná preprava liberalizovala od 1.1.2006 a ostatné železničné nákladné dopravné služby od 1.1.2007. ZSSK Cargo je preto súčasťou hospodárskej súťaže v rámci Európskej únie. Z toho vyplýva, že opatrenie môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž na vnútornom trhu.

3.1.4.   Záver

| (50) | Preto sa Komisia domnieva, že na základe informácií, ktoré má v súčasnosti k dispozícii, by predmetné opatrenie mohlo zahŕňať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(50)

Preto sa Komisia domnieva, že na základe informácií, ktoré má v súčasnosti k dispozícii, by predmetné opatrenie mohlo zahŕňať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

3.2.   Kvalifikácia pomoci ako neoprávnenej pomoci

| (51) | V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ musí členský štát notifikovať každý plán na udelenie alebo pozmenenie pomoci. Príslušný členský štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou. |
| --- | --- |

(51)

V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ musí členský štát notifikovať každý plán na udelenie alebo pozmenenie pomoci. Príslušný členský štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou.

| (52) | Zmluva o poskytnutí pôžičky bola podpísaná 31. marca 2009 a pôžička bola vyplatená 6. apríla 2009. Komisia konštatuje, že všetky tieto dátumy predchádzajú dátumu notifikácie opatrenia Komisii (10. augusta 2009). Komisia sa preto domnieva, že ak by príslušné opatrenie obsahovalo prvky štátnej pomoci, Slovenská republika by v dôsledku porušenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ bola poskytla neoprávnenú pomoc. |
| --- | --- |

(52)

Zmluva o poskytnutí pôžičky bola podpísaná 31. marca 2009 a pôžička bola vyplatená 6. apríla 2009. Komisia konštatuje, že všetky tieto dátumy predchádzajú dátumu notifikácie opatrenia Komisii (10. augusta 2009). Komisia sa preto domnieva, že ak by príslušné opatrenie obsahovalo prvky štátnej pomoci, Slovenská republika by v dôsledku porušenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ bola poskytla neoprávnenú pomoc.

3.3.   Zlučiteľnosť potenciálnej štátnej pomoci s vnútorným trhom

| (53) | Po tom, čo Komisia vyjadrila pochybnosti o existencii pomoci v súvislosti s príslušným opatrením, musí posúdiť toto opatrenie s cieľom stanoviť, či je zlučiteľné s vnútorným trhom vo svetle článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovujú výnimky zo všeobecného pravidla nekompatibility uvedeného v článku 107 ods. 1. |
| --- | --- |

(53)

Po tom, čo Komisia vyjadrila pochybnosti o existencii pomoci v súvislosti s príslušným opatrením, musí posúdiť toto opatrenie s cieľom stanoviť, či je zlučiteľné s vnútorným trhom vo svetle článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovujú výnimky zo všeobecného pravidla nekompatibility uvedeného v článku 107 ods. 1.

| (54) | Výnimky z článku 107 ods. 2 a 3 písm. a) a d) sa v tomto prípade, zdá sa, neuplatňujú. |
| --- | --- |

(54)

Výnimky z článku 107 ods. 2 a 3 písm. a) a d) sa v tomto prípade, zdá sa, neuplatňujú.

| (55) | Výnimkou v článku 107 ods. 3 písm. b) sa ustanovuje pomoc na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu. V tomto prípade slovenské orgány argumentujú, že aktuálna finančná situácia ZSSK Cargo je priamym dôsledkom súčasnej ekonomickej krízy. Preto musí Komisia preveriť súlad tohto opatrenia s článkom 107 ods. 3 písm. b). |
| --- | --- |

(55)

Výnimkou v článku 107 ods. 3 písm. b) sa ustanovuje pomoc na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu. V tomto prípade slovenské orgány argumentujú, že aktuálna finančná situácia ZSSK Cargo je priamym dôsledkom súčasnej ekonomickej krízy. Preto musí Komisia preveriť súlad tohto opatrenia s článkom 107 ods. 3 písm. b).

