# Eiropas Savienības C 144/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.144.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 144 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 3. jūnijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.144.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 144

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 3. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2010/C 144/01 | Padomes atzinums par atjaunināto Maltas stabilitātes programmu 2009.–2012. gadam | 1 |
| 2010/C 144/02 | Padomes atzinums par atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu 2009.–2013. gadam | 6 |
| 2010/C 144/03 | Padomes Atzinums par atjaunināto Rumānijas konverģences programmu 2009.–2012. gadam | 12 |
| 2010/C 144/04 | Padomes atzinums par atjaunināto Slovākijas stabilitātes programmu 2009.–2012. gadam | 17 |
| 2010/C 144/05 | Padomes atzinums par atjaunināto Slovēnijas stabilitātes programmu 2009.–2013. gadam | 22 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

2010/C 144/01

Padomes atzinums par atjaunināto Maltas stabilitātes programmu 2009.–2012. gadam

1

2010/C 144/02

Padomes atzinums par atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu 2009.–2013. gadam

6

2010/C 144/03

Padomes Atzinums par atjaunināto Rumānijas konverģences programmu 2009.–2012. gadam

12

2010/C 144/04

Padomes atzinums par atjaunināto Slovākijas stabilitātes programmu 2009.–2012. gadam

17

2010/C 144/05

Padomes atzinums par atjaunināto Slovēnijas stabilitātes programmu 2009.–2013. gadam

22

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 144/06 | Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar 107. un 108. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību – Gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 27 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 144/06

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar 107. un 108. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību – Gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

27

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 144/07 | Euro maiņas kurss | 30 |
| 2010/C 144/08 | Eiropas Komisijas paziņojums Komisijas direktīvas realizēšanas ietvaros 2002/40/EK(Direktīvai pakārtoto harmonizēto standartu nosaukumu un numuru publikācija)
   (
  1
  ) | 31 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2010/C 144/09 | Komisijas paziņojums saskaņā ar 16. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecībā uz regulārajiem gaisa pārvadājumiem (
  1
  ) | 32 |
| 2010/C 144/10 | Komisijas paziņojums saskaņā ar 16. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecībā uz regulārajiem gaisa pārvadājumiem (
  1
  ) | 33 |
| 2010/C 144/11 | Komisijas paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Uzaicinājums piedalīties konkursā par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām (
  1
  ) | 34 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 144/07

Euro maiņas kurss

30

2010/C 144/08

Eiropas Komisijas paziņojums Komisijas direktīvas realizēšanas ietvaros 2002/40/EK(Direktīvai pakārtoto harmonizēto standartu nosaukumu un numuru publikācija)
   (
  1
  )

(Direktīvai pakārtoto harmonizēto standartu nosaukumu un numuru publikācija)

1

31

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2010/C 144/09

Komisijas paziņojums saskaņā ar 16. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecībā uz regulārajiem gaisa pārvadājumiem (
  1
  )

1

32

2010/C 144/10

Komisijas paziņojums saskaņā ar 16. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecībā uz regulārajiem gaisa pārvadājumiem (
  1
  )

1

33

2010/C 144/11

Komisijas paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Uzaicinājums piedalīties konkursā par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām (
  1
  )

1

34

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 144/12 | Aicinājums iesniegt priekšlikumus – EACEA/12/10 – Programma Jaunatne darbībā – 4.5. darbība – Atbalsts jauniešu, darbā ar jauniešiem iesaistīto personu un jauniešu organizāciju informēšanas aktivitātēm | 35 |

V   Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

2010/C 144/12

Aicinājums iesniegt priekšlikumus – EACEA/12/10 – Programma Jaunatne darbībā – 4.5. darbība – Atbalsts jauniešu, darbā ar jauniešiem iesaistīto personu un jauniešu organizāciju informēšanas aktivitātēm

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

| 3.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/1

---

PADOMES ATZINUMS

par atjaunināto Maltas stabilitātes programmu 2009.–2012. gadam

2010/C 144/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2010. gada 26. aprīlī izvērtēja atjaunināto Maltas stabilitātes programmu laikposmam no 2009. līdz 2012. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 26. aprīlī izvērtēja atjaunināto Maltas stabilitātes programmu laikposmam no 2009. līdz 2012. gadam.

| (2) | Globālā krīze Maltu ir skārusi galvenokārt saistībā ar tirdzniecības nozari, bet tās ietekme uz finanšu sektoru ir ierobežota. 2009. gadā ekonomiskā aktivitāte samazinājās ne tikai eksporta jomā, bet arī ieguldījumos, kur tā samazinājās ļoti krasi, savukārt tiek lēsts, ka privātais patēriņš ir nosacīti stabils, to balsta elastīgā nodarbinātības sistēma un atsevišķi atveseļošanas pasākumi saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP). Tiek vērtēts, ka importa lejupslīdes blakusapstākļi noveduši pie būtiska ārējā deficīta samazinājuma 2009. gadā.
  Lejupslīdes un atsevišķu neperiodiska rakstura izdevumus palielinošu posteņu ietekmē 2008. gadā ievērojami palielinājās valsts kopbudžeta deficīts 2008.–2009. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu. Ņemot vērā šo situāciju un lielo parāda attiecību, Padome 2009. gada 7. jūlijā konstatēja, ka Maltā pastāv budžeta deficīts, un 2010. gada 16. februārī pieņēma ieteikumu, lai novērstu šo situāciju līdz 2011. gadam. Bez sakārtotas fiskālās pozīcijas atjaunošanas un ilgtermiņa fiskālās stabilitātes uzlabošanas, ņemot vērā gaidāmo ar iedzīvotāju novecošanu saistīto izdevumu palielinājumu, Maltas uzdevums ir veicināt konkurētspēju, lai uzlabotu ekonomikas elastību cīņā ar ārējiem triecieniem nākotnē. Lai to panāktu, no vienas puses, būs nepieciešams attīstīt cilvēkkapitālu, veicināt uzņēmējdarbības potenciālu un turpināt centienus, lai pārorientētos uz darbībām ar lielāku pievienoto vērtību, un, no otras puses, veicināt stimulējošu algu noteikšanas sistēmu, kas veidotu ciešu saikni starp algu un ražīguma attīstību. |
| --- | --- |

(2)

Globālā krīze Maltu ir skārusi galvenokārt saistībā ar tirdzniecības nozari, bet tās ietekme uz finanšu sektoru ir ierobežota. 2009. gadā ekonomiskā aktivitāte samazinājās ne tikai eksporta jomā, bet arī ieguldījumos, kur tā samazinājās ļoti krasi, savukārt tiek lēsts, ka privātais patēriņš ir nosacīti stabils, to balsta elastīgā nodarbinātības sistēma un atsevišķi atveseļošanas pasākumi saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP). Tiek vērtēts, ka importa lejupslīdes blakusapstākļi noveduši pie būtiska ārējā deficīta samazinājuma 2009. gadā.

Lejupslīdes un atsevišķu neperiodiska rakstura izdevumus palielinošu posteņu ietekmē 2008. gadā ievērojami palielinājās valsts kopbudžeta deficīts 2008.–2009. gadā, salīdzinot ar 2007. gadu. Ņemot vērā šo situāciju un lielo parāda attiecību, Padome 2009. gada 7. jūlijā konstatēja, ka Maltā pastāv budžeta deficīts, un 2010. gada 16. februārī pieņēma ieteikumu, lai novērstu šo situāciju līdz 2011. gadam. Bez sakārtotas fiskālās pozīcijas atjaunošanas un ilgtermiņa fiskālās stabilitātes uzlabošanas, ņemot vērā gaidāmo ar iedzīvotāju novecošanu saistīto izdevumu palielinājumu, Maltas uzdevums ir veicināt konkurētspēju, lai uzlabotu ekonomikas elastību cīņā ar ārējiem triecieniem nākotnē. Lai to panāktu, no vienas puses, būs nepieciešams attīstīt cilvēkkapitālu, veicināt uzņēmējdarbības potenciālu un turpināt centienus, lai pārorientētos uz darbībām ar lielāku pievienoto vērtību, un, no otras puses, veicināt stimulējošu algu noteikšanas sistēmu, kas veidotu ciešu saikni starp algu un ražīguma attīstību.

| (3) | Lai gan saistībā ar krīzi lielākoties konstatētais faktiskā IKP kritums ir ciklisks, nelabvēlīgi ietekmējies ir arī potenciālā ražošanas apjoma līmenis. Turklāt krīze var ietekmēt arī iespējamo izaugsmi vidējā termiņā – mazāku ieguldījumu un sukturālā bezdarba iespējama pieauguma dēļ. Pie tam ekonomiskās krīzes ietekme saplūst ar sabiedrības novecošanas negatīvo ietekmi uz ražošanas apjomu un publisko finanšu stabilitāti. Ņemot vērā šo situāciju, ir ļoti svarīgi palielināt strukturālo reformu tempu ar mērķi atbalstīt iespējamo izaugsmi. Maltai jo īpaši svarīgi ir veikt turpmākas reformas izglītības un konkurētspējas jomās. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan saistībā ar krīzi lielākoties konstatētais faktiskā IKP kritums ir ciklisks, nelabvēlīgi ietekmējies ir arī potenciālā ražošanas apjoma līmenis. Turklāt krīze var ietekmēt arī iespējamo izaugsmi vidējā termiņā – mazāku ieguldījumu un sukturālā bezdarba iespējama pieauguma dēļ. Pie tam ekonomiskās krīzes ietekme saplūst ar sabiedrības novecošanas negatīvo ietekmi uz ražošanas apjomu un publisko finanšu stabilitāti. Ņemot vērā šo situāciju, ir ļoti svarīgi palielināt strukturālo reformu tempu ar mērķi atbalstīt iespējamo izaugsmi. Maltai jo īpaši svarīgi ir veikt turpmākas reformas izglītības un konkurētspējas jomās.

| (4) | Makroekonomikas scenārijs, kas ir programmas pamatā, paredz, ka reālais IKP atjaunos pozitīvu pieaugumu par 1,1 % 2010. gadā pēc 2 % samazinājuma 2009. gadā, kam sekos tālāka atveseļošanās vidēji par 2,6 % pārējā programmas darbības laikā.
  Vērtējot šo scenāriju saskaņā ar pašlaik pieejamo informāciju (2), šķiet, ka tas balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par IKP pieaugumu attiecībā uz 2010. gadu un labvēlīgiem pieņēmumiem attiecībā uz pārējiem gadiem. Turklāt attiecībā uz izaugsmes komponenti prognozētais iekšzemes pieprasījuma pieaugums, šķiet, būs liels visā programmas darbības laikā. Programmā iekļautās inflācijas prognozes šķiet nedaudz par zemu. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomikas scenārijs, kas ir programmas pamatā, paredz, ka reālais IKP atjaunos pozitīvu pieaugumu par 1,1 % 2010. gadā pēc 2 % samazinājuma 2009. gadā, kam sekos tālāka atveseļošanās vidēji par 2,6 % pārējā programmas darbības laikā.

Vērtējot šo scenāriju saskaņā ar pašlaik pieejamo informāciju (2), šķiet, ka tas balstīts uz ticamiem pieņēmumiem par IKP pieaugumu attiecībā uz 2010. gadu un labvēlīgiem pieņēmumiem attiecībā uz pārējiem gadiem. Turklāt attiecībā uz izaugsmes komponenti prognozētais iekšzemes pieprasījuma pieaugums, šķiet, būs liels visā programmas darbības laikā. Programmā iekļautās inflācijas prognozes šķiet nedaudz par zemu.

| (5) | Programma paredz, ka valsts kopbudžeta deficīts 2009. gadā būs 3,8 % no IKP. Uzlabojums, salīdzinot ar 2008. gadu, kad budžeta deficīts sasniedza 4,7 % no IKP, jāvērtē saistībā ar atsevišķiem neperiodiska rakstura izdevumus palielinošiem posteņiem, kas tika veikti šajā gadā. Pamatdeficīts, atskaitot šos posteņus, 2009. gadā krīzes ietekmē palielinājās, jo īpaši attiecībā uz netiešiem nodokļu ieņēmumiem. Saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP) pieņemtie atveseļošanas pasākumi aptuveni 0,7 % apmērā no IKP, pēc iestāžu sniegtās informācijas, bija vairāk nekā izlīdzināti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar programmu fiskālā politika 2010. gadam tiek plānota samērā neitrāla, bet 2011. gadam – ierobežojoša, kas ir saskaņā ar Padomes veicināto atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģiju un ar mērķi novērst pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2011. gadam. Attiecībā uz 2012. gadu, ņemot vērā prognozēto lielo izaugsmes tempu, tiek plānots, ka deficīta attiecība kopumā būs stabila, norādot uz ekspansīvu fiskālo nostāju. |
| --- | --- |

(5)

Programma paredz, ka valsts kopbudžeta deficīts 2009. gadā būs 3,8 % no IKP. Uzlabojums, salīdzinot ar 2008. gadu, kad budžeta deficīts sasniedza 4,7 % no IKP, jāvērtē saistībā ar atsevišķiem neperiodiska rakstura izdevumus palielinošiem posteņiem, kas tika veikti šajā gadā. Pamatdeficīts, atskaitot šos posteņus, 2009. gadā krīzes ietekmē palielinājās, jo īpaši attiecībā uz netiešiem nodokļu ieņēmumiem. Saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP) pieņemtie atveseļošanas pasākumi aptuveni 0,7 % apmērā no IKP, pēc iestāžu sniegtās informācijas, bija vairāk nekā izlīdzināti ar kompensējošiem pasākumiem. Saskaņā ar programmu fiskālā politika 2010. gadam tiek plānota samērā neitrāla, bet 2011. gadam – ierobežojoša, kas ir saskaņā ar Padomes veicināto atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģiju un ar mērķi novērst pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2011. gadam. Attiecībā uz 2012. gadu, ņemot vērā prognozēto lielo izaugsmes tempu, tiek plānots, ka deficīta attiecība kopumā būs stabila, norādot uz ekspansīvu fiskālo nostāju.

| (6) | Sasniedzot budžeta deficīta attiecību 3,9 % no IKP 2010. gadā, par mērķi tiek izvirzīta tā vispārēja stabilizēšana salīdzinājumā ar 2009. gadu. Tāda pati attīstība tiek plānota primārajam budžeta deficītam, kura mērķis ir 0,6 % no IKP. Vērtējot pēc nominālās vērtības, 2010. gada budžeta deficīta mērķis ir saskaņā ar Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu atbilstīgi 126. panta 7. punktam. Pasākumiem 2010. gada budžetā ir vispārēja neitrāla ietekme uz budžeta pozīciju, un tie ietver, no vienas puses, turpmākus atveseļošanas pasākumus ekonomikas atbalstam un, no otras puses, konsolidācijas pasākumus.
  Paredzēts, ka ieņēmumu apmērs budžetā palielināsies par 2,4 procentpunktiem no IKP 2010. gadā, ko atkarībā no pieaugošā nozīmīguma panāks ar i) diskrecionāriem nodokļu palielināšanas pasākumiem un labāku nodokļu sistēmas darbību; ii) prognozētiem augstiem nodokļu ieņēmumiem un iii) “citu” ieņēmumu palielināšanu, kuru pamatā ir ES struktūrfondu izmantošana. Plānots izdevumu pieaugums par 2,5 procentpunktiem no IKP, ko izraisa ieguldījumu palielināšana un “citu” izdevumu pieaugums. Papildu atveseļošanas pasākumu izmaksas daļēji neitralizē valsts sektorā strādājošo darba algu samazinājums, kas veido daļu no IKP, pirmkārt, pateicoties labvēlīgajam bāzes efektam (daži neregulāri izdevumi 2009. gadā), bet arī atspoguļo ierobežojumus attiecībā uz pieņemšanu darbā. Saskaņā ar programmu tiek plānots, ka strukturālā bilance, t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodikai, pasliktināsies par aptuveni 0,25 procentpunktiem no IKP 2010. gadā, kas liecina par izteikti neitrālu fiskālo nostāju. |
| --- | --- |

(6)

Sasniedzot budžeta deficīta attiecību 3,9 % no IKP 2010. gadā, par mērķi tiek izvirzīta tā vispārēja stabilizēšana salīdzinājumā ar 2009. gadu. Tāda pati attīstība tiek plānota primārajam budžeta deficītam, kura mērķis ir 0,6 % no IKP. Vērtējot pēc nominālās vērtības, 2010. gada budžeta deficīta mērķis ir saskaņā ar Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu atbilstīgi 126. panta 7. punktam. Pasākumiem 2010. gada budžetā ir vispārēja neitrāla ietekme uz budžeta pozīciju, un tie ietver, no vienas puses, turpmākus atveseļošanas pasākumus ekonomikas atbalstam un, no otras puses, konsolidācijas pasākumus.

Paredzēts, ka ieņēmumu apmērs budžetā palielināsies par 2,4 procentpunktiem no IKP 2010. gadā, ko atkarībā no pieaugošā nozīmīguma panāks ar i) diskrecionāriem nodokļu palielināšanas pasākumiem un labāku nodokļu sistēmas darbību; ii) prognozētiem augstiem nodokļu ieņēmumiem un iii) “citu” ieņēmumu palielināšanu, kuru pamatā ir ES struktūrfondu izmantošana. Plānots izdevumu pieaugums par 2,5 procentpunktiem no IKP, ko izraisa ieguldījumu palielināšana un “citu” izdevumu pieaugums. Papildu atveseļošanas pasākumu izmaksas daļēji neitralizē valsts sektorā strādājošo darba algu samazinājums, kas veido daļu no IKP, pirmkārt, pateicoties labvēlīgajam bāzes efektam (daži neregulāri izdevumi 2009. gadā), bet arī atspoguļo ierobežojumus attiecībā uz pieņemšanu darbā. Saskaņā ar programmu tiek plānots, ka strukturālā bilance, t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodikai, pasliktināsies par aptuveni 0,25 procentpunktiem no IKP 2010. gadā, kas liecina par izteikti neitrālu fiskālo nostāju.

| (7) | Programmas vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir samazināt budžeta deficītu zem 3 % no IKP līdz 2011. gadam, kas ir pēdējais termiņš pārmērīga budžeta deficīta novēršanai, ko noteikusi Padome, un kopumā stabilizēt budžeta deficīta attiecību 2012. gadā. Strukturālā izteiksmē budžeta pozīcija uzlabosies par 0,75 procentpunktiem no IKP 2011. gadā, bet pēc tam atkal pasliktināsies par 0,5 procentpunktu 2012. gadā, tā attālinoties no Maltas vidēja termiņa mērķa (VTM) attiecībā uz budžeta pozīciju. Maltas VTM ir strukturālā ziņā līdzsvarots budžets, kas, ņemot vērā jaunākās prognozes un parāda līmeni, ataino Pakta mērķus. Programma neparedz VTM sasniegšanu programmas darbības laikā. Tiek plānots sasniegt pamatdeficīta samazinājumu 2011. gadā, samazinot izdevumu attiecību, kura vairāk nekā kompensētu prognozēto ieņēmumu attiecības kritumu, savukārt gandrīz sasniegtā stabilizācija 2012. gadā būs abu šo attiecību turpmāka krituma rezultāts. Šī attīstība nav pietiekami pamatota ar konkrētiem pasākumiem, lai gan tiek cerēts, ka, atceļot pagaidu pasākumus pēc 2010. gada un saglabājot tādu politiku, kas ierobežo darbinieku pieņemšanu darbā valsts sektorā, būs iespējams ierobežot izdevumus. Ikgadējo izdevumu palielinājums būs mērens – līdz 1,8 % 2011. gadā un 2,7 % 2012. gadā, sākot ar 9,3 % 2010. gadā.
  Darbinieku kompensācijas, starppatēriņš, valsts ieguldījumi un “citi” izdevumi kā daļa no IKP tiks izmantoti, lai samazinātu kopējos tēriņus laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam, bet sociālās iemaksas būs stabilas, norādot uz salīdzinoši spēcīgu pamata dinamiku, jo īpaši attiecībā uz pensijām. Attiecībā uz ieņēmumiem pēc nodokļu ieņēmumu pieauguma 2010. gadā atbilstīgi programmai, tiek prognozēts, ka netiešie nodokļi kā IKP daļa samazināsies gan 2011., gan 2012. gadā, bet tiešie nodokļi 2011. gadā turpinās pieaugt un 2012. gadā stabilizēsies. |
| --- | --- |

(7)

Programmas vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir samazināt budžeta deficītu zem 3 % no IKP līdz 2011. gadam, kas ir pēdējais termiņš pārmērīga budžeta deficīta novēršanai, ko noteikusi Padome, un kopumā stabilizēt budžeta deficīta attiecību 2012. gadā. Strukturālā izteiksmē budžeta pozīcija uzlabosies par 0,75 procentpunktiem no IKP 2011. gadā, bet pēc tam atkal pasliktināsies par 0,5 procentpunktu 2012. gadā, tā attālinoties no Maltas vidēja termiņa mērķa (VTM) attiecībā uz budžeta pozīciju. Maltas VTM ir strukturālā ziņā līdzsvarots budžets, kas, ņemot vērā jaunākās prognozes un parāda līmeni, ataino Pakta mērķus. Programma neparedz VTM sasniegšanu programmas darbības laikā. Tiek plānots sasniegt pamatdeficīta samazinājumu 2011. gadā, samazinot izdevumu attiecību, kura vairāk nekā kompensētu prognozēto ieņēmumu attiecības kritumu, savukārt gandrīz sasniegtā stabilizācija 2012. gadā būs abu šo attiecību turpmāka krituma rezultāts. Šī attīstība nav pietiekami pamatota ar konkrētiem pasākumiem, lai gan tiek cerēts, ka, atceļot pagaidu pasākumus pēc 2010. gada un saglabājot tādu politiku, kas ierobežo darbinieku pieņemšanu darbā valsts sektorā, būs iespējams ierobežot izdevumus. Ikgadējo izdevumu palielinājums būs mērens – līdz 1,8 % 2011. gadā un 2,7 % 2012. gadā, sākot ar 9,3 % 2010. gadā.

Darbinieku kompensācijas, starppatēriņš, valsts ieguldījumi un “citi” izdevumi kā daļa no IKP tiks izmantoti, lai samazinātu kopējos tēriņus laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam, bet sociālās iemaksas būs stabilas, norādot uz salīdzinoši spēcīgu pamata dinamiku, jo īpaši attiecībā uz pensijām. Attiecībā uz ieņēmumiem pēc nodokļu ieņēmumu pieauguma 2010. gadā atbilstīgi programmai, tiek prognozēts, ka netiešie nodokļi kā IKP daļa samazināsies gan 2011., gan 2012. gadā, bet tiešie nodokļi 2011. gadā turpinās pieaugt un 2012. gadā stabilizēsies.

| (8) | Budžets varētu uzrādīt sliktākus rezultātus, nekā prognozēts programmā, visā programmas darbības laikā. Proti, makroekonomikas scenārijs, kas ir budžeta prognožu pamatā, ir labvēlīgs, jo īpaši pēc 2010. gada. Cerētais ieguldījums no augstiem nodokļu ieņēmumiem un uzlabotas nodokļu iekasēšanas paredzētajam nodokļu sloga palielinājumam 2010. gadā šķiet optimistisks un liecina par nodokļu prognožu apdraudējumu visā programmas darbības laikā. Turklāt, izdevumu pārsniegšanu nevar izslēgt, ņemot vērā pēdējās nobīdes, iecerēto samazinājuma mērogu un informācijas trūkumu par konkrētiem pasākumiem, uz kuriem būtu balstīts plānotais tēriņu attiecības samazinājums programmas darbības periodā. Kā teikts norādēs attiecībā uz 2010. gadu, programma paredz, ka “tiks cieši uzraudzītas jaunākās norises ieņēmumu un izdevumu daļā un nepieciešamības gadījumā tiks pieņemti papildu pasākumi”. |
| --- | --- |

(8)

Budžets varētu uzrādīt sliktākus rezultātus, nekā prognozēts programmā, visā programmas darbības laikā. Proti, makroekonomikas scenārijs, kas ir budžeta prognožu pamatā, ir labvēlīgs, jo īpaši pēc 2010. gada. Cerētais ieguldījums no augstiem nodokļu ieņēmumiem un uzlabotas nodokļu iekasēšanas paredzētajam nodokļu sloga palielinājumam 2010. gadā šķiet optimistisks un liecina par nodokļu prognožu apdraudējumu visā programmas darbības laikā. Turklāt, izdevumu pārsniegšanu nevar izslēgt, ņemot vērā pēdējās nobīdes, iecerēto samazinājuma mērogu un informācijas trūkumu par konkrētiem pasākumiem, uz kuriem būtu balstīts plānotais tēriņu attiecības samazinājums programmas darbības periodā. Kā teikts norādēs attiecībā uz 2010. gadu, programma paredz, ka “tiks cieši uzraudzītas jaunākās norises ieņēmumu un izdevumu daļā un nepieciešamības gadījumā tiks pieņemti papildu pasākumi”.

| (9) | Tiek prognozēts, ka parāda attiecība pārsniegs Līguma noteikto atsauces vērtību visā programmas darbības termiņā. Programmā aprēķinātais valsts kopējais parāds ir 66,8 % no IKP 2009. gadā, kas ir palielinājies salīdzinājumā ar līmeni zem 64 % 2008. gadā. Reālā IKP samazinājums kopā ar mēreno primāro budžeta deficītu veicināja parāda attiecības palielinājumu. Tiek plānots, ka parāda attiecība 2010. gadā turpinās palielināties gandrīz par 2 procentpunktiem, pirms tam samazinoties līdz apmēram 67 % no IKP 2012. gadā, ko veicinās pieņemtie labvēlīgas ekonomiskās izaugsmes koeficienti un plānotā atgriešanās pie neliela primāra pārpalikuma programmas pēdējos gados. Ņemot vērā negatīvos riskus, kas apdraud budžeta mērķu izpildi, parāda attiecība var nebūt tik optimistiska kā prognozēts programmā. |
| --- | --- |

(9)

Tiek prognozēts, ka parāda attiecība pārsniegs Līguma noteikto atsauces vērtību visā programmas darbības termiņā. Programmā aprēķinātais valsts kopējais parāds ir 66,8 % no IKP 2009. gadā, kas ir palielinājies salīdzinājumā ar līmeni zem 64 % 2008. gadā. Reālā IKP samazinājums kopā ar mēreno primāro budžeta deficītu veicināja parāda attiecības palielinājumu. Tiek plānots, ka parāda attiecība 2010. gadā turpinās palielināties gandrīz par 2 procentpunktiem, pirms tam samazinoties līdz apmēram 67 % no IKP 2012. gadā, ko veicinās pieņemtie labvēlīgas ekonomiskās izaugsmes koeficienti un plānotā atgriešanās pie neliela primāra pārpalikuma programmas pēdējos gados. Ņemot vērā negatīvos riskus, kas apdraud budžeta mērķu izpildi, parāda attiecība var nebūt tik optimistiska kā prognozēts programmā.

| (10) | Vidēja termiņa parāda (līdz 2020. gadam) prognozes, kas paredz, ka IKP izaugsmes rādītāji pakāpeniski atgūs pirms krīzes prognozētās vērtības, nodokļu likmes atjaunosies pirmskrīzes līmenī, arī attiecībā uz paredzēto izdevumu pieaugumu saistībā ar vecumu, norāda – programmā laikposmam līdz 2012. gadam iecerētā faktiskā budžeta stratēģija bez turpmākām politikas izmaiņām var nespēt stabilizēt parāda attiecību līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(10)

Vidēja termiņa parāda (līdz 2020. gadam) prognozes, kas paredz, ka IKP izaugsmes rādītāji pakāpeniski atgūs pirms krīzes prognozētās vērtības, nodokļu likmes atjaunosies pirmskrīzes līmenī, arī attiecībā uz paredzēto izdevumu pieaugumu saistībā ar vecumu, norāda – programmā laikposmam līdz 2012. gadam iecerētā faktiskā budžeta stratēģija bez turpmākām politikas izmaiņām var nespēt stabilizēt parāda attiecību līdz 2020. gadam.

| (11) | Sabiedrības novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu Maltā ir augstāka nekā vidēji ES. Budžeta stāvoklis 2009. gadā, kā aplēsts programmā, pastiprina iedzīvotāju novecošanās izraisīto budžeta ietekmi uz ilgtspējas starpību. Lielāku primāro pārpalikumu nodrošināšana vidējā termiņā un tādu reformu pasākumu īstenošana, kuri ierobežo prognozēto ar novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu, palīdzēs mazināt apdraudējumus publisko finanšu stabilitātei, kas Komisijas 2009. gada stabilitātes ziņojumā (3) tika novērtēti kā lieli. |
| --- | --- |

(11)

Sabiedrības novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu Maltā ir augstāka nekā vidēji ES. Budžeta stāvoklis 2009. gadā, kā aplēsts programmā, pastiprina iedzīvotāju novecošanās izraisīto budžeta ietekmi uz ilgtspējas starpību. Lielāku primāro pārpalikumu nodrošināšana vidējā termiņā un tādu reformu pasākumu īstenošana, kuri ierobežo prognozēto ar novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu, palīdzēs mazināt apdraudējumus publisko finanšu stabilitātei, kas Komisijas 2009. gada stabilitātes ziņojumā (3) tika novērtēti kā lieli.

| (12) | Izdevumu pārsniegšana, kas reģistrēta kopš 2008. gada, jo īpaši darbinieku kompensāciju un veselības aprūpes jomās, ir saistīta ar Maltas fiskālās sistēmas nepilnībām. Šo nepilnību cēloņi, cita starpā, ir saistošo izdevumu griestu trūkums; nepilnības budžeta izpildē; nav neatkarīgas iestādes, kas iesaistīta budžeta procesā, kā arī ierobežota vidēja termiņa stratēģijas integrācija budžeta formulējumā. Programma apliecina spēcīgas fiskālas pārvaldības nozīmi, lai nodrošinātu sakārtotas un stabilas publisko finanšu sistēmas izveidošanu, un informē, ka valsts aktīvi meklē veidus, lai uzlabotu institucionālo fiskālo sistēmu. Līdz šim ieviestie uzlabojumi ir salīdzinoši ierobežoti. Tie saistīti ar valsts pakalpojumu nodrošināšanas administrēšanu un valsts pārvaldes metožu vadību. Ir plānots ieviest jaunu valsts uzskaites sistēmu. |
| --- | --- |

(12)

Izdevumu pārsniegšana, kas reģistrēta kopš 2008. gada, jo īpaši darbinieku kompensāciju un veselības aprūpes jomās, ir saistīta ar Maltas fiskālās sistēmas nepilnībām. Šo nepilnību cēloņi, cita starpā, ir saistošo izdevumu griestu trūkums; nepilnības budžeta izpildē; nav neatkarīgas iestādes, kas iesaistīta budžeta procesā, kā arī ierobežota vidēja termiņa stratēģijas integrācija budžeta formulējumā. Programma apliecina spēcīgas fiskālas pārvaldības nozīmi, lai nodrošinātu sakārtotas un stabilas publisko finanšu sistēmas izveidošanu, un informē, ka valsts aktīvi meklē veidus, lai uzlabotu institucionālo fiskālo sistēmu. Līdz šim ieviestie uzlabojumi ir salīdzinoši ierobežoti. Tie saistīti ar valsts pakalpojumu nodrošināšanas administrēšanu un valsts pārvaldes metožu vadību. Ir plānots ieviest jaunu valsts uzskaites sistēmu.

| (13) | Šķiet, ka Maltai vajadzētu uzlabot valsts tēriņu lietderību, jo īpaši izglītības, veselības, valsts infrastruktūras un vispārējo pakalpojumu jomā. Tēriņu lietderīguma palielināšana jo īpaši svarīga ir tad, ja cenšas ierobežot izdevumus, neapdraudot sniegto pakalpojumu kvalitāti. Panākumi, cenšoties kontrolēt izdevumu palielinājumu, vienlaikus uzlabojot to lietderīgumu, ļaus veikt līdzekļu pārdali par labu izaugsmi veicinošām izdevumu kategorijām un palielināt fiskālās politikas instrumenta efektivitāti, reaģējot uz mainīgiem makroekonomikas apstākļiem. Programmā ieplānotie izdevumu samazinājumi, jo īpaši darbinieku kompensāciju un starppatēriņa jomā, galvenokārt ir paredzēti, lai racionāli izmantotu izdevumus, neietekmējot sniegto pakalpojumu līmeni un kvalitāti, tomēr to nebūs viegli sasniegt. Ņemot vērā neseno pieredzi, kad uzņēmumi, saskaroties ar likviditātes grūtībām, varēja vēlāk nomaksāt nodokļus, jāveicina nodokļu iekasēšana un nodokļu sistēmas darbība. Programma apstiprina valdības apņēmību pastiprināt pasākumus cīņā pret izvairīšanos no nodokļu samaksas vai sociālo pabalstu sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

(13)

Šķiet, ka Maltai vajadzētu uzlabot valsts tēriņu lietderību, jo īpaši izglītības, veselības, valsts infrastruktūras un vispārējo pakalpojumu jomā. Tēriņu lietderīguma palielināšana jo īpaši svarīga ir tad, ja cenšas ierobežot izdevumus, neapdraudot sniegto pakalpojumu kvalitāti. Panākumi, cenšoties kontrolēt izdevumu palielinājumu, vienlaikus uzlabojot to lietderīgumu, ļaus veikt līdzekļu pārdali par labu izaugsmi veicinošām izdevumu kategorijām un palielināt fiskālās politikas instrumenta efektivitāti, reaģējot uz mainīgiem makroekonomikas apstākļiem. Programmā ieplānotie izdevumu samazinājumi, jo īpaši darbinieku kompensāciju un starppatēriņa jomā, galvenokārt ir paredzēti, lai racionāli izmantotu izdevumus, neietekmējot sniegto pakalpojumu līmeni un kvalitāti, tomēr to nebūs viegli sasniegt. Ņemot vērā neseno pieredzi, kad uzņēmumi, saskaroties ar likviditātes grūtībām, varēja vēlāk nomaksāt nodokļus, jāveicina nodokļu iekasēšana un nodokļu sistēmas darbība. Programma apstiprina valdības apņēmību pastiprināt pasākumus cīņā pret izvairīšanos no nodokļu samaksas vai sociālo pabalstu sistēmas ļaunprātīgu izmantošanu.

| (14) | Kopumā 2010. gadā budžeta stratēģija, kas noteikta programmā, lielā mērā atbilst Padomes ieteikumam atbilstīgi 126. panta 7. punktam. Taču 2011. gadā, ņemot vērā budžeta deficīta mērķu apdraudējumu, budžeta stratēģija varētu neatbilst Padomes ieteikumiem. Proti, lai arī ieplānotais strukturālais uzlabojums sasniedz ieteikto 0,75 procentpunktus no IKP, 2011. gada konsolidācijas plānus vajadzētu pamatot ar konkrētiem pasākumiem, savukārt iestādēm jābūt gatavām pieņemt turpmākus konsolidācijas pasākumus, ja IKP izaugsme un ieņēmumu apjomi realizējas nelabvēlīgāk un ja rodas iespējamas nobīdes izdevumu daļā. Ja šie riski tiks atbilstoši novērsti un konsolidācijas plāni tiks pilnīgi īstenoti, budžeta stratēģija, šķiet, būs pietiekama, lai atsāktu valsts parāda attiecības samazināšanu 2011.–2012. gadā, kas lielā mērā saskan ar Padomes ieteikumiem.
  Attiecībā uz 2012. gadu programma prognozē attālināšanos no VTM, nevis pakāpenisku tā sasniegšanu, kas nav saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām. Būtu vēlams vērienīgāks konsolidācijas temps, nekā programmā prognozēts, ņemot vērā publisko finanšu ilgtermiņa stabilitātes lielo apdraudējumu, bet pasākumi publisko finanšu uzraudzības pastiprināšanai gada ietvaros, kā arī vidēja termiņa budžeta programma palīdzētu mazināt budžeta deficīta mērķu apdraudējumu. |
| --- | --- |

(14)

Kopumā 2010. gadā budžeta stratēģija, kas noteikta programmā, lielā mērā atbilst Padomes ieteikumam atbilstīgi 126. panta 7. punktam. Taču 2011. gadā, ņemot vērā budžeta deficīta mērķu apdraudējumu, budžeta stratēģija varētu neatbilst Padomes ieteikumiem. Proti, lai arī ieplānotais strukturālais uzlabojums sasniedz ieteikto 0,75 procentpunktus no IKP, 2011. gada konsolidācijas plānus vajadzētu pamatot ar konkrētiem pasākumiem, savukārt iestādēm jābūt gatavām pieņemt turpmākus konsolidācijas pasākumus, ja IKP izaugsme un ieņēmumu apjomi realizējas nelabvēlīgāk un ja rodas iespējamas nobīdes izdevumu daļā. Ja šie riski tiks atbilstoši novērsti un konsolidācijas plāni tiks pilnīgi īstenoti, budžeta stratēģija, šķiet, būs pietiekama, lai atsāktu valsts parāda attiecības samazināšanu 2011.–2012. gadā, kas lielā mērā saskan ar Padomes ieteikumiem.