| (56) | V článku 107 ods. 3 písm. c) sa ustanovuje, že štátna pomoc je oprávnená, ak sa poskytne na podporu rozvoja určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý odporuje spoločnému záujmu. Keďže v tomto prípade existujú indície, že ZSSK Cargo by mohla byť podnikom v ťažkostiach, Komisia musí posúdiť, či sú splnené podmienky stanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (25) (usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii) a usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom (usmernenia pre železnice) (26). Zdá sa, že nie sú ďalšie dôvody na to, aby sa pomoc považovala za zlučiteľnú na základe článku 107 ods. 3 písm. c). |
| --- | --- |

(56)

V článku 107 ods. 3 písm. c) sa ustanovuje, že štátna pomoc je oprávnená, ak sa poskytne na podporu rozvoja určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý odporuje spoločnému záujmu. Keďže v tomto prípade existujú indície, že ZSSK Cargo by mohla byť podnikom v ťažkostiach, Komisia musí posúdiť, či sú splnené podmienky stanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (25) (usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii) a usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom (usmernenia pre železnice) (26). Zdá sa, že nie sú ďalšie dôvody na to, aby sa pomoc považovala za zlučiteľnú na základe článku 107 ods. 3 písm. c).

| (57) | Zdá sa, že pokiaľ ide o tento konkrétny prípad, článok 93 ZFEÚ nie je relevantný, keďže účelom opatrenia sa nezdá byť plnenie potrieb koordinácie dopravy, a toto opatrenie nepredstavuje ani náhradu za výkon určitých záväzkov, ktoré so sebou prináša verejná služba. |
| --- | --- |

(57)

Zdá sa, že pokiaľ ide o tento konkrétny prípad, článok 93 ZFEÚ nie je relevantný, keďže účelom opatrenia sa nezdá byť plnenie potrieb koordinácie dopravy, a toto opatrenie nepredstavuje ani náhradu za výkon určitých záväzkov, ktoré so sebou prináša verejná služba.

3.3.1.   Zlučiteľnosť podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ

| (58) | Vzhľadom na súčasnú finančnú a hospodársku krízu a ich dosah na celkové hospodárstvo členských štátov sa Komisia domnieva, že na nápravu tejto krízy je poskytnutie niektorých druhov štátnej pomoci na časovo obmedzené obdobie prípustné a tieto druhy pomoci môžu byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Tieto opatrenia sú prezentované v Dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (27) (Dočasný rámec). V súlade s Dočasným rámcom musia členské štáty preukázať, že opatrenia štátnej pomoci sú nevyhnutné, vhodné a primerané na nápravu vážnej poruchy v hospodárstve členského štátu a že sa dodržiavajú všetky podmienky zlučiteľnosti ustanovené v Dočasnom rámci. |
| --- | --- |

(58)

Vzhľadom na súčasnú finančnú a hospodársku krízu a ich dosah na celkové hospodárstvo členských štátov sa Komisia domnieva, že na nápravu tejto krízy je poskytnutie niektorých druhov štátnej pomoci na časovo obmedzené obdobie prípustné a tieto druhy pomoci môžu byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Tieto opatrenia sú prezentované v Dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (27) (Dočasný rámec). V súlade s Dočasným rámcom musia členské štáty preukázať, že opatrenia štátnej pomoci sú nevyhnutné, vhodné a primerané na nápravu vážnej poruchy v hospodárstve členského štátu a že sa dodržiavajú všetky podmienky zlučiteľnosti ustanovené v Dočasnom rámci.

| (59) | V tomto kontexte sa na posúdenie zlučiteľnosti opatrenia na základe Dočasného rámca zdá byť relevantný odsek 4.2 Zlučiteľná obmedzená výška pomoci alebo odsek 4.4 Pomoc vo forme dotovaných úrokových sadzieb. V súlade s odsekom 4.2.2 písm. b) Dočasného rámca sa však pomoc podľa tohto odseku musí udeliť vo forme schémy štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(59)

V tomto kontexte sa na posúdenie zlučiteľnosti opatrenia na základe Dočasného rámca zdá byť relevantný odsek 4.2 Zlučiteľná obmedzená výška pomoci alebo odsek 4.4 Pomoc vo forme dotovaných úrokových sadzieb. V súlade s odsekom 4.2.2 písm. b) Dočasného rámca sa však pomoc podľa tohto odseku musí udeliť vo forme schémy štátnej pomoci.

| (60) | Pokiaľ ide o súlad opatrenia s odsekom 4.2 Dočasného rámca, Komisia rozhodnutím z 29. apríla 2009 (28) odsúhlasila slovenskú schému dočasnej pomoci na poskytnutie obmedzeného objemu zlučiteľnej pomoci. V rámci tejto schémy je možné poskytnúť maximálne 500 000 EUR malým a stredným podnikom ako aj veľkým firmám, a to v podobe priamych grantov, nenávratnej pomoci a odpustenia pokút za neplatenie daní a iných poplatkov. Príjemcami pomoci môžu byť firmy zo všetkých sektorov. |
| --- | --- |

(60)

Pokiaľ ide o súlad opatrenia s odsekom 4.2 Dočasného rámca, Komisia rozhodnutím z 29. apríla 2009 (28) odsúhlasila slovenskú schému dočasnej pomoci na poskytnutie obmedzeného objemu zlučiteľnej pomoci. V rámci tejto schémy je možné poskytnúť maximálne 500 000 EUR malým a stredným podnikom ako aj veľkým firmám, a to v podobe priamych grantov, nenávratnej pomoci a odpustenia pokút za neplatenie daní a iných poplatkov. Príjemcami pomoci môžu byť firmy zo všetkých sektorov.

| (61) | Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že v rámci schválenej schémy sa výslovne nepočíta s pomocou v podobe pôžičky. Ďalej sa zdá, že ekvivalent pôžičky v hrubom vyjadrení by vo veľkom rozsahu prekročil sumu 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(61)

Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že v rámci schválenej schémy sa výslovne nepočíta s pomocou v podobe pôžičky. Ďalej sa zdá, že ekvivalent pôžičky v hrubom vyjadrení by vo veľkom rozsahu prekročil sumu 500 000 EUR.

| (62) | V odseku 4.4 Dočasného rámca sa ustanovuje pomoc v podobe dotovaných úrokových sadzieb. Komisia môže akceptovať pôžičky poskytnuté s úrokovou mierou, ktorej úroveň je aspoň rovnaká ako jednodňová sadzba centrálnej banky plus prirážka rovná rozdielu medzi priemernou jednoročnou medzibankovou sadzbou a priemernou jednodňovou sadzbou centrálnej banky v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008 plus prirážka za úverové riziko zodpovedajúce rizikovému profilu príjemcu pomoci. Komisia však konštatuje, že slovenské orgány nenotifikovali žiadnu schému na základe tohto ustanovenia a neposkytli žiadne informácie o možnom priamom súlade tohto opatrenia s odsekom 4.4 Dočasného rámca. Okrem toho Komisia konštatuje, že podmienky pôžičky v momentálnom stave nie sú v súlade s podmienkami ustanovenými pre túto kategóriu pomoci, keďže zníženú úrokovú sadzbu je možné uplatňovať iba na výplatu úrokov pred 31. decembrom 2012 (29). Komisia okrem toho konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov. |
| --- | --- |

(62)

V odseku 4.4 Dočasného rámca sa ustanovuje pomoc v podobe dotovaných úrokových sadzieb. Komisia môže akceptovať pôžičky poskytnuté s úrokovou mierou, ktorej úroveň je aspoň rovnaká ako jednodňová sadzba centrálnej banky plus prirážka rovná rozdielu medzi priemernou jednoročnou medzibankovou sadzbou a priemernou jednodňovou sadzbou centrálnej banky v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008 plus prirážka za úverové riziko zodpovedajúce rizikovému profilu príjemcu pomoci. Komisia však konštatuje, že slovenské orgány nenotifikovali žiadnu schému na základe tohto ustanovenia a neposkytli žiadne informácie o možnom priamom súlade tohto opatrenia s odsekom 4.4 Dočasného rámca. Okrem toho Komisia konštatuje, že podmienky pôžičky v momentálnom stave nie sú v súlade s podmienkami ustanovenými pre túto kategóriu pomoci, keďže zníženú úrokovú sadzbu je možné uplatňovať iba na výplatu úrokov pred 31. decembrom 2012 (29). Komisia okrem toho konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov.