Attiecībā uz 2012. gadu programma prognozē attālināšanos no VTM, nevis pakāpenisku tā sasniegšanu, kas nav saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām. Būtu vēlams vērienīgāks konsolidācijas temps, nekā programmā prognozēts, ņemot vērā publisko finanšu ilgtermiņa stabilitātes lielo apdraudējumu, bet pasākumi publisko finanšu uzraudzības pastiprināšanai gada ietvaros, kā arī vidēja termiņa budžeta programma palīdzētu mazināt budžeta deficīta mērķu apdraudējumu.

| (15) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (4). Padome pārskatītajos 2010. gada 16. februāra ieteikumos atbilstoši 126. panta 7. punktam aicina Maltu arī ziņot par progresu Padomes ieteikumu īstenošanā atsevišķā stabilitātes programmas atjauninājumu nodaļā, lai izbeigtu pārmērīgā budžeta deficīta situāciju. Malta daļēji ir izpildījusi šos ieteikumus. Konkrētāk, plaši budžeta konsolidācijas pasākumi virs 1 % no IKP, kas nepieciešami, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2011. gadam, nav pilnībā precizēti. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie un lielākā daļa fakultatīvo datu (4). Padome pārskatītajos 2010. gada 16. februāra ieteikumos atbilstoši 126. panta 7. punktam aicina Maltu arī ziņot par progresu Padomes ieteikumu īstenošanā atsevišķā stabilitātes programmas atjauninājumu nodaļā, lai izbeigtu pārmērīgā budžeta deficīta situāciju. Malta daļēji ir izpildījusi šos ieteikumus. Konkrētāk, plaši budžeta konsolidācijas pasākumi virs 1 % no IKP, kas nepieciešami, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2011. gadam, nav pilnībā precizēti.

Kopējais secinājums ir tāds, ka saskaņā ar programmu valsts kopbudžeta deficīta attiecību ir ieplānots ievērojami stabilizēt 2010. gadā (3,9 % no IKP), kam sekos 3 % no IKP atsauces vērtības atjaunošana 2011. gadā, kas ir pārmērīga budžeta deficīta novēršanas pēdējais termiņš, ko noteikusi Padome. 2012. gads ir pēdējais gads, kurš ir iekļauts programmā, kad ir ieplānots vēlreiz kopumā stabilizēt deficīta attiecību, nevis sasniegt Maltas vidēja termiņa mērķi – līdzsvarots budžets strukturālā izteiksmē. Valsts kopējais parāds sasniegs augstāko rādītāju – gandrīz 69 % no IKP 2010. gadā – un pēc tam minimāli samazināsies. Budžeta deficīta un parāda attiecība varētu būt augstāka, nekā plānots programmas darbības periodā, galvenokārt saistībā ar i) prognozētiem augstiem nodokļu ieņēmumiem un, jo īpaši pēc 2010. gada, labvēlīgo makroekonomikas scenāriju un ii) iespējamo izdevumu pārsniegumu, ņemot vērā nesenās nobīdes, iecerēto samazinājuma mērogu un informācijas trūkumu par konkrētiem pasākumiem, kas pamato plānoto tēriņu attiecības samazinājumu programmas darbības periodā. Lai arī pēc Padomes ieteikuma budžetā noteiktais budžeta deficīta mērķis 2010. gadam ir apstiprināts, būs svarīgi risināt šos apdraudējumus, paredzot konkrētus pasākumus, ar kuriem pamato stratēģiju, un pieņemot papildu konsolidācijas pasākumus, ja ekonomikas izaugsme vai ieņēmumi izrādīsies mazāki nekā prognozēts programmā vai ja apstiprināsies izdevumu nobīdes risks. Turklāt 2012. gadam prognozēto stratēģiju vajadzētu ievērojami uzlabot, lai tā atbilstu Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām. Papildus stabila budžeta stāvokļa sasniegšanai un ilgtermiņa stabilitātes uzlabošanai ar turpmāku reformu palīdzību, lai ierobežotu prognozēto ar novecošanu saistīto izdevumiem palielinājumu, Maltas uzdevums ir veicināt konkurētspēju, lai uzlabotu ekonomikas elastību attiecībā pret ārējiem triecieniem nākotnē. Tam būs nepieciešams īstenot ražīgumu veicinošus pasākumus un veicināt efektīvu algu noteikšanas sistēmu, kas veidotu ciešu saikni starp algu un ražīguma attīstību.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un 2010. gada 16. februāra ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, Malta tiek aicināta:

| i) | sasniegt 2010. gada budžeta deficīta mērķi 3,9 % no IKP, ja nepieciešams, pieņemot papildu konsolidācijas pasākumus; ar konkrētiem pasākumiem atbalstīt stratēģiju, kas vērsta uz to, lai 2011. gadā budžeta deficīts nepārsniegtu 3 % no IKP, vienlaikus esot gatavai pieņemt turpmākus konsolidācijas pasākumus, ja īstenojas riski saistībā ar to, ka programmas makroekonomikas scenārijs ir labvēlīgāks nekā scenārijs, uz ko pamatojas ieteikums saskaņā ar 126. panta 7. punktu; un ievērojami stiprināt 2012. gada stratēģiju, lai nodrošinātu korekcijas VTM sasniegšanai saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām; izmantot – kā minēts ieteikumā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru – katru iespēju papildu fiskāliem pasākumiem, arī izmantojot labākus apstākļus ekonomikā, lai paātrinātu valsts kopējā parāda attiecības samazināšanu līdz atsauces vērtībai 60 % no IKP; |
| --- | --- |

i)

sasniegt 2010. gada budžeta deficīta mērķi 3,9 % no IKP, ja nepieciešams, pieņemot papildu konsolidācijas pasākumus; ar konkrētiem pasākumiem atbalstīt stratēģiju, kas vērsta uz to, lai 2011. gadā budžeta deficīts nepārsniegtu 3 % no IKP, vienlaikus esot gatavai pieņemt turpmākus konsolidācijas pasākumus, ja īstenojas riski saistībā ar to, ka programmas makroekonomikas scenārijs ir labvēlīgāks nekā scenārijs, uz ko pamatojas ieteikums saskaņā ar 126. panta 7. punktu; un ievērojami stiprināt 2012. gada stratēģiju, lai nodrošinātu korekcijas VTM sasniegšanai saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām; izmantot – kā minēts ieteikumā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru – katru iespēju papildu fiskāliem pasākumiem, arī izmantojot labākus apstākļus ekonomikā, lai paātrinātu valsts kopējā parāda attiecības samazināšanu līdz atsauces vērtībai 60 % no IKP;

| ii) | ņemot vērā prognozes par ievērojamo ar novecošanu saistīto izdevumu palielināšanos, uzlabot publisko finanšu stabilitāti, īstenojot turpmākas sociālā nodrošinājuma sistēmas reformas; |
| --- | --- |

ii)

ņemot vērā prognozes par ievērojamo ar novecošanu saistīto izdevumu palielināšanos, uzlabot publisko finanšu stabilitāti, īstenojot turpmākas sociālā nodrošinājuma sistēmas reformas;

| iii) | pastiprināt vidēja termiņa budžeta programmas saistošo raksturu un pilnveidot budžeta izpildes pārraudzību visa gada garumā, uzlabot valsts tēriņu efektivitāti, jo īpaši veselības un izglītības jomā. |
| --- | --- |

iii)

pastiprināt vidēja termiņa budžeta programmas saistošo raksturu un pilnveidot budžeta izpildes pārraudzību visa gada garumā, uzlabot valsts tēriņu efektivitāti, jo īpaši veselības un izglītības jomā.

Malta tiek aicināta sniegt sīkāku informāciju par plašiem pasākumiem, kas ir iecerēto konsolidācijas pasākumu pamatā, kuri minēti stabilitātes programmas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas nodaļā.

Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums
   (5)

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP (izmaiņas %) | SP 2010. g. febr. | 2,1 | –2,0 | 1,1 | 2,3 | 2,9 |
| COM 2009. g. nov. | 2,1 | –2,2 | 0,7 | 1,6 | n.p. |
| SP 2008. g. dec. | 2,8 | 2,2 | 2,5 | 2,8 | n.p. |
| SPCI inflācija (%) | SP 2010. g. febr. | 4,7 | 1,8 | 1,7 | 2,0 | 2,0 |
| COM 2009. g. nov. | 4,7 | 2,0 | 2,0 | 2,2 | n.p. |
| SP 2008. g. dec. | 4,5 | 2,7 | 2,3 | 2,0 | n.p. |
| Ražošanas apjoma starpība (6) (% no potenciālā IKP) | SP 2010. g. febr. | 1,3 | –1,8 | –1,7 | –0,6 | 1,3 |
| COM 2009 (7). g. nov. | 2,0 | –1,0 | –0,9 | 0,1 | n.p. |
| SP 2008. g. dec. | 0,1 | –0,3 | –0,5 | 0,5 | n.p. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm (% no IKP) | SP 2010. g. febr. | –4,9 | –1,1 | –3,6 | –2,2 | –1,4 |
| COM 2009. g. nov. | –5,1 | –2,4 | –1,8 | –1,4 | n.p. |
| SP 2008. g. dec. | –5,1 | –3,1 | –2,7 | 0,7 | n.p. |
| Valsts ieņēmumi (% no IKP) | SP 2010. g. febr. | 40,2 | 41,4 | 43,8 | 43,3 | 42,5 |
| COM 2009. g. nov. | 40,3 | 41,2 | 41,9 | 42,1 | n.p. |
| SP 2008. g. dec. | 40,6 | 41,7 | 41,8 | 41,9 | n.p. |
| Valsts izdevumi (% no IKP) | SP 2010. g. febr. | 44,8 | 45,2 | 47,7 | 46,3 | 45,3 |
| COM 2009. g. nov. | 45,0 | 45,7 | 46,3 | 46,4 | n.p. |
| SP 2008. g. dec. | 43,9 | 43,2 | 42,1 | 40,7 | n.p. |
| Valsts kopbudžeta bilance (% no IKP) | SP 2010. g. febr. | –4,7 | –3,8 | –3,9 | –2,9 | –2,8 |
| COM 2009. g. nov. | –4,7 | –4,5 | –4,4 | –4,3 | n.p. |
| SP 2008. g. dec. | –3,3 | –1,5 | –0,3 | 1,2 | n.p. |
| Primārā bilance (% no IKP) | SP 2010. g. febr. | –1,4 | –0,5 | –0,6 | 0,3 | 0,4 |
| COM 2009. g. nov. | –1,4 | –1,2 | –1,2 | –1,0 | n.p. |
| SP 2008. g. dec. | 0,0 | 1,9 | 3,0 | 4,3 | n.p. |
| Cikliski koriģētā bilance (6) (% no IKP) | SP 2010. g. febr. | –5,1 | –3,1 | –3,3 | –2,7 | –3,3 |
| COM 2009. g. nov. | –5,4 | –4,2 | –4,1 | –4,4 | n.p. |
| SP 2008. g. dec. | –3,4 | –1,4 | –0,1 | 1,0 | n.p. |
| Strukturālā bilance (8) (% no IKP) | SP 2010. g. febr. | –5,4 | –3,2 | –3,5 | –2,8 | –3,3 |
| COM 2009. g. nov. | –5,0 | –4,3 | –4,1 | –4,4 | n.p. |
| SP 2008. g. dec. | –3,7 | –1,7 | –0,2 | 0,9 | n.p. |
| Valsts kopējais parāds (% no IKP) | SP 2010. g. febr. | 63,6 | 66,8 | 68,6 | 68,0 | 67,3 |
| COM 2009. g. nov. | 63,8 | 68,5 | 70,9 | 72,5 | n.p. |
| SP 2008. g. dec. | 62,8 | 61,9 | 59,8 | 56,3 | n.p. |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reālais IKP (izmaiņas %)

SP 2010. g. febr.

2,1

–2,0

1,1

2,3

2,9

COM 2009. g. nov.

2,1

–2,2

0,7

1,6

n.p.

SP 2008. g. dec.

2,8

2,2

2,5

2,8

n.p.

SPCI inflācija (%)

SP 2010. g. febr.

4,7

1,8

1,7

2,0

2,0

COM 2009. g. nov.

4,7

2,0

2,0

2,2

n.p.

SP 2008. g. dec.

4,5

2,7

2,3

2,0

n.p.

Ražošanas apjoma starpība (6) (% no potenciālā IKP)

SP 2010. g. febr.

1,3

–1,8

–1,7

–0,6

1,3

COM 2009 (7). g. nov.

2,0

–1,0

–0,9

0,1

n.p.

SP 2008. g. dec.

0,1

–0,3

–0,5

0,5

n.p.

Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm (% no IKP)

SP 2010. g. febr.

–4,9

–1,1

–3,6

–2,2

–1,4

COM 2009. g. nov.

–5,1

–2,4

–1,8

–1,4

n.p.

SP 2008. g. dec.

–5,1

–3,1

–2,7

0,7

n.p.

Valsts ieņēmumi (% no IKP)

SP 2010. g. febr.

40,2

41,4

43,8

43,3

42,5

COM 2009. g. nov.

40,3

41,2

41,9

42,1

n.p.

SP 2008. g. dec.

40,6

41,7

41,8

41,9

n.p.

Valsts izdevumi (% no IKP)

SP 2010. g. febr.

44,8

45,2

47,7

46,3

45,3

COM 2009. g. nov.

45,0

45,7

46,3

46,4

n.p.

SP 2008. g. dec.

43,9

43,2

42,1

40,7

n.p.

Valsts kopbudžeta bilance (% no IKP)

SP 2010. g. febr.

–4,7

–3,8

–3,9

–2,9

–2,8

COM 2009. g. nov.

–4,7

–4,5

–4,4

–4,3

n.p.

SP 2008. g. dec.

–3,3

–1,5

–0,3

1,2

n.p.

Primārā bilance (% no IKP)

SP 2010. g. febr.

–1,4

–0,5

–0,6

0,3

0,4

COM 2009. g. nov.

–1,4

–1,2

–1,2

–1,0

n.p.

SP 2008. g. dec.

0,0

1,9

3,0

4,3

n.p.

Cikliski koriģētā bilance (6) (% no IKP)

SP 2010. g. febr.

–5,1

–3,1

–3,3

–2,7

–3,3

COM 2009. g. nov.

–5,4

–4,2

–4,1

–4,4

n.p.

SP 2008. g. dec.

–3,4

–1,4

–0,1

1,0

n.p.

Strukturālā bilance (8) (% no IKP)

SP 2010. g. febr.

–5,4

–3,2

–3,5

–2,8

–3,3

COM 2009. g. nov.

–5,0

–4,3

–4,1

–4,4

n.p.

SP 2008. g. dec.

–3,7

–1,7

–0,2

0,9

n.p.

Valsts kopējais parāds (% no IKP)

SP 2010. g. febr.

63,6

66,8

68,6

68,0

67,3

COM 2009. g. nov.

63,8

68,5

70,9

72,5

n.p.

SP 2008. g. dec.

62,8

61,9

59,8

56,3

n.p.

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Dokumenti, uz kuriem ir atsauces šajā tekstā, ir atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Novērtējumā galvenokārt ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze, kā arī cita informācija, kas kļuvusi pieejama pēc minētās Komisijas dienestu prognozes.

(3)  Padomes 2009. gada 10. novembra secinājumos par valsts finanšu stabilitāti “Padome aicina dalībvalstis to gaidāmajās stabilitātes un konverģences programmās pievērsties stratēģijām, kas vērstas uz stabilitāti” un vēl “aicina Komisiju kopā ar Ekonomikas politikas komiteju un Ekonomikas un finanšu komiteju turpināt izstrādāt metodes, lai laikā līdz nākamajam stabilitātes ziņojumam izvērtētu valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā”; ziņojums ir ieplānots 2012. gadā.

(4)  Konkrēti, nav datu par krājumu un plūsmas korekciju.

(5)  Komisijas dienestu 2009. gada prognoze tika sagatavota, pamatojoties uz sākotnējo budžetu.

(6)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(7)  Pamatojoties uz paredzēto izaugsmes potenciālu 1,3 %, 0,8 %, 0,6 % un 0,6 % apmērā attiecīgi laikposmam no 2008. līdz 2011. gadam

(8)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar programmas jaunāko redakciju vienreizējie un citi pagaidu pasākumi ir 0,3 % no IKP 2008. gadā, 0,1 % no IKP 2009. gadā, 0,2 % no IKP 2010. gadā un 0,1 % no IKP 2011. un 2012. gadā (visi deficītu samazinoši) un saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozi – 0,4 % no IKP 2008. gadā (deficītu palielinoši) un 0,2 % no IKP 2009. gadā (deficītu samazinoši).

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 3.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/6

---

PADOMES ATZINUMS

par atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu 2009.–2013. gadam

2010/C 144/02

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2010. gada 26. aprīlī izskatīja atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu laikposmam no 2009. līdz 2013. gadam (2). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 26. aprīlī izskatīja atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu laikposmam no 2009. līdz 2013. gadam (2).

| (2) | Pasaules krīze Portugāles ekonomiku piemeklēja brīdī, kad ekonomiskā izaugsme bijusi vāja jau teju 10 gadus, kas skaidrojams ar strukturālām nepilnībām, īpaši ar zemo ražīgumu un potenciālā IKP pieaugumu. Reālais IKP 2008. gadā bija nemainīgs, bet 2009. gadā kritās par 2,7 %, ko noteica rūkošais iekšzemes pieprasījums, proti, samazinājās ieguldījumi un – gan mazākā mērā – mājsaimniecību patēriņš, savukārt neto tirdzniecības apjomi praktiski neietekmēja izaugsmi. Bezdarba līmenis 2009. gada beigās palielinājās līdz 10 %. Valsts budžeta deficīts 2009. gadā sasniedza 9,4 % no IKP salīdzinājumā ar 2,8 % no IKP 2008. gadā, jo krasi samazinājās saimnieciskā darbība un tika īstenoti daži stimulu pasākumi; tomēr šī situācija atspoguļo arī agrākās nepilnības, ko apliecina lielais (gan ar tendenci mazināties) strukturālais deficīts pirmskrīzes gados. Tā kā 2009. gadā tika plānots deficīts, kas pārsniedz 3 % no IKP, un parāds pieauga, pārsniedzot 60 % no IKP, Padome 2009. gada decembrī nolēma, ka Portugālē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un noteica, ka tas jānovērš līdz 2013. gadam. Tajā pašā laikā vēl aizvien vērojama liela ārējā nelīdzsvarotība, lai gan IKP ir sarucis; 2009. gada beigās tīrais ārējais aizņēmums bija 9,5 % no IKP un starptautisko investīciju bilances saldo bija negatīvs – vairāk nekā 110 % no IKP. Ārējā nelīdzsvarotība ir saistāma ar vājāku konkurētspēju un atspoguļo ne tikai mazo ražīguma pieaugumu, bet arī nepietiekamu darbaspēka izmaksu korekciju apstākļos, kad, pirmkārt, ir pieaugusi konkurence pasaules tirgos, īpaši darbietilpīgās nozarēs, kur Portugālei savulaik bija salīdzinošas priekšrocības, un, otrkārt, vairākus gadus bija samērā labvēlīgi nosacījumi finansējuma saņemšanai. Tomēr krīzes laika finanšu satricinājumus ir izdevies ierobežot. Lai panāktu noturīgu ekonomikas rezultātu uzlabojumu, būs vajadzīgas būtiskas korekcijas. Fiskālajā jomā sevišķi svarīga ir konsolidācija, lai iegrožotu augošo valsts parādu, kas apdraud ilglaicīgu ilgtspējību. Tajā pašā laikā virsmērķis ir palielināt IKP pieauguma potenciālu, īpaši – kāpinot ražīgumu, un radīt stabilas darba vietas. Nerimtīgi centieni šajā jomā palīdzēs mazināt arī lielo ārējo nelīdzsvarotību, kas tuvākajos gados būs smags slogs nacionālajam ienākumam, jo būs jāapkalpo liels ārējais parāds. Lai samazinātu ārējo nelīdzsvarotību, būs jāīsteno strukturālas reformas un jāiegrožo darbaspēka izmaksu pieaugums salīdzinājumā ar tirdzniecības partneriem, lai atgūtu konkurētspēju, kā arī IKP pieauguma avoti būs jāpārorientē uz ārējo sektoru. |
| --- | --- |

(2)

Pasaules krīze Portugāles ekonomiku piemeklēja brīdī, kad ekonomiskā izaugsme bijusi vāja jau teju 10 gadus, kas skaidrojams ar strukturālām nepilnībām, īpaši ar zemo ražīgumu un potenciālā IKP pieaugumu. Reālais IKP 2008. gadā bija nemainīgs, bet 2009. gadā kritās par 2,7 %, ko noteica rūkošais iekšzemes pieprasījums, proti, samazinājās ieguldījumi un – gan mazākā mērā – mājsaimniecību patēriņš, savukārt neto tirdzniecības apjomi praktiski neietekmēja izaugsmi. Bezdarba līmenis 2009. gada beigās palielinājās līdz 10 %. Valsts budžeta deficīts 2009. gadā sasniedza 9,4 % no IKP salīdzinājumā ar 2,8 % no IKP 2008. gadā, jo krasi samazinājās saimnieciskā darbība un tika īstenoti daži stimulu pasākumi; tomēr šī situācija atspoguļo arī agrākās nepilnības, ko apliecina lielais (gan ar tendenci mazināties) strukturālais deficīts pirmskrīzes gados. Tā kā 2009. gadā tika plānots deficīts, kas pārsniedz 3 % no IKP, un parāds pieauga, pārsniedzot 60 % no IKP, Padome 2009. gada decembrī nolēma, ka Portugālē pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un noteica, ka tas jānovērš līdz 2013. gadam. Tajā pašā laikā vēl aizvien vērojama liela ārējā nelīdzsvarotība, lai gan IKP ir sarucis; 2009. gada beigās tīrais ārējais aizņēmums bija 9,5 % no IKP un starptautisko investīciju bilances saldo bija negatīvs – vairāk nekā 110 % no IKP. Ārējā nelīdzsvarotība ir saistāma ar vājāku konkurētspēju un atspoguļo ne tikai mazo ražīguma pieaugumu, bet arī nepietiekamu darbaspēka izmaksu korekciju apstākļos, kad, pirmkārt, ir pieaugusi konkurence pasaules tirgos, īpaši darbietilpīgās nozarēs, kur Portugālei savulaik bija salīdzinošas priekšrocības, un, otrkārt, vairākus gadus bija samērā labvēlīgi nosacījumi finansējuma saņemšanai. Tomēr krīzes laika finanšu satricinājumus ir izdevies ierobežot. Lai panāktu noturīgu ekonomikas rezultātu uzlabojumu, būs vajadzīgas būtiskas korekcijas. Fiskālajā jomā sevišķi svarīga ir konsolidācija, lai iegrožotu augošo valsts parādu, kas apdraud ilglaicīgu ilgtspējību. Tajā pašā laikā virsmērķis ir palielināt IKP pieauguma potenciālu, īpaši – kāpinot ražīgumu, un radīt stabilas darba vietas. Nerimtīgi centieni šajā jomā palīdzēs mazināt arī lielo ārējo nelīdzsvarotību, kas tuvākajos gados būs smags slogs nacionālajam ienākumam, jo būs jāapkalpo liels ārējais parāds. Lai samazinātu ārējo nelīdzsvarotību, būs jāīsteno strukturālas reformas un jāiegrožo darbaspēka izmaksu pieaugums salīdzinājumā ar tirdzniecības partneriem, lai atgūtu konkurētspēju, kā arī IKP pieauguma avoti būs jāpārorientē uz ārējo sektoru.

| (3) | Lai gan saistībā ar krīzi konstatētais faktiskā IKP kritums lielākoties ir ciklisks, negatīva ietekme bijusi arī uz potenciālo ražošanas apjomu. Turklāt krīze var ietekmēt arī potenciālo izaugsmi vidējā termiņā, jo samazināsies ieguldījumi un kredītresursu pieejamība un palielināsies strukturālais bezdarbs. Bez tam ekonomiskās krīzes ietekme pastiprinās demogrāfiskās novecošanās negatīvo iespaidu uz potenciālo ražošanas apjomu un publiskajām finansēm. Šādos apstākļos būs būtiski paātrināt strukturālo reformu tempu, lai sekmētu potenciālo izaugsmi. Konkrētāk, Portugālē ir svarīgi īstenot vēl citas reformas tādās jomās kā izglītība un mācības un konkurence pakalpojumu un tīklu nozarē un risināt darba tirgus problēmas, tostarp sadrumstalotību, turklāt uzmanība jāpievērš arī tam, kā palielināt korekciju iespējas EMS kontekstā. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan saistībā ar krīzi konstatētais faktiskā IKP kritums lielākoties ir ciklisks, negatīva ietekme bijusi arī uz potenciālo ražošanas apjomu. Turklāt krīze var ietekmēt arī potenciālo izaugsmi vidējā termiņā, jo samazināsies ieguldījumi un kredītresursu pieejamība un palielināsies strukturālais bezdarbs. Bez tam ekonomiskās krīzes ietekme pastiprinās demogrāfiskās novecošanās negatīvo iespaidu uz potenciālo ražošanas apjomu un publiskajām finansēm. Šādos apstākļos būs būtiski paātrināt strukturālo reformu tempu, lai sekmētu potenciālo izaugsmi. Konkrētāk, Portugālē ir svarīgi īstenot vēl citas reformas tādās jomās kā izglītība un mācības un konkurence pakalpojumu un tīklu nozarē un risināt darba tirgus problēmas, tostarp sadrumstalotību, turklāt uzmanība jāpievērš arī tam, kā palielināt korekciju iespējas EMS kontekstā.

| (4) | Programmas pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs paredz, ka reālā IKP pieaugums pakāpeniski uzlabosies no 0,7 % 2010. gadā līdz 1,7 % 2013. gadā. Saimnieciskās darbības palielināšanos galvenokārt noteiks iekšzemes pieprasījuma atjaunošanās, lai gan papildu loma būs arī ārējam sektoram. Izvērtējot pašlaik pieejamo informāciju (3), šis scenārijs šķiet pamatots ar visai optimistiskiem pieņēmumiem par izaugsmi, jo īpaši programmas perioda pēdējos gados. Tomēr tiek prognozēts, ka visā programmas periodā izaugsme būs maza un ražošanas apjoma starpība būs negatīva. Konkrētāk, vidējā termiņā ieņēmumu un līdz ar to arī iekšzemes pieprasījuma pieauguma izredzes apdraud tas, ka nepieciešamās korekcijas gan mājsaimniecību, gan uzņēmumu budžeta līmenī, īpaši tās, kas saistītas ar augošo parādu slogu, var izrādīties lielākas, nekā paredzēts programmā. Tas, vai piepildīsies eksporta prognozes, ir atkarīgs no tā, vai noturīgi atjaunosies lielāko tirdzniecības partneru (galvenokārt eurozonas valstu) pieprasījums un vai uzlabosies Portugāles eksportētāju konkurētspēja. Programmas prognozes par inflāciju 2010. gadā šķiet reālas, taču vēlākos gados var izrādīties pārāk augstas. Paredzēts, ka vajadzība pēc tīrā ārvalstu aizņēmuma samazināsies pavisam nedaudz un programmas pēdējos gados būs aptuveni 8,5 % no IKP, kas liecina, ka negatīvais starptautisko investīciju bilances saldo vēl pasliktināsies un programmas periodā sasniegs aptuveni 130 % no IKP; to veicinās arī t. s. “lavīnas” efekts, jo nominālais IKP pieaugums būs zems. |
| --- | --- |

(4)

Programmas pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs paredz, ka reālā IKP pieaugums pakāpeniski uzlabosies no 0,7 % 2010. gadā līdz 1,7 % 2013. gadā. Saimnieciskās darbības palielināšanos galvenokārt noteiks iekšzemes pieprasījuma atjaunošanās, lai gan papildu loma būs arī ārējam sektoram. Izvērtējot pašlaik pieejamo informāciju (3), šis scenārijs šķiet pamatots ar visai optimistiskiem pieņēmumiem par izaugsmi, jo īpaši programmas perioda pēdējos gados. Tomēr tiek prognozēts, ka visā programmas periodā izaugsme būs maza un ražošanas apjoma starpība būs negatīva. Konkrētāk, vidējā termiņā ieņēmumu un līdz ar to arī iekšzemes pieprasījuma pieauguma izredzes apdraud tas, ka nepieciešamās korekcijas gan mājsaimniecību, gan uzņēmumu budžeta līmenī, īpaši tās, kas saistītas ar augošo parādu slogu, var izrādīties lielākas, nekā paredzēts programmā. Tas, vai piepildīsies eksporta prognozes, ir atkarīgs no tā, vai noturīgi atjaunosies lielāko tirdzniecības partneru (galvenokārt eurozonas valstu) pieprasījums un vai uzlabosies Portugāles eksportētāju konkurētspēja. Programmas prognozes par inflāciju 2010. gadā šķiet reālas, taču vēlākos gados var izrādīties pārāk augstas. Paredzēts, ka vajadzība pēc tīrā ārvalstu aizņēmuma samazināsies pavisam nedaudz un programmas pēdējos gados būs aptuveni 8,5 % no IKP, kas liecina, ka negatīvais starptautisko investīciju bilances saldo vēl pasliktināsies un programmas periodā sasniegs aptuveni 130 % no IKP; to veicinās arī t. s. “lavīnas” efekts, jo nominālais IKP pieaugums būs zems.

| (5) | Programmā lēsts, ka valsts budžeta deficīts 2009. gadā bija 9,3 % no IKP (4). Būtiskā pasliktināšanās salīdzinājumā ar deficītu 2,8 % apmērā no IKP 2008. gadā lielā mērā atspoguļo krīzes iespaidu uz valsts finansēm, jo brīvi darbojās automātiskie stabilizatori, tomēr to var saistīt arī ar stimulu pasākumiem 0,75 % apmērā no IKP, kurus valdība pieņēma saskaņā ar Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP), un ar citiem diskrecionāriem pasākumiem (5). Valsts izdevumu pieaugums bija galvenais iemesls, kāpēc palielinājās budžeta deficīts, taču kombinācijā ar ievērojamu ieņēmumu samazināšanos tas noveda pie daudz sliktākiem budžeta rezultātiem (par gandrīz 1,5 % no IKP), nekā prognozēja laikā, kad Padome 2009. gada decembrī pieņēma ieteikumu saskaņā ar 126. panta 7. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību. Programmā minēts, ka 2010. gadā fiskālā politika kļūs restriktīva, kas ir saskaņā gan ar Padomes apstiprināto izejas stratēģiju, gan ar mērķi novērst pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2013. gadam un no jauna padarīt publisko finanšu stāvokli ilgtspējīgu. |
| --- | --- |

(5)

Programmā lēsts, ka valsts budžeta deficīts 2009. gadā bija 9,3 % no IKP (4). Būtiskā pasliktināšanās salīdzinājumā ar deficītu 2,8 % apmērā no IKP 2008. gadā lielā mērā atspoguļo krīzes iespaidu uz valsts finansēm, jo brīvi darbojās automātiskie stabilizatori, tomēr to var saistīt arī ar stimulu pasākumiem 0,75 % apmērā no IKP, kurus valdība pieņēma saskaņā ar Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP), un ar citiem diskrecionāriem pasākumiem (5). Valsts izdevumu pieaugums bija galvenais iemesls, kāpēc palielinājās budžeta deficīts, taču kombinācijā ar ievērojamu ieņēmumu samazināšanos tas noveda pie daudz sliktākiem budžeta rezultātiem (par gandrīz 1,5 % no IKP), nekā prognozēja laikā, kad Padome 2009. gada decembrī pieņēma ieteikumu saskaņā ar 126. panta 7. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību. Programmā minēts, ka 2010. gadā fiskālā politika kļūs restriktīva, kas ir saskaņā gan ar Padomes apstiprināto izejas stratēģiju, gan ar mērķi novērst pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2013. gadam un no jauna padarīt publisko finanšu stāvokli ilgtspējīgu.

| (6) | Programmā minēts, ka valsts budžeta deficīta mērķis 2010. gadam ir 8,3 % no IKP, kas pilnībā saskan ar 2010. gada Budžeta likumu, kuru pieņēma 2010. gada 12. martā (sk. 2. zemsvītras piezīmi). Mērķis ir 2010. gadā samazināt deficītu par 1 procentpunktu no IKP, un iecerēts, ka 0,75 no samazinājuma dos ieņēmumu (proti, nenodokļu ieņēmumu) palielināšana, bet 0,25 – izdevumu (proti, kapitālizdevumu) samazināšana. Budžeta likumā nav paredzēti jauni būtiski konsolidācijas pasākumi, vien tas, ka tiks pārtraukti pagaidu stimulu pasākumi, ko pieņēma 2009. gadam, un nomināli iesaldētas algas publiskajā sektorā. Plānots, ka 2010. gadā fiskālā nostādne, ko mēra kā izmaiņas strukturālajā bilancē, t. i., cikliski koriģētā bilancē bez vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem, būs restriktīva – paredzamais uzlabojums ir tikai nedaudz vairāk nekā 0,75 procentpunkti no IKP, kas ir mazāk par Padomes ieteikumā, kas izdots saskaņā ar 126. panta 7. punktu, minētajiem gada vidējiem fiskālajiem pasākumiem 1,25 % apmērā no IKP, lai gan deficīts 2009. gadā bija daudz lielāks par gaidīto. |
| --- | --- |

(6)

Programmā minēts, ka valsts budžeta deficīta mērķis 2010. gadam ir 8,3 % no IKP, kas pilnībā saskan ar 2010. gada Budžeta likumu, kuru pieņēma 2010. gada 12. martā (sk. 2. zemsvītras piezīmi). Mērķis ir 2010. gadā samazināt deficītu par 1 procentpunktu no IKP, un iecerēts, ka 0,75 no samazinājuma dos ieņēmumu (proti, nenodokļu ieņēmumu) palielināšana, bet 0,25 – izdevumu (proti, kapitālizdevumu) samazināšana. Budžeta likumā nav paredzēti jauni būtiski konsolidācijas pasākumi, vien tas, ka tiks pārtraukti pagaidu stimulu pasākumi, ko pieņēma 2009. gadam, un nomināli iesaldētas algas publiskajā sektorā. Plānots, ka 2010. gadā fiskālā nostādne, ko mēra kā izmaiņas strukturālajā bilancē, t. i., cikliski koriģētā bilancē bez vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem, būs restriktīva – paredzamais uzlabojums ir tikai nedaudz vairāk nekā 0,75 procentpunkti no IKP, kas ir mazāk par Padomes ieteikumā, kas izdots saskaņā ar 126. panta 7. punktu, minētajiem gada vidējiem fiskālajiem pasākumiem 1,25 % apmērā no IKP, lai gan deficīts 2009. gadā bija daudz lielāks par gaidīto.