| (63) | Aby pomoc bola v súlade s podmienkami Dočasného rámca, môže sa poskytnúť iba spoločnostiam, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, ale ktoré sa do ťažkostí dostali po tomto dátume v dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy. |
| --- | --- |

(63)

Aby pomoc bola v súlade s podmienkami Dočasného rámca, môže sa poskytnúť iba spoločnostiam, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, ale ktoré sa do ťažkostí dostali po tomto dátume v dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy.

| (64) | Slovenské orgány uvádzajú, že ZSSK Cargo nemala pred 1. júlom 2008 finančné ťažkosti a dostupné údaje túto skutočnosť potvrdzujú. Napriek stratám, ktoré spoločnosť od svojho vzniku zaznamenala, sa situácia ZSSK Cargo v ďalších rokoch zlepšila a finančné výsledky spoločnosti v prvej polovici roku 2008 boli kladné (pozri odseky 11 a 12). Komisia však momentálne nedisponuje všetkými relevantnými údajmi, ktoré by preukazovali, že spoločnosť vyhovuje uvedenej podmienke (pozri odsek 2.1 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii) (30). Z tohto dôvodu, a keďže spoločnosť mohla mať ťažkosti v čase pred 1. júlom 2008, má Komisia v tejto fáze pochybnosti o tom, či toto opatrenie mohlo byť v súlade s uvedenou podmienkou. |
| --- | --- |

(64)

Slovenské orgány uvádzajú, že ZSSK Cargo nemala pred 1. júlom 2008 finančné ťažkosti a dostupné údaje túto skutočnosť potvrdzujú. Napriek stratám, ktoré spoločnosť od svojho vzniku zaznamenala, sa situácia ZSSK Cargo v ďalších rokoch zlepšila a finančné výsledky spoločnosti v prvej polovici roku 2008 boli kladné (pozri odseky 11 a 12). Komisia však momentálne nedisponuje všetkými relevantnými údajmi, ktoré by preukazovali, že spoločnosť vyhovuje uvedenej podmienke (pozri odsek 2.1 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii) (30). Z tohto dôvodu, a keďže spoločnosť mohla mať ťažkosti v čase pred 1. júlom 2008, má Komisia v tejto fáze pochybnosti o tom, či toto opatrenie mohlo byť v súlade s uvedenou podmienkou.

| (65) | Pri zohľadnení uvedených skutočností má Komisia pochybnosti o tom, či toto opatrenie možno vyhlásiť za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ v zmysle odsekov 4.2 a 4.4 Dočasného rámca. |
| --- | --- |

(65)

Pri zohľadnení uvedených skutočností má Komisia pochybnosti o tom, či toto opatrenie možno vyhlásiť za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ v zmysle odsekov 4.2 a 4.4 Dočasného rámca.

3.3.2.   Zlučiteľnosť podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ

| (66) | Okrem prípadov, keď sa konkrétne ustanovuje inak, Komisia posudzuje zlučiteľnosť štátnej pomoci na reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach v odvetví železničnej dopravy na základe uvedených usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (31). |
| --- | --- |

(66)

Okrem prípadov, keď sa konkrétne ustanovuje inak, Komisia posudzuje zlučiteľnosť štátnej pomoci na reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach v odvetví železničnej dopravy na základe uvedených usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (31).

| (67) | Vo svetle uvedených odsekov 3.1.2 a 3.3.1 Komisia nie je schopná jasne určiť, či v momente poskytnutia pôžičky spoločnosť ZSSK Cargo vyhovovala vymedzeniu firmy v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(67)

Vo svetle uvedených odsekov 3.1.2 a 3.3.1 Komisia nie je schopná jasne určiť, či v momente poskytnutia pôžičky spoločnosť ZSSK Cargo vyhovovala vymedzeniu firmy v ťažkostiach.