| (7) | Vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir saskaņā ar Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam panākt, ka līdz 2013. gadam budžeta deficīts ir mazāks par atsauces vērtību – 3 % no IKP. Programmas atjauninājumā izvirzīts mērķis, ka valsts deficītam jābūt 6,6 %, 4,6 % un 2,8 % no IKP attiecīgi 2011., 2012. un 2013. gadā. Tāpat arī primārās bilances mērķis ir pakāpenisks uzlabojums no aplēstā deficīta 6,4 % apmērā no IKP 2009. gadā līdz deficītam 0,6 % apmērā no IKP 2012. gadā un pārpalikumam 1,3 % apmērā no IKP 2013. gadā. Plānots, ka laikā no 2011. līdz 2013. gadam strukturālā bilance uzlabosies vidēji par gandrīz 1,75 % no IKP gadā. Plānotais deficīta samazinājums balstās uz konsolidācijas pasākumiem, kuru kopējā ietekme būs 3,5 % no IKP līdz 2013. gadam. Pasākumi aptver vairākas jomas, un lielākie budžeta ietaupījumi gaidāmi tādās jomās kā sociālie pārvedumi (aptuveni 1 % no IKP), kapitālizdevumi (0,75 % no IKP), algas publiskajā sektorā (0,5 % no IKP) un iedzīvotāju ienākuma nodokļi (0,5 % no IKP). Ir pamats domāt, ka izdevumus ierobežot palīdzēs arī pēdējos gados ieviestie pasākumi, jo īpaši saistībā ar valsts izdevumiem algām un vecuma pensiju sistēmas reformām. Savukārt ir paredzams, ka procentu izdevumi pieaugs līdz 4,1 % no IKP 2012. un 2013. gadā salīdzinājumā ar 2,9 % no IKP 2009. gadā, jo prognozē, ka parāda attiecība pret IKP no 2008. gada beigām līdz 2012. gada beigām palielināsies par aptuveni 25 procentpunktiem. Ņemot vērā arī to, ka pakāpeniski IKP pieaugums atgūs tempu un nodokļu ieņēmumu attiecība pret IKP atgriezīsies gandrīz pirmskrīzes līmenī, var pieņemt, ka trīs piektdaļas deficīta samazinājuma 2011.–2013. gadā dos izdevumu attiecības pret IKP samazināšanās, bet divas piektdaļas – ieņēmumu attiecības pret IKP palielināšanās. Apsveicami, ka lielākais ieguvums būs no izdevumu samazināšanas. Nominālā izteiksmē ieņēmumi un izdevumi programmas periodā palielināsies attiecīgi par aptuveni 4,5 % un 1 % gadā (2011.–2013. gadā primārie izdevumi vidēji būs nemainīgi). Iestādes ir paziņojušas, ka Portugāles vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) ir strukturālais deficīts 0,5 % apmērā no IKP. Ņemot vērā jaunākās prognozes un parāda līmeni, šāds VTM vairāk nekā adekvāti atspoguļo pakta mērķus, tomēr to neizdosies sasniegt programmas periodā. |
| --- | --- |

(7)

Vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir saskaņā ar Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam panākt, ka līdz 2013. gadam budžeta deficīts ir mazāks par atsauces vērtību – 3 % no IKP. Programmas atjauninājumā izvirzīts mērķis, ka valsts deficītam jābūt 6,6 %, 4,6 % un 2,8 % no IKP attiecīgi 2011., 2012. un 2013. gadā. Tāpat arī primārās bilances mērķis ir pakāpenisks uzlabojums no aplēstā deficīta 6,4 % apmērā no IKP 2009. gadā līdz deficītam 0,6 % apmērā no IKP 2012. gadā un pārpalikumam 1,3 % apmērā no IKP 2013. gadā. Plānots, ka laikā no 2011. līdz 2013. gadam strukturālā bilance uzlabosies vidēji par gandrīz 1,75 % no IKP gadā. Plānotais deficīta samazinājums balstās uz konsolidācijas pasākumiem, kuru kopējā ietekme būs 3,5 % no IKP līdz 2013. gadam. Pasākumi aptver vairākas jomas, un lielākie budžeta ietaupījumi gaidāmi tādās jomās kā sociālie pārvedumi (aptuveni 1 % no IKP), kapitālizdevumi (0,75 % no IKP), algas publiskajā sektorā (0,5 % no IKP) un iedzīvotāju ienākuma nodokļi (0,5 % no IKP). Ir pamats domāt, ka izdevumus ierobežot palīdzēs arī pēdējos gados ieviestie pasākumi, jo īpaši saistībā ar valsts izdevumiem algām un vecuma pensiju sistēmas reformām. Savukārt ir paredzams, ka procentu izdevumi pieaugs līdz 4,1 % no IKP 2012. un 2013. gadā salīdzinājumā ar 2,9 % no IKP 2009. gadā, jo prognozē, ka parāda attiecība pret IKP no 2008. gada beigām līdz 2012. gada beigām palielināsies par aptuveni 25 procentpunktiem. Ņemot vērā arī to, ka pakāpeniski IKP pieaugums atgūs tempu un nodokļu ieņēmumu attiecība pret IKP atgriezīsies gandrīz pirmskrīzes līmenī, var pieņemt, ka trīs piektdaļas deficīta samazinājuma 2011.–2013. gadā dos izdevumu attiecības pret IKP samazināšanās, bet divas piektdaļas – ieņēmumu attiecības pret IKP palielināšanās. Apsveicami, ka lielākais ieguvums būs no izdevumu samazināšanas. Nominālā izteiksmē ieņēmumi un izdevumi programmas periodā palielināsies attiecīgi par aptuveni 4,5 % un 1 % gadā (2011.–2013. gadā primārie izdevumi vidēji būs nemainīgi). Iestādes ir paziņojušas, ka Portugāles vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) ir strukturālais deficīts 0,5 % apmērā no IKP. Ņemot vērā jaunākās prognozes un parāda līmeni, šāds VTM vairāk nekā adekvāti atspoguļo pakta mērķus, tomēr to neizdosies sasniegt programmas periodā.

| (8) | Budžeta rezultāti varētu būt sliktāki par programmā prognozētajiem. Daži programmā minētie izdevumu un ieņēmumu konsolidācijas pasākumi, īpaši attiecībā uz nenodokļu ieņēmumiem, kapitālizdevumiem un sociālajiem pārvedumiem, iespējams, nedos gaidītos rezultātus, tostarp 2010. gadā. Sākot ar 2011. gadu, jārēķinās, ka pastāv riski, kas saistīti ar faktu, ka konsolidācijas stratēģija ir vērsta uz programmas perioda pēdējiem gadiem; īstenībā programmā izklāstītie konsolidācijas pasākumi vēl ir jāpieņem un jāievieš, kas rada zināmas neskaidrības. Citi riski ir saistīti ar faktu, ka daži no paziņotajiem pasākumiem nav konkretizēti, jo īpaši saistībā ar kapitālizdevumu samazināšanu, un ka makroekonomikas scenārijs ir visnotaļ optimistisks, sevišķi programmas perioda pēdējiem gadiem. Visbeidzot, paredzētā straujā ieņēmumu atjaunošanās pēc krasā krituma 2009. gadā un nodokļu ieņēmumu pozitīvā elastība samērā ar iekšzemes pieprasījumu nozīmē, ka ir iespējams scenārijs, kad ieņēmumu pieaugums nav tik liels, un tas var apdraudēt budžeta mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(8)

Budžeta rezultāti varētu būt sliktāki par programmā prognozētajiem. Daži programmā minētie izdevumu un ieņēmumu konsolidācijas pasākumi, īpaši attiecībā uz nenodokļu ieņēmumiem, kapitālizdevumiem un sociālajiem pārvedumiem, iespējams, nedos gaidītos rezultātus, tostarp 2010. gadā. Sākot ar 2011. gadu, jārēķinās, ka pastāv riski, kas saistīti ar faktu, ka konsolidācijas stratēģija ir vērsta uz programmas perioda pēdējiem gadiem; īstenībā programmā izklāstītie konsolidācijas pasākumi vēl ir jāpieņem un jāievieš, kas rada zināmas neskaidrības. Citi riski ir saistīti ar faktu, ka daži no paziņotajiem pasākumiem nav konkretizēti, jo īpaši saistībā ar kapitālizdevumu samazināšanu, un ka makroekonomikas scenārijs ir visnotaļ optimistisks, sevišķi programmas perioda pēdējiem gadiem. Visbeidzot, paredzētā straujā ieņēmumu atjaunošanās pēc krasā krituma 2009. gadā un nodokļu ieņēmumu pozitīvā elastība samērā ar iekšzemes pieprasījumu nozīmē, ka ir iespējams scenārijs, kad ieņēmumu pieaugums nav tik liels, un tas var apdraudēt budžeta mērķu sasniegšanu.

| (9) | Vidēja termiņa prognozes par parādu līdz 2020. gadam, kurās ņemtas vērā jaunākās norises ekonomikā un prognozes par potenciālo izaugsmi, liecina, ka programmā paredzētā budžeta dinamika (nominālā izteiksmē) ir pietiekama, lai līdz 2020. gadam stabilizētos parāda attiecība pret IKP. |
| --- | --- |

(9)

Vidēja termiņa prognozes par parādu līdz 2020. gadam, kurās ņemtas vērā jaunākās norises ekonomikā un prognozes par potenciālo izaugsmi, liecina, ka programmā paredzētā budžeta dinamika (nominālā izteiksmē) ir pietiekama, lai līdz 2020. gadam stabilizētos parāda attiecība pret IKP.

| (10) | Lēš, ka valsts kopējais parāds 2009. gada beigās (6) bija 77,2 % no IKP salīdzinājumā ar 66,3 % 2008. gadā. Tas atspoguļo gan būtisku deficīta pieaugumu, gan nominālā IKP sarukumu. Prognozē, ka programmas periodā parāda attiecība palielināsies vēl par 12,5 procentpunktiem – 2012. gadā tā sasniegs 90,7 % no IKP, bet 2013. gadā nedaudz samazināsies līdz 89,8 % no IKP. Šāda virzība skaidrojama ar lielo valsts deficītu (tas gan samazinās) un straujāku nominālā IKP pieaugumu. Tomēr sagaidāms, ka programmas periodā “lavīnas efekts” būs pozitīvs, jo vidējā netiešā procentu likme (vidēji 4,5 % gadā no 2010. līdz 2013. gadam) pārsniedz nominālā IKP pieauguma tempu (vidēji 3 %). Savukārt parāda pieaugumu samazinās ieņēmumi no privatizācijas aptuveni 3 % apmērā no IKP kumulatīvā izteiksmē programmas periodā. Ņemot vērā negatīvos riskus, kas apdraud budžeta mērķus un makroekonomikas scenāriju, parāda attiecības attīstība varētu būt nelabvēlīgāka, nekā prognozēts programmā. Valsts kopējā parāda attiecība 2009. gadā krietni pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, un saskaņā ar programmu līdz 2012. gadam tai būs tendence pieaugt. |
| --- | --- |

(10)

Lēš, ka valsts kopējais parāds 2009. gada beigās (6) bija 77,2 % no IKP salīdzinājumā ar 66,3 % 2008. gadā. Tas atspoguļo gan būtisku deficīta pieaugumu, gan nominālā IKP sarukumu. Prognozē, ka programmas periodā parāda attiecība palielināsies vēl par 12,5 procentpunktiem – 2012. gadā tā sasniegs 90,7 % no IKP, bet 2013. gadā nedaudz samazināsies līdz 89,8 % no IKP. Šāda virzība skaidrojama ar lielo valsts deficītu (tas gan samazinās) un straujāku nominālā IKP pieaugumu. Tomēr sagaidāms, ka programmas periodā “lavīnas efekts” būs pozitīvs, jo vidējā netiešā procentu likme (vidēji 4,5 % gadā no 2010. līdz 2013. gadam) pārsniedz nominālā IKP pieauguma tempu (vidēji 3 %). Savukārt parāda pieaugumu samazinās ieņēmumi no privatizācijas aptuveni 3 % apmērā no IKP kumulatīvā izteiksmē programmas periodā. Ņemot vērā negatīvos riskus, kas apdraud budžeta mērķus un makroekonomikas scenāriju, parāda attiecības attīstība varētu būt nelabvēlīgāka, nekā prognozēts programmā. Valsts kopējā parāda attiecība 2009. gadā krietni pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, un saskaņā ar programmu līdz 2012. gadam tai būs tendence pieaugt.

| (11) | Sabiedrības novecošanās ietekme uz budžetu ilgtermiņā nepārprotami ir mazāka nekā ES vidējais rādītājs, jo īstenoto pensiju reformu rezultātā pensiju izdevumi pieaug nedaudz lēnāk. Budžeta stāvoklis 2009. gadā (kas, kā minēts programmā, ir ievērojami pasliktinājies) pastiprina sabiedrības novecošanās ietekmi uz ilgtspējības starpību. Lielāku primāro pārpalikumu nodrošināšana vidējā termiņā palīdzētu samazināt publisko finanšu ilgtspējību apdraudošos riskus, kas Komisijas 2009. gada Ilgtspējības ziņojumā (7) novērtēti kā vidēji. |
| --- | --- |

(11)

Sabiedrības novecošanās ietekme uz budžetu ilgtermiņā nepārprotami ir mazāka nekā ES vidējais rādītājs, jo īstenoto pensiju reformu rezultātā pensiju izdevumi pieaug nedaudz lēnāk. Budžeta stāvoklis 2009. gadā (kas, kā minēts programmā, ir ievērojami pasliktinājies) pastiprina sabiedrības novecošanās ietekmi uz ilgtspējības starpību. Lielāku primāro pārpalikumu nodrošināšana vidējā termiņā palīdzētu samazināt publisko finanšu ilgtspējību apdraudošos riskus, kas Komisijas 2009. gada Ilgtspējības ziņojumā (7) novērtēti kā vidēji.

| (12) | Programmā paziņots par nodomu reformēt budžeta sistēmu. Viens no galvenajiem reformas elementiem ir pāreja uz daudzgadu budžeta sistēmu, kurā ir noteikti ikgadējie izdevumu griesti. Tomēr programmā nav sniegta pietiekami sīka informācija par jauno budžeta sistēmu, piemēram, par termiņiem, iestādēm un aptvertajām izdevumu kategorijām, to, kādi būs noteikumi par izdevumiem, un to, kādi mehānismi nodrošinās izpildi un korekcijas, ja noteikumi netiek ievēroti. Līdztekus pārejai uz ex-ante budžeta plānošanu ir paredzētas vēl citas pārmaiņas, lai panāktu saskanīgāku ziņošanu par budžeta izpildi. Kopumā šie centieni vērsti uz diviem Portugāles budžeta sistēmas aspektiem, kam vajadzīgi turpmāki uzlabojumi, proti, fiskālās politikas plānošanu vidējā termiņā un daudz rūpīgāku izdevumu tendenču kontroli. |
| --- | --- |

(12)

Programmā paziņots par nodomu reformēt budžeta sistēmu. Viens no galvenajiem reformas elementiem ir pāreja uz daudzgadu budžeta sistēmu, kurā ir noteikti ikgadējie izdevumu griesti. Tomēr programmā nav sniegta pietiekami sīka informācija par jauno budžeta sistēmu, piemēram, par termiņiem, iestādēm un aptvertajām izdevumu kategorijām, to, kādi būs noteikumi par izdevumiem, un to, kādi mehānismi nodrošinās izpildi un korekcijas, ja noteikumi netiek ievēroti. Līdztekus pārejai uz ex-ante budžeta plānošanu ir paredzētas vēl citas pārmaiņas, lai panāktu saskanīgāku ziņošanu par budžeta izpildi. Kopumā šie centieni vērsti uz diviem Portugāles budžeta sistēmas aspektiem, kam vajadzīgi turpmāki uzlabojumi, proti, fiskālās politikas plānošanu vidējā termiņā un daudz rūpīgāku izdevumu tendenču kontroli.

| (13) | Programmā atzīts, ka tuvākajos gados ne tikai jāpanāk fiskālā konsolidācija, bet arī jārisina virkne citu svarīgu uzdevumu, piemēram, jāpalielina potenciālā IKP pieaugums un jāsamazina ārējā nelīdzsvarotība. Programmā iekļauts plašs pārskats par agrākajiem un gaidāmajiem pasākumiem, kuru mērķis ir risināt minētās problēmas un citus ar tām cieši saistītus jautājumus, kā atkarība no naftas, darba tirgus reformas, uzņēmējdarbības vides uzlabošana, pētniecības un attīstības veicināšana un eksporta bāzes paplašināšana. Lai varētu īstenot dažus no minētajiem pasākumiem intensīvas fiskālās konsolidācijas apstākļos, sevišķi nozīmīgi ir kāpināt publiskā sektora izdevumu lietderību un efektivitāti, kā arī nospraust reformu un publiskā sektora izdevumu prioritātes. Programmā risināti arī divi Portugāles publiskajām finansēm būtiski aspekti, proti, publiskā un privātā sektora partnerības un valsts uzņēmumi. Runājot par publiskā un privātā sektora partnerībām, ir paziņots, ka tiks reorganizēts to uzraudzības dienests. Tas ir ļoti svarīgi, jo šajā desmitgadē aizvien plašāk tiek izmantotas publiskā un privātā sektora partnerības, un tas ir radījis netiešas saistības, kuras būs jāsedz nākotnē (īpaši pēc programmas perioda); šis apstāklis ir jāņem vērā, sagatavojot novērtējumus par fiskālo ilgtspējību un ilgtermiņa plānus. Runājot par valsts uzņēmumiem, programmā ir izklāstītas iecerētās izmaiņas to pārvaldībā un noteikti ierobežojumi tādu valsts uzņēmumu parāda pieaugumam, kas nav finanšu uzņēmumi. Mērķis ir samazināt zaudējumus nesošu uzņēmumu radīto slogu valsts finansēm, tostarp mazināt netiešos riskus, kas izriet no lielajiem un aizvien augošajiem valsts uzņēmumu parādiem. Tomēr, lai gan ikgadējie ierobežojumi šī parāda nominālajam pieaugumam aizvien samazinās, tie vēl aizvien pārsniedz prognozētos nominālā IKP pieauguma rādītājus, un rezultātā visas valsts uzņēmumu grupas parāda attiecība pret IKP var vēl vairāk palielināties. |
| --- | --- |

(13)

Programmā atzīts, ka tuvākajos gados ne tikai jāpanāk fiskālā konsolidācija, bet arī jārisina virkne citu svarīgu uzdevumu, piemēram, jāpalielina potenciālā IKP pieaugums un jāsamazina ārējā nelīdzsvarotība. Programmā iekļauts plašs pārskats par agrākajiem un gaidāmajiem pasākumiem, kuru mērķis ir risināt minētās problēmas un citus ar tām cieši saistītus jautājumus, kā atkarība no naftas, darba tirgus reformas, uzņēmējdarbības vides uzlabošana, pētniecības un attīstības veicināšana un eksporta bāzes paplašināšana. Lai varētu īstenot dažus no minētajiem pasākumiem intensīvas fiskālās konsolidācijas apstākļos, sevišķi nozīmīgi ir kāpināt publiskā sektora izdevumu lietderību un efektivitāti, kā arī nospraust reformu un publiskā sektora izdevumu prioritātes. Programmā risināti arī divi Portugāles publiskajām finansēm būtiski aspekti, proti, publiskā un privātā sektora partnerības un valsts uzņēmumi. Runājot par publiskā un privātā sektora partnerībām, ir paziņots, ka tiks reorganizēts to uzraudzības dienests. Tas ir ļoti svarīgi, jo šajā desmitgadē aizvien plašāk tiek izmantotas publiskā un privātā sektora partnerības, un tas ir radījis netiešas saistības, kuras būs jāsedz nākotnē (īpaši pēc programmas perioda); šis apstāklis ir jāņem vērā, sagatavojot novērtējumus par fiskālo ilgtspējību un ilgtermiņa plānus. Runājot par valsts uzņēmumiem, programmā ir izklāstītas iecerētās izmaiņas to pārvaldībā un noteikti ierobežojumi tādu valsts uzņēmumu parāda pieaugumam, kas nav finanšu uzņēmumi. Mērķis ir samazināt zaudējumus nesošu uzņēmumu radīto slogu valsts finansēm, tostarp mazināt netiešos riskus, kas izriet no lielajiem un aizvien augošajiem valsts uzņēmumu parādiem. Tomēr, lai gan ikgadējie ierobežojumi šī parāda nominālajam pieaugumam aizvien samazinās, tie vēl aizvien pārsniedz prognozētos nominālā IKP pieauguma rādītājus, un rezultātā visas valsts uzņēmumu grupas parāda attiecība pret IKP var vēl vairāk palielināties.

| (14) | Formāli programmā izklāstītā budžeta stratēģija lielos vilcienos atbilst Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Tomēr, ņemot vērā minētos riskus, varētu apšaubīt, ka budžeta stratēģija pilnībā saskan ar Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu, kas pieņemts saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Lai panāktu, ka līdz 2013. gadam deficīts ir mazāks par atsauces vērtību – 3 % no IKP –, varētu būt vajadzīgi vērienīgāki konsolidācijas pasākumi, nekā pašlaik plānots. Lai gan programmā paredzētie vidējie fiskālie pasākumi atbilst ieteiktajiem 1,25 % gadā, ar to var nepietikt, ņemot vērā gan riskus, gan to, ka 2009. gadā deficīts izrādījās daudz lielāks par gaidīto. Visbeidzot, stratēģija var izrādīties nepietiekoša, lai atsāktu samazināties parāda attiecība. Tāpat ir jānodrošina Padomes ieteiktā pārmērīgā deficīta korekcija, ņemot vērā prognozes par valsts parāda strauju uzkrāšanos un Portugāles ilgstošās pielāgošanās problēmas, jo īpaši saistībā ar lielās ārējās nelīdzsvarotības novēršanu. |
| --- | --- |

(14)

Formāli programmā izklāstītā budžeta stratēģija lielos vilcienos atbilst Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Tomēr, ņemot vērā minētos riskus, varētu apšaubīt, ka budžeta stratēģija pilnībā saskan ar Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu, kas pieņemts saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Lai panāktu, ka līdz 2013. gadam deficīts ir mazāks par atsauces vērtību – 3 % no IKP –, varētu būt vajadzīgi vērienīgāki konsolidācijas pasākumi, nekā pašlaik plānots. Lai gan programmā paredzētie vidējie fiskālie pasākumi atbilst ieteiktajiem 1,25 % gadā, ar to var nepietikt, ņemot vērā gan riskus, gan to, ka 2009. gadā deficīts izrādījās daudz lielāks par gaidīto. Visbeidzot, stratēģija var izrādīties nepietiekoša, lai atsāktu samazināties parāda attiecība. Tāpat ir jānodrošina Padomes ieteiktā pārmērīgā deficīta korekcija, ņemot vērā prognozes par valsts parāda strauju uzkrāšanos un Portugāles ilgstošās pielāgošanās problēmas, jo īpaši saistībā ar lielās ārējās nelīdzsvarotības novēršanu.

| (15) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā ir norādīti visi pieprasītie dati un lielākā daļa fakultatīvo datu (8). Padome 2009. gada 2. decembra ieteikumos saskaņā ar 126. panta 7. punktu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu aicināja Portugāli atsevišķā nodaļā stabilitātes programmas atjauninājumos ziņot par sasniegto Padomes ieteikumu īstenošanā (9). |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas stabilitātes un konverģences programmu rīcības kodeksā, programmā ir norādīti visi pieprasītie dati un lielākā daļa fakultatīvo datu (8). Padome 2009. gada 2. decembra ieteikumos saskaņā ar 126. panta 7. punktu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu aicināja Portugāli atsevišķā nodaļā stabilitātes programmas atjauninājumos ziņot par sasniegto Padomes ieteikumu īstenošanā (9).

Kopumā var secināt, ka šī krīze Portugāles publiskās finanses ir ietekmējusi ļoti smagi. Tomēr pašreizējais budžeta stāvoklis skaidrojams arī ar agrākām fiskālām nepilnībām, jo īpaši ar lielo (gan ar tendenci samazināties) strukturālo deficītu pirms krīzes. Stabilitātes programmas atjauninājumā izvirzīts mērķis, lai līdz 2013. gadam deficīts būtu mazāks par 3 % no IKP; to plānots panākt, visā programmas periodā īstenojot fiskālo konsolidāciju, kas dotu iespēju stabilizēt parāda attiecību aptuveni 90 % apmērā no IKP 2012.–2013. gadā. Konsolidācijas pasākumi plānoti galvenokārt programmas perioda beigās, proti, 2011. gadā un pēc tam. Fiskālā konsolidācija ir ļoti nepieciešama, jo augošais fiskālais deficīts un parādi varētu kaitēt ekonomikas izaugsmei vidējā termiņā, ko jau apdraud negatīvā ietekme, kuru lielais ārējais deficīts atstāj uz iekšzemes ieņēmumiem. Lai vērienīgā fiskālā konsolidācija realizētos, var būt vajadzīgi plašāki pasākumi par tiem, kas izklāstīti programmā. Pirmkārt, varētu būt grūti jau 2010. gadā gūt plānotos ieņēmumus un ierobežot izdevumus, balstoties uz paziņotajiem pasākumiem. Otrkārt, pastāv risks, ka IKP pieaugums, kas zemāks par plānoto, kavēs ieņēmumu pieaugumu un apdraudēs izdevumu attiecības pret IKP pazemināšanos, kā paredzēts programmā, un tādējādi apdraudēs plānoto konsolidāciju. Šādos apstākļos reāli funkcionējošai vidēja termiņa budžeta sistēmai būs izšķirīga nozīme, lai mazinātu risku, kas apdraud budžeta mērķus, īpaši, lai varētu īstenot plānoto primāro izdevumu daļēju iesaldēšanu. Turklāt ir ļoti svarīgi uzlabot publisko finanšu kvalitāti arī plašāku reformu kontekstā, lai panāktu tik ļoti vajadzīgo ražīguma un potenciālā IKP pieauguma kāpumu un risinātu citas būtiskas Portugāles tautsaimniecības problēmas, proti, palielinātu konkurētspēju, mazinātu lielo ārējo nelīdzsvarotību un veicinātu nodarbinātību.

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto novērtējumu un arī 2009. gada 2. decembra ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, Portugāle tiek aicināta:

| i) | sasniegt 2010. gadam izvirzīto deficīta mērķi 8,3 % apmērā no IKP, vajadzības gadījumā pieņemot papildu pasākumus konsolidācijas stiprināšanai; stratēģiju, kuras mērķis ir līdz 2013. gadam samazināt deficītu zem 3 % no IKP, balstīt uz laikus īstenotiem un konkrētiem pasākumiem; būt gatavai pieņemt vēl citus konsolidācijas pasākumus, ja izrādītos, ka makroekonomiskais scenārijs ir optimistiskāks nekā tas, kas ir pamatā ieteikumam saskaņā ar 126. panta 7. punktu, un/vai ja vērojamas novirzes; papildus fiskālajiem pasākumiem izmantot visas iespējas, tostarp tās, ko radījuši labāki ekonomiskie apstākļi, lai paātrinātu kopējā parāda attiecības samazināšanos, tuvinoties atsauces vērtībai – 60 % no IKP; |
| --- | --- |

i)

sasniegt 2010. gadam izvirzīto deficīta mērķi 8,3 % apmērā no IKP, vajadzības gadījumā pieņemot papildu pasākumus konsolidācijas stiprināšanai; stratēģiju, kuras mērķis ir līdz 2013. gadam samazināt deficītu zem 3 % no IKP, balstīt uz laikus īstenotiem un konkrētiem pasākumiem; būt gatavai pieņemt vēl citus konsolidācijas pasākumus, ja izrādītos, ka makroekonomiskais scenārijs ir optimistiskāks nekā tas, kas ir pamatā ieteikumam saskaņā ar 126. panta 7. punktu, un/vai ja vērojamas novirzes; papildus fiskālajiem pasākumiem izmantot visas iespējas, tostarp tās, ko radījuši labāki ekonomiskie apstākļi, lai paātrinātu kopējā parāda attiecības samazināšanos, tuvinoties atsauces vērtībai – 60 % no IKP;

| ii) | ieviest efektīvu daudzgadu budžeta sistēmu, lai nodrošinātu, ka visā valsts pārvaldes sektorā tiek ievēroti budžeta mērķi, un stingri ierobežotu izdevumus vidējā termiņā; |
| --- | --- |

ii)

ieviest efektīvu daudzgadu budžeta sistēmu, lai nodrošinātu, ka visā valsts pārvaldes sektorā tiek ievēroti budžeta mērķi, un stingri ierobežotu izdevumus vidējā termiņā;

| iii) | uzlabot publisko finanšu kvalitāti saskaņā ar programmā paredzētajiem principiem, jo īpaši palielinot publisko izdevumu lietderību un efektivitāti dažādās valsts pārvaldes jomās; apņēmīgi risināt problēmas, kas saistītas ar zaudējumus nesošiem valsts uzņēmumiem; izvērtējot fiskālo ilgtspējību, ņemt vērā izdevumu saistības un riskus, ko rada publiskā un privātā sektora partnerības; |
| --- | --- |

iii)

uzlabot publisko finanšu kvalitāti saskaņā ar programmā paredzētajiem principiem, jo īpaši palielinot publisko izdevumu lietderību un efektivitāti dažādās valsts pārvaldes jomās; apņēmīgi risināt problēmas, kas saistītas ar zaudējumus nesošiem valsts uzņēmumiem; izvērtējot fiskālo ilgtspējību, ņemt vērā izdevumu saistības un riskus, ko rada publiskā un privātā sektora partnerības;

| iv) | fiskālās konsolidācijas pasākumus neīstenot atrauti no centieniem ilgtspējīgi palielināt ražīgumu un potenciālā IKP pieaugumu, kāpināt konkurētspēju un samazināt lielo ārējo nelīdzsvarotību; tas arīdzan palīdzēs uzlabot publisko finanšu ilgtspējību. |
| --- | --- |

iv)

fiskālās konsolidācijas pasākumus neīstenot atrauti no centieniem ilgtspējīgi palielināt ražīgumu un potenciālā IKP pieaugumu, kāpināt konkurētspēju un samazināt lielo ārējo nelīdzsvarotību; tas arīdzan palīdzēs uzlabot publisko finanšu ilgtspējību.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2010. g. marts | 0,0 | –2,7 | 0,7 | 0,9 | 1,3 | 1,7 |
| COM 2009. g. nov. | 0,0 | –2,9 | 0,3 | 1,0 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | 0,3 | –0,8 | 0,5 | 1,3 | n. p. | n. p. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2010. g. marts | 2,7 | –0,9 | 0,8 | 1,9 | 1,9 | 2,0 |
| COM 2009. g. nov. | 2,7 | –1,0 | 1,3 | 1,4 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | 2,6 | 1,2 | 2,0 | 2,0 | n. p. | n. p. |
| Ražošanas apjoma starpība (10)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2010. g. marts | 0,5 | –2,2 | –1,9 | –1,6 | –1,3 | –0,8 |
| COM 2009. g. nov. (11) | –0,1 | –2,9 | –3,0 | –2,6 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | –0,4 | –2,1 | –2,5 | –2,5 | n. p. | n. p. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | SP 2010. g. marts | –10,3 | –9,4 | –9,3 | –9,1 | –8,7 | –8,3 |
| COM 2009. g. nov. | –10,3 | –8,5 | –8,6 | –8,6 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | –10,5 | –9,2 | –8,4 | –7,6 | n. p. | n. p. |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | SP 2010. g. marts | 43,2 | 39,7 | 40,5 | 41,1 | 41,8 | 42,6 |
| COM 2009. g. nov. | 43,2 | 43,7 | 43,5 | 43,3 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | 43,5 | 44,1 | 43,6 | 43,6 | n. p. | n.p. |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | SP 2010. g. marts | 45,9 | 49,1 | 48,8 | 47,7 | 46,5 | 45,4 |
| COM 2009. g. nov. | 45,9 | 51,6 | 51,5 | 52,0 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | 45,8 | 48,0 | 46,5 | 45,9 | n. p. | n. p. |
| Valsts kopbudžeta bilance
  (% no IKP) | SP 2010. g. marts | –2,7 | –9,3 | –8,3 | –6,6 | –4,6 | –2,8 |
| COM 2009. g. nov. | –2,7 | –8,0 | –8,0 | –8,7 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | –2,2 | –3,9 | –2,9 | –2,3 | n. p. | n. p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2010. g. marts | 0,2 | –6,4 | –5,1 | –2,8 | –0,6 | 1,3 |
| COM 2009. g. nov. | 0,2 | –5,0 | –4,9 | –5,2 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | 0,8 | –0,6 | 0,4 | 1,1 | n. p. | n. p. |
| Cikliski koriģētā bilance (10)

  (% no IKP) | SP 2010. g. marts | –2,9 | –8,3 | –7,5 | –5,9 | –4,1 | –2,5 |
| COM 2009. g. nov. | –2,6 | –6,6 | –6,7 | –7,5 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | –2,0 | –3,0 | –1,8 | –1,2 | n. p. | n.p. |
| Strukturālā bilance (12)

  (% no IKP) | SP 2010. g. marts | –2,9 | –8,3 | –7,5 | –5,9 | –4,1 | –2,5 |
| COM 2009. g. nov. | –3,5 | –6,6 | –6,7 | –7,5 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | –2,0 | –3,0 | –1,8 | –1,2 | n. p. | n. p. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2010. g. marts | 66,3 | 77,2 | 86,0 | 89,4 | 90,7 | 89,8 |
| COM 2009. g. nov. | 66,3 | 77,4 | 84,6 | 91,1 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | 65,9 | 69,7 | 70,5 | 70,0 | n. p. | n.p. |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2010. g. marts

0,0

–2,7

0,7

0,9

1,3

1,7

COM 2009. g. nov.

0,0

–2,9

0,3

1,0

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

0,3

–0,8

0,5

1,3

n. p.

n. p.

SPCI inflācija

(%)

SP 2010. g. marts

2,7

–0,9

0,8

1,9

1,9

2,0

COM 2009. g. nov.

2,7

–1,0

1,3

1,4

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

2,6

1,2

2,0

2,0

n. p.

n. p.

Ražošanas apjoma starpība (10)

(% no potenciālā IKP)

SP 2010. g. marts

0,5

–2,2

–1,9

–1,6

–1,3

–0,8

COM 2009. g. nov. (11)

–0,1

–2,9

–3,0

–2,6

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

–0,4

–2,1

–2,5

–2,5

n. p.

n. p.

Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm

(% no IKP)

SP 2010. g. marts

–10,3

–9,4

–9,3

–9,1

–8,7

–8,3

COM 2009. g. nov.

–10,3

–8,5

–8,6

–8,6

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

–10,5

–9,2

–8,4

–7,6

n. p.

n. p.

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

SP 2010. g. marts

43,2

39,7

40,5

41,1

41,8

42,6

COM 2009. g. nov.

43,2

43,7

43,5

43,3

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

43,5

44,1

43,6

43,6

n. p.

n.p.

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

SP 2010. g. marts

45,9

49,1

48,8

47,7

46,5

45,4

COM 2009. g. nov.

45,9

51,6

51,5

52,0

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

45,8

48,0

46,5

45,9

n. p.

n. p.

Valsts kopbudžeta bilance

(% no IKP)

SP 2010. g. marts

–2,7

–9,3

–8,3

–6,6

–4,6

–2,8

COM 2009. g. nov.

–2,7

–8,0

–8,0

–8,7

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

–2,2

–3,9

–2,9

–2,3

n. p.

n. p.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2010. g. marts

0,2

–6,4

–5,1

–2,8

–0,6

1,3

COM 2009. g. nov.

0,2

–5,0

–4,9

–5,2

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

0,8

–0,6

0,4

1,1

n. p.

n. p.

Cikliski koriģētā bilance (10)

(% no IKP)

SP 2010. g. marts

–2,9

–8,3

–7,5

–5,9

–4,1

–2,5

COM 2009. g. nov.

–2,6

–6,6

–6,7

–7,5

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

–2,0

–3,0

–1,8

–1,2

n. p.

n.p.

Strukturālā bilance (12)

(% no IKP)

SP 2010. g. marts

–2,9

–8,3

–7,5

–5,9

–4,1

–2,5

COM 2009. g. nov.

–3,5

–6,6

–6,7

–7,5

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

–2,0

–3,0

–1,8

–1,2

n. p.

n. p.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2010. g. marts

66,3

77,2

86,0

89,4

90,7

89,8

COM 2009. g. nov.

66,3

77,4

84,6

91,1

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

65,9

69,7

70,5

70,0

n. p.

n.p.

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Programma tika iesniegta ar novēlošanos, kas lielā mērā saistīts ar to, ka pēc parlamenta vēlēšanām 2009. gada septembra beigās tika iecelts jauns ministru kabinets, un ar to, ka 2010. gada Budžeta likumu pieņēma tikai 2010. gada martā. Portugāles parlamentā programmu apsprieda 2010. gada 25. martā.

(3)  Novērtējumā ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze. Riska novērtējumā izmantota arī cita informācija, kas kļuvusi pieejama kopš tā laika (proti, dati par IKP un inflāciju).

(4)  Kā liecina dati paziņojumā par pārmērīgu budžeta deficītu, kas iesniegti pirms 2010. gada 1. aprīļa un ko Portugāles Statistiskas birojs paziņoja pēc programmas iesniegšanas, valsts budžeta deficīts bija 9,4 % no IKP.

(5)  Šie pasākumi galvenokārt saistās ar PVN standarta likmes samazināšanu par 1 procentpunktu 2008. gada jūlijā un ar pasākumiem mājsaimniecību pabalstiem.

(6)  Kā liecina dati paziņojumā par pārmērīgu budžeta deficītu, kas iesniegti pirms 2010. gada 1. aprīļa un ko Portugāles Statistiskas birojs paziņoja pēc programmas iesniegšanas, valsts parāds bija 76,8 % no IKP.

(7)  Padomes 2009. gada 10. novembra secinājumos par valsts finanšu stabilitāti Padome aicināja “dalībvalstis to gaidāmajās stabilitātes un konverģences programmās pievērsties stratēģijām, kas vērstas uz stabilitāti” un aicināja “Komisiju kopā ar Ekonomikas politikas komiteju un Ekonomikas un finanšu komiteju turpināt izstrādāt metodes, lai laikā līdz nākamajam stabilitātes ziņojumam izvērtētu valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā”. Minēto ziņojumu paredzēts sagatavot 2012. gadā.

(8)  Konkrēti, nav pieejami dati par valsts patēriņa un investīciju deflatoriem un par valdības izdevumiem, iedalot pēc funkcijām.

(9)  Portugāle pēc būtības ir ievērojusi šo ieteikumu, kaut arī ziņojumam nebija atvēlēta atsevišķa nodaļa, bet gan tas bija iekļauts nodaļā par vidēja termiņa budžeta stratēģiju.

(10)  Starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu un cikliski koriģēto bilanci saskaņā ar programmām ir pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās ietverto informāciju.

(11)  Pamatojoties uz paredzēto potenciālo pieaugumu attiecīgi 0,6 %, 0,0 %, 0,3 % un 0,7 % apmērā laika posmam no 2008. līdz 2011. gadam.

(12)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Programmā nav paredzēti vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, toties Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē minēts, ka 2008. gadā šādi pasākumi veidoja 0,8 % no IKP un visi samazināja deficītu.

Avoti:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 3.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/12

---

PADOMES ATZINUMS

par atjaunināto Rumānijas konverģences programmu 2009.–2012. gadam

2010/C 144/03

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2010. gada 26. aprīlī izvērtēja atjaunināto Rumānijas konverģences programmu laikposmam no 2009. līdz 2012. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 26. aprīlī izvērtēja atjaunināto Rumānijas konverģences programmu laikposmam no 2009. līdz 2012. gadam.

| (2) | Ar ikgadējo IKP pieaugumu 6,8 % apmērā laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam Rumānija bija viena no visstraujāk augošajām ES dalībvalstīm. Izaugsmi virzīja vietējā pieprasījuma straujais uzplaukums gan patēriņa, gan investīciju jomā, ko uzturēja strauja finanšu tirgus attīstība, apjomīga kapitāla ieplūšana valstī un nepārtraukti pieaugošas ienākumu gaidas. Tas kopā ar lielo inflāciju, ko izraisīja pieaugošās darba algas, 2008. gadā izraisīja pēkšņu tekošā konta deficīta pieaugumu 12,3 % apmērā no IKP. Turklāt, tā kā gadiem tika īstenota cikliska budžeta politika, fiskālais stāvoklis ievērojami pasliktinājās un strukturālais deficīts (t. i., cikliski koriģētā bilance bez vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem) 2008. gadā pieauga līdz 8,5 % no IKP. Tā kā finanšu krīzes laikā ieguldītāji piepeši sāka daudz vairāk izvairīties no riska, tirgos pieauga bažas par šo nelīdzsvarotību. Kapitāla ieplūšana apsīka, un palielinājās spiediens uz valūtas kursu, izraisot kumulatīvu lejas vērtības krišanos pret euro par aptuveni 30 % laikposmā no 2007. gada augusta līdz 2009. gada janvārim. Kapitāla ieplūdes kritums, valūtas vērtības krišanās ietekme uz bilanci un straujš eksporta pieprasījuma samazinājums izraisīja smagu recesiju 2008. gada nogalē un 2009. gada pirmajā pusē, kas izpaudās kā IKP sarukums par 7,1 % 2009. gadā. Rumānijas Valsts banka laikposmā no 2009. gada februāra līdz 2010. gada februārim samazināja procentu pamatlikmi kopumā par 325 bāzes punktiem līdz 7 %. Tekošā konta deficīts 2009. gadā samazinājās līdz 4,25 % no IKP. |
| --- | --- |

(2)

Ar ikgadējo IKP pieaugumu 6,8 % apmērā laikposmā no 2004. līdz 2008. gadam Rumānija bija viena no visstraujāk augošajām ES dalībvalstīm. Izaugsmi virzīja vietējā pieprasījuma straujais uzplaukums gan patēriņa, gan investīciju jomā, ko uzturēja strauja finanšu tirgus attīstība, apjomīga kapitāla ieplūšana valstī un nepārtraukti pieaugošas ienākumu gaidas. Tas kopā ar lielo inflāciju, ko izraisīja pieaugošās darba algas, 2008. gadā izraisīja pēkšņu tekošā konta deficīta pieaugumu 12,3 % apmērā no IKP. Turklāt, tā kā gadiem tika īstenota cikliska budžeta politika, fiskālais stāvoklis ievērojami pasliktinājās un strukturālais deficīts (t. i., cikliski koriģētā bilance bez vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem) 2008. gadā pieauga līdz 8,5 % no IKP. Tā kā finanšu krīzes laikā ieguldītāji piepeši sāka daudz vairāk izvairīties no riska, tirgos pieauga bažas par šo nelīdzsvarotību. Kapitāla ieplūšana apsīka, un palielinājās spiediens uz valūtas kursu, izraisot kumulatīvu lejas vērtības krišanos pret euro par aptuveni 30 % laikposmā no 2007. gada augusta līdz 2009. gada janvārim. Kapitāla ieplūdes kritums, valūtas vērtības krišanās ietekme uz bilanci un straujš eksporta pieprasījuma samazinājums izraisīja smagu recesiju 2008. gada nogalē un 2009. gada pirmajā pusē, kas izpaudās kā IKP sarukums par 7,1 % 2009. gadā. Rumānijas Valsts banka laikposmā no 2009. gada februāra līdz 2010. gada februārim samazināja procentu pamatlikmi kopumā par 325 bāzes punktiem līdz 7 %. Tekošā konta deficīts 2009. gadā samazinājās līdz 4,25 % no IKP.

| (3) | Ņemot vērā šo norišu radītās grūtības, iestādes nolēma meklēt ārēju finansiālu atbalstu, (2) apņemoties īstenot vispusīgu ekonomikas politikas programmu, kuras mērķis ir vērsties ne tikai pret iepriekš minēto ārējo un fiskālo nelīdzsvarotību, bet arī pret strukturāli vājajām vietām, kas mazina konkurētspēju un iespējas sasniegt patiesu konverģenci. Ņemot vērā valsts fiskālā stāvokļa pasliktināšanos, Padome 2009. gada 7. jūlijā secināja, ka Rumānijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un ierosināja līdz 2011. gadam to koriģēt. Padome 2010. gada 16. februārī secināja, ka Rumānija ir aktīvi rīkojusies, lai koriģētu pārmērīgo budžeta deficītu, un, ņemot vērā, ka 2009. gadā ekonomiskā aktivitāte samazinājās vairāk, nekā gaidīts, pagarināja budžeta deficīta samazināšanas termiņu līdz 2012. gadam. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā šo norišu radītās grūtības, iestādes nolēma meklēt ārēju finansiālu atbalstu, (2) apņemoties īstenot vispusīgu ekonomikas politikas programmu, kuras mērķis ir vērsties ne tikai pret iepriekš minēto ārējo un fiskālo nelīdzsvarotību, bet arī pret strukturāli vājajām vietām, kas mazina konkurētspēju un iespējas sasniegt patiesu konverģenci. Ņemot vērā valsts fiskālā stāvokļa pasliktināšanos, Padome 2009. gada 7. jūlijā secināja, ka Rumānijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, un ierosināja līdz 2011. gadam to koriģēt. Padome 2010. gada 16. februārī secināja, ka Rumānija ir aktīvi rīkojusies, lai koriģētu pārmērīgo budžeta deficītu, un, ņemot vērā, ka 2009. gadā ekonomiskā aktivitāte samazinājās vairāk, nekā gaidīts, pagarināja budžeta deficīta samazināšanas termiņu līdz 2012. gadam.

| (4) | Lai gan lielā mērā IKP samazināšanās saistībā ar ekonomisko un finanšu krīzi ir cikliska, arī iespējamā ražošanas apjoma līmenis ir negatīvi ietekmēts. Turklāt krīze, samazinoties investīcijām, sarūkot kredītresursu pieejamībai un palielinoties strukturālajam bezdarbam, var arī ietekmēt potenciālo vidējā termiņa izaugsmi. Turklāt ekonomiskās krīzes ietekme pastiprina demogrāfiskās novecošanās negatīvo ietekmi uz potenciālo ražošanas apjomu un publisko finanšu stabilitāti. Ņemot vērā šos apstākļus, būs svarīgi paātrināt strukturālo reformu tempu ar mērķi atbalstīt iespējamo izaugsmi, kam būtu jāpalīdz atjaunot publisko finanšu stabilitāti. Rumānijai ir īpaši svarīgi pieņemt un īstenot pensiju reformas projektu, kā arī fiskālās pārvaldības un strukturālās reformas, kas paredzētas maksājumu bilances atbalsta programmā. Turklāt būtu jāveic konkrēti pasākumi, lai paātrinātu ES struktūrfondu apgūšanu, jo tā tiktu panākts investīciju pieaugums ilgtermiņa attīstībā, neapdraudot saskaņoto budžeta deficīta mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(4)

Lai gan lielā mērā IKP samazināšanās saistībā ar ekonomisko un finanšu krīzi ir cikliska, arī iespējamā ražošanas apjoma līmenis ir negatīvi ietekmēts. Turklāt krīze, samazinoties investīcijām, sarūkot kredītresursu pieejamībai un palielinoties strukturālajam bezdarbam, var arī ietekmēt potenciālo vidējā termiņa izaugsmi. Turklāt ekonomiskās krīzes ietekme pastiprina demogrāfiskās novecošanās negatīvo ietekmi uz potenciālo ražošanas apjomu un publisko finanšu stabilitāti. Ņemot vērā šos apstākļus, būs svarīgi paātrināt strukturālo reformu tempu ar mērķi atbalstīt iespējamo izaugsmi, kam būtu jāpalīdz atjaunot publisko finanšu stabilitāti. Rumānijai ir īpaši svarīgi pieņemt un īstenot pensiju reformas projektu, kā arī fiskālās pārvaldības un strukturālās reformas, kas paredzētas maksājumu bilances atbalsta programmā. Turklāt būtu jāveic konkrēti pasākumi, lai paātrinātu ES struktūrfondu apgūšanu, jo tā tiktu panākts investīciju pieaugums ilgtermiņa attīstībā, neapdraudot saskaņoto budžeta deficīta mērķu sasniegšanu.

| (5) | Makroekonomikas scenārijā, kas ir pamatā programmai, paredzēts, ka faktiskais IKP pieaugums kļūs pozitīvs 2010. gadā (1,3 %) un pakāpeniski pieaugs līdz 3,7 % 2012. gadā. Izvērtējot pašreiz pieejamo informāciju un 2009. gada ceturtā ceturkšņa rezultātus, kas bija sliktāki par gaidītajiem, šķiet, ka šis scenārijs pamatojas uz samērā optimistisku pieņēmumu par izaugsmi 2010. gadā. Šķiet, ka 2011.–2012. gada makroekonomiskais scenārijs ir pamatots uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Turklāt tiek sagaidīts, ka turpinās mazināties ārējā un fiskālā nelīdzsvarotība, kas sekmēja Rumānijas smago recesiju. Tomēr programmā iekļautās prognozes par inflāciju šķiet samērā zemas (3,7 % 2010. gadā, 3,2 % 2011. gadā un 2,8 % 2012. gadā), ņemot vērā prognozēto algu attīstību un darbaspēka produktivitātes pieaugumu, neseno starptautiskās enerģijas cenu pieaugumu un iespējamo turpmāko regulēto cenu pieaugumu. No otras puses, inflācijas spiedienu var kompensēt arī iespējamais lejas vērtības pieaugums pret euro. Prognozētā bezdarba līmeņa samazināšana no 8,4 % 2009. gadā līdz 7,7 % 2010. gadā varētu būt grūti īstenojama šajā ekonomikas atveseļošanās sākuma stadijā. |
| --- | --- |

(5)

Makroekonomikas scenārijā, kas ir pamatā programmai, paredzēts, ka faktiskais IKP pieaugums kļūs pozitīvs 2010. gadā (1,3 %) un pakāpeniski pieaugs līdz 3,7 % 2012. gadā. Izvērtējot pašreiz pieejamo informāciju un 2009. gada ceturtā ceturkšņa rezultātus, kas bija sliktāki par gaidītajiem, šķiet, ka šis scenārijs pamatojas uz samērā optimistisku pieņēmumu par izaugsmi 2010. gadā. Šķiet, ka 2011.–2012. gada makroekonomiskais scenārijs ir pamatots uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Turklāt tiek sagaidīts, ka turpinās mazināties ārējā un fiskālā nelīdzsvarotība, kas sekmēja Rumānijas smago recesiju. Tomēr programmā iekļautās prognozes par inflāciju šķiet samērā zemas (3,7 % 2010. gadā, 3,2 % 2011. gadā un 2,8 % 2012. gadā), ņemot vērā prognozēto algu attīstību un darbaspēka produktivitātes pieaugumu, neseno starptautiskās enerģijas cenu pieaugumu un iespējamo turpmāko regulēto cenu pieaugumu. No otras puses, inflācijas spiedienu var kompensēt arī iespējamais lejas vērtības pieaugums pret euro. Prognozētā bezdarba līmeņa samazināšana no 8,4 % 2009. gadā līdz 7,7 % 2010. gadā varētu būt grūti īstenojama šajā ekonomikas atveseļošanās sākuma stadijā.

| (6) | Programmā aprēķināts, ka kopējais budžeta deficīts 2009. gadā bija 8,0 % no IKP, kas nedaudz pārsniedza mērķi (7,8 %) sakarā ar pieaugušiem valdības parāda maksājumiem. Ievērojamās negatīvās pārmaiņas pēc 2008. gada budžeta deficīta, kas tika fiksēts 5,5 % apmērā no IKP, atspoguļo krīzes ietekmi uz valsts finansēm. Negatīvās budžeta deficīta pārmaiņas galvenokārt saistītas ar ieņēmumu samazināšanos, vislielāko kritumu novērojot PVN ieņēmumos un sociālās apdrošināšanas iemaksās. Turklāt mazāka par paredzēto bija ES fondu apguve un ar nodokļiem neapliekamie ieņēmumi. Lai apturētu budžeta deficīta pieaugumu, 2009. gadā valdība veica nozīmīgus fiskālās konsolidācijas pasākumus izdevumu daļā. Pasākumi ietvēra valsts aģentūru pārstrukturizāciju un izdevumu samazināšanu par precēm un pakalpojumiem. Tomēr šo pasākumu ietekme bija mazāka, nekā gada sākumā budžetā tika plānots. Tādēļ bija jāveic papildu pasākumi, piemēram, valsts sektora darbiniekiem bija jāiet obligātā desmit dienu bezalgas atvaļinājumā. Šo pasākumu rezultātā 2009. gadā tika panākts IKP strukturālās bilances uzlabojums par 1 %. Ņemot vērā stingros budžeta ierobežojumus, saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP) veikto stimulējošo pasākumu prognozētā ietekme uz budžetu bija ierobežota, veidojot līdz 0,2 % no IKP gan 2009., gan 2010. gadā. Saskaņā ar Padomes atbalstīto valsts atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģiju un nolūkā līdz 2012. gadam koriģēt pārmērīgo budžeta deficītu, turpmākajos gados plānots turpināt īstenot politiku, kuras mērķis ir fiskālā konsolidācija. |
| --- | --- |

(6)

Programmā aprēķināts, ka kopējais budžeta deficīts 2009. gadā bija 8,0 % no IKP, kas nedaudz pārsniedza mērķi (7,8 %) sakarā ar pieaugušiem valdības parāda maksājumiem. Ievērojamās negatīvās pārmaiņas pēc 2008. gada budžeta deficīta, kas tika fiksēts 5,5 % apmērā no IKP, atspoguļo krīzes ietekmi uz valsts finansēm. Negatīvās budžeta deficīta pārmaiņas galvenokārt saistītas ar ieņēmumu samazināšanos, vislielāko kritumu novērojot PVN ieņēmumos un sociālās apdrošināšanas iemaksās. Turklāt mazāka par paredzēto bija ES fondu apguve un ar nodokļiem neapliekamie ieņēmumi. Lai apturētu budžeta deficīta pieaugumu, 2009. gadā valdība veica nozīmīgus fiskālās konsolidācijas pasākumus izdevumu daļā. Pasākumi ietvēra valsts aģentūru pārstrukturizāciju un izdevumu samazināšanu par precēm un pakalpojumiem. Tomēr šo pasākumu ietekme bija mazāka, nekā gada sākumā budžetā tika plānots. Tādēļ bija jāveic papildu pasākumi, piemēram, valsts sektora darbiniekiem bija jāiet obligātā desmit dienu bezalgas atvaļinājumā. Šo pasākumu rezultātā 2009. gadā tika panākts IKP strukturālās bilances uzlabojums par 1 %. Ņemot vērā stingros budžeta ierobežojumus, saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP) veikto stimulējošo pasākumu prognozētā ietekme uz budžetu bija ierobežota, veidojot līdz 0,2 % no IKP gan 2009., gan 2010. gadā. Saskaņā ar Padomes atbalstīto valsts atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģiju un nolūkā līdz 2012. gadam koriģēt pārmērīgo budžeta deficītu, turpmākajos gados plānots turpināt īstenot politiku, kuras mērķis ir fiskālā konsolidācija.

| (7) | Janvārī parlaments pieņēma 2010. gada budžetu, un šajā gadā plānotais budžeta deficīts ir 6,3 % no IKP. Saskaņā ar maksājumu bilances atbalsta programmas politikas nosacījumiem plānotās korekcijas galvenokārt attiecas uz izdevumiem: šie pasākumi paredz samazināt izdevumus par aptuveni 2,2 % no IKP. Galvenās izdevumu samazināšanas jomas ir: valsts sektora algu iesaldēšana un nodarbinātības samazināšana valsts sektorā, kas samazinātu valsts sektora algu fondu par 0,8 % no IKP; valsts preču un pakalpojumu tēriņu samazināšana, kas samazinātu kopējo valsts sektora starppatēriņu par 0,5 % no IKP; pensiju iesaldēšana, kas veidotu sociālo maksājumu samazinājumu 0,8 % apmērā no IKP; un subsīdiju samazinājums 0,2 % apmērā no IKP. Šo pasākumu ietekmi daļēji kompensē izdevumu palielinājums citās jomās, tātad tīrais primāro izdevumu attiecības pret IKP samazinājums ir 1,3 procentpunkti no IKP. Konkrētāk, paredzams, ka izdevumi investīcijām palielināsies par 0,2 % no IKP, ņemot vērā arī plānoto ES struktūrfondu izmantošanas pieaugumu. Valdības ieņēmumu attiecībai pret IKP būtu jāpalielinās par aptuveni 0,6 procentu punktiem no IKP, ietverot vienreizējos ieņēmumus no nodokļu parādu iekasēšanas (“Rompetrol” saistības), kas veido 0,5 % no IKP. Panākot iepriekš aprakstīto kopējo izdevumu samazinājumu un ieņēmumu palielinājumu, 2010. gadā tiktu panākts valsts kopbudžeta bilances uzlabojums par 1,7 % no IKP (ņemot vērā procentu maksājumu pieaugumu par 0,3 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējo gadu). Ņemot vērā potenciālā un faktiskā ražošanas apjoma starpības pieaugumu, tas atbilst ievērojamam strukturālās bilances uzlabojumam par 2,25 % no IKP (pēc Komisijas dienestu pārrēķina saskaņā ar kopīgi saskaņoto metodoloģiju, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju). |
| --- | --- |

(7)

Janvārī parlaments pieņēma 2010. gada budžetu, un šajā gadā plānotais budžeta deficīts ir 6,3 % no IKP. Saskaņā ar maksājumu bilances atbalsta programmas politikas nosacījumiem plānotās korekcijas galvenokārt attiecas uz izdevumiem: šie pasākumi paredz samazināt izdevumus par aptuveni 2,2 % no IKP. Galvenās izdevumu samazināšanas jomas ir: valsts sektora algu iesaldēšana un nodarbinātības samazināšana valsts sektorā, kas samazinātu valsts sektora algu fondu par 0,8 % no IKP; valsts preču un pakalpojumu tēriņu samazināšana, kas samazinātu kopējo valsts sektora starppatēriņu par 0,5 % no IKP; pensiju iesaldēšana, kas veidotu sociālo maksājumu samazinājumu 0,8 % apmērā no IKP; un subsīdiju samazinājums 0,2 % apmērā no IKP. Šo pasākumu ietekmi daļēji kompensē izdevumu palielinājums citās jomās, tātad tīrais primāro izdevumu attiecības pret IKP samazinājums ir 1,3 procentpunkti no IKP. Konkrētāk, paredzams, ka izdevumi investīcijām palielināsies par 0,2 % no IKP, ņemot vērā arī plānoto ES struktūrfondu izmantošanas pieaugumu. Valdības ieņēmumu attiecībai pret IKP būtu jāpalielinās par aptuveni 0,6 procentu punktiem no IKP, ietverot vienreizējos ieņēmumus no nodokļu parādu iekasēšanas (“Rompetrol” saistības), kas veido 0,5 % no IKP. Panākot iepriekš aprakstīto kopējo izdevumu samazinājumu un ieņēmumu palielinājumu, 2010. gadā tiktu panākts valsts kopbudžeta bilances uzlabojums par 1,7 % no IKP (ņemot vērā procentu maksājumu pieaugumu par 0,3 % no IKP, salīdzinot ar iepriekšējo gadu). Ņemot vērā potenciālā un faktiskā ražošanas apjoma starpības pieaugumu, tas atbilst ievērojamam strukturālās bilances uzlabojumam par 2,25 % no IKP (pēc Komisijas dienestu pārrēķina saskaņā ar kopīgi saskaņoto metodoloģiju, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju).

| (8) | Konverģences programmas vidējā termiņa stratēģijas galvenais mērķis ir panākt, lai, saskaņā ar Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikuma 126. panta 7. punktu, līdz 2012. gadam budžeta deficīts būtu mazāks par 3 % no IKP atsauces vērtības. Programmā izklāstīts, kā kopējais valsts pamatdeficīts pakāpeniski samazināsies no 6,3 % no IKP 2010. gadā līdz 4,4 % no IKP 2011. gadā un līdz 3,0 % no IKP 2012. gadā. Primārajai bilancei ir līdzīga attīstības tendence. Strukturālā bilance (pārrēķinātā) liecina par korekciju programmas perioda pirmajos gados. Saskaņā ar programmu ikgadējie vidējie fiskālie pasākumi 2010.–2012. gadā veidotu aptuveni 1,75 % no IKP, kas atbilstu Padomes ieteikumiem par Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Lielākās korekcijas saistītas ar izdevumiem, paredzot pakāpeniski samazināt primāros izdevumus no 37,6 % no IKP 2009. gadā līdz 33,3 % no IKP 2012. gadā. Paredzēts, ka valdības ieņēmumi palielināsies no 31,1 % no IKP 2009. gadā līdz 31,7 % no IKP 2010. gadā un pēc tam izlīdzināsies. Budžeta 2010. gada mērķu sasniegšanai paredzētie strukturālās konsolidācijas pasākumi atvieglos arī 2011. un 2012. gada fiskālo mērķu sasniegšanu. Valsts iestādes paziņojušas, ka Rumānijas vidējā termiņa mērķis (VTM) ir strukturālā deficīta sasniegšana 0,7 % apmērā no IKP. Ņemot vērā visjaunākās prognozes un parāda līmeni, VTM atspoguļo pakta mērķus. Programmā nav paredzēts sasniegt VTM programmas laikposmā. |
| --- | --- |

(8)

Konverģences programmas vidējā termiņa stratēģijas galvenais mērķis ir panākt, lai, saskaņā ar Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikuma 126. panta 7. punktu, līdz 2012. gadam budžeta deficīts būtu mazāks par 3 % no IKP atsauces vērtības. Programmā izklāstīts, kā kopējais valsts pamatdeficīts pakāpeniski samazināsies no 6,3 % no IKP 2010. gadā līdz 4,4 % no IKP 2011. gadā un līdz 3,0 % no IKP 2012. gadā. Primārajai bilancei ir līdzīga attīstības tendence. Strukturālā bilance (pārrēķinātā) liecina par korekciju programmas perioda pirmajos gados. Saskaņā ar programmu ikgadējie vidējie fiskālie pasākumi 2010.–2012. gadā veidotu aptuveni 1,75 % no IKP, kas atbilstu Padomes ieteikumiem par Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Lielākās korekcijas saistītas ar izdevumiem, paredzot pakāpeniski samazināt primāros izdevumus no 37,6 % no IKP 2009. gadā līdz 33,3 % no IKP 2012. gadā. Paredzēts, ka valdības ieņēmumi palielināsies no 31,1 % no IKP 2009. gadā līdz 31,7 % no IKP 2010. gadā un pēc tam izlīdzināsies. Budžeta 2010. gada mērķu sasniegšanai paredzētie strukturālās konsolidācijas pasākumi atvieglos arī 2011. un 2012. gada fiskālo mērķu sasniegšanu. Valsts iestādes paziņojušas, ka Rumānijas vidējā termiņa mērķis (VTM) ir strukturālā deficīta sasniegšana 0,7 % apmērā no IKP. Ņemot vērā visjaunākās prognozes un parāda līmeni, VTM atspoguļo pakta mērķus. Programmā nav paredzēts sasniegt VTM programmas laikposmā.

| (9) | Budžeta deficīta iznākums 2010. gadā var būt sliktāks, nekā paredzēts programmā, ņemot vērā, ka dažus izdevumu samazināšanas pasākumus, piemēram, nodarbinātības samazināšanu valsts sektorā, ir sociāli un politiski grūti īstenot. Turklāt var būt grūtības gūt visus vienreizējos ieņēmumus no atlīdzības par “Rompetrol” saistībām, kam atbilstoši plānotajam būtu jādod papildu ieņēmumi 0,5 % apmērā no IKP. Tomēr saskaņā ar maksājumu bilances atbalsta programmu Rumānijas valdība ir apņēmusies īstenot papildu pasākumus gadījumā, ja pašlaik saskaņotie pasākumi nesniegs nepieciešamos ietaupījumus, lai sasniegtu šī gada budžeta deficīta mērķi. Līdzīgā kārtā var nebūt viegli sasniegt programmas mērķus gados pēc 2010. gada, īpaši ņemot vērā vēlēšanu cikla iespējamo negatīvo ietekmi uz publiskajām finansēm. Cits iespējamais vidēja termiņa risks ir valsts uzņēmumu parādu uzkrāšanās. Ja šis jautājums netiks atrisināts, tas var negatīvi ietekmēt budžetu, jo pastāv iespēja, ka kādā posmā valdībai būs jāiejaucas. Visbeidzot, programmā nav norādīti pasākumi, kas tiks veikti, lai samazinātu budžeta deficītu no 6,3 % no IKP 2010. gadā līdz 3,0 % no IKP 2012. gadā. Paredzēts, ka šī informācija tiks iekļauta 2011.–2013. gada vidējā termiņa budžeta programmā (VTBP), kura jāpieņem līdz 2010. gada maijam. |
| --- | --- |

(9)

Budžeta deficīta iznākums 2010. gadā var būt sliktāks, nekā paredzēts programmā, ņemot vērā, ka dažus izdevumu samazināšanas pasākumus, piemēram, nodarbinātības samazināšanu valsts sektorā, ir sociāli un politiski grūti īstenot. Turklāt var būt grūtības gūt visus vienreizējos ieņēmumus no atlīdzības par “Rompetrol” saistībām, kam atbilstoši plānotajam būtu jādod papildu ieņēmumi 0,5 % apmērā no IKP. Tomēr saskaņā ar maksājumu bilances atbalsta programmu Rumānijas valdība ir apņēmusies īstenot papildu pasākumus gadījumā, ja pašlaik saskaņotie pasākumi nesniegs nepieciešamos ietaupījumus, lai sasniegtu šī gada budžeta deficīta mērķi. Līdzīgā kārtā var nebūt viegli sasniegt programmas mērķus gados pēc 2010. gada, īpaši ņemot vērā vēlēšanu cikla iespējamo negatīvo ietekmi uz publiskajām finansēm. Cits iespējamais vidēja termiņa risks ir valsts uzņēmumu parādu uzkrāšanās. Ja šis jautājums netiks atrisināts, tas var negatīvi ietekmēt budžetu, jo pastāv iespēja, ka kādā posmā valdībai būs jāiejaucas. Visbeidzot, programmā nav norādīti pasākumi, kas tiks veikti, lai samazinātu budžeta deficītu no 6,3 % no IKP 2010. gadā līdz 3,0 % no IKP 2012. gadā. Paredzēts, ka šī informācija tiks iekļauta 2011.–2013. gada vidējā termiņa budžeta programmā (VTBP), kura jāpieņem līdz 2010. gada maijam.

| (10) | Saskaņā ar konverģences programmu tiek lēsts, ka valsts kopējais parāds 2009. gadā ir 23 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar 13,6 % iepriekšējā gadā. Galvenie iemesli, kuru dēļ palielinājās parāda attiecība pret IKP, ir straujais budžeta deficīta pieaugums, IKP samazināšanās, procentu maksājumu pieaugums un valūtas kursa samazinājuma ietekme. Lai gan parāda attiecība ir ievērojami zemāka par EK līgumā noteikto atsauces vērtību, tiek prognozēts, ka programmas darbības laikā tā pieaugs vēl par 6,7 procentpunktiem, sasniedzot 29,7 % no IKP 2012. gadā, un galvenokārt to ietekmēs lielais valsts budžeta deficīts. Prognozētā parāda attiecības dinamika var būt mazāk labvēlīga, ja programmā noteiktie budžeta mērķi netiks sasniegti. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar konverģences programmu tiek lēsts, ka valsts kopējais parāds 2009. gadā ir 23 % apmērā no IKP salīdzinājumā ar 13,6 % iepriekšējā gadā. Galvenie iemesli, kuru dēļ palielinājās parāda attiecība pret IKP, ir straujais budžeta deficīta pieaugums, IKP samazināšanās, procentu maksājumu pieaugums un valūtas kursa samazinājuma ietekme. Lai gan parāda attiecība ir ievērojami zemāka par EK līgumā noteikto atsauces vērtību, tiek prognozēts, ka programmas darbības laikā tā pieaugs vēl par 6,7 procentpunktiem, sasniedzot 29,7 % no IKP 2012. gadā, un galvenokārt to ietekmēs lielais valsts budžeta deficīts. Prognozētā parāda attiecības dinamika var būt mazāk labvēlīga, ja programmā noteiktie budžeta mērķi netiks sasniegti.

| (11) | Vidēja termiņa parāda prognozēs līdz 2020. gadam pieņemts, ka IKP pieauguma rādītāji un nodokļu ieņēmumi tikai pakāpeniski atjaunosies līdz vērtībām, kuras tika prognozētas pirms krīzes. Tas nozīmētu, ka programmā paredzētā budžeta stratēģija, kāda tā ir šobrīd, un pieņemot, ka politika nemainīsies, nav pietiekama, lai stabilizētu parāda attiecību līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(11)

Vidēja termiņa parāda prognozēs līdz 2020. gadam pieņemts, ka IKP pieauguma rādītāji un nodokļu ieņēmumi tikai pakāpeniski atjaunosies līdz vērtībām, kuras tika prognozētas pirms krīzes. Tas nozīmētu, ka programmā paredzētā budžeta stratēģija, kāda tā ir šobrīd, un pieņemot, ka politika nemainīsies, nav pietiekama, lai stabilizētu parāda attiecību līdz 2020. gadam.

| (12) | Sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir nepārprotami lielāka nekā vidēji ES, galvenokārt tas saistīts ar prognozēto lielo pensiju izdevumu pieaugumu. Programmā novērtētais budžeta stāvoklis 2009. gadā vēl pastiprina ietekmi uz budžetu, ko izraisīs sabiedrības novecošanās, radot ilgtspējas grūtības. Samazinot primāro budžeta deficītu vidējā termiņā, kā tas paredzēts programmā, un īstenojot pensiju reformas projektu, kas saskaņots ar starptautiskajām finanšu iestādēm atbilstīgi Rumānijas maksājumu bilances palīdzības programmai, kuras mērķis ir nozīmīgu ar sabiedrības novecošanu saistītu izdevumu ierobežošana, veicinās 2009. gada Komisijas ilgtspējas ziņojumā novērtētā publisko finanšu stabilitātes augstā riska mazināšanu. (3) |
| --- | --- |

(12)

Sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir nepārprotami lielāka nekā vidēji ES, galvenokārt tas saistīts ar prognozēto lielo pensiju izdevumu pieaugumu. Programmā novērtētais budžeta stāvoklis 2009. gadā vēl pastiprina ietekmi uz budžetu, ko izraisīs sabiedrības novecošanās, radot ilgtspējas grūtības. Samazinot primāro budžeta deficītu vidējā termiņā, kā tas paredzēts programmā, un īstenojot pensiju reformas projektu, kas saskaņots ar starptautiskajām finanšu iestādēm atbilstīgi Rumānijas maksājumu bilances palīdzības programmai, kuras mērķis ir nozīmīgu ar sabiedrības novecošanu saistītu izdevumu ierobežošana, veicinās 2009. gada Komisijas ilgtspējas ziņojumā novērtētā publisko finanšu stabilitātes augstā riska mazināšanu. (3)

| (13) | Pieprasījuma uzplaukuma laikā no 2004. līdz 2008. gadam fiskālā politika bija ļoti procikliska, saasinot privātā sektora radīto nelīdzsvarotību un vēl vairāk “karsējot” ekonomiku. Lielā mērā tas notika tāpēc, ka kopumā bija vāja budžeta pārvaldības struktūra, kā rezultātā budžets tika slikti plānots un izpildīts. Papildu ieņēmumi parasti tika izlietoti, veicot budžeta papildu grozījumus gada laikā, un netika veidoti nekādi papildu ietaupījumi gadījumam, ja situācija pasliktinātos. Vājā administratīvā kapacitāte valsts investīciju projektu plānošanā un izpildē arī veicināja atkārtotu kapitālieguldījumu izdevumu plānu neizpildi. Lai atveseļotu finanšu sistēmu, Rumānijas varas iestādes ir uzņēmušās ES maksājumu bilances atbalsta programmas saistības fiskālās pārvaldības uzlabošanai. Fiskālās atbildības likumprojekts ir iesniegts apstiprināšanai parlamentā. Likumprojektā iestrādāti saistoši vidēja termiņa budžeta noteikumi, noteikti budžeta pārskatīšanas ierobežojumi gada laikā, ieviesti stabili fiskālie noteikumi, turklāt likumprojekts paredz izveidot fiskālo padomi, kas veiks neatkarīgu, rūpīgu publisko finanšu jautājumu pārbaudi. Ir noteikti termiņi fiskālās padomes izveidošanai (aprīļa beigas) un 2011.–2013. gada vidēja termiņa budžeta programmas (VTBP) iesniegšanai (maija beigas). |
| --- | --- |