| (68) | Keby sa však spoločnosť mala považovať za podnik v ťažkostiach, opatrenie by sa nemohlo považovať za pomoc na záchranu. V tomto ohľade Komisia konštatuje, že slovenské orgány najneskôr do šiestich mesiacov od schválenia opatrenia záchrannej pomoci Komisii neoznámili plán reštrukturalizácie alebo likvidácie a neposkytli dôkaz o úplnom splatení pôžičky (32). V každom prípade trvanie pôžičky výrazne prekračuje čas oprávnený pre záchrannú pomoc. |
| --- | --- |

(68)

Keby sa však spoločnosť mala považovať za podnik v ťažkostiach, opatrenie by sa nemohlo považovať za pomoc na záchranu. V tomto ohľade Komisia konštatuje, že slovenské orgány najneskôr do šiestich mesiacov od schválenia opatrenia záchrannej pomoci Komisii neoznámili plán reštrukturalizácie alebo likvidácie a neposkytli dôkaz o úplnom splatení pôžičky (32). V každom prípade trvanie pôžičky výrazne prekračuje čas oprávnený pre záchrannú pomoc.

| (69) | Slovenské orgány uviedli, že sa očakáva, že ZSSK Cargo vytvorí v budúcnosti väčšie zisky, keďže podľa ich názoru by sa mal dosah finančnej krízy zmierniť, a teda by mali narásť tržby z prepravy tovaru. Uvádzajú takisto, že ďalší rast tržieb umožní používanie nových moderných technológií, najmä pri prekládke tovarov na hranici s Ukrajinou, ako aj očakávané zníženie poplatkov za infraštruktúru a prijatie nového zákona na jeseň 2009, ktorým sa v cestnej doprave od roku 2010 zavádza mýtny systém. |
| --- | --- |

(69)

Slovenské orgány uviedli, že sa očakáva, že ZSSK Cargo vytvorí v budúcnosti väčšie zisky, keďže podľa ich názoru by sa mal dosah finančnej krízy zmierniť, a teda by mali narásť tržby z prepravy tovaru. Uvádzajú takisto, že ďalší rast tržieb umožní používanie nových moderných technológií, najmä pri prekládke tovarov na hranici s Ukrajinou, ako aj očakávané zníženie poplatkov za infraštruktúru a prijatie nového zákona na jeseň 2009, ktorým sa v cestnej doprave od roku 2010 zavádza mýtny systém.

| (70) | Tieto všeobecné úvahy nemožno považovať za riadny plán reštrukturalizácie, ktorým by sa zabezpečila dlhodobá ziskovosť spoločnosti, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku schválenia pomoci na reštrukturalizáciu. Navyše sa zdá, že ani ďalšie podmienky (pomoc obmedzená na minimum, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.) sa nedodržiavajú. |
| --- | --- |

(70)

Tieto všeobecné úvahy nemožno považovať za riadny plán reštrukturalizácie, ktorým by sa zabezpečila dlhodobá ziskovosť spoločnosti, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku schválenia pomoci na reštrukturalizáciu. Navyše sa zdá, že ani ďalšie podmienky (pomoc obmedzená na minimum, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.) sa nedodržiavajú.

| (71) | ZSSK Cargo nemôže využívať konkrétne ustanovenia týkajúce sa pomoci na reštrukturalizáciu, ktoré sú uvedené v kapitole 5 železničných usmernení, keďže ide o podnik s vlastnou právnou subjektivitou, a nie iba divíziu železničného podniku. |
| --- | --- |

(71)

ZSSK Cargo nemôže využívať konkrétne ustanovenia týkajúce sa pomoci na reštrukturalizáciu, ktoré sú uvedené v kapitole 5 železničných usmernení, keďže ide o podnik s vlastnou právnou subjektivitou, a nie iba divíziu železničného podniku.