(13)

Pieprasījuma uzplaukuma laikā no 2004. līdz 2008. gadam fiskālā politika bija ļoti procikliska, saasinot privātā sektora radīto nelīdzsvarotību un vēl vairāk “karsējot” ekonomiku. Lielā mērā tas notika tāpēc, ka kopumā bija vāja budžeta pārvaldības struktūra, kā rezultātā budžets tika slikti plānots un izpildīts. Papildu ieņēmumi parasti tika izlietoti, veicot budžeta papildu grozījumus gada laikā, un netika veidoti nekādi papildu ietaupījumi gadījumam, ja situācija pasliktinātos. Vājā administratīvā kapacitāte valsts investīciju projektu plānošanā un izpildē arī veicināja atkārtotu kapitālieguldījumu izdevumu plānu neizpildi. Lai atveseļotu finanšu sistēmu, Rumānijas varas iestādes ir uzņēmušās ES maksājumu bilances atbalsta programmas saistības fiskālās pārvaldības uzlabošanai. Fiskālās atbildības likumprojekts ir iesniegts apstiprināšanai parlamentā. Likumprojektā iestrādāti saistoši vidēja termiņa budžeta noteikumi, noteikti budžeta pārskatīšanas ierobežojumi gada laikā, ieviesti stabili fiskālie noteikumi, turklāt likumprojekts paredz izveidot fiskālo padomi, kas veiks neatkarīgu, rūpīgu publisko finanšu jautājumu pārbaudi. Ir noteikti termiņi fiskālās padomes izveidošanai (aprīļa beigas) un 2011.–2013. gada vidēja termiņa budžeta programmas (VTBP) iesniegšanai (maija beigas).

| (14) | Visaptveroša valdības prioritāte un problēma ir valsts pārvaldes efektivitātes un lietderības uzlabošana gan centrālajā, gan vietējā līmenī. Saistībā ar starptautisko finanšu iestāžu sniegto daudzpusējo palīdzību stāvoklis uzlabojas tādās jomās kā problēmu analīze, fiskālās pārvaldības sistēma, budžeta plānošana un izpilde, kā arī rīcībpolitiku piemērošana. Tomēr nevar apmierināties ar sasniegto, lai nepieļautu, ka pasliktinās valsts pakalpojumu pieejamība un kvalitāte, kā arī uzņēmējdarbības vide kopumā. Lai uzsāktu specifisku veiktspējas problēmu risināšanu atsevišķās ministrijās, kā arī visas sistēmas problēmu risināšanu, kam nepieciešama plaša pieeja visas valdības mērogā, drīzumā tiks veikts valsts pārvaldes funkcionāls pārskats. Turklāt ir paredzēti īpaši pasākumi, lai uzlabotu nodokļu pārvaldības efektivitāti un stiprinātu centrālās valdības kontroli pār vietējo pašvaldību un valsts uzņēmumu tēriņiem. Varas iestādes ir pieņēmušas plānu cīņai ar nedeklarētu nodarbinātību. Šī plāna pamats ir darba inspekcijas efektivitātes palielināšanas pasākumi. Varas iestādes arī strādā, lai uzlabotu valsts izglītības nozares un pētniecības un attīstības tēriņu efektivitāti un lietderību. Visbeidzot, valdība grasās veikt konkrētus pasākumus, lai palielinātu līdz šim nelielo ES struktūrfondu apguves apjomu. |
| --- | --- |

(14)

Visaptveroša valdības prioritāte un problēma ir valsts pārvaldes efektivitātes un lietderības uzlabošana gan centrālajā, gan vietējā līmenī. Saistībā ar starptautisko finanšu iestāžu sniegto daudzpusējo palīdzību stāvoklis uzlabojas tādās jomās kā problēmu analīze, fiskālās pārvaldības sistēma, budžeta plānošana un izpilde, kā arī rīcībpolitiku piemērošana. Tomēr nevar apmierināties ar sasniegto, lai nepieļautu, ka pasliktinās valsts pakalpojumu pieejamība un kvalitāte, kā arī uzņēmējdarbības vide kopumā. Lai uzsāktu specifisku veiktspējas problēmu risināšanu atsevišķās ministrijās, kā arī visas sistēmas problēmu risināšanu, kam nepieciešama plaša pieeja visas valdības mērogā, drīzumā tiks veikts valsts pārvaldes funkcionāls pārskats. Turklāt ir paredzēti īpaši pasākumi, lai uzlabotu nodokļu pārvaldības efektivitāti un stiprinātu centrālās valdības kontroli pār vietējo pašvaldību un valsts uzņēmumu tēriņiem. Varas iestādes ir pieņēmušas plānu cīņai ar nedeklarētu nodarbinātību. Šī plāna pamats ir darba inspekcijas efektivitātes palielināšanas pasākumi. Varas iestādes arī strādā, lai uzlabotu valsts izglītības nozares un pētniecības un attīstības tēriņu efektivitāti un lietderību. Visbeidzot, valdība grasās veikt konkrētus pasākumus, lai palielinātu līdz šim nelielo ES struktūrfondu apguves apjomu.

| (15) | Kopumā programmā izklāstītā 2010. gada budžeta stratēģija visumā atbilst Padomes ieteikumam saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Tomēr valsts budžeta deficīts 2010. gadā var izrādīties lielāks, nekā paredzēts, jo īpaši tāpēc, ka pastāv politiskas un sociālas grūtības realizēt dažas paredzētās reformas. Ja šie riski īstenosies, varas iestādēm būs jāveic īpaši šiem gadījumiem paredzētie pasākumi, kuri pašlaik tiek izstrādāti. No 2011. gada, ņemot vērā noteiktu konsolidācijas pasākumu trūkumu programmā, budžeta stratēģija var nebūt pilnībā atbilstoša Padomes ieteikumam saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Konkrētāk, programma nesniedz sīkāku informāciju par papildu konsolidācijas pasākumiem, kas jāveic 2011. un 2012. gadā, lai sasniegtu fiskālos mērķus. Sīkāka informācija gaidāma 2011.–2013. gada vidēja termiņa budžeta programmā (VTBP), kas jāpieņem līdz maija beigām. Kopumā 2010.–2012. gada periodā budžeta scenārijs programmā paredz vidējos ikgadējos fiskālos pasākumus 1,75 % apmērā, kas ir saskaņā ar Padomes ieteikumu 126. panta 7. punktu, tomēr arī šie pasākumi pakļauti tiem pašiem riskiem, kuriem pakļauti budžeta mērķi. |
| --- | --- |

(15)

Kopumā programmā izklāstītā 2010. gada budžeta stratēģija visumā atbilst Padomes ieteikumam saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Tomēr valsts budžeta deficīts 2010. gadā var izrādīties lielāks, nekā paredzēts, jo īpaši tāpēc, ka pastāv politiskas un sociālas grūtības realizēt dažas paredzētās reformas. Ja šie riski īstenosies, varas iestādēm būs jāveic īpaši šiem gadījumiem paredzētie pasākumi, kuri pašlaik tiek izstrādāti. No 2011. gada, ņemot vērā noteiktu konsolidācijas pasākumu trūkumu programmā, budžeta stratēģija var nebūt pilnībā atbilstoša Padomes ieteikumam saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Konkrētāk, programma nesniedz sīkāku informāciju par papildu konsolidācijas pasākumiem, kas jāveic 2011. un 2012. gadā, lai sasniegtu fiskālos mērķus. Sīkāka informācija gaidāma 2011.–2013. gada vidēja termiņa budžeta programmā (VTBP), kas jāpieņem līdz maija beigām. Kopumā 2010.–2012. gada periodā budžeta scenārijs programmā paredz vidējos ikgadējos fiskālos pasākumus 1,75 % apmērā, kas ir saskaņā ar Padomes ieteikumu 126. panta 7. punktu, tomēr arī šie pasākumi pakļauti tiem pašiem riskiem, kuriem pakļauti budžeta mērķi.

| (16) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojamas dažas nepilnības fakultatīvajos datos (4). Turklāt galvenie pieņēmumi, kas ir programmas pamatā, nav izklāstīti atsevišķā tabulā, kā tas ieteikts rīcības kodeksā. Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumā atbilstoši 126. panta 7. punktam ar nolūku koriģēt pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2012. gadam, Padome ir arī aicinājusi Rumāniju tās konverģences programmas atjauninājumos veltīt atsevišķu nodaļu Padomes rekomendāciju īstenošanai. Pašreizējie programmas atjauninājumi ietver atsevišķu nodaļu par pārmērīgā budžeta deficīta programmas izmantošanu Rumānijas gadījumā. |
| --- | --- |

(16)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojamas dažas nepilnības fakultatīvajos datos (4). Turklāt galvenie pieņēmumi, kas ir programmas pamatā, nav izklāstīti atsevišķā tabulā, kā tas ieteikts rīcības kodeksā. Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumā atbilstoši 126. panta 7. punktam ar nolūku koriģēt pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2012. gadam, Padome ir arī aicinājusi Rumāniju tās konverģences programmas atjauninājumos veltīt atsevišķu nodaļu Padomes rekomendāciju īstenošanai. Pašreizējie programmas atjauninājumi ietver atsevišķu nodaļu par pārmērīgā budžeta deficīta programmas izmantošanu Rumānijas gadījumā.

Kopējais secinājums ir tāds, ka konverģences programmā prognozētās konsolidācijas pilnīga īstenošana atbilst un ir saskaņā ar Padomes ieteikumiem LESD 126. panta 7. punktā. Tomēr pilnīga 2010. gadā paredzēto konsolidācijas pasākumu īstenošana ir būtiska, lai sasniegtu budžeta mērķi. Turklāt programmā nav pietiekami norādīti konsolidācijas pasākumi, kas jāveic 2011. un 2012. gadā. Rumānijas valdība ir apņēmusies vajadzības gadījumā veikt īpašus pasākumus, lai sasniegtu nosprausto 2010. gada budžeta mērķi. Turklāt, ja īstenos finanšu pārvaldības reformas, kas paredzētas saistībā ar ES maksājumu bilances atbalstu Rumānijai, tas palīdzētu sasniegt 2011. un 2012. gada budžeta mērķus. Visbeidzot, pensiju reformas projekta pieņemšanai un īstenošanai būs izšķiroša nozīme publisko finanšu ilgtermiņa stabilitātes uzlabošanā.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu un 2010. gada 16. februāra LESD ieteikumu saskaņā ar 126. panta 7. punktu, kā arī nepieciešamību nodrošināt ilgtspējīgu konverģenci, Rumānija tiek aicināta:

| i) | stingri īstenot 2010. gada fiskālās konsolidācijas pasākumus, par kuriem panākta vienošanās saistībā ar maksājumu bilances atbalsta programmu, un, ja nepieciešams, veikt turpmākās korekcijas, lai sasniegtu 2010. gada kopējā valsts budžeta deficīta mērķi. Rumānijas varas iestādes tiek arī aicinātas saskaņā ar vidējā termiņa budžeta programmu sīkāk norādīt fiskālās konsolidācijas pasākumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu budžeta mērķus 2011. un 2012. gadā, sagatavojot šo pasākumu aprakstu līdz 2010. gada maija beigām; |
| --- | --- |

i)

stingri īstenot 2010. gada fiskālās konsolidācijas pasākumus, par kuriem panākta vienošanās saistībā ar maksājumu bilances atbalsta programmu, un, ja nepieciešams, veikt turpmākās korekcijas, lai sasniegtu 2010. gada kopējā valsts budžeta deficīta mērķi. Rumānijas varas iestādes tiek arī aicinātas saskaņā ar vidējā termiņa budžeta programmu sīkāk norādīt fiskālās konsolidācijas pasākumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu budžeta mērķus 2011. un 2012. gadā, sagatavojot šo pasākumu aprakstu līdz 2010. gada maija beigām;

| ii) | uzlabot fiskālo sistēmu, pieņemot un īstenojot Fiskālās atbildības likumu. Īpaši ņemt vērā Fiskālās padomes fiskālās politikas projektu un vadības analīzi; |
| --- | --- |

ii)

uzlabot fiskālo sistēmu, pieņemot un īstenojot Fiskālās atbildības likumu. Īpaši ņemt vērā Fiskālās padomes fiskālās politikas projektu un vadības analīzi;

| iii) | pieņemt un īstenot pensiju likumprojektu, kas veicinātu ievērojamus publisko finanšu ilgtermiņa stabilitātes uzlabojumus. |
| --- | --- |

iii)

pieņemt un īstenot pensiju likumprojektu, kas veicinātu ievērojamus publisko finanšu ilgtermiņa stabilitātes uzlabojumus.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2010. g. marts | 7,3 | –7,0 | 1,3 | 2,4 | 3,7 |
| COM 2009. g. nov. | 6,2 | –8,0 | 0,5 | 2,6 | n. p. |
| KP 2009. g. jūnijs | 7,1 | –4,0 | 0,1 | 2,4 | n. p. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2010. g. marts | 7,9 | 5,6 | 3,7 | 3,2 | 2,8 |
| COM 2009. g. nov. | 7,9 | 5,7 | 3,5 | 3,4 | n. p. |
| KP 2009. g. jūnijs | 7,9 | 5,8 | 3,5 | 3,2 | n. p. |
| Ražošanas apjoma starpība (5)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2010. g. marts | 9,5 | –1,7 | –3,3 | –3,7 | –2,7 |
| COM 2009. gada nov. (6) | 10,0 | –2,2 | –4,4 | –4,3 | n. p. |
| KP 2009. g. jūnijs | 8,7 | 0,5 | –2,5 | –2,9 | n. p. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | KP 2010. g. marts | –11,2 | –3,9 | –3,9 | –3,9 | –3,7 |
| COM 2009. g. nov. | –11,8 | –5,0 | –5,1 | –5,2 | n. p. |
| KP 2009. g. jūnijs | –11,9 | –6,3 | –5,4 | –5,2 | n. p. |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | KP 2010. g. marts | 32,8 | 31,1 | 31,7 | 31,9 | 31,8 |
| COM 2009. g. nov. | 32,8 | 31,6 | 31,8 | 32,0 | n. p. |
| KP 2009. g. jūnijs | 33,1 | 33,2 | 33,7 | 34,2 | n. p. |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | KP 2010. g. marts | 38,4 | 39,1 | 38,1 | 36,4 | 34,8 |
| COM 2009. g. nov. | 38,4 | 39,4 | 38,6 | 37,9 | n. p. |
| KP 2009. g. jūnijs | 38,5 | 38,3 | 37,8 | 37,0 | n. p. |
| Valsts kopbudžeta bilance
  (% no IKP) | KP 2010. g. marts | –5,5 | –8,0 | –6,3 | –4,4 | –3,0 |
| COM 2009. g. nov. | –5,5 | –7,8 | –6,8 | –5,9 | n. p. |
| KP 2009. g. jūnijs | –5,4 | –5,1 | –4,1 | –2,9 | n. p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2010. g. marts | –4,8 | –6,5 | –4,5 | –2,6 | –1,6 |
| COM 2009. g. nov. | –4,8 | –6,2 | –5,0 | –3,9 | n. p. |
| KP 2009. g. jūnijs | –4,7 | –3,6 | –2,4 | –1,4 | n. p. |
| Cikliski koriģētā bilance (5)

  (% no IKP) | KP 2010. g. marts | –8,5 | –7,5 | –5,2 | –3,2 | –2,1 |
| COM 2009. g. nov. | –8,5 | –7,1 | –5,5 | –4,6 | n. p. |
| KP 2009. g. jūnijs | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 | n. p. |
| Strukturālā bilance (7)

  (% no IKP) | KP 2010. g. marts | –8,5 | –7,5 | –5,2 | –3,2 | –2,1 |
| COM 2009. g. nov. | –8,5 | –7,1 | –5,5 | –4,6 | n. p. |
| KP 2009. g. jūnijs | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 | n. p. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2010. g. marts | 13,6 | 23,0 | 28,3 | 29,4 | 29,7 |
| COM 2009. g. nov. | 13,6 | 21,8 | 27,4 | 31,3 | n. p. |
| KP 2009. g. jūnijs | 13,6 | 18,0 | 20,8 | 22,0 | n. p. |
| Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2010. g. marts

7,3

–7,0

1,3

2,4

3,7

COM 2009. g. nov.

6,2

–8,0

0,5

2,6

n. p.

KP 2009. g. jūnijs

7,1

–4,0

0,1

2,4

n. p.

SPCI inflācija

(%)

KP 2010. g. marts

7,9

5,6

3,7

3,2

2,8

COM 2009. g. nov.

7,9

5,7

3,5

3,4

n. p.

KP 2009. g. jūnijs

7,9

5,8

3,5

3,2

n. p.

Ražošanas apjoma starpība (5)

(% no potenciālā IKP)

KP 2010. g. marts

9,5

–1,7

–3,3

–3,7

–2,7

COM 2009. gada nov. (6)

10,0

–2,2

–4,4

–4,3

n. p.

KP 2009. g. jūnijs

8,7

0,5

–2,5

–2,9

n. p.

Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm

(% no IKP)

KP 2010. g. marts

–11,2

–3,9

–3,9

–3,9

–3,7

COM 2009. g. nov.

–11,8

–5,0

–5,1

–5,2

n. p.

KP 2009. g. jūnijs

–11,9

–6,3

–5,4

–5,2

n. p.

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

KP 2010. g. marts

32,8

31,1

31,7

31,9

31,8

COM 2009. g. nov.

32,8

31,6

31,8

32,0

n. p.

KP 2009. g. jūnijs

33,1

33,2

33,7

34,2

n. p.

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

KP 2010. g. marts

38,4

39,1

38,1

36,4

34,8

COM 2009. g. nov.

38,4

39,4

38,6

37,9

n. p.

KP 2009. g. jūnijs

38,5

38,3

37,8

37,0

n. p.

Valsts kopbudžeta bilance

(% no IKP)

KP 2010. g. marts

–5,5

–8,0

–6,3

–4,4

–3,0

COM 2009. g. nov.

–5,5

–7,8

–6,8

–5,9

n. p.

KP 2009. g. jūnijs

–5,4

–5,1

–4,1

–2,9

n. p.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2010. g. marts

–4,8

–6,5

–4,5

–2,6

–1,6

COM 2009. g. nov.

–4,8

–6,2

–5,0

–3,9

n. p.

KP 2009. g. jūnijs

–4,7

–3,6

–2,4

–1,4

n. p.

Cikliski koriģētā bilance (5)

(% no IKP)

KP 2010. g. marts

–8,5

–7,5

–5,2

–3,2

–2,1

COM 2009. g. nov.

–8,5

–7,1

–5,5

–4,6

n. p.

KP 2009. g. jūnijs

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

n. p.

Strukturālā bilance (7)

(% no IKP)

KP 2010. g. marts

–8,5

–7,5

–5,2

–3,2

–2,1

COM 2009. g. nov.

–8,5

–7,1

–5,5

–4,6

n. p.

KP 2009. g. jūnijs

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

n. p.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2010. g. marts

13,6

23,0

28,3

29,4

29,7

COM 2009. g. nov.

13,6

21,8

27,4

31,3

n. p.

KP 2009. g. jūnijs

13,6

18,0

20,8

22,0

n. p.

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997. 1. lpp. Dokumenti, uz kuriem ir atsauces šajā tekstā, ir pieejami: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Ņemot vērā šos paaugstinātas finansiālās spriedzes apstākļus, Padome 2009. gada 6. maijā pieņēma Lēmumu 2009/459/EK sniegt Rumānijai vidēja termiņa finanšu aizdevumu līdz pat 5 miljardu euro apmērā saskaņā ar dalībvalstu maksājumu bilances palīdzības mehānismu. ES palīdzība Rumānijai tiek īstenota, piesaistot SVF (EUR 13 miljardi), Pasaules Bankas (EUR 1 miljards), kā arī EIB un ERAB (EUR 1 miljards) aizdevumus.

(3)  Padomes 2009. gada 10. novembra secinājumos par valsts finanšu stabilitāti “Padome aicina dalībvalstis to gaidāmajās stabilitātes un konverģences programmās pievērsties stratēģijām, kas vērstas uz stabilitāti” un tālāk “aicina Komisiju kopā ar Ekonomikas politikas komiteju un Ekonomikas un finanšu komiteju turpināt izstrādāt metodes, lai laikā līdz nākamajam stabilitātes ziņojumam, kas paredzēts 2012. gadā, izvērtētu valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā”.

(4)  Īpaši jāatzīmē, ka netiek sniegti dati par nodarbinātību nostrādāto stundu ziņā un par kopējiem valdības izdevumiem pēc funkcijām.

(5)  Starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu un cikliski koriģēto bilanci saskaņā ar programmām ir pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās ietverto informāciju.

(6)  Pamatojoties uz attiecīgi 5,1 %, 3,4 %, 2,9 % un 2,5 % aplēsto potenciālo pieaugumu 2008.–2011. gada periodā.

(7)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 3.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/17

---

PADOMES ATZINUMS

par atjaunināto Slovākijas stabilitātes programmu 2009.–2012. gadam

2010/C 144/04

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2010. gada 26. aprīlī izskatīja atjaunināto Slovākijas stabilitātes programmu laikposmam no 2009. gada līdz 2012. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 26. aprīlī izskatīja atjaunināto Slovākijas stabilitātes programmu laikposmam no 2009. gada līdz 2012. gadam.

| (2) | Laikposmā no 2003. gada līdz 2008. gadam vidējais reālā IKP pieaugums Slovākijā pārsniedza 7 %, un ekonomikas uzplaukuma posmā tas bija viens no labākajiem rādītājiem ES. Saprātīga makroekonomikas politika minētajā laikposmā palīdzēja izvairīties no lielas makroekonomiskās nelīdzsvarotības, un tas ļāva Slovākijai 2009. gada janvārī ieviest euro. Tomēr, tā kā Slovākijas tirgus ir ļoti atvērts, krīze spēcīgi ietekmēja Slovākijas ekonomiku. Aplēsts, ka reālais IKP 2009. gadā ir krities par 4,7 %, turklāt, krītoties kaimiņvalstu valūtu vērtībai, Slovākijas reālais efektīvais maiņas kurss vēl vairāk palielinājās.
  Lai ierobežotu krīzes ietekmi, Slovākijas iestādes ļāva pilnībā darboties automātiskajiem stabilizatoriem un atbilstīgi Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam 2008. gada novembrī un 2009. gada februārī pieņēma krīzes novēršanas pasākumus (0,5 % no IKP gan 2009., gan 2010. gadam). Tā kā bija paredzams, ka valsts budžeta deficīts 2009. gadā būs aptuveni 6 % no IKP, Padome 2009. gada 2. decembrī pieņēma lēmumu, ka Slovākijā ir pārmērīgs budžeta deficīts, un ieteica to novērst līdz 2013. gadam. Ņemot vērā to, ka pavājinājās Slovākijas ārējā konkurētspēja, jo uz laiku kritās kaimiņvalstu valūtu vērtība, un to, ka krīzes laikā pieauga fiskālā nelīdzsvarotība, iestāžu īstenotās stratēģijas pamatelementam būtu jābūt valsts deficīta samazināšanai ticamā un ilgtspējīgā veidā. |
| --- | --- |

(2)

Laikposmā no 2003. gada līdz 2008. gadam vidējais reālā IKP pieaugums Slovākijā pārsniedza 7 %, un ekonomikas uzplaukuma posmā tas bija viens no labākajiem rādītājiem ES. Saprātīga makroekonomikas politika minētajā laikposmā palīdzēja izvairīties no lielas makroekonomiskās nelīdzsvarotības, un tas ļāva Slovākijai 2009. gada janvārī ieviest euro. Tomēr, tā kā Slovākijas tirgus ir ļoti atvērts, krīze spēcīgi ietekmēja Slovākijas ekonomiku. Aplēsts, ka reālais IKP 2009. gadā ir krities par 4,7 %, turklāt, krītoties kaimiņvalstu valūtu vērtībai, Slovākijas reālais efektīvais maiņas kurss vēl vairāk palielinājās.

Lai ierobežotu krīzes ietekmi, Slovākijas iestādes ļāva pilnībā darboties automātiskajiem stabilizatoriem un atbilstīgi Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam 2008. gada novembrī un 2009. gada februārī pieņēma krīzes novēršanas pasākumus (0,5 % no IKP gan 2009., gan 2010. gadam). Tā kā bija paredzams, ka valsts budžeta deficīts 2009. gadā būs aptuveni 6 % no IKP, Padome 2009. gada 2. decembrī pieņēma lēmumu, ka Slovākijā ir pārmērīgs budžeta deficīts, un ieteica to novērst līdz 2013. gadam. Ņemot vērā to, ka pavājinājās Slovākijas ārējā konkurētspēja, jo uz laiku kritās kaimiņvalstu valūtu vērtība, un to, ka krīzes laikā pieauga fiskālā nelīdzsvarotība, iestāžu īstenotās stratēģijas pamatelementam būtu jābūt valsts deficīta samazināšanai ticamā un ilgtspējīgā veidā.

| (3) | Lai gan liela daļa krīzes apstākļos novērotā reālā IKP krituma ir ciklisks kritums, nelabvēlīgi ir ietekmēts arī potenciālā ražošanas apjoma līmenis. Turklāt mazāku ieguldījumu, kredītu pieejamības ierobežojumu un pieaugoša strukturālā bezdarba dēļ krīze var ietekmēt arī potenciālo izaugsmi vidējā termiņā. Turklāt ekonomikas krīzes ietekme pastiprina demogrāfiskās novecošanas negatīvo ietekmi uz potenciālo ražošanas apjomu un publisko finanšu stabilitāti. Ņemot vērā iepriekš minēto, būs svarīgi paātrināt strukturālās reformas ar mērķi atbalstīt potenciālo izaugsmi. Slovākijai jo īpaši svarīgi ir īstenot reformas, lai atvieglotu noteikumus un administratīvo slogu uzņēmējdarbībai, lai uzlabotu darba tirgus funkcionēšanu un lai paaugstinātu izmaksu konkurētspējas līmeni attiecībās ar tirdzniecības partneriem, kā vienu no paņēmieniem izmantojot algu mērenību. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan liela daļa krīzes apstākļos novērotā reālā IKP krituma ir ciklisks kritums, nelabvēlīgi ir ietekmēts arī potenciālā ražošanas apjoma līmenis. Turklāt mazāku ieguldījumu, kredītu pieejamības ierobežojumu un pieaugoša strukturālā bezdarba dēļ krīze var ietekmēt arī potenciālo izaugsmi vidējā termiņā. Turklāt ekonomikas krīzes ietekme pastiprina demogrāfiskās novecošanas negatīvo ietekmi uz potenciālo ražošanas apjomu un publisko finanšu stabilitāti. Ņemot vērā iepriekš minēto, būs svarīgi paātrināt strukturālās reformas ar mērķi atbalstīt potenciālo izaugsmi. Slovākijai jo īpaši svarīgi ir īstenot reformas, lai atvieglotu noteikumus un administratīvo slogu uzņēmējdarbībai, lai uzlabotu darba tirgus funkcionēšanu un lai paaugstinātu izmaksu konkurētspējas līmeni attiecībās ar tirdzniecības partneriem, kā vienu no paņēmieniem izmantojot algu mērenību.

| (4) | Makroekonomiskais scenārijs, kas ir šīs programmas pamatā, paredz reālā IKP pieaugumu par 1,9 % 2010. gadā, 4,1 % 2011. gadā un 5,4 % 2012. gadā. Pēc patlaban pieejamās informācijas (2) var secināt, ka scenārija pamatā ir ticami pieņēmumi par pieaugumu 2010. gadā un optimistiski pieņēmumi par 2011. un 2012. gadu.
  Prognozēs par programmas vēlākajiem gadiem, iespējams, nav ievērota saprātīga piesardzība, uz kuru būtu jāpamatojas fiskālās konsolidācijas stratēģijām, jo īpaši ņemot vērā neparasti lielās neskaidrības pašreizējā pēckrīzes vidē. Atbilstīgi pieņēmumam par atveseļošanos programmā paredzētā inflācija 2011. gadam ir par 1 procentpunktu augstāka, nekā paredzēts Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē, un prognozēts, ka bezdarba līmenis samazināsies straujāk. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomiskais scenārijs, kas ir šīs programmas pamatā, paredz reālā IKP pieaugumu par 1,9 % 2010. gadā, 4,1 % 2011. gadā un 5,4 % 2012. gadā. Pēc patlaban pieejamās informācijas (2) var secināt, ka scenārija pamatā ir ticami pieņēmumi par pieaugumu 2010. gadā un optimistiski pieņēmumi par 2011. un 2012. gadu.

Prognozēs par programmas vēlākajiem gadiem, iespējams, nav ievērota saprātīga piesardzība, uz kuru būtu jāpamatojas fiskālās konsolidācijas stratēģijām, jo īpaši ņemot vērā neparasti lielās neskaidrības pašreizējā pēckrīzes vidē. Atbilstīgi pieņēmumam par atveseļošanos programmā paredzētā inflācija 2011. gadam ir par 1 procentpunktu augstāka, nekā paredzēts Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē, un prognozēts, ka bezdarba līmenis samazināsies straujāk.

| (5) | Programmā paredzēts, ka valsts deficīts 2009. gadā būs 6,3 % no IKP salīdzinājumā ar 2,3 % no IKP 2008. gadā. Automātisko stabilizatoru netraucēta darbība 2009. gadā izraisīja ieņēmumu izteiktu kritumu un sociālo izdevumu ievērojamu pieaugumu. Stimulēšanas pasākumi, kurus valdība pieņēma saistībā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP), neietekmēja deficītu, jo tie tika finansēti, pārdalot budžeta tēriņus. Daži pretkrīzes pasākumi tiks saglabāti arī 2010. gadā. Tomēr atbilstīgi Padomes veicinātajai atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģijai, kā arī, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu un panāktu finanšu stāvokļa atgriešanos stabilākā līmenī, valdība plāno publisko finanšu konsolidāciju īstenot jau tajā programmas posmā, kas sākas 2010. gadā. |
| --- | --- |

(5)

Programmā paredzēts, ka valsts deficīts 2009. gadā būs 6,3 % no IKP salīdzinājumā ar 2,3 % no IKP 2008. gadā. Automātisko stabilizatoru netraucēta darbība 2009. gadā izraisīja ieņēmumu izteiktu kritumu un sociālo izdevumu ievērojamu pieaugumu. Stimulēšanas pasākumi, kurus valdība pieņēma saistībā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP), neietekmēja deficītu, jo tie tika finansēti, pārdalot budžeta tēriņus. Daži pretkrīzes pasākumi tiks saglabāti arī 2010. gadā. Tomēr atbilstīgi Padomes veicinātajai atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģijai, kā arī, lai novērstu pārmērīgo budžeta deficītu un panāktu finanšu stāvokļa atgriešanos stabilākā līmenī, valdība plāno publisko finanšu konsolidāciju īstenot jau tajā programmas posmā, kas sākas 2010. gadā.

| (6) | Programmā paredzētais valsts kopbudžeta deficīts 2010. gadam ir 5,5 % no IKP. Paredzams, ka izdevumu attiecība pret IKP samazināsies par 1,1 procentpunktu no IKP, pateicoties mazākiem tēriņiem par precēm un pakalpojumiem, atalgojuma vidēji lielam pieaugumam valsts sektorā un mazākiem valsts ieguldījumiem. Prognozēts, ka ieņēmumu attiecība pret IKP samazināsies par 0,3 procentpunktiem no IKP, jo uz laiku tiks palielinātas nodokļu atlaides un pabalsti strādājošajiem un samazināsies dividendes no valsts uzņēmumiem. Sagaidāms, ka plānotie pasākumi samazinās valsts kopbudžeta deficītu par aptuveni 1 procentpunktu no IKP. Lai sasniegtu fiskālo mērķi 2010. gadam, ievērojami – par aptuveni 1,25 procentpunktiem no IKP – jāuzlabo strukturālā bilance (t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), kas atbilst Padomes ieteikumam saskaņā ar pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas procedūru. |
| --- | --- |

(6)

Programmā paredzētais valsts kopbudžeta deficīts 2010. gadam ir 5,5 % no IKP. Paredzams, ka izdevumu attiecība pret IKP samazināsies par 1,1 procentpunktu no IKP, pateicoties mazākiem tēriņiem par precēm un pakalpojumiem, atalgojuma vidēji lielam pieaugumam valsts sektorā un mazākiem valsts ieguldījumiem. Prognozēts, ka ieņēmumu attiecība pret IKP samazināsies par 0,3 procentpunktiem no IKP, jo uz laiku tiks palielinātas nodokļu atlaides un pabalsti strādājošajiem un samazināsies dividendes no valsts uzņēmumiem. Sagaidāms, ka plānotie pasākumi samazinās valsts kopbudžeta deficītu par aptuveni 1 procentpunktu no IKP. Lai sasniegtu fiskālo mērķi 2010. gadam, ievērojami – par aptuveni 1,25 procentpunktiem no IKP – jāuzlabo strukturālā bilance (t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), kas atbilst Padomes ieteikumam saskaņā ar pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas procedūru.

| (7) | Programmas budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir samazināt valsts kopbudžeta deficītu līdz 3 % no IKP 2012. gadā, t. i., par vienu gadu agrāk, nekā saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ieteikusi Padome. Paredzams, ka pamatdeficīts samazināsies no 5,5 % no IKP 2010. gadā līdz 4,2 % un 3,0 % attiecīgi 2011. un 2012. gadā. Paredzams, ka divas trešdaļas no deficīta samazinājuma laikposmā starp 2010. un 2012. gadu radītu strukturāli uzlabojumi sākumposmā (kā aprēķināts, izmantojot kopīgi saskaņoto metodoloģiju, piemērojot to programmā sniegtajai informācijai); atlikušo trešdaļu veidotu labvēlīga cikliskā attīstība. Galvenais strukturālo uzlabojumu virzītājspēks ir ievērojami plānotie valsts tēriņu un kapitāla izdevumu samazinājumi. Kā norādīts programmā, vidējie ikgadējie fiskālās konsolidācijas pasākumi 2010.–2012. gadā, kas pārrēķināti, izmantojot kopīgi saskaņoto metodoloģiju, būs aptuveni 1 % apmērā no IKP, kas atbilst Padomes ieteikumam saskaņā ar pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas procedūru. Plānots, ka konsolidācija turpināsies arī pēc 2012. gada, lai virzītos uz to, lai sasniegtu vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM), proti, strukturālā izteiksmē līdzsvarotu budžetu. Ņemot vērā jaunākās prognozes un parāda līmeni, VTM vairāk nekā pietiekami atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķus. Tomēr programmā nav paredzēts tos sasniegt programmas periodā. |
| --- | --- |

(7)

Programmas budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir samazināt valsts kopbudžeta deficītu līdz 3 % no IKP 2012. gadā, t. i., par vienu gadu agrāk, nekā saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ieteikusi Padome. Paredzams, ka pamatdeficīts samazināsies no 5,5 % no IKP 2010. gadā līdz 4,2 % un 3,0 % attiecīgi 2011. un 2012. gadā. Paredzams, ka divas trešdaļas no deficīta samazinājuma laikposmā starp 2010. un 2012. gadu radītu strukturāli uzlabojumi sākumposmā (kā aprēķināts, izmantojot kopīgi saskaņoto metodoloģiju, piemērojot to programmā sniegtajai informācijai); atlikušo trešdaļu veidotu labvēlīga cikliskā attīstība. Galvenais strukturālo uzlabojumu virzītājspēks ir ievērojami plānotie valsts tēriņu un kapitāla izdevumu samazinājumi. Kā norādīts programmā, vidējie ikgadējie fiskālās konsolidācijas pasākumi 2010.–2012. gadā, kas pārrēķināti, izmantojot kopīgi saskaņoto metodoloģiju, būs aptuveni 1 % apmērā no IKP, kas atbilst Padomes ieteikumam saskaņā ar pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas procedūru. Plānots, ka konsolidācija turpināsies arī pēc 2012. gada, lai virzītos uz to, lai sasniegtu vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM), proti, strukturālā izteiksmē līdzsvarotu budžetu. Ņemot vērā jaunākās prognozes un parāda līmeni, VTM vairāk nekā pietiekami atspoguļo Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķus. Tomēr programmā nav paredzēts tos sasniegt programmas periodā.

| (8) | Budžeta rezultāts 2010. gadā varētu izrādīties nedaudz sliktāks, nekā paredzēts programmā. Neskaidrības jo īpaši ir saistītas ar izdevumiem, jo daži pasākumi var nedot paredzētos ietaupījumus (piemēram, tēriņu samazinājums par precēm un pakalpojumiem). Turklāt vietējo pašvaldību bilances prognoze šķiet pārlieku optimistiska, ņemot vērā krīzes iespējamo ietekmi uz to ieņēmumiem 2010. gadā. Neskaidrības saistībā ar fiskālajiem mērķiem ir lielākas programmas vēlākajos gados. Konkrētāk, programma pamatojas uz labvēlīgiem makroekonomikas pieņēmumiem 2011. un 2012. gadam, kas savukārt nozīmē, ka ieņēmumi var izrādīties negaidīti mazāki. Turklāt saistībā ar izdevumiem paredzētie pasākumi, jo īpaši tie, kas attiecas uz valsts tēriņu mazināšanu, būs detalizētāk jākonkretizē, lai uzlabotu konsolidācijas plāna ticamību. |
| --- | --- |

(8)

Budžeta rezultāts 2010. gadā varētu izrādīties nedaudz sliktāks, nekā paredzēts programmā. Neskaidrības jo īpaši ir saistītas ar izdevumiem, jo daži pasākumi var nedot paredzētos ietaupījumus (piemēram, tēriņu samazinājums par precēm un pakalpojumiem). Turklāt vietējo pašvaldību bilances prognoze šķiet pārlieku optimistiska, ņemot vērā krīzes iespējamo ietekmi uz to ieņēmumiem 2010. gadā. Neskaidrības saistībā ar fiskālajiem mērķiem ir lielākas programmas vēlākajos gados. Konkrētāk, programma pamatojas uz labvēlīgiem makroekonomikas pieņēmumiem 2011. un 2012. gadam, kas savukārt nozīmē, ka ieņēmumi var izrādīties negaidīti mazāki. Turklāt saistībā ar izdevumiem paredzētie pasākumi, jo īpaši tie, kas attiecas uz valsts tēriņu mazināšanu, būs detalizētāk jākonkretizē, lai uzlabotu konsolidācijas plāna ticamību.

| (9) | Saskaņā ar stabilitātes programmu valsts kopējais parāds pieauga no 27,7 % no IKP 2008. gadā līdz 37,1 % no IKP 2009. gadā. Šis pieaugums atspoguļo lielo deficītu un reālā IKP ievērojamo kritumu 2009. gadā. Lai gan parāda attiecība saglabājas ievērojami zemākā līmenī nekā Līgumā noteiktā atsauces vērtība, prognozēts, ka 2010. un 2011. gadā parāda attiecība turpinās pieaugt, sasniedzot 42,5 % no IKP, bet pēc tam 2012. gadā nedaudz samazināsies līdz 42,2 % no IKP. Ņemot vērā konstatētos budžeta konsolidācijas riskus, kurus papildina iespēja, ka reālā IKP pieaugums būs mazāk labvēlīgs, nekā paredzēts programmā, paredzams, ka jo īpaši pēc 2010. gada parāda attiecība būs sliktāka, nekā prognozēts programmā. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar stabilitātes programmu valsts kopējais parāds pieauga no 27,7 % no IKP 2008. gadā līdz 37,1 % no IKP 2009. gadā. Šis pieaugums atspoguļo lielo deficītu un reālā IKP ievērojamo kritumu 2009. gadā. Lai gan parāda attiecība saglabājas ievērojami zemākā līmenī nekā Līgumā noteiktā atsauces vērtība, prognozēts, ka 2010. un 2011. gadā parāda attiecība turpinās pieaugt, sasniedzot 42,5 % no IKP, bet pēc tam 2012. gadā nedaudz samazināsies līdz 42,2 % no IKP. Ņemot vērā konstatētos budžeta konsolidācijas riskus, kurus papildina iespēja, ka reālā IKP pieaugums būs mazāk labvēlīgs, nekā paredzēts programmā, paredzams, ka jo īpaši pēc 2010. gada parāda attiecība būs sliktāka, nekā prognozēts programmā.

| (10) | Prognozes par parādu vidējā termiņā, kurās pieņemts, ka IKP pieauguma ātrums pakāpeniski atkal sasniegs vērtības, kas tika prognozētas pirms krīzes, un ka nodokļi no jauna sasniegs pirmskrīzes līmeni, kā arī ietverta paredzētā ar sabiedrības novecošanos saistīto izdevumu palielināšanās, liecina, ka ar programmā paredzēto budžeta stratēģiju, kāda tā ir šobrīd un bez turpmākām politikas izmaiņām, nepietiks, lai līdz 2020. gadam stabilizētu parāda attiecību pret IKP. |
| --- | --- |

(10)

Prognozes par parādu vidējā termiņā, kurās pieņemts, ka IKP pieauguma ātrums pakāpeniski atkal sasniegs vērtības, kas tika prognozētas pirms krīzes, un ka nodokļi no jauna sasniegs pirmskrīzes līmeni, kā arī ietverta paredzētā ar sabiedrības novecošanos saistīto izdevumu palielināšanās, liecina, ka ar programmā paredzēto budžeta stratēģiju, kāda tā ir šobrīd un bez turpmākām politikas izmaiņām, nepietiks, lai līdz 2020. gadam stabilizētu parāda attiecību pret IKP.

| (11) | Sabiedrības novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu ir nedaudz spēcīgāka par vidējo ES rādītāju, jo nākamajās desmitgadēs diezgan ievērojami pieaugs izdevumi par pensijām. Turklāt budžeta stāvoklis 2009. gadā pastiprina to, kā sabiedrības novecošanās ietekme uz budžetu iedarbojas uz ilgtspējības starpību. Lielāku primāro pārpalikumu sasniegšana vidējā termiņā līdz ar strukturālajām reformām, kā paredzēts programmā, kā arī pensiju sistēmas reformas palīdzētu mazināt riskus publisko finanšu stabilitātei, kas Komisijas 2009. gada ilgtspējas ziņojumā (3) novērtēti kā augsti. |
| --- | --- |

(11)

Sabiedrības novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu ir nedaudz spēcīgāka par vidējo ES rādītāju, jo nākamajās desmitgadēs diezgan ievērojami pieaugs izdevumi par pensijām. Turklāt budžeta stāvoklis 2009. gadā pastiprina to, kā sabiedrības novecošanās ietekme uz budžetu iedarbojas uz ilgtspējības starpību. Lielāku primāro pārpalikumu sasniegšana vidējā termiņā līdz ar strukturālajām reformām, kā paredzēts programmā, kā arī pensiju sistēmas reformas palīdzētu mazināt riskus publisko finanšu stabilitātei, kas Komisijas 2009. gada ilgtspējas ziņojumā (3) novērtēti kā augsti.

| (12) | Slovākijas fiskālā politika pamatojas uz labi definētu un detalizētu trīs gadu fiskālo programmu. Tomēr vidēja termiņa tēriņu mērķi galvenokārt ir indikatīvi, un parasti tie tiek būtiski pārskatīti, tādējādi laika gaitā zaudējot ticamību. Stabilitātes programmas 2010. gada atjauninājumā ir ierosināts minēto programmu nostiprināt, ieviešot daudzgadu tēriņu griestus, kas aptvertu lielu daļu no valsts finansēm. Negatīvu ekonomikas satricinājumu gadījumiem būtu paredzētas izņēmuma klauzulas. Programmā ierosināts arī konstitucionālajos tiesību aktos noteikt valsts parāda augšējo robežu un uzlabot budžeta izpildes uzraudzību finanšu gada laikā. Šī rīcība, lai stiprinātu publisko finanšu institucionālo struktūru, ir vēlama, un tā būtu jāveicina. Tomēr, tā kā tie ir tikai ļoti sākotnēji priekšlikumi, tie jāuztver kā papildu darbības, nevis kā fiskālās konsolidācijas stratēģijas virzītājspēks. |
| --- | --- |

(12)

Slovākijas fiskālā politika pamatojas uz labi definētu un detalizētu trīs gadu fiskālo programmu. Tomēr vidēja termiņa tēriņu mērķi galvenokārt ir indikatīvi, un parasti tie tiek būtiski pārskatīti, tādējādi laika gaitā zaudējot ticamību. Stabilitātes programmas 2010. gada atjauninājumā ir ierosināts minēto programmu nostiprināt, ieviešot daudzgadu tēriņu griestus, kas aptvertu lielu daļu no valsts finansēm. Negatīvu ekonomikas satricinājumu gadījumiem būtu paredzētas izņēmuma klauzulas. Programmā ierosināts arī konstitucionālajos tiesību aktos noteikt valsts parāda augšējo robežu un uzlabot budžeta izpildes uzraudzību finanšu gada laikā. Šī rīcība, lai stiprinātu publisko finanšu institucionālo struktūru, ir vēlama, un tā būtu jāveicina. Tomēr, tā kā tie ir tikai ļoti sākotnēji priekšlikumi, tie jāuztver kā papildu darbības, nevis kā fiskālās konsolidācijas stratēģijas virzītājspēks.

| (13) | Slovākijā ir iespējams uzlabot valsts izdevumu struktūru. Valsts ieguldījumu īpatsvars kopējos valsts izdevumos ir zems salīdzinājumā ar kaimiņvalstīm (2 % no IKP). Arī izdevumi pētniecībai un attīstībai, izglītībai un vides aizsardzībai saskaņā ar ES standartiem un salīdzinājumā ar citām reģiona valstīm ir mazi. Tāpēc bažas raisa prognozētais izdevumu samazinājums kapitāla veidošanai programmas laikposmā. Tas var nebūt ilgtspējīgs un vēlams Slovākijas ekonomikai, kas tiecas uz augstāku līmeni. Programmā paredzēti vairāki pasākumi, lai uzlabotu valdības darbības efektivitāti, tostarp apvienojot ministrijas, lai tādējādi reorganizētu centrālo administrāciju, centralizējot valsts iepirkumus un valsts īpašuma pārvaldību un efektīvāk izmantojot informācijas tehnoloģijas valsts pārvaldē. Lai gan šie pasākumi tikai patlaban tiek uzsākti, tie ir solis pareizā virzienā. |
| --- | --- |

(13)

Slovākijā ir iespējams uzlabot valsts izdevumu struktūru. Valsts ieguldījumu īpatsvars kopējos valsts izdevumos ir zems salīdzinājumā ar kaimiņvalstīm (2 % no IKP). Arī izdevumi pētniecībai un attīstībai, izglītībai un vides aizsardzībai saskaņā ar ES standartiem un salīdzinājumā ar citām reģiona valstīm ir mazi. Tāpēc bažas raisa prognozētais izdevumu samazinājums kapitāla veidošanai programmas laikposmā. Tas var nebūt ilgtspējīgs un vēlams Slovākijas ekonomikai, kas tiecas uz augstāku līmeni. Programmā paredzēti vairāki pasākumi, lai uzlabotu valdības darbības efektivitāti, tostarp apvienojot ministrijas, lai tādējādi reorganizētu centrālo administrāciju, centralizējot valsts iepirkumus un valsts īpašuma pārvaldību un efektīvāk izmantojot informācijas tehnoloģijas valsts pārvaldē. Lai gan šie pasākumi tikai patlaban tiek uzsākti, tie ir solis pareizā virzienā.

| (14) | Kopumā ņemot, programmā izklāstītā budžeta stratēģija 2010. gadam atbilst Padomes ieteikumiem saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Sākot ar 2011. gadu, pastāv risks, ka programmā aprakstītā vērienīgā konsolidācija varētu palikt nesasniegta un budžeta stratēģija var pilnībā neatbilst Padomes ieteikumiem saskaņā ar 126. panta 7. punktu.
  Programmā ietverts vērienīgs plāns valsts deficīta samazināšanai no 6,3 % no IKP 2009. gadā līdz 3,0 % no IKP 2012. gadā, t. i., vienu gadu agrāk, nekā Padomes noteiktais termiņš (2013. gads). Ja tiks sasniegts 2010. gadam noteiktais fiskālais mērķis, tas nozīmēs strukturālās bilances uzlabošanos par aptuveni 1,25 procentpunktiem no IKP. Prognozētie vidējie ikgadējie strukturālie pasākumi 1 % apmērā no IKP laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam atbilst Padomes ieteikumam saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Tomēr gan ieņēmumu, gan izdevumu mērķu sasniegšana ir pakļauta riskiem, jo īpaši 2011. un 2012. gadā, jo makroekonomiskie pieņēmumi minētajiem gadiem šķiet pārāk optimistiski. Turklāt būs precīzāk jākonkretizē programmā iekļautie pasākumi, lai uzlabotu konsolidācijas plāna ticamību. |
| --- | --- |

(14)

Kopumā ņemot, programmā izklāstītā budžeta stratēģija 2010. gadam atbilst Padomes ieteikumiem saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Sākot ar 2011. gadu, pastāv risks, ka programmā aprakstītā vērienīgā konsolidācija varētu palikt nesasniegta un budžeta stratēģija var pilnībā neatbilst Padomes ieteikumiem saskaņā ar 126. panta 7. punktu.

Programmā ietverts vērienīgs plāns valsts deficīta samazināšanai no 6,3 % no IKP 2009. gadā līdz 3,0 % no IKP 2012. gadā, t. i., vienu gadu agrāk, nekā Padomes noteiktais termiņš (2013. gads). Ja tiks sasniegts 2010. gadam noteiktais fiskālais mērķis, tas nozīmēs strukturālās bilances uzlabošanos par aptuveni 1,25 procentpunktiem no IKP. Prognozētie vidējie ikgadējie strukturālie pasākumi 1 % apmērā no IKP laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam atbilst Padomes ieteikumam saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Tomēr gan ieņēmumu, gan izdevumu mērķu sasniegšana ir pakļauta riskiem, jo īpaši 2011. un 2012. gadā, jo makroekonomiskie pieņēmumi minētajiem gadiem šķiet pārāk optimistiski. Turklāt būs precīzāk jākonkretizē programmā iekļautie pasākumi, lai uzlabotu konsolidācijas plāna ticamību.

| (15) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4). Padome 2009. gada 2. decembrī saskaņā ar 126. panta 7. punktu pieņēma ieteikumu par pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu, kurā tā arī aicināja Slovākiju atsevišķā nodaļā stabilitātes programmu atjauninājumos ziņot par Padomes ieteikumu īstenošanā sasniegto. Programma atbilst minētajam ieteikumam. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4). Padome 2009. gada 2. decembrī saskaņā ar 126. panta 7. punktu pieņēma ieteikumu par pārmērīgā budžeta deficīta novēršanu, kurā tā arī aicināja Slovākiju atsevišķā nodaļā stabilitātes programmu atjauninājumos ziņot par Padomes ieteikumu īstenošanā sasniegto. Programma atbilst minētajam ieteikumam.

Kopumā ņemot, secināms, ka programmā iekļautā fiskālā stratēģija visumā atbilst Padomes ieteikumiem saskaņā ar pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas procedūru. Tajā paredzēta apjomīga, programmas sākumposmā koncentrēta fiskālā konsolidācija ar mērķi samazināt deficītu zem 3 % no IKP līdz 2012. gadam, t. i., par vienu gadu agrāk nekā Padomes noteiktais termiņš, kas ir apsveicami. Tomēr budžeta prognozes ir pakļautas riskiem, jo pieņēmumi par pieaugumu programmas vēlākajos gados ir optimistiski, un var būt nepieciešami konkrētāki pasākumi plānoto izdevumu ietaupījumu sasniegšanai. Nolūks stiprināt fiskālo programmu ir apsveicams, tomēr tas jāpapildina ar konkrētām darbībām.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un 2009. gada 2. decembra ieteikumu saskaņā ar LESD 126. pantu, Slovākija tiek aicināta:

| i) | 2010. gadā īstenot deficītu samazinošos pasākumus, kā plānots budžetā, un turpmākajos gados stiprināt konsolidāciju ar konkrētiem pasākumiem, lai, ja iespējams, līdz 2012. gadam, bet ne vēlāk kā līdz 2013. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu; |
| --- | --- |

i)

2010. gadā īstenot deficītu samazinošos pasākumus, kā plānots budžetā, un turpmākajos gados stiprināt konsolidāciju ar konkrētiem pasākumiem, lai, ja iespējams, līdz 2012. gadam, bet ne vēlāk kā līdz 2013. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu;

| ii) | turpināt pensiju sistēmas reformas, lai nodrošinātu valsts finanšu stabilitāti; |
| --- | --- |

ii)

turpināt pensiju sistēmas reformas, lai nodrošinātu valsts finanšu stabilitāti;

| iii) | īstenot paredzētos pasākumus, lai vēl vairāk nostiprinātu fiskālo programmu, jo īpaši ieviešot izpildāmus daudzgadu tēriņu griestus. |
| --- | --- |

iii)

īstenot paredzētos pasākumus, lai vēl vairāk nostiprinātu fiskālo programmu, jo īpaši ieviešot izpildāmus daudzgadu tēriņu griestus.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g | 2011. g. | 2012. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2010. g. janvāris | 6,4 | –5,7 | 1,9 | 4,1 | 5,4 |
| COM 2009. g. novembris | 6,4 | –5,8 | 1,9 | 2,6 | n. p. |
| KP 2009. g. aprīlis | 6,4 | 2,4 | 3,6 | 4,5 | n. p. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2010. g. janvāris | 3,9 | 1,2 | 2,6 | 3,7 | 4,1 |
| COM 2009. g. novembris | 3,9 | 1,1 | 1,9 | 2,5 | n. p. |
| KP 2009. g. aprīlis | 3,9 | 2,2 | 3,6 | 4,1 | n. p. |
| Ražošanas apjoma starpība (5)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2010. g. janvāris | 8,9 | –1,1 | –2,9 | –3,0 | –1,0 |
| COM 2009. g. novembris (6) | 9,2 | –0,8 | –2,1 | –3,0 | n. p. |
| KP 2009. g. aprīlis | 6,5 | 3,5 | 1,7 | 1,0 | n. p. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums attiecībā uz citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | SP 2010. g. janvāris | –5,3 | –4,2 | –3,2 | –2,7 | –1,9 |
| COM 2009. g. novembris | –5,6 | –4,8 | –4,3 | –4,2 | n. p. |
| KP 2009. g. aprīlis | –5,8 | –4,2 | –2,9 | –2,6 | n. p. |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | SP 2010. g. janvāris | 32,5 | 32,8 | 32,5 | 32,3 | 31,7 |
| COM 2009. g. novembris | 32,5 | 31,3 | 31,4 | 31,4 | n. p. |
| KP 2009. g. aprīlis | 33,4 | 32,1 | 31,6 | 31,8 | n. p. |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | SP 2010. g. janvāris | 34,8 | 39,1 | 38,0 | 36,5 | 34,7 |
| COM 2009. g. novembris | 34,8 | 37,5 | 37,5 | 36,9 | n. p. |
| KP 2009. g. aprīlis | 35,6 | 35,1 | 34,5 | 34,1 | n. p. |
| Vispārējā valsts budžeta bilance
  (% no IKP) | SP 2010. g. janvāris | –2,3 | –6,3 | –5,5 | –4,2 | –3,0 |
| COM 2009. g. novembris | –2,3 | –6,3 | –6,0 | –5,5 | n. p. |
| KP 2009. g. aprīlis | –2,2 | –3,0 | –2,9 | –2,2 | n. p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2010. g. janvāris | –1,1 | –4,5 | –3,6 | –2,3 | –1,1 |
| COM 2009. g. novembris | –1,1 | –5,0 | –4,7 | –4,1 | n. p. |
| KP 2009. g. aprīlis | –0,9 | –1,7 | –1,7 | –1,0 | n. p. |
| Cikliski koriģētā bilance (5)

  (% no IKP) | SP 2010. g. janvāris | –4,9 | –6,0 | –4,7 | –3,3 | –2,7 |
| COM 2009. g. novembris | –5,0 | –6,0 | –5,4 | –4,6 | n. p. |
| KP 2009. g. aprīlis | –4,1 | –4,0 | –3,4 | –2,5 | n. p. |
| Strukturālā bilance (7)

  (% no IKP) | SP 2010, g, janvāris | –4,2 | –6,0 | –4,7 | –3,3 | –2,7 |
| COM 2009. g. novembris | –5,2 | –6,2 | –5,4 | –4,6 | n. p. |
| KP 2009. g. aprīlis | –3,8 | –4,4 | –3,5 | –2,6 | n. p. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2010. g. janvāris | 27,7 | 37,1 | 40,8 | 42,5 | 42,2 |
| COM 2009. g. novembris | 27,7 | 34,6 | 39,2 | 42,7 | n. p. |
| KP 2009. g. aprīlis | 27,6 | 31,4 | 32,7 | 32,7 | n. p. |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2008. g.

2009. g.

2010. g

2011. g.

2012. g.

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2010. g. janvāris

6,4

–5,7

1,9

4,1

5,4

COM 2009. g. novembris

6,4

–5,8

1,9

2,6

n. p.

KP 2009. g. aprīlis

6,4

2,4

3,6

4,5

n. p.

SPCI inflācija

(%)

SP 2010. g. janvāris

3,9

1,2

2,6

3,7

4,1

COM 2009. g. novembris

3,9

1,1

1,9

2,5

n. p.

KP 2009. g. aprīlis

3,9

2,2

3,6

4,1

n. p.

Ražošanas apjoma starpība (5)

(% no potenciālā IKP)

SP 2010. g. janvāris

8,9

–1,1

–2,9

–3,0

–1,0

COM 2009. g. novembris (6)

9,2

–0,8

–2,1

–3,0

n. p.

KP 2009. g. aprīlis

6,5

3,5

1,7

1,0

n. p.

Tīrais aizdevums/aizņēmums attiecībā uz citām pasaules valstīm

(% no IKP)

SP 2010. g. janvāris

–5,3

–4,2

–3,2

–2,7

–1,9

COM 2009. g. novembris

–5,6

–4,8

–4,3

–4,2

n. p.

KP 2009. g. aprīlis

–5,8

–4,2

–2,9

–2,6

n. p.

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

SP 2010. g. janvāris

32,5

32,8

32,5

32,3

31,7

COM 2009. g. novembris

32,5

31,3

31,4

31,4

n. p.

KP 2009. g. aprīlis

33,4

32,1

31,6

31,8

n. p.

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

SP 2010. g. janvāris

34,8

39,1

38,0

36,5

34,7

COM 2009. g. novembris

34,8

37,5

37,5

36,9

n. p.

KP 2009. g. aprīlis

35,6

35,1

34,5

34,1

n. p.

Vispārējā valsts budžeta bilance

(% no IKP)

SP 2010. g. janvāris

–2,3

–6,3

–5,5

–4,2

–3,0

COM 2009. g. novembris

–2,3

–6,3

–6,0

–5,5

n. p.

KP 2009. g. aprīlis

–2,2

–3,0

–2,9

–2,2

n. p.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2010. g. janvāris

–1,1

–4,5

–3,6

–2,3

–1,1

COM 2009. g. novembris

–1,1

–5,0

–4,7

–4,1

n. p.

KP 2009. g. aprīlis

–0,9

–1,7

–1,7

–1,0

n. p.

Cikliski koriģētā bilance (5)

(% no IKP)

SP 2010. g. janvāris

–4,9

–6,0

–4,7

–3,3

–2,7

COM 2009. g. novembris

–5,0

–6,0

–5,4

–4,6

n. p.

KP 2009. g. aprīlis

–4,1

–4,0

–3,4

–2,5

n. p.

Strukturālā bilance (7)

(% no IKP)

SP 2010, g, janvāris

–4,2

–6,0

–4,7

–3,3

–2,7

COM 2009. g. novembris

–5,2

–6,2

–5,4

–4,6

n. p.

KP 2009. g. aprīlis

–3,8

–4,4

–3,5

–2,6

n. p.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2010. g. janvāris

27,7

37,1

40,8

42,5

42,2

COM 2009. g. novembris

27,7

34,6

39,2

42,7

n. p.

KP 2009. g. aprīlis

27,6

31,4

32,7

32,7

n. p.

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Novērtējumā galvenokārt ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze, kā arī cita informācija, kas kļuvusi pieejama pēc tam.

(3)  Padomes 2009. gada 10. novembra secinājumos par valsts finanšu stabilitāti norādīts, ka “Padome aicina dalībvalstis to gaidāmajās stabilitātes un konverģences programmās pievērsties stratēģijām, kas vērstas uz ilgtspēju” un tā aicina arī turpmāk “Komisiju kopā ar Ekonomikas politikas komiteju un Ekonomikas un finanšu komiteju turpināt izstrādāt metodes, lai laikā līdz nākamajam stabilitātes ziņojumam izvērtētu valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā. ” Nākamais ziņojums paredzēts 2012. gadā.

(4)  Konkrētāk, nav sniegti dati par izmaiņām krājumos un vērtspapīru neto iegādi.

(5)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(6)  Pamatojoties uz attiecīgi 4,7 %, 3,6 %, 3,2 % un 3,6 % lēsto potenciālo pieaugumu 2008.–2011. gadā.

(7)  Cikliski koriģēta bilance, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar jaunāko programmu vienreizēju un citu pagaidu pasākumu apjoms 2008. gadā bija 0,7 % no IKP (deficītu palielinoši) un saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozi vienreizēju un citu pagaidu pasākumu apjoms gan 2008., gan 2009. gadā bija 0,2 % (deficītu samazinoši).

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 3.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/22

---

PADOMES ATZINUMS

par atjaunināto Slovēnijas stabilitātes programmu 2009.–2013. gadam

2010/C 144/05

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2010. gada 26. aprīlī izvērtēja atjaunināto Slovēnijas stabilitātes programmu laikposmam no 2009. līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 26. aprīlī izvērtēja atjaunināto Slovēnijas stabilitātes programmu laikposmam no 2009. līdz 2013. gadam.

| (2) | Pirmskrīzes gados Slovēnijā notika stabila ekonomiska izaugsme, kas pamatojās uz lielu eksporta apjomu un investīcijām. Straujā izaugsme apstājās 2008. gada pēdējā ceturksnī, kad Slovēnijas tautsaimniecību spēcīgi un diezgan pēkšņi skāra globālā krīze, kas Slovēnijas ekonomikas atvērtības dēļ galvenokārt ietekmēja tirdzniecību. Pēc posma, kurā parādījās pārkaršanas un konkurētspējas samazināšanās riski, ekonomiskās attīstības palēnināšanās rezultātā pašlaik notiek zināma ekonomikas korekcija: kopš 2008. gada beigām pakāpeniski ir samazinājusies atšķirība inflācijā, salīdzinot ar euro zonu, kā arī ir samazinājies ārējais deficīts, tam 2009. gadā pietuvojoties bilancei.
  Ekonomiskās lejupslīdes rezultātā un saistībā ar atveseļošanas pasākumiem, kas veikti saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP), kā arī spēcīgo valstij raksturīgo izdevumu dinamiku, Slovēnijas budžeta stāvoklis strauji pasliktinājās. Sakarā ar valsts kopbudžeta deficīta straujo palielināšanos no 1,8 % no IKP 2008. gadā līdz aplēstajiem 5,7 % 2009. gadā Padome 2009. gada 2. decembrī pieņēma lēmumu par pārmērīgu Slovēnijas budžeta deficītu, nosakot 2013. gadu kā termiņu stāvokļa labošanai. Papildus publisko finanšu stabilitātes atjaunošanai, tostarp turpinot reformēt pensiju sistēmu, galvenie Slovēnijas tautsaimniecībai noteiktie uzdevumi ir nostiprināt elastīgumu un atgūt konkurētspēju, lai pilnībā izmantotu savā labā ekonomikas globālo atveseļošanos. Šajā nolūkā ir labāk jākoordinē izmaiņas algās un ražīgumā un jāīsteno strukturālas reformas. |
| --- | --- |

(2)

Pirmskrīzes gados Slovēnijā notika stabila ekonomiska izaugsme, kas pamatojās uz lielu eksporta apjomu un investīcijām. Straujā izaugsme apstājās 2008. gada pēdējā ceturksnī, kad Slovēnijas tautsaimniecību spēcīgi un diezgan pēkšņi skāra globālā krīze, kas Slovēnijas ekonomikas atvērtības dēļ galvenokārt ietekmēja tirdzniecību. Pēc posma, kurā parādījās pārkaršanas un konkurētspējas samazināšanās riski, ekonomiskās attīstības palēnināšanās rezultātā pašlaik notiek zināma ekonomikas korekcija: kopš 2008. gada beigām pakāpeniski ir samazinājusies atšķirība inflācijā, salīdzinot ar euro zonu, kā arī ir samazinājies ārējais deficīts, tam 2009. gadā pietuvojoties bilancei.

Ekonomiskās lejupslīdes rezultātā un saistībā ar atveseļošanas pasākumiem, kas veikti saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP), kā arī spēcīgo valstij raksturīgo izdevumu dinamiku, Slovēnijas budžeta stāvoklis strauji pasliktinājās. Sakarā ar valsts kopbudžeta deficīta straujo palielināšanos no 1,8 % no IKP 2008. gadā līdz aplēstajiem 5,7 % 2009. gadā Padome 2009. gada 2. decembrī pieņēma lēmumu par pārmērīgu Slovēnijas budžeta deficītu, nosakot 2013. gadu kā termiņu stāvokļa labošanai. Papildus publisko finanšu stabilitātes atjaunošanai, tostarp turpinot reformēt pensiju sistēmu, galvenie Slovēnijas tautsaimniecībai noteiktie uzdevumi ir nostiprināt elastīgumu un atgūt konkurētspēju, lai pilnībā izmantotu savā labā ekonomikas globālo atveseļošanos. Šajā nolūkā ir labāk jākoordinē izmaiņas algās un ražīgumā un jāīsteno strukturālas reformas.

| (3) | Lai arī krīzes situācijā vērojamais reālā IKP kritums lielā mērā ir ciklisks, nelabvēlīgi ietekmēts arī potenciālā ražošanas apjoma līmenis. Turklāt krīze var ietekmēt potenciālo izaugsmi vidējā termiņā, samazinoties investīcijām, kredītu pieejamībai un palielinoties strukturālajam bezdarbam. Turklāt ekonomiskās krīzes ietekme pastiprina ar sabiedrības novecošanu saistītās negatīvās sekas uz potenciālo ražošanas apjomu un publisko finanšu stabilitāti. Šajā sakarā ir svarīgi paātrināt strukturālās reformas potenciālās izaugsmes atbalstam. Jo īpaši Slovēnijai ir svarīgi palielināt produktivitāti un apturēt darbaspēka vienības izmaksu pieaugumu, piemēram, veicot reformas inovācijas un pētniecības un darba tirgus jomā. |
| --- | --- |

(3)

Lai arī krīzes situācijā vērojamais reālā IKP kritums lielā mērā ir ciklisks, nelabvēlīgi ietekmēts arī potenciālā ražošanas apjoma līmenis. Turklāt krīze var ietekmēt potenciālo izaugsmi vidējā termiņā, samazinoties investīcijām, kredītu pieejamībai un palielinoties strukturālajam bezdarbam. Turklāt ekonomiskās krīzes ietekme pastiprina ar sabiedrības novecošanu saistītās negatīvās sekas uz potenciālo ražošanas apjomu un publisko finanšu stabilitāti. Šajā sakarā ir svarīgi paātrināt strukturālās reformas potenciālās izaugsmes atbalstam. Jo īpaši Slovēnijai ir svarīgi palielināt produktivitāti un apturēt darbaspēka vienības izmaksu pieaugumu, piemēram, veicot reformas inovācijas un pētniecības un darba tirgus jomā.

| (4) | Programmas makroekonomiskajā scenārijā ir paredzēts, ka pēc – 7,3 % atzīmes sasniegšanas 2009. gadā (7,8 % atbilstīgi statistikas biroja aplēsei, kas publicēta 2010. gada 1. martā) IKP pieaugums 2010. gadā kļūs pozitīvs un sasniegs 0,9 %, un atlikušajā programmas periodā palielināsies vidēji līdz 3,2 %.
  Ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju (2), scenārijs, šķiet, balstās uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi līdz 2011. gadam un pieņēmumiem par labvēlīgu izaugsmi arī turpmāk. Prognozētais nodarbinātības samazinājums un attiecīgais bezdarba līmeņa palielinājums varētu izrādīties sliktāks par paredzēto pēc tam, kad i) beigs darboties pagaidu programmas darba tirgus atbalstam, ja tām attiecīgos gadījumos līdztekus netiks īstenota tāda aktivizēšanas un apmācības politika, kas ir vērsta uz darba vietu pārdali un darbinieku pārkvalifikāciju, kā arī ii) tiks veikta plānotā minimālās darba algas pakāpeniskā palielināšana no 2010. līdz 2012. gadam. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet reālistiskas. |
| --- | --- |

(4)

Programmas makroekonomiskajā scenārijā ir paredzēts, ka pēc – 7,3 % atzīmes sasniegšanas 2009. gadā (7,8 % atbilstīgi statistikas biroja aplēsei, kas publicēta 2010. gada 1. martā) IKP pieaugums 2010. gadā kļūs pozitīvs un sasniegs 0,9 %, un atlikušajā programmas periodā palielināsies vidēji līdz 3,2 %.

Ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju (2), scenārijs, šķiet, balstās uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi līdz 2011. gadam un pieņēmumiem par labvēlīgu izaugsmi arī turpmāk. Prognozētais nodarbinātības samazinājums un attiecīgais bezdarba līmeņa palielinājums varētu izrādīties sliktāks par paredzēto pēc tam, kad i) beigs darboties pagaidu programmas darba tirgus atbalstam, ja tām attiecīgos gadījumos līdztekus netiks īstenota tāda aktivizēšanas un apmācības politika, kas ir vērsta uz darba vietu pārdali un darbinieku pārkvalifikāciju, kā arī ii) tiks veikta plānotā minimālās darba algas pakāpeniskā palielināšana no 2010. līdz 2012. gadam. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet reālistiskas.

| (5) | Programmā lēsts, ka vispārējās valdības deficīts pieaudzis no 1,8 % no IKP 2008. gadā līdz 5,7 % 2009. gadā. Kaut arī tiek prognozēts, ka procentu maksājumiem paredzēto izdevumu daļa iekšzemes kopproduktā pamatā saglabāsies stabila, primārā bilance ir stipri vien pasliktinājusies. Kā iepriekš minēts, cēloņi tam ir automātisko stabilizatoru darbība, sociālajiem maksājumiem un valsts sektora algām raksturīgā lielā dinamika, kā arī daudzie diskrecionārie pasākumi, tostarp krīzes dēļ veiktie pasākumi aptuveni 1,5 % apmērā no IKP, kurus valdība apstiprināja atbilstīgi EEAP. Saskaņā ar programmu fiskālā politika 2010. gadā kļūs nedaudz ierobežojoša un turpmāk – vēl vairāk ierobežojoša atbilstīgi Padomes ieteiktajai atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģijai, kā arī tāpēc, lai līdz 2013. gadam novērstu pārmērīgo deficītu. |
| --- | --- |

(5)

Programmā lēsts, ka vispārējās valdības deficīts pieaudzis no 1,8 % no IKP 2008. gadā līdz 5,7 % 2009. gadā. Kaut arī tiek prognozēts, ka procentu maksājumiem paredzēto izdevumu daļa iekšzemes kopproduktā pamatā saglabāsies stabila, primārā bilance ir stipri vien pasliktinājusies. Kā iepriekš minēts, cēloņi tam ir automātisko stabilizatoru darbība, sociālajiem maksājumiem un valsts sektora algām raksturīgā lielā dinamika, kā arī daudzie diskrecionārie pasākumi, tostarp krīzes dēļ veiktie pasākumi aptuveni 1,5 % apmērā no IKP, kurus valdība apstiprināja atbilstīgi EEAP. Saskaņā ar programmu fiskālā politika 2010. gadā kļūs nedaudz ierobežojoša un turpmāk – vēl vairāk ierobežojoša atbilstīgi Padomes ieteiktajai atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģijai, kā arī tāpēc, lai līdz 2013. gadam novērstu pārmērīgo deficītu.

| (6) | Programmā plānots, ka valsts kopbudžeta deficīts 2010. gadā stabilizēsies 5,7 % apmērā no IKP. Ņemot vērā procentu sloga straujo pieaugumu, mērķis ir samazināt primāro deficītu par 0,7 procentpunktiem, panākot, lai tas būtu tikai nedaudz zem 4 % no IKP. Šķiet, ka budžeta stratēģija 2010. gadam lielā mērā atbilst Padomes ieteikumam, kas pieņemts 2009. gada 2. decembrī saskaņā ar 126. panta 7. punktu, proti, 2010. gadā īstenot plānotos konsolidācijas pasākumus.
  Diskrecionārajiem pasākumiem ieņēmumu daļā, proti, uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes tālākai samazināšanai un papildu nodokļu atvieglojumiem, kas paredzēti sociāli neaizsargātajiem iedzīvotājiem, no vienas puses, un akcīzes nodokļa likmju tālākai palielināšanai un CO2 emisijas nodokļa pārskatīšanai (kas vēl jāprecizē un jāpieņem), no otras puses, visumā ir neitrāla ietekme uz budžetu. Tomēr tiek prognozēts ieņēmumu palielinājums par 0,8 procentpunktiem no IKP, salīdzinot ar lēsto rezultātu 2009. gadam, pieņemot, ka ievērojami palielināsies ieņēmumi no netiešajiem nodokļiem (3) un mazliet palielināsies “citi” ieņēmumi. Pasākumiem attiecībā uz izdevumu daļu, kuri plānoti 2010. gadam un kuri paredz vēlreiz atlikt algu paaugstināšanu valsts sektorā strādājošajiem, mazāk dāsni indeksēt sociālo pabalstu (tostarp pensiju) likmes un samazināt kapitāla pārvietošanu, būtu jārada ietaupījums aptuveni 1,25 % apmērā no IKP, salīdzinot ar “nemainīgas politikas” scenāriju, tomēr, ņemot vērā raksturīgo lielo izdevumu dinamiku, tiek plānots, ka primāro izdevumu īpatsvars 2010. gadā nedaudz palielināsies. Ņemot to vērā, strukturālā bilance (t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), kas aprēķināta, izmantojot kopīgi saskaņoto metodoloģiju, uzlabosies tikai nedaudz, proti, par 0,25 procentpunktiem no IKP, pēc 0,25 procentpunktu pasliktinājuma 2009. gadā. |
| --- | --- |

(6)

Programmā plānots, ka valsts kopbudžeta deficīts 2010. gadā stabilizēsies 5,7 % apmērā no IKP. Ņemot vērā procentu sloga straujo pieaugumu, mērķis ir samazināt primāro deficītu par 0,7 procentpunktiem, panākot, lai tas būtu tikai nedaudz zem 4 % no IKP. Šķiet, ka budžeta stratēģija 2010. gadam lielā mērā atbilst Padomes ieteikumam, kas pieņemts 2009. gada 2. decembrī saskaņā ar 126. panta 7. punktu, proti, 2010. gadā īstenot plānotos konsolidācijas pasākumus.

Diskrecionārajiem pasākumiem ieņēmumu daļā, proti, uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes tālākai samazināšanai un papildu nodokļu atvieglojumiem, kas paredzēti sociāli neaizsargātajiem iedzīvotājiem, no vienas puses, un akcīzes nodokļa likmju tālākai palielināšanai un CO2 emisijas nodokļa pārskatīšanai (kas vēl jāprecizē un jāpieņem), no otras puses, visumā ir neitrāla ietekme uz budžetu. Tomēr tiek prognozēts ieņēmumu palielinājums par 0,8 procentpunktiem no IKP, salīdzinot ar lēsto rezultātu 2009. gadam, pieņemot, ka ievērojami palielināsies ieņēmumi no netiešajiem nodokļiem (3) un mazliet palielināsies “citi” ieņēmumi. Pasākumiem attiecībā uz izdevumu daļu, kuri plānoti 2010. gadam un kuri paredz vēlreiz atlikt algu paaugstināšanu valsts sektorā strādājošajiem, mazāk dāsni indeksēt sociālo pabalstu (tostarp pensiju) likmes un samazināt kapitāla pārvietošanu, būtu jārada ietaupījums aptuveni 1,25 % apmērā no IKP, salīdzinot ar “nemainīgas politikas” scenāriju, tomēr, ņemot vērā raksturīgo lielo izdevumu dinamiku, tiek plānots, ka primāro izdevumu īpatsvars 2010. gadā nedaudz palielināsies. Ņemot to vērā, strukturālā bilance (t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), kas aprēķināta, izmantojot kopīgi saskaņoto metodoloģiju, uzlabosies tikai nedaudz, proti, par 0,25 procentpunktiem no IKP, pēc 0,25 procentpunktu pasliktinājuma 2009. gadā.

| (7) | Programmas vidējā termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir – atbilstīgi Padomes ieteikumam, kas pieņemts saskaņā ar 126. panta 7. punktu, – līdz 2013. gadam samazināt deficītu zem atsauces vērtības 3 % no IKP, nosakot plānoto IKP deficītu 2011., 2012. un 2013. gadam attiecīgi 4,2 %, 3,1 % un 1,6 % apmērā no IKP. Vidējā termiņa konsolidācijas stratēģija pamatota uz vispārēju primāro izdevumu ierobežošanu. Programmā norādīts uz vispārējiem pasākumiem, kas plānoti stratēģijas īstenošanai, bet tie vēl nav pilnībā konkretizēti un apstiprināti. To mērķis ir palielināt valsts sektora efektivitāti un racionalizēt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un sociālo aizsardzību. Turklāt programmā ietvertās budžeta prognozes paredz pagaidu stimulējošo pasākumu pilnīgu izbeigšanu pēc tam, kad 2010. gadā tiks sākta to pakāpeniska samazināšana.
  Laikā no 2010. līdz 2013. gadam tiek prognozēts strukturāls uzlabojums – vidēji nedaudz mazāk par 0,75 procentpunktiem no IKP gadā, kas pamatā atbilst Padomes ieteikumam saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Korekcija programmas periodā ir nevienmērīga, un restriktīvā fiskālā nostāja lielākoties attiecas uz 2011. un 2013. gadu. Programmā ir apstiprināts Slovēnijas budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķis (VTM) ar strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP, kā tika paredzēts sākotnēji 2005. gadā. Ņemot vērā visjaunākās prognozes un parāda līmeni, lai arī parāds ir zem atsauces vērtības (60 % no IKP), nosakot VTM, šķiet, nav pietiekami ņemtas vērā netiešās tendences, kas izriet no iedzīvotāju novecošanas. Strukturālās bilances, kas atbilst programmā ieplānotajam deficītam, norāda, ka programmas periodā VTM netiks sasniegts. |
| --- | --- |

(7)

Programmas vidējā termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir – atbilstīgi Padomes ieteikumam, kas pieņemts saskaņā ar 126. panta 7. punktu, – līdz 2013. gadam samazināt deficītu zem atsauces vērtības 3 % no IKP, nosakot plānoto IKP deficītu 2011., 2012. un 2013. gadam attiecīgi 4,2 %, 3,1 % un 1,6 % apmērā no IKP. Vidējā termiņa konsolidācijas stratēģija pamatota uz vispārēju primāro izdevumu ierobežošanu. Programmā norādīts uz vispārējiem pasākumiem, kas plānoti stratēģijas īstenošanai, bet tie vēl nav pilnībā konkretizēti un apstiprināti. To mērķis ir palielināt valsts sektora efektivitāti un racionalizēt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un sociālo aizsardzību. Turklāt programmā ietvertās budžeta prognozes paredz pagaidu stimulējošo pasākumu pilnīgu izbeigšanu pēc tam, kad 2010. gadā tiks sākta to pakāpeniska samazināšana.

Laikā no 2010. līdz 2013. gadam tiek prognozēts strukturāls uzlabojums – vidēji nedaudz mazāk par 0,75 procentpunktiem no IKP gadā, kas pamatā atbilst Padomes ieteikumam saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Korekcija programmas periodā ir nevienmērīga, un restriktīvā fiskālā nostāja lielākoties attiecas uz 2011. un 2013. gadu. Programmā ir apstiprināts Slovēnijas budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķis (VTM) ar strukturālo deficītu 1 % apmērā no IKP, kā tika paredzēts sākotnēji 2005. gadā. Ņemot vērā visjaunākās prognozes un parāda līmeni, lai arī parāds ir zem atsauces vērtības (60 % no IKP), nosakot VTM, šķiet, nav pietiekami ņemtas vērā netiešās tendences, kas izriet no iedzīvotāju novecošanas. Strukturālās bilances, kas atbilst programmā ieplānotajam deficītam, norāda, ka programmas periodā VTM netiks sasniegts.

| (8) | Budžeta iznākums varētu būt sliktāks, nekā programmā plānots, un šī iespēja programmas periodā var palielināties. 2010. gadā prognozētais būtiskais pieaugums netiešo nodokļu ieņēmumos šķiet tikai daļēji pamatots ar programmā ietvertajiem pasākumiem un ir pārāk augsts, ņemot vērā privātā patēriņa pieauguma visai pieticīgo perspektīvu. Izdevumu palielināšanās pēdējos gados ir pārsniegusi plānoto, un šī situācija varētu atkārtoties. Sākot no 2011. gada ir lielāks izdevumu pārsniegšanas risks, jo programmas pamatā esošie pasākumi vēl nav pilnībā konkretizēti vai apstiprināti, un paredzams, ka daži no tiem būs atkarīgi no sarunu rezultātiem ar sociālajiem partneriem. Turklāt izdevumu samazināšanas apjoms būtu jāvērtē, ņemot vērā raksturīgo lielo izdevumu dinamiku pēdējos gados, jo īpaši attiecībā uz algām un sociālajām izmaksām (tostarp pensijām), ievērojot to, ka atbilstīgi plānam abu šo izmaksu samazinājumam ievērojami jāsamazina deficīts. Ievērojamā kapitālizdevumu samazināšana, ko prognozē visam programmas periodam, ir minēta, lai atspoguļotu arvien lielāku ES struktūrfondu izmantošanu, kas var būt sarežģīti īstenojams uzdevums, ņemot vērā nepietiekamos resursus fondu apguvei. Risks ieņēmumu daļā ir saistīts ar optimistisko makroekonomisko scenāriju laikposmam pēc 2011. gada. |
| --- | --- |

(8)

Budžeta iznākums varētu būt sliktāks, nekā programmā plānots, un šī iespēja programmas periodā var palielināties. 2010. gadā prognozētais būtiskais pieaugums netiešo nodokļu ieņēmumos šķiet tikai daļēji pamatots ar programmā ietvertajiem pasākumiem un ir pārāk augsts, ņemot vērā privātā patēriņa pieauguma visai pieticīgo perspektīvu. Izdevumu palielināšanās pēdējos gados ir pārsniegusi plānoto, un šī situācija varētu atkārtoties. Sākot no 2011. gada ir lielāks izdevumu pārsniegšanas risks, jo programmas pamatā esošie pasākumi vēl nav pilnībā konkretizēti vai apstiprināti, un paredzams, ka daži no tiem būs atkarīgi no sarunu rezultātiem ar sociālajiem partneriem. Turklāt izdevumu samazināšanas apjoms būtu jāvērtē, ņemot vērā raksturīgo lielo izdevumu dinamiku pēdējos gados, jo īpaši attiecībā uz algām un sociālajām izmaksām (tostarp pensijām), ievērojot to, ka atbilstīgi plānam abu šo izmaksu samazinājumam ievērojami jāsamazina deficīts. Ievērojamā kapitālizdevumu samazināšana, ko prognozē visam programmas periodam, ir minēta, lai atspoguļotu arvien lielāku ES struktūrfondu izmantošanu, kas var būt sarežģīti īstenojams uzdevums, ņemot vērā nepietiekamos resursus fondu apguvei. Risks ieņēmumu daļā ir saistīts ar optimistisko makroekonomisko scenāriju laikposmam pēc 2011. gada.

| (9) | Programmā tiek lēsts, ka valsts kopējais parāds ir ievērojami palielinājies no 22,5 % no IKP 2008. gadā līdz 34,4 % no IKP 2009. gadā (ņemot vērā zemāku IKP nominālvērtību, kas norādīta 2010. gada 1. martā publicētajā statistikas biroja aplēsē, 2009. gada bruto parāds varētu būt lielāks par aptuveni 1 procentpunktu no IKP). Galvenie faktori, kas rada šo palielinājumu, ir primārā deficīta pieaugums un ievērojama parāda–deficīta korekcija, kas atspoguļo rekapitalizāciju un likviditātes operācijas finanšu sektora atbalstam. Prognozēts, ka parāda īpatsvars visā programmas periodā saglabāsies zem Līgumā paredzētās atsauces vērtības, taču līdz 2012. gadam tas palielināsies par vairāk nekā 8 procentpunktiem un sasniegs gandrīz 43 % no IKP, galvenokārt, lai samazinātu primāro deficītu un uzlabotu nominālā IKP perspektīvu, un tad 2013. gadā mazliet samazināsies, pateicoties primārajam pārpalikumam. Ņemot vērā negatīvo risku plānoto budžeta rādītāju sasniegšanai, ko pastiprina neskaidrība par parāda-deficīta korekciju finanšu sektora atbalstam, parāda īpatsvars var palielināties vairāk par programmā prognozēto. |
| --- | --- |

(9)

Programmā tiek lēsts, ka valsts kopējais parāds ir ievērojami palielinājies no 22,5 % no IKP 2008. gadā līdz 34,4 % no IKP 2009. gadā (ņemot vērā zemāku IKP nominālvērtību, kas norādīta 2010. gada 1. martā publicētajā statistikas biroja aplēsē, 2009. gada bruto parāds varētu būt lielāks par aptuveni 1 procentpunktu no IKP). Galvenie faktori, kas rada šo palielinājumu, ir primārā deficīta pieaugums un ievērojama parāda–deficīta korekcija, kas atspoguļo rekapitalizāciju un likviditātes operācijas finanšu sektora atbalstam. Prognozēts, ka parāda īpatsvars visā programmas periodā saglabāsies zem Līgumā paredzētās atsauces vērtības, taču līdz 2012. gadam tas palielināsies par vairāk nekā 8 procentpunktiem un sasniegs gandrīz 43 % no IKP, galvenokārt, lai samazinātu primāro deficītu un uzlabotu nominālā IKP perspektīvu, un tad 2013. gadā mazliet samazināsies, pateicoties primārajam pārpalikumam. Ņemot vērā negatīvo risku plānoto budžeta rādītāju sasniegšanai, ko pastiprina neskaidrība par parāda-deficīta korekciju finanšu sektora atbalstam, parāda īpatsvars var palielināties vairāk par programmā prognozēto.

| (10) | Vidējā termiņa prognozes, kurās tiek pieņemts, ka IKP kāpuma tempi pakāpeniski atjaunosies līdz līmenim, kas tika prognozēts pirms krīzes, nodokļu likmes atgriezīsies pirmskrīzes līmenī un ietver prognozes par izdevumu pieaugumu saistībā ar novecošanos, liecina, ka programmā paredzētā budžeta stratēģija, kāda tā ir pašreiz, ja nenotiks turpmākas politikas izmaiņas, uz dažiem gadiem stabilizētu parāda īpatsvaru, taču neapturētu tendenci tam nedaudz pieaugt līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(10)

Vidējā termiņa prognozes, kurās tiek pieņemts, ka IKP kāpuma tempi pakāpeniski atjaunosies līdz līmenim, kas tika prognozēts pirms krīzes, nodokļu likmes atgriezīsies pirmskrīzes līmenī un ietver prognozes par izdevumu pieaugumu saistībā ar novecošanos, liecina, ka programmā paredzētā budžeta stratēģija, kāda tā ir pašreiz, ja nenotiks turpmākas politikas izmaiņas, uz dažiem gadiem stabilizētu parāda īpatsvaru, taču neapturētu tendenci tam nedaudz pieaugt līdz 2020. gadam.

| (11) | Relatīvi lielā pensijām paredzēto izdevumu pieauguma dēļ iekšzemes kopprodukta struktūrā turpmākajās desmitgadēs iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir ievērojami virs ES vidējā līmeņa. 2009. gada budžeta stāvoklis atbilstīgi vērtējumam programmā ietver sabiedrības novecošanas izraisīto budžeta ietekmi uz ilgtspējas starpību.
  Saglabājot lielu primāro pārpalikumu vidējā termiņā un īstenojot strukturālas reformas, tostarp, lai ierobežotu ar sabiedrības novecošanu saistīto izdevumu ievērojamu pieaugumu, varētu samazināt apdraudējumu publisko finanšu stabilitātei, kas Komisijas 2009. gada Ziņojumā par ilgtspējību (4) tika novērtēts kā vidēji liels. Pēdējā gadījumā varētu lietderīgi izmantot divpakāpju pensiju reformu, kas izklāstīta 2010. gada februārī pieņemtajā valdības “Krīzes pārvarēšanas stratēģijā 2010.–2013. gadam”. |
| --- | --- |

(11)

Relatīvi lielā pensijām paredzēto izdevumu pieauguma dēļ iekšzemes kopprodukta struktūrā turpmākajās desmitgadēs iedzīvotāju novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir ievērojami virs ES vidējā līmeņa. 2009. gada budžeta stāvoklis atbilstīgi vērtējumam programmā ietver sabiedrības novecošanas izraisīto budžeta ietekmi uz ilgtspējas starpību.

Saglabājot lielu primāro pārpalikumu vidējā termiņā un īstenojot strukturālas reformas, tostarp, lai ierobežotu ar sabiedrības novecošanu saistīto izdevumu ievērojamu pieaugumu, varētu samazināt apdraudējumu publisko finanšu stabilitātei, kas Komisijas 2009. gada Ziņojumā par ilgtspējību (4) tika novērtēts kā vidēji liels. Pēdējā gadījumā varētu lietderīgi izmantot divpakāpju pensiju reformu, kas izklāstīta 2010. gada februārī pieņemtajā valdības “Krīzes pārvarēšanas stratēģijā 2010.–2013. gadam”.

| (12) | Slīdoša valsts budžeta pieņemšana diviem gadiem un vietējo pašvaldību kopējā parāda augšējās robežas noteikšana ir labi zināmas pozitīvas iezīmes, kas raksturo Slovēnijas fiskālo sistēmu. Tomēr fiskālo pārvaldību var vēl vairāk uzlabot. Piemēram, slīdošā divgadīgā budžeta trūkums ir tāds, ka otrajam gadam noteiktie mērķi nākamā gada budžetā tiek pārskatīti. Turklāt budžeta īstenošana 2006.–2008. gadā un zināmā mērā arī 2009. gadā liecina par zināmu izdevumu pārsniegšanas risku. Pasākumi Slovēnijas fiskālās sistēmas nostiprināšanai tika ieviesti 2009. gadā – proti, ir paredzēts veidot uz rezultātiem balstītu budžetu un neatkarīgu fiskālo padomi, kā arī veikt citus pasākumus, proti, uzlabot budžeta vajadzībām veikto uzskaiti un pieņemt fiskālos noteikumus. Ja šīs iniciatīvas tiks konsekventi īstenotas, tās var palīdzēt īstenot plānoto fiskālo konsolidāciju. |
| --- | --- |

(12)

Slīdoša valsts budžeta pieņemšana diviem gadiem un vietējo pašvaldību kopējā parāda augšējās robežas noteikšana ir labi zināmas pozitīvas iezīmes, kas raksturo Slovēnijas fiskālo sistēmu. Tomēr fiskālo pārvaldību var vēl vairāk uzlabot. Piemēram, slīdošā divgadīgā budžeta trūkums ir tāds, ka otrajam gadam noteiktie mērķi nākamā gada budžetā tiek pārskatīti. Turklāt budžeta īstenošana 2006.–2008. gadā un zināmā mērā arī 2009. gadā liecina par zināmu izdevumu pārsniegšanas risku. Pasākumi Slovēnijas fiskālās sistēmas nostiprināšanai tika ieviesti 2009. gadā – proti, ir paredzēts veidot uz rezultātiem balstītu budžetu un neatkarīgu fiskālo padomi, kā arī veikt citus pasākumus, proti, uzlabot budžeta vajadzībām veikto uzskaiti un pieņemt fiskālos noteikumus. Ja šīs iniciatīvas tiks konsekventi īstenotas, tās var palīdzēt īstenot plānoto fiskālo konsolidāciju.

| (13) | Programmā izklāstītās uz izdevumiem balstītās korekcijas pamatā ir valsts sektora darba efektivitātes uzlabošana un sabiedrisko pakalpojumu, kā arī sociālās aizsardzības racionalizēšana. Tēriņu efektivitātes palielināšana kļūst īpaši svarīga tad, kad jāaptur izdevumu palielināšanās, nesamazinot sniegto pakalpojumu līmeni.
  Šim nolūkam ir ieplānotas vairākas iniciatīvas, piemēram, vienotas informācijas sistēmas un vienotas sociālo maksājumu reģistrācijas sistēmas izveidošana, kā arī valsts pakalpojumu standartu pārskatīšana, ņemot vērā kvalitātes aspektus, iespējams, palielinot lietotāju nodrošināto līdzfinansējumu. Programmā ir paredzēts, ka, iestājoties pakāpeniskai ekonomikas atlabšanai, šo jauninājumu rezultātā, sākot no 2011. gada, sociālo izdevumu īpatsvars iekšzemes kopproduktā mazināsies. Ieņēmumu daļā 2006. gada nodokļu reforma, kas paredzēja pakāpenisku iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļu likmju samazināšanu, pakāpenisku algas nodokļa likvidēšanu un nodokļu atlaižu ieviešanu kapitālieguldījumiem, bija paredzēta lielākai darbaspēka piesaistes stimulēšanai un kapitāla veidošanās tempu palielināšanai. Kopā ar 2010. gada budžetu tika ieviests papildu nodokļu atvieglojums personām, kas saņem mazu atalgojumu. Šīs izmaiņas pašlaik daļēji tiek finansētas no akcīzes nodokļu palielinājuma, kurš, kā norādīts programmā, pieaugs arī turpmāk, tādējādi novirzot nodokļu slogu no ienākumiem, īpaši to personu ienākumiem, kuri saņem mazu atalgojumu, uz netiešajiem nodokļiem. Citas iniciatīvas nodokļu jomā saistītas ar jauniem noteikumiem, lai pastiprinātu cīņu ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un tādējādi uzlabotu nodokļu iekasēšanu. |
| --- | --- |

(13)

Programmā izklāstītās uz izdevumiem balstītās korekcijas pamatā ir valsts sektora darba efektivitātes uzlabošana un sabiedrisko pakalpojumu, kā arī sociālās aizsardzības racionalizēšana. Tēriņu efektivitātes palielināšana kļūst īpaši svarīga tad, kad jāaptur izdevumu palielināšanās, nesamazinot sniegto pakalpojumu līmeni.

Šim nolūkam ir ieplānotas vairākas iniciatīvas, piemēram, vienotas informācijas sistēmas un vienotas sociālo maksājumu reģistrācijas sistēmas izveidošana, kā arī valsts pakalpojumu standartu pārskatīšana, ņemot vērā kvalitātes aspektus, iespējams, palielinot lietotāju nodrošināto līdzfinansējumu. Programmā ir paredzēts, ka, iestājoties pakāpeniskai ekonomikas atlabšanai, šo jauninājumu rezultātā, sākot no 2011. gada, sociālo izdevumu īpatsvars iekšzemes kopproduktā mazināsies. Ieņēmumu daļā 2006. gada nodokļu reforma, kas paredzēja pakāpenisku iedzīvotāju un uzņēmumu ienākuma nodokļu likmju samazināšanu, pakāpenisku algas nodokļa likvidēšanu un nodokļu atlaižu ieviešanu kapitālieguldījumiem, bija paredzēta lielākai darbaspēka piesaistes stimulēšanai un kapitāla veidošanās tempu palielināšanai. Kopā ar 2010. gada budžetu tika ieviests papildu nodokļu atvieglojums personām, kas saņem mazu atalgojumu. Šīs izmaiņas pašlaik daļēji tiek finansētas no akcīzes nodokļu palielinājuma, kurš, kā norādīts programmā, pieaugs arī turpmāk, tādējādi novirzot nodokļu slogu no ienākumiem, īpaši to personu ienākumiem, kuri saņem mazu atalgojumu, uz netiešajiem nodokļiem. Citas iniciatīvas nodokļu jomā saistītas ar jauniem noteikumiem, lai pastiprinātu cīņu ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un tādējādi uzlabotu nodokļu iekasēšanu.

| (14) | Programmā izklāstītā 2010. gada budžeta stratēģija kopumā atbilst Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam, kas pieņemts saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Sākot no 2011. gada, ņemot vērā iepriekš minētos riskus, budžeta stratēģija var pilnībā neatbilst šiem ieteikumiem. Jo īpaši ir pilnīgi jākonkretizē, jāapstiprina un jāīsteno vispārējie konsolidācijas pasākumi, kas paredzēti laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam, un jānostiprina visam periodam izstrādātie konsolidācijas plāni, lai novērstu riskus, ko var radīt mazāks IKP pieaugums un novirzes izdevumu vai ieņēmumu daļā. Šāda nostiprināšana ir vajadzīga arī tāpēc, lai ņemtu vērā iepriekšminētos riskus ilgtermiņa ilgtspējai. Ņemot vērā riskus, fiskālo pasākumu vidējais rezultāts 2010.–2013. gada periodā var būt sliktāks par Padomes ieteiktajiem 0,75 procentpunktiem no IKP. |
| --- | --- |

(14)

Programmā izklāstītā 2010. gada budžeta stratēģija kopumā atbilst Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam, kas pieņemts saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Sākot no 2011. gada, ņemot vērā iepriekš minētos riskus, budžeta stratēģija var pilnībā neatbilst šiem ieteikumiem. Jo īpaši ir pilnīgi jākonkretizē, jāapstiprina un jāīsteno vispārējie konsolidācijas pasākumi, kas paredzēti laikposmam no 2011. līdz 2013. gadam, un jānostiprina visam periodam izstrādātie konsolidācijas plāni, lai novērstu riskus, ko var radīt mazāks IKP pieaugums un novirzes izdevumu vai ieņēmumu daļā. Šāda nostiprināšana ir vajadzīga arī tāpēc, lai ņemtu vērā iepriekšminētos riskus ilgtermiņa ilgtspējai. Ņemot vērā riskus, fiskālo pasākumu vidējais rezultāts 2010.–2013. gada periodā var būt sliktāks par Padomes ieteiktajiem 0,75 procentpunktiem no IKP.

| (15) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (5). Lai novērstu pārmērīga deficīta situāciju, Padome 2009. gada 2. decembra ieteikumā, kas pieņemts saskaņā ar 126. panta 7. punktu, arī aicināja Slovēniju ziņot par sasniegto Padomes ieteikumu izpildē, veltot tam īpašu nodaļu stabilitātes programmas atjauninājumos. Pamatā Slovēnija šo ieteikumu izpildīja. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (5). Lai novērstu pārmērīga deficīta situāciju, Padome 2009. gada 2. decembra ieteikumā, kas pieņemts saskaņā ar 126. panta 7. punktu, arī aicināja Slovēniju ziņot par sasniegto Padomes ieteikumu izpildē, veltot tam īpašu nodaļu stabilitātes programmas atjauninājumos. Pamatā Slovēnija šo ieteikumu izpildīja.

Kopējais secinājums ir tāds, ka programmā ir plānots stabilizēt valsts kopbudžeta deficītu 5,7 % IKP apmērā 2010. gadā un, veicot pasākumus izdevumu daļā un konsolidācijas pasākumus, kuri vairāk attiecas uz perioda otro pusi, to turpmāk pakāpeniski samazināt krietni zem 3 % no IKP 2013. gadā, kas ir Padomes noteiktais termiņš pārmērīgā deficīta novēršanai. Plānots, ka bruto parāda īpatsvars turpinās palielināties no 34,4 % no IKP 2009. gadā un tad līdz 2011. gadam stabilizēsies aptuveni 42 % apmērā no IKP. Gan deficīta, gan parāda īpatsvars var izrādīties augstāks par plānoto visā programmas periodā. Šī iespēja laika gaitā paaugstinās un ir saistīta ar: i) optimistiskām ieņēmumu prognozēm par 2010. gadu, kam seko pieņēmumi par labvēlīgu izaugsmi pēc 2011. gada; ii) iespējamu izdevumu pārsniegumu, ņemot vērā izdevumu samazinājuma plānoto apjomu, kā arī pēdējos gados novēroto ievērojamo dinamiku, īpaši algu un sociālo maksājumu, tostarp pensiju, jomā; un iii) to, ka izdevumus ierobežojošie pasākumi vēl nav pilnībā konkretizēti un apstiprināti un daži no tiem vēl ir atkarīgi no sarunu rezultātiem ar sociālajiem partneriem. Tomēr valdība pieņem izdevumu pieauguma ierobežošanas pasākumus, lai stiprinātu izdevumu kontroli un fiskālo sistēmu. Turklāt šā paša mērķa sasniegšanu vajadzētu veicināt plānotajām iniciatīvām valsts sektora efektivitātes palielināšanai, kā arī sabiedrisko pakalpojumu un sociālās aizsardzības racionalizēšanai.

Pat, ja plānotās fiskālās konsolidācijas pilnīga un konsekventa īstenošana ļaus līdz 2013. gadam atgūt primāro pārpalikumu, saglabājas augsts risks publisko finanšu ilgtermiņa stabilitātei. Nosakot vērienīgāku vidēja termiņa mērķi (VTM) un pieņemot un īstenojot izziņotos grozījumus indeksācijas formulā, un veicot turpmāku pensiju reformu, lai samazinātu ar novecošanu saistīto izdevumu ievērojamo palielinājumu, šo risku varētu mazināt. Pēdējā gadījumā varētu lietderīgi izmantot divpakāpju pensiju reformu. Papildus publisko finanšu stabilitātes atgūšanai galvenā problēma, kas risināma Slovēnijas tautsaimniecībai, ir elastīguma nostiprināšana un konkurētspējas atgūšana, lai pilnībā savā labā izmantotu ekonomikas globālo atveseļošanos. Šajā nolūkā ir labāk jākoordinē izmaiņas algās un ražīgumā un jāīsteno strukturālas reformas.

Ņemot vērā iepriekš sniegto novērtējumu un 2009. gada 2. decembrī atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam sniegtos ieteikumus, Slovēnija tiek aicināta:

| i) | stingri īstenot paredzētos konsolidācijas pasākumus 2010. gadā un atbilstīgi plānam samazināt deficītu zem 3 % no IKP līdz 2013. gadam, pilnīgi konkretizējot, apstiprinot un īstenojot paredzētos pasākumus izdevumu samazināšanai atbilstīgi Padomes saskaņā ar 126. panta 7. punktu ieteiktajam fiskālu pasākumu vidējam rezultātam, un, esot gatavai veikt vēl citus konsolidācijas pasākumus, ja īstenotos risks, ka programmas makroekonomiskais scenārijs ir optimistiskāks nekā tas scenārijs, uz kuru pamatots atbilstīgi 126. panta 7. punktam sniegtais ieteikums; |
| --- | --- |

i)

stingri īstenot paredzētos konsolidācijas pasākumus 2010. gadā un atbilstīgi plānam samazināt deficītu zem 3 % no IKP līdz 2013. gadam, pilnīgi konkretizējot, apstiprinot un īstenojot paredzētos pasākumus izdevumu samazināšanai atbilstīgi Padomes saskaņā ar 126. panta 7. punktu ieteiktajam fiskālu pasākumu vidējam rezultātam, un, esot gatavai veikt vēl citus konsolidācijas pasākumus, ja īstenotos risks, ka programmas makroekonomiskais scenārijs ir optimistiskāks nekā tas scenārijs, uz kuru pamatots atbilstīgi 126. panta 7. punktam sniegtais ieteikums;

| ii) | veikt darbu, lai pastiprinātu kontroli pār izdevumiem, panāktu izpildāmu daudzgadīgo budžeta plānu izveidošanu, kā arī uzlabotu valsts tēriņu efektivitāti un produktivitāti; |
| --- | --- |

ii)

veikt darbu, lai pastiprinātu kontroli pār izdevumiem, panāktu izpildāmu daudzgadīgo budžeta plānu izveidošanu, kā arī uzlabotu valsts tēriņu efektivitāti un produktivitāti;

| iii) | ņemot vērā prognozēto ar sabiedrības novecošanu saistīto izdevumu ievērojamo palielināšanos, turpināt reformēt pensiju sistēmu un noteikt vērienīgākus vidējā termiņa mērķus, pienācīgi ņemot vērā netiešās saistības, kas izriet no sabiedrības novecošanas. |
| --- | --- |

iii)

ņemot vērā prognozēto ar sabiedrības novecošanu saistīto izdevumu ievērojamo palielināšanos, turpināt reformēt pensiju sistēmu un noteikt vērienīgākus vidējā termiņa mērķus, pienācīgi ņemot vērā netiešās saistības, kas izriet no sabiedrības novecošanas.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2010. gada janvāris | 3,5 | –7,3 | 0,9 | 2,5 | 3,7 | 3,5 |
| COM 2009. gada novembris | 3,5 | –7,4 | 1,3 | 2,0 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | 3,5 | –4,0 | 1,0 | 2,7 | n. p. | n. p. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2010. gada janvāris
   (9) | 5,7 | 1,0 | 1,5 | 2,5 | 2,7 | 2,7 |
| COM 2009. gada novembris | 5,5 | 0,9 | 1,7 | 2,0 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. |
| Ražošanas apjoma starpība (6)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2010. gada janvāris | 5,7 | –3,4 | –3,9 | –3,2 | –1,5 | 0,1 |
| COM 2009. gada novembris (7) | 5,7 | –3,3 | –3,3 | –2,8 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | 4,4 | –2,3 | –3,5 | –3,1 | n. p. | n. p. |
| Neto aizdevums/aizņēmums attiecībā uz citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | SP 2010. gada janvāris | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. |
| COM 2009. gada novembris | –6,0 | –0,7 | –0,1 | –0,5 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | SP 2010. gada janvāris | 42,4 | 42,4 | 43,2 | 42,9 | 42,7 | 42,5 |
| COM 2009. gada novembris | 42,4 | 43,2 | 43,2 | 42,9 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | 42,7 | 41,9 | 42,4 | 42,4 | n. p. | n. p. |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | SP 2010. gada janvāris | 44,2 | 48,1 | 48,9 | 47,1 | 45,9 | 44,2 |
| COM 2009. gada novembris | 44,2 | 49,5 | 50,2 | 49,9 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | 43,6 | 47,1 | 46,4 | 45,8 | n. p. | n. p. |
| Vispārējā valsts budžeta bilance
  (% no IKP) | SP 2010. gada janvāris | –1,8 | –5,7 | –5,7 | –4,2 | –3,1 | –1,6 |
| COM 2009. gada novembris | –1,8 | –6,3 | –7,0 | –6,9 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | –0,9 | –5,1 | –3,9 | –3,4 | n. p. | n. p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2010. gada janvāris | –0,7 | –4,6 | –3,9 | –2,3 | –1,1 | 0,4 |
| COM 2009. gada novembris | –0,7 | –4,8 | –5,1 | –4,9 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | 0,2 | –3,6 | –2,2 | –1,6 | n. p. | n. p. |
| Cikliski koriģētā bilance (6)

  (% no IKP) | SP 2010. gada janvāris | –4,3 | –4,2 | –4,0 | –2,8 | –2,4 | –1,6 |
| COM 2009. gada novembris | –4,5 | –4,8 | –5,4 | –5,6 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | –2,9 | –4,1 | –2,3 | –2,0 | n. p. | n. p. |
| Strukturālā bilance (8)

  (% no IKP) | SP 2010. gada janvāris | –4,3 | –4,2 | –4,0 | –2,8 | –2,4 | –1,6 |
| COM 2009. gada novembris | –4,5 | –4,7 | –5,4 | –5,6 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | –2,9 | –4,1 | –2,3 | –2,0 | n. p. | n. p. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2010. gada janvāris | n. p. | 34,4 | 39,6 | 42,0 | 42,7 | 42,1 |
| COM 2009. gada novembris | 22,5 | 35,1 | 42,8 | 48,2 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. gada aprīlis | 22,8 | 30,5 | 34,1 | 36,3 | n. p. | n. p. |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2010. gada janvāris

3,5

–7,3

0,9

2,5

3,7

3,5

COM 2009. gada novembris

3,5

–7,4

1,3

2,0

n. p.