3.4.   Záver

| (72) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto fáze domnieva, že príslušné opatrenie môže obsahovať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a vyjadruje pochybnosti o jeho zlučiteľnosti s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(72)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto fáze domnieva, že príslušné opatrenie môže obsahovať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a vyjadruje pochybnosti o jeho zlučiteľnosti s vnútorným trhom.

| (73) | Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 108 ods. 3 ZFEÚ má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, v ktorom sa ustanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať. |
| --- | --- |

(73)

Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 108 ods. 3 ZFEÚ má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, v ktorom sa ustanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať.

4.   ROZHODNUTIE

| (74) | Komisia sa preto rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súlade s článkom 6 nariadenia Rady č. 659/1999. |
| --- | --- |

(74)

Komisia sa preto rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súlade s článkom 6 nariadenia Rady č. 659/1999.

| (75) | Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.” |
| --- | --- |

(75)

Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.”

---

(1)  Joulukuun 1 päivänä 2009 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta on tullut SEUT-sopimuksen 107 artikla ja perustamissopimuksen 88 artiklasta SEUT-sopimuksen 108 artikla. Kyseiset kaksi määräyskokonaisuutta ovat asiasisällöltään samanlaiset. Tässä päätöksessä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan tehtyjä viittauksia on tarvittaessa pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan.

1

(2)  http://www.rokovanie.sk/appl/material.nsf/0/E437B9C6EAE15E2EC12575740032AA30/$FILE/Zdroj.html

2

(3)  EUVL C 83, 7.4.2009, s. 1.

3

(4)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

4

(5)  EUVL C 184, 22.7.2008, s. 13.

5

(6)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 ZFEÚ. Tieto dva súbory ustanovení sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia by sa odkazy na články 107 a 108 ZFEÚ mali v prípade potreby chápať ako odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES.

6

(7)  Článok 113 ZFEÚ.

7

(8)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

8

(9)  Výročné správy za roky 2005 až 2008 sú uverejnené na webovej stránke ZSSK Cargo: http://www.zscargo.sk/en/public/press/annual-report/

9

(10)  11,3 milióna EUR (výmenný kurz 1 EUR = 37,88 SKK uverejnený v Ú. v. EÚ C 336 z 31.12.2005, s. 1).

10

(11)  24,8 milióna EUR (výmenný kurz 1 EUR = 34,435 SKK uverejnený v Ú. v. EÚ C 332 z 30.12.2006, s. 1).

11

(12)  Notifikácia Komisii z 10. augusta 2009, bod 12 a).

12

(13)  http://www.rokovanie.sk/appl/material.nsf/0/E437B9C6EAE15E2EC12575740032AA30/$FILE/Zdroj.html

13

(14)  Zmluva sa opiera o Zákon č. 523/04 z 23. septembra 2004 o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ako aj o Zákon č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu, v znení neskorších predpisov.

14

(15)  Vypočítaná na základe act/360.

15

(16)  ARDAL vznikla ako rozpočtová organizácia napojená na štátny rozpočet prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva financií Slovenskej republiky podľa článku 14 zákona č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov podľa zákona č. 389/2002 Z. z. o štátnom dlhu a štátnych zárukách na pôžičky. Cieľom a zmyslom fungovania agentúry je ‚zabezpečenie likvidity a prístupu na trh pre financovanie potrieb štátu transparentným, obozretným a nákladovo úsporným spôsobom, a zároveň dosiahnutie stavu, aby náklady dlhovej služby boli v čase minimálne, za predpokladu udržania rizík obsiahnutých v dlhovom portfóliu na akceptovateľnej úrovni‘ (http://www.ardal.sk/index.php?page=1).

16

(17)  Rozsudok Súdneho dvora zo 14. septembra 1994, Španielske kráľovstvo/Komisia, spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Zb. I-4103, bod 21.

17

(18)  Rozsudok Súdneho dvora z 21. marca 1991, Talianska republika/Komisia, C-305/89. Zb., I-010603, bod 20.

18

(19)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora z 19. októbra 2005, Freistaat Thüringen/Komisia, T-318/00, Zb. II-4179, bod 125.