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

3,5

–4,0

1,0

2,7

n. p.

n. p.

SPCI inflācija

(%)

SP 2010. gada janvāris
   (9)

5,7

1,0

1,5

2,5

2,7

2,7

COM 2009. gada novembris

5,5

0,9

1,7

2,0

n. p.

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

Ražošanas apjoma starpība (6)

(% no potenciālā IKP)

SP 2010. gada janvāris

5,7

–3,4

–3,9

–3,2

–1,5

0,1

COM 2009. gada novembris (7)

5,7

–3,3

–3,3

–2,8

n. p.

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

4,4

–2,3

–3,5

–3,1

n. p.

n. p.

Neto aizdevums/aizņēmums attiecībā uz citām pasaules valstīm

(% no IKP)

SP 2010. gada janvāris

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

COM 2009. gada novembris

–6,0

–0,7

–0,1

–0,5

n. p.

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

SP 2010. gada janvāris

42,4

42,4

43,2

42,9

42,7

42,5

COM 2009. gada novembris

42,4

43,2

43,2

42,9

n. p.

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

42,7

41,9

42,4

42,4

n. p.

n. p.

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

SP 2010. gada janvāris

44,2

48,1

48,9

47,1

45,9

44,2

COM 2009. gada novembris

44,2

49,5

50,2

49,9

n. p.

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

43,6

47,1

46,4

45,8

n. p.

n. p.

Vispārējā valsts budžeta bilance

(% no IKP)

SP 2010. gada janvāris

–1,8

–5,7

–5,7

–4,2

–3,1

–1,6

COM 2009. gada novembris

–1,8

–6,3

–7,0

–6,9

n. p.

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

–0,9

–5,1

–3,9

–3,4

n. p.

n. p.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2010. gada janvāris

–0,7

–4,6

–3,9

–2,3

–1,1

0,4

COM 2009. gada novembris

–0,7

–4,8

–5,1

–4,9

n. p.

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

0,2

–3,6

–2,2

–1,6

n. p.

n. p.

Cikliski koriģētā bilance (6)

(% no IKP)

SP 2010. gada janvāris

–4,3

–4,2

–4,0

–2,8

–2,4

–1,6

COM 2009. gada novembris

–4,5

–4,8

–5,4

–5,6

n. p.

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

–2,9

–4,1

–2,3

–2,0

n. p.

n. p.

Strukturālā bilance (8)

(% no IKP)

SP 2010. gada janvāris

–4,3

–4,2

–4,0

–2,8

–2,4

–1,6

COM 2009. gada novembris

–4,5

–4,7

–5,4

–5,6

n. p.

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

–2,9

–4,1

–2,3

–2,0

n. p.

n. p.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2010. gada janvāris

n. p.

34,4

39,6

42,0

42,7

42,1

COM 2009. gada novembris

22,5

35,1

42,8

48,2

n. p.

n. p.

SP 2009. gada aprīlis

22,8

30,5

34,1

36,3

n. p.

n. p.

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vērtējumā ir jo īpaši ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze, bet arī cita informācija, kas ir tapusi pieejama vēlāk.

(3)  2010. un 2011. gada budžetā skaidrots, ka enerģētikas produktiem piemērotā akcīzes nodokļa ieņēmumi būs lielāki, jo palielināsies minerāleļļu pārdošanas apjoms, savukārt PVN ieņēmumi palielināsies zemāka PVN atmaksas līmeņa dēļ salīdzinājumā ar 2009. gadu.

(4)  Padomes 2009. gada 10. novembra secinājumos par valsts finanšu stabilitāti ilgermiņā norādīts, ka “Padome aicina dalībvalstis to gaidāmajās stabilitātes un konverģences programmās pievērsties stratēģijām, kas vērstas uz stabilitāti” un tā aicina arī turpmāk “Komisiju kopā ar Ekonomikas politikas komiteju un Ekonomikas un finanšu komiteju turpināt izstrādāt metodes, lai laikā līdz nākamajam stabilitātes ziņojumam izvērtētu valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā.” Nākamais ziņojums par ilgtspējību paredzēts 2012. gadā.

(5)  Nav datu par tīro aizdevumu/aizņēmumu salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm.

(6)  Komisijas dienestu veikts programmā norādītā ražošanas apjomu starpības un cikliski koriģēto bilanču pārrēķins, balstoties uz programmās sniegto informāciju.

(7)  Pamatojoties uz attiecīgi 3,3 %, 1,2 %, 1,2 % un 1,4 % lēsto potenciālo pieaugumu 2008.–2011. gadā.

(8)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar jaunāko programmu vienreizējie un citi pagaidu pasākumi atbilst nullei, bet saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozi tie veidoja 0,1 % no IKP, palielinot deficītu.

(9)  SPCI inflācijas prognoze aizstāta ar PCI prognozi.

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 3.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/27

---

Valsts atbalsts ir atļauts saskaņā ar 107. un 108. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību

Gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 144/06

| Lēmuma pieņemšanas datums | 27.1.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | NN 65/09 |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | Northern Ireland |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | City of Derry Airport — Additional costs |
| Juridiskais pamats | Articles 17(1) and 24(1) of the Airports (Northern Ireland) Order 1994 |
| Pasākuma veids | Individuāls atbalsts |
| Mērķis | Nozaru attīstība, Reģionālā attīstība |
| Atbalsta veids | Tiešā dotācija, Aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi GBP 19,36 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Atbalsta ilgums | — |
| Tautsaimniecības nozares | Gaisa transports |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Department of Regional Development Northern Ireland |
| Ports and Public Transport Division |
| Room 319 |
| 10-18 Adelaide Street |
| Belfast |
| BT2 8GB |
| UNITED KINGDOM |

Lēmuma pieņemšanas datums

27.1.2010.

Atbalsts Nr.

NN 65/09

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

Northern Ireland

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

City of Derry Airport — Additional costs

Juridiskais pamats

Articles 17(1) and 24(1) of the Airports (Northern Ireland) Order 1994

Pasākuma veids

Individuāls atbalsts

Mērķis

Nozaru attīstība, Reģionālā attīstība

Atbalsta veids

Tiešā dotācija, Aizdevums ar atvieglotiem nosacījumiem

Budžets

Plānotie gada izdevumi GBP 19,36 miljoni

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

—

Tautsaimniecības nozares

Gaisa transports

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Department of Regional Development Northern Ireland

Ports and Public Transport Division

Room 319

10-18 Adelaide Street

Belfast

BT2 8GB

UNITED KINGDOM

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 24.3.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 37/10 |
| Dalībvalsts | Kipra |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Θέσπιση καθεστώτος φορολόγησης χωρητικότητας για τις διεθνείς θαλάσσιες μεταφορές (Introduction of a tonnage tax scheme in favour of international maritime transport) |
| Juridiskais pamats | Ο περί εμπορικής ναυτιλίας (τέλη και φορολογικές διατάξεις) νομός του 2010 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Nozaru attīstība |
| Atbalsta veids | Nodokļu likmes samazinājums |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi EUR 1,5 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2010.–31.12.2019. |
| Tautsaimniecības nozares | Jūras un piekrastes ūdeņu transports |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Department of Merchant Shipping, Kyllinis |
| Str. Mesa Geitonia |
| 4007 Limassol |
| CYPRUS |

Lēmuma pieņemšanas datums

24.3.2010.

Atbalsts Nr.

N 37/10

Dalībvalsts

Kipra

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Θέσπιση καθεστώτος φορολόγησης χωρητικότητας για τις διεθνείς θαλάσσιες μεταφορές (Introduction of a tonnage tax scheme in favour of international maritime transport)

Juridiskais pamats

Ο περί εμπορικής ναυτιλίας (τέλη και φορολογικές διατάξεις) νομός του 2010

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Nozaru attīstība

Atbalsta veids

Nodokļu likmes samazinājums

Budžets

Plānotie gada izdevumi EUR 1,5 miljoni

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

1.1.2010.–31.12.2019.

Tautsaimniecības nozares

Jūras un piekrastes ūdeņu transports

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Department of Merchant Shipping, Kyllinis

Str. Mesa Geitonia

4007 Limassol

CYPRUS

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 30.3.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 65/10 |
| Dalībvalsts | Apvienotā Karaliste |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Amendments to the Renewables Obligation Certificates (ROCs) scheme |
| Juridiskais pamats | s 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by ss 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32). Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785) to be amended by Renewables Obligation Order 2010 |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Vides aizsardzība |
| Atbalsta veids | Darījumi bez tirgus nosacījumiem |
| Budžets | Kopējais plānotais atbalsta apjoms GBP 2,298 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | 100 % |
| Atbalsta ilgums | 1.4.2010.–31.3.2020. |
| Tautsaimniecības nozares | Enerģētika |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | UK Department for Energy and Climate Change (DECC) |
| Renewables Obligation, Area A |
| 3 Whitehall Place |
| London |
| SW1A 2AW |
| UNITED KINGDOM |

Lēmuma pieņemšanas datums

30.3.2010.

Atbalsts Nr.

N 65/10

Dalībvalsts

Apvienotā Karaliste

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Amendments to the Renewables Obligation Certificates (ROCs) scheme

Juridiskais pamats

s 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by ss 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32). Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785) to be amended by Renewables Obligation Order 2010

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Vides aizsardzība

Atbalsta veids

Darījumi bez tirgus nosacījumiem

Budžets

Kopējais plānotais atbalsta apjoms GBP 2,298 miljoni

Atbalsta intensitāte

100 %

Atbalsta ilgums

1.4.2010.–31.3.2020.

Tautsaimniecības nozares

Enerģētika

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

UK Department for Energy and Climate Change (DECC)

Renewables Obligation, Area A

3 Whitehall Place

London

SW1A 2AW

UNITED KINGDOM

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 19.4.2010. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | N 81/10 |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Bund: Änderung der Steuerermäßigung für Biokraftstoffe 421–40304/0025 |
| Juridiskais pamats | § 50 Energiesteuergesetz vom 15. Juli 2006 (BGBl. I S. 1534; 2008, 660; 2008, 1007), zuletzt geändert durch Gesetz vom 17. Juli 2009 (BGBl. I S. 2444) |
| Pasākuma veids | Atbalsta shēma |
| Mērķis | Vides aizsardzība |
| Atbalsta veids | Nodokļu likmes samazinājums |
| Budžets | Plānotie gada izdevumi EUR 52 miljoni
  Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 281 miljoni |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | 1.1.2009.–31.12.2012. |
| Tautsaimniecības nozares | Ražojošā rūpniecība |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Bundesministerium der Finanzen Dienstsitz Berlin |
| Wilhelmstraße 97 |
| 10117 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Lēmuma pieņemšanas datums

19.4.2010.

Atbalsts Nr.

N 81/10

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Bund: Änderung der Steuerermäßigung für Biokraftstoffe 421–40304/0025

Juridiskais pamats

§ 50 Energiesteuergesetz vom 15. Juli 2006 (BGBl. I S. 1534; 2008, 660; 2008, 1007), zuletzt geändert durch Gesetz vom 17. Juli 2009 (BGBl. I S. 2444)

Pasākuma veids

Atbalsta shēma

Mērķis

Vides aizsardzība

Atbalsta veids

Nodokļu likmes samazinājums

Budžets

Plānotie gada izdevumi EUR 52 miljoni

Kopējais plānotais atbalsta apjoms EUR 281 miljoni

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

1.1.2009.–31.12.2012.

Tautsaimniecības nozares

Ražojošā rūpniecība

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Bundesministerium der Finanzen Dienstsitz Berlin

Wilhelmstraße 97

10117 Berlin

DEUTSCHLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lv.htm

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 3.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/30

---

Euro maiņas kurss (1)

2010. gada 2. jūnijs

2010/C 144/07

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2218 |
| JPY | Japānas jena | 112,36 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4403 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83345 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,5668 |
| CHF | Šveices franks | 1,4148 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,9220 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,779 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 275,88 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7090 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1008 |
| RON | Rumānijas leja | 4,1873 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9317 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4641 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,2848 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,5217 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,8058 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7230 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 497,50 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,3686 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,3448 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2620 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 314,93 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,0234 |
| PHP | Filipīnu peso | 57,089 |
| RUB | Krievijas rublis | 38,0630 |
| THB | Taizemes bāts | 39,818 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2491 |
| MXN | Meksikas peso | 15,7618 |
| INR | Indijas rūpija | 57,4060 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2218

JPY

Japānas jena

112,36

DKK

Dānijas krona

7,4403

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83345

SEK

Zviedrijas krona

9,5668

CHF

Šveices franks

1,4148

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,9220

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,779

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

275,88

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7090

PLN

Polijas zlots

4,1008

RON

Rumānijas leja

4,1873

TRY

Turcijas lira

1,9317

AUD

Austrālijas dolārs

1,4641

CAD

Kanādas dolārs

1,2848

HKD

Hongkongas dolārs

9,5217

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,8058

SGD

Singapūras dolārs

1,7230

KRW

Dienvidkorejas vona

1 497,50

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,3686

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,3448

HRK

Horvātijas kuna

7,2620

IDR

Indonēzijas rūpija

11 314,93

MYR

Malaizijas ringits

4,0234

PHP

Filipīnu peso

57,089

RUB

Krievijas rublis

38,0630

THB

Taizemes bāts

39,818

BRL

Brazīlijas reāls

2,2491

MXN

Meksikas peso

15,7618

INR

Indijas rūpija

57,4060

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 3.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/31

---

Eiropas Komisijas paziņojums Komisijas direktīvas realizēšanas ietvaros 2002/40/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(Direktīvai pakārtoto harmonizēto standartu nosaukumu un numuru publikācija)

2010/C 144/08

| ESO (1) | Standarta numurs un nosaukums
  (Ieskates dokuments) | Aizstātais standarts | Aizstātā standarta izmantojamības izbeigšanās datums
  1. piezīme |
| --- | --- | --- | --- |
| CENELEC | EN 50304:2009
  Elektriskās ēdiena gatavošanas plītis, vārīšanas virsmas, krāsnis un grili mājsaimniecības vajadzībām. Veiktspējas mērīšanas metodes
  (IEC 60350:1999 (Ar grozījumiem)
  + A1:2005 (Ar grozījumiem)
  + A2:2008 (Ar grozījumiem)) | EN 50304:2001
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (1.12.2009.) |

ESO (1)

Standarta numurs un nosaukums

(Ieskates dokuments)

Aizstātais standarts

Aizstātā standarta izmantojamības izbeigšanās datums

1. piezīme

CENELEC

EN 50304:2009

Elektriskās ēdiena gatavošanas plītis, vārīšanas virsmas, krāsnis un grili mājsaimniecības vajadzībām. Veiktspējas mērīšanas metodes

(IEC 60350:1999 (Ar grozījumiem)

+ A1:2005 (Ar grozījumiem)

+ A2:2008 (Ar grozījumiem))

EN 50304:2001

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(1.12.2009.)

| 1. piezīme. | Parasti izmantojamības izbeigšanās datums būs standarta atcelšanas datums (dow), ko izsludinājusi Eiropas standartizācijas organizācija, taču šo standartu lietotāju uzmanība jāpievērš faktam, ka zināmos izņēmuma gadījumos var būt arī citādi. |
| --- | --- |

1. piezīme.

Parasti izmantojamības izbeigšanās datums būs standarta atcelšanas datums (dow), ko izsludinājusi Eiropas standartizācijas organizācija, taču šo standartu lietotāju uzmanība jāpievērš faktam, ka zināmos izņēmuma gadījumos var būt arī citādi.

| 2.1. piezīme. | Jaunajam (vai labotajam) standartam ir tāda pati darbības sfēra kā aizstātajam standartam. Datumā, kas norādīts, aizstātais standarts vairs neprezumē atbilstību direktīvas būtiskajām prasībām. |
| --- | --- |

2.1. piezīme.

Jaunajam (vai labotajam) standartam ir tāda pati darbības sfēra kā aizstātajam standartam. Datumā, kas norādīts, aizstātais standarts vairs neprezumē atbilstību direktīvas būtiskajām prasībām.

| 3. piezīme. | Labojumu gadījumā atsauces standarts ir EN CCCCC:YYYY, tā agrākie labojumi, ja tādi bijuši, un jaunnorādītais labojums. Tātad aizstātais standarts (3. aile) sastāv no EN CCCCC:YYYY un tā agrākajiem labojumiem, ja tādi bijuši, bet jaunnorādītais labojums tajā neietilpst. Datumā, kas te norādīts, aizstātais standarts šās direktīvas kontekstā vairs nav izmantojams. |
| --- | --- |

3. piezīme.

Labojumu gadījumā atsauces standarts ir EN CCCCC:YYYY, tā agrākie labojumi, ja tādi bijuši, un jaunnorādītais labojums. Tātad aizstātais standarts (3. aile) sastāv no EN CCCCC:YYYY un tā agrākajiem labojumiem, ja tādi bijuši, bet jaunnorādītais labojums tajā neietilpst. Datumā, kas te norādīts, aizstātais standarts šās direktīvas kontekstā vairs nav izmantojams.

PIEZĪME:

| — | Eiropas standartizācijas organizācijas saskaņotos standartus pieņem angļu valodā (CEN un CENELEC standartus publicē arī franču un vācu valodā). Pēc tam nacionālās standartizācijas institūcijas saskaņoto standartu nosaukumus tulko visās attiecīgajās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Eiropas Komisija neuzņemas atbildību par to nosaukumu pareizību, kuri iesniegti publicēšanai Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

—

Eiropas standartizācijas organizācijas saskaņotos standartus pieņem angļu valodā (CEN un CENELEC standartus publicē arī franču un vācu valodā). Pēc tam nacionālās standartizācijas institūcijas saskaņoto standartu nosaukumus tulko visās attiecīgajās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Eiropas Komisija neuzņemas atbildību par to nosaukumu pareizību, kuri iesniegti publicēšanai Oficiālajā Vēstnesī.

---

(1)  ESO: Eiropas standartizācijas organizācija:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fakss +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fakss +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fakss +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fakss +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fakss +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fakss +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 3.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/32 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/32

---

Komisijas paziņojums saskaņā ar 16. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā

Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecībā uz regulārajiem gaisa pārvadājumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 144/09

| Dalībvalsts | Somija |
| --- | --- |
| Attiecīgais maršruts | Helsinki–Savonlinna–Helsinki |
| Datums, kad stājas spēkā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības | 2010. gada 1. oktobra |
| Adrese, kurā par brīvu var saņemt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus | Ministry of transport and communications |
| Kirjaamo PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| E-pasts: kirjaamo@lvm.fi |
| Fakss +358 916028596 |
| Internets: http://www.lvm.fi |

Dalībvalsts

Somija

Attiecīgais maršruts

Helsinki–Savonlinna–Helsinki

Datums, kad stājas spēkā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības

2010. gada 1. oktobra

Adrese, kurā par brīvu var saņemt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus

Ministry of transport and communications

Kirjaamo PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

E-pasts: kirjaamo@lvm.fi

Fakss +358 916028596

Internets: http://www.lvm.fi

---

| 3.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/33

---

Komisijas paziņojums saskaņā ar 16. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā

Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības attiecībā uz regulārajiem gaisa pārvadājumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 144/10

| Dalībvalsts | Somija |
| --- | --- |
| Attiecīgais maršruts | Helsinki–Varkausa–Helsinki |
| Datums, kad stājas spēkā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības | 2010. gada 1. oktobra |
| Adrese, kurā par brīvu var saņemt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus | Ministry of transport and communications |
| Kirjaamo PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| E-pasts: kirjaamo@lvm.fi |
| Fakss +358 916028596 |
| Internets: http://www.lvm.fi |

Dalībvalsts

Somija

Attiecīgais maršruts

Helsinki–Varkausa–Helsinki

Datums, kad stājas spēkā sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības

2010. gada 1. oktobra

Adrese, kurā par brīvu var saņemt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus

Ministry of transport and communications

Kirjaamo PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

E-pasts: kirjaamo@lvm.fi

Fakss +358 916028596

Internets: http://www.lvm.fi

---

| 3.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/34

---

Komisijas paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā

Uzaicinājums piedalīties konkursā par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 144/11

| Dalībvalsts | Somija |
| --- | --- |
| Attiecīgais maršruts | Maršruti Helsinki–Savonlinna un/vai Helsinki–Varkausa |
| Līguma darbības periods | 2010. gada 1. oktobra–2013. gada 31. decembrim |
| Piedāvājumu iesniegšanas termiņš | 61 diena pēc paziņojuma par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām publicēšanas |
| Adrese, kurā par brīvu var saņemt konkursa uzaicinājuma tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus, kas saistīti ar atklāto konkursu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām | Ministry of transport and communications |
| Kirjaamo PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| E-pasts: kirjaamo@lvm.fi |
| Fakss +358 916028596 |
| Internets: http://www.lvm.fi |

Dalībvalsts

Somija

Attiecīgais maršruts

Maršruti Helsinki–Savonlinna un/vai Helsinki–Varkausa

Līguma darbības periods

2010. gada 1. oktobra–2013. gada 31. decembrim

Piedāvājumu iesniegšanas termiņš

61 diena pēc paziņojuma par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām publicēšanas

Adrese, kurā par brīvu var saņemt konkursa uzaicinājuma tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus, kas saistīti ar atklāto konkursu un sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām

Ministry of transport and communications

Kirjaamo PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

E-pasts: kirjaamo@lvm.fi

Fakss +358 916028596

Internets: http://www.lvm.fi

---

V Atzinumi

ADMINISTRATĪVAS PROCEDŪRAS

Eiropas Komisija

| 3.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 144/35

---

AICINĀJUMS IESNIEGT PRIEKŠLIKUMUS – EACEA/12/10

Programma “Jaunatne darbībā”

4.5. darbība – Atbalsts jauniešu, darbā ar jauniešiem iesaistīto personu un jauniešu organizāciju informēšanas aktivitātēm

2010/C 144/12

1.   Mērķi un apraksts

Šī aicinājuma mērķis ir atbalstīt projektus, kas veicina informācijas un komunikācijas aktivitātes, kas ietver Eiropas dimensiju un paredzētas jauniešiem un jauniešu vadītājiem. Piedāvātajiem projektiem jāsekmē kvalitatīvas informācijas izplatīšana un jāveicina jauniešu piekļuve informācijai, kā arī dažādiem saziņas kanāliem gan valsts, gan Eiropas līmenī. Šajos projektos laika gaitā jānodrošina jauniešu iesaistīšanās sabiedriskajā dzīvē, kā arī atvieglot viņu potenciālo spēju īstenošanu, kļūstot par aktīviem un apzinīgiem Eiropas pilsoņiem.

Šis aicinājums projektiem paredz subsīdijas.

Priekšroka tiks dota projektiem, kuros vislabāk atspoguļotas programmas “Jaunatne darbībā” pastāvīgās prioritātes, proti:

| — | jauniešu līdzdalība, |
| --- | --- |

—

jauniešu līdzdalība,

| — | kultūras daudzveidība, |
| --- | --- |

—

kultūras daudzveidība,

| — | Eiropas pilsonība, |
| --- | --- |

—

Eiropas pilsonība,

| — | to jauniešu iekļaušana, kuriem ir mazāk iespēju. |
| --- | --- |

—

to jauniešu iekļaušana, kuriem ir mazāk iespēju.

Tāpat priekšroka tiks dota projektiem, kuros atspoguļotas šādas ikgadējās aicinājuma prioritātes:

| — | plašsaziņas līdzekļu lietotprasme; |
| --- | --- |

—

plašsaziņas līdzekļu lietotprasme;

| — | globāli jautājumi, kas ietekmē jaunus cilvēkus, piemēram, klimata pārmaiņas, ilgtspējīga attīstība, migrācija un Tūkstošgades attīstības mērķi (1). |
| --- | --- |

—

globāli jautājumi, kas ietekmē jaunus cilvēkus, piemēram, klimata pārmaiņas, ilgtspējīga attīstība, migrācija un Tūkstošgades attīstības mērķi (1).

Šo projektu gala ieguvējiem jābūt jauniešiem un personām, kas strādā ar jaunatni saistītā jomā jauniešu organizācijās un struktūrās vai reģionālajās un vietējās pašvaldībās.

2.   Pretendenti, kam ir tiesības piedalīties programmā

Priekšlikumi ir jāiesniedz bezpeļņas organizācijām. Šīs organizācijas var būt:

| — | nevalstiskas organizācijas (NVO), |
| --- | --- |

—

nevalstiskas organizācijas (NVO),

| — | reģionāla vai vietēja mēroga valsts iestādes, vai |
| --- | --- |

—

reģionāla vai vietēja mēroga valsts iestādes, vai

| — | valstu Jaunatnes padomes. |
| --- | --- |

—

valstu Jaunatnes padomes.

Pretendentiem noteiktajā priekšlikuma iesniegšanas termiņā ir jābūt vismaz divus (2) gadus juridiski reģistrētiem kādā no programmas dalībvalstīm. Programmas dalībvalstis ir šādas:

| — | Eiropas Savienības dalībvalstis (2): Austrija, Beļģija, Bulgārija, Kipra, Čehijas Republika, Dānija, Igaunija, Somija, Francija, Vācija, Grieķija, Ungārija, Īrija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Spānija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste, |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības dalībvalstis (2): Austrija, Beļģija, Bulgārija, Kipra, Čehijas Republika, Dānija, Igaunija, Somija, Francija, Vācija, Grieķija, Ungārija, Īrija, Itālija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Polija, Portugāle, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Spānija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste,

| — | Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas līguma (EEZ) dalībvalstis: Islande, Lihtenšteina un Norvēģija, |
| --- | --- |

—

Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas līguma (EEZ) dalībvalstis: Islande, Lihtenšteina un Norvēģija,

| — | kandidātvalstis, kurām ir noteikta pirmspievienošanās stratēģija atbilstīgi pamata vienošanās vispārīgiem principiem un vispārīgiem noteikumiem un nosacījumiem attiecībā uz to dalību Eiropas Savienības programmās: Turcija. |
| --- | --- |

—

kandidātvalstis, kurām ir noteikta pirmspievienošanās stratēģija atbilstīgi pamata vienošanās vispārīgiem principiem un vispārīgiem noteikumiem un nosacījumiem attiecībā uz to dalību Eiropas Savienības programmās: Turcija.

Projektos jābūt iesaistītiem vismaz divu (2) dažādu programmas dalībvalstu (tostarp pretendenta organizācijas) partneriem, no kurām vismaz viena (1) ir Eiropas Savienības dalībvalsts.

Privātas organizācijas, kas darbojas informācijas izplatīšanas un saziņas nozarē var pieteikties uz šo aicinājumu iesniegt priekšlikumus vienīgi kā partneri, ar noteikumu, ka šie uzņēmumi piedalās projektā nekomerciālā nolūkā. Ar to tiek saprasts, ka šīs privātās organizācijas šajā aicinājumā iesniegt priekšlikumus var piedalīties tikai kā līdzsaņēmēji (partneri) un nevar iesniegt pieteikumus kā koordinators (pieteicējs).

3.   Piemērotās darbības un priekšlikumi

Projektā ir jāiekļauj darbības, kurām ir bezpeļņas mērķi un kuras ir saistītas ar jaunatnes un neformālās izglītības jomu.

Projekti ir jāsāk laikā no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. martam, un to minimālais ilgums ir 12 mēneši, bet maksimālais ilgums –18 mēneši.

Izskatīs tikai tos priekšlikumus, kas būs drukāti un iesniegti vienā no ES oficiālajām valodām, izmantojot oficiālo pieteikuma veidlapu, pilnībā aizpildīti un nosūtīti līdz noteiktajam termiņam (2010. gada 10. septembris). Pieteikums ir jānosūta vienā pakā un vienā eksemplārā (dokumenta oriģināls). Uz tā ir jābūt norādītam datumam un tas ir jāparaksta (nepieciešams paraksta oriģināls) personai, kura pilnvarota uzņemties juridiskās saistības pretendenta organizācijas vārdā.

Pieteikuma veidlapai ir jāpievieno oficiāla vēstule no pretendenta organizācijas, dokumenti, kas apliecina finanšu un operatīvo stāvokli, un visi pārējie dokumenti, kas norādīti pieteikuma veidlapā.

Pretendentam ir jāiesniedz līdzsvarots budžets attiecībā uz izdevumiem un ieņēmumiem, un tam ir jāatbilst maksimālajam Kopienas līdzfinansējumam, kas ir noteikts 80 % apmērā no kopējām attaisnotajām projekta izmaksām; maksimālā subsīdijas summa ir noteikta EUR 100 000.

4.   Piešķiršanas kritēriji

Piemērotie pieteikumi tiks novērtēti, pamatojoties uz turpmāk izklāstītajiem kritērijiem:

Kvalitatīvie kritēriji

Kvalitatīvie kritēriji veidos 80 % novērtēšanas procedūrā iegūstamo punktu (koeficients 4).

—   Projekta saistība ar aicinājuma mērķiem un prioritātēm (30 %)

Attiecībā uz to tiks vērtēti šādi aspekti:

| a) | projekts atbilst vispārīgajiem programmas “Jaunatne darbībā” mērķiem; |
| --- | --- |

a)

projekts atbilst vispārīgajiem programmas “Jaunatne darbībā” mērķiem;

| b) | projekts atbilst šā aicinājuma iesniegt priekšlikumus mērķiem un prioritātēm. |
| --- | --- |

b)

projekts atbilst šā aicinājuma iesniegt priekšlikumus mērķiem un prioritātēm.

—   Projekta un tā darbības metožu kvalitāte (50 %)

Attiecībā uz to tiks vērtēti šādi aspekti:

| a) | projekta joma; citiem vārdiem sakot, tā daudzkāršošanas efekts un jo īpaši tā pastāvīgā ietekme, kā arī ilgtermiņa dzīvotspēja; |
| --- | --- |

a)

projekta joma; citiem vārdiem sakot, tā daudzkāršošanas efekts un jo īpaši tā pastāvīgā ietekme, kā arī ilgtermiņa dzīvotspēja;

| b) | darba programmas augstā kvalitāte attiecībā uz saturu un metodoloģiju, skaidrību un konsekvenci; |
| --- | --- |

b)

darba programmas augstā kvalitāte attiecībā uz saturu un metodoloģiju, skaidrību un konsekvenci;

| c) | darbību un izstrādāto produktu transnacionālais un daudzvalodu raksturs; |
| --- | --- |

c)

darbību un izstrādāto produktu transnacionālais un daudzvalodu raksturs;

| d) | jauniešu aktīvā līdzdalība projektā; |
| --- | --- |

d)

jauniešu aktīvā līdzdalība projektā;

| e) | projekta redzamība un pasākumu, kuru mērķis ir izplatīt un izmantot projekta rezultātus, kvalitāte; |
| --- | --- |

e)

projekta redzamība un pasākumu, kuru mērķis ir izplatīt un izmantot projekta rezultātus, kvalitāte;

| f) | partnerības kvalitāte un jo īpaši uzdevumu skaidrība, partneru aktuālās lomas sadarbībā apraksts, kā arī pieredze un partneru motivācija veidot projektu; |
| --- | --- |

f)

partnerības kvalitāte un jo īpaši uzdevumu skaidrība, partneru aktuālās lomas sadarbībā apraksts, kā arī pieredze un partneru motivācija veidot projektu;

| g) | budžeta atbilstība darba programmā plānotajām darbībām. |
| --- | --- |

g)

budžeta atbilstība darba programmā plānotajām darbībām.

Kvantitatīvie kritēriji

Kvantitatīvie kritēriji veidos 20 % novērtēšanas procedūrā iegūstamo punktu (koeficients 1).

—   Projektā iesaistīto dalībnieku un partneru profils un skaits (20 %)

| a) | projektā iesaistīto partneru skaits un partnerattiecībās ietverto valstu skaits; |
| --- | --- |

a)

projektā iesaistīto partneru skaits un partnerattiecībās ietverto valstu skaits;

| b) | jauniešu un to cilvēku, kas strādā ar jauniešiem, skaits, kas tieši iesaistīti projektā. |
| --- | --- |

b)

jauniešu un to cilvēku, kas strādā ar jauniešiem, skaits, kas tieši iesaistīti projektā.

5.   Budžets

Kopējais budžeta apjoms, kas atvēlēts šajā aicinājumā iesniegt priekšlikumus minēto projektu līdzfinansēšanai, ir EUR 1 000 000.

Aģentūras finansiālais atbalsts nevar pārsniegt 80 % no projekta kopējām attaisnotajām izmaksām. Maksimālais subsīdiju apjoms nevar pārsniegt EUR 100 000.

Aģentūra patur tiesības neizsniegt visus pieejamos līdzekļus.

6.   Pieteikumu iesniegšanas termiņš

Pieteikumi ir jānosūta līdz 2010. gada 10. septembrim uz šādu adresi:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| ‘Youth in action’ programme — EACEA/12/10 |
| BOUR 4/029 |
| Avenue du Bourget 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

‘Youth in action’ programme — EACEA/12/10

BOUR 4/029

Avenue du Bourget 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| — | pa pastu, datums uz pasta zīmoga, |
| --- | --- |

—

pa pastu, datums uz pasta zīmoga,

| — | ar ātro kurjeru pakalpojumu uzņēmuma starpniecību, kurjeru pakalpojumu uzņēmuma datums uz kvīts tiks uzskatīts par nosūtīšanas pierādījumu (pieteikuma veidlapai ir jāpievieno pasta kvīts kopija). |
| --- | --- |

—

ar ātro kurjeru pakalpojumu uzņēmuma starpniecību, kurjeru pakalpojumu uzņēmuma datums uz kvīts tiks uzskatīts par nosūtīšanas pierādījumu (pieteikuma veidlapai ir jāpievieno pasta kvīts kopija).

Pa faksu vai e-pastu nosūtītie pieteikumi netiks pieņemti.

7.   Papildinformācija

Pieteikuma iesniedzēju vadlīniju pilns teksts un pieteikuma veidlapas ir pieejamas tīmekļa vietnē: http://eacea.ec.europa.eu/youth/funding/2010/call_action_4_5_en.php

Subsīdiju pieteikumiem ir jāizmanto pieteikuma veidlapas, kas paredzētas šim nolūkam un iekļauj visus pielikumus, un vajadzīgo informāciju.

---

(1)  Plašāka informācija pieejama: http://www.undp.org/mdg/basics.shtml

(2)  Personas no aizjūras zemēm un teritorijām, kā arī atbilstīgos gadījumos tur izvietotās valstiskās vai privātās iestādes var piedalīties programmā “Jaunatne darbība” atkarībā no programmas noteikumiem un tiem noteikumiem, kas ir spēkā dalībvalstī, ar kuru tās ir saistītas. Šo aizjūras zemju un teritoriju saraksts ir iekļauts 1.A pielikumā Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmumam 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (“Aizjūras asociācijas lēmums”) OV L 314, 30.11.2001.: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2001D0822:20011202:EN:PDF

---