19

(20)  Oznámenie Komisie členským štátom: uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS a článku 5 smernice Komisie 80/723/EHS na verejné podniky vo výrobnom sektore, Ú. v. ES C 307, 13.11.1993, s. 3, ods. 11. Toto oznámenie sa týka výrobného sektora, ale môže sa uplatniť aj na ďalšie hospodárske odvetvia.

20

(21)  Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6.

21

(22)  Základné referenčné sadzby Komisie sú uverejnené na webovej stránke: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

22

(23)  Pozri, napríklad, článok z 25. februára 2009, http://www.cas.sk/clanok/107586/vlada-naleje-do-krachujuceho-carga-132-milionov-eur.html; článok zo 7. apríla 2009, http://spravy.pravda.sk/kriza-vo-velkom-zasiahla-zeleznice-cargo-nariadilo-dovolenky-puz-/sk_ekonomika.asp?c=A090407_181226_sk_ekonomika_p01

23

(24)  Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 164.

24

(25)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

25

(26)  Ú. v. EÚ C 184, 22.7.2008, s. 13.

26

(27)  Ú. v. EÚ C 83, 7.4.2009, s. 1.

27

(28)  N 222/09, uverejnené v Ú. v. EÚ C 146 z 26. júna 2009.

28

(29)  V súlade s Dočasným rámcom, členské štáty, ktoré chcú toto opatrenie využiť, musia uverejniť online denné jednodňové (overnight) sadzby a musia ich poskytnúť Komisii.

29

(30)  Chýbajú napríklad informácie o vývoji, pokiaľ ide o súpis akcií, ďalej o tom, či existujú prebytočné kapacity alebo informácie o vývoji hodnoty majetku.

30

(31)  Oznámenie Komisie – Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom, Ú. v. EÚ C 184 z 22.7.2008, odsek 62.

31

(32)  Pozri odsek 25 písm. c) usmernení o záchrane a reštrukturalizácii.

32

---

| 6.5.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 117/21 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 117/21

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 117/05

| 1. | Komissio vastaanotti 28 päivänä huhtikuuta 2010 ilmoituksen sen käsiteltäväksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 22 artiklan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla sveitsiläiseen yhtymään Syngenta AG kuuluva sveitsiläinen yritys Syngenta Crop Protection AG (Syngenta CP) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan siihen osaan yhdysvaltalaisen yrityksen Monsanto Company (Monsanto) omaisuutta, joka muodostuu Monsanton maailmanlaajuisesta, auringonkukan hybridisiemeniin liittyvästä liiketoiminnasta, ostamalla omaisuutta. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 28 päivänä huhtikuuta 2010 ilmoituksen sen käsiteltäväksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 22 artiklan nojalla siirretystä ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla sveitsiläiseen yhtymään Syngenta AG kuuluva sveitsiläinen yritys Syngenta Crop Protection AG (Syngenta CP) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan siihen osaan yhdysvaltalaisen yrityksen Monsanto Company (Monsanto) omaisuutta, joka muodostuu Monsanton maailmanlaajuisesta, auringonkukan hybridisiemeniin liittyvästä liiketoiminnasta, ostamalla omaisuutta.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Syngenta CP toimii maatalouselinkeinotoiminnan alalla; yritys kehittää, tuottaa ja myy maatalouskemikaaleja, etenkin kasvinsuojeluaineita, ja siemeniä, myös auringonkukansiemeniä ja niiden käsittelyaineita, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Syngenta CP toimii maatalouselinkeinotoiminnan alalla; yritys kehittää, tuottaa ja myy maatalouskemikaaleja, etenkin kasvinsuojeluaineita, ja siemeniä, myös auringonkukansiemeniä ja niiden käsittelyaineita,

| — | Monsanton auringonkukansiemeniin liittyvä liiketoiminta muodostuu omaisuuseristä, jotka liittyvät Monsanton maailmanlaajuiseen, auringonkukan hybridisiemeniä koskevaan liiketoimintaan. |
| --- | --- |

—

Monsanton auringonkukansiemeniin liittyvä liiketoiminta muodostuu omaisuuseristä, jotka liittyvät Monsanton maailmanlaajuiseen, auringonkukan hybridisiemeniä koskevaan liiketoimintaan.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

---