# Úřední věstník C 87E/2010

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.CE2010.087.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 87E |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 531. dubna 2010 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.CE2010.087.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 87E

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 531. dubna 2010

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Evropský parlamentZASEDÁNÍ 2008–2009Dílčí zasedání dne 10. do 12. března 2009Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 234 E, 29.9.2009
  PŘIJATÉ TEXTY |
| | Úterý 10. března 2009 |
| 2010/C 087E/01 | Příprava dalších kroků v oblasti správy vnějších hranic v Evropské unii a zkušenosti třetích zemí v obdobné situaciUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o dalších krocích v oblasti správy hranic v Evropské unii a podobných zkušenostech ve třetích zemích (2008/2181(INI)) | 1 |
| 2010/C 087E/02 | Přemístění sídla obchodních společností do jiného členského státuUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 s doporučeními Komisi o přemístění sídla obchodních společností do jiného členského státu (2008/2196(INI)) | 5 |
| PŘÍLOHA K NÁVRHU USNESENÍ | 8 |
| 2010/C 087E/03 | Společný evropský azylový systémUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o budoucnosti společného evropského azylového systému (2008/2305(INI)) | 10 |
| 2010/C 087E/04 | Akční plán Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontrolyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o akčním plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (2008/2150(INI)) | 16 |
| 2010/C 087E/05 | Spolupráce soudů členských států při dokazování v občanských nebo obchodních věcechUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o spolupráci soudů členských států při dokazování v občanských nebo obchodních věcech (2008/2180(INI)) | 21 |
| 2010/C 087E/06 | Provádění směrnice 2006/43/ES o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrekUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o provádění směrnice 2006/43/ES o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrek (2008/2247(INI)) | 23 |
| 2010/C 087E/07 | Rovné zacházení a rovný přístup pro muže a ženy v oblasti divadelního uměníUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o rovném zacházení a přístupu pro muže a ženy v oblasti divadelního umění (2008/2182(INI)) | 27 |
| 2010/C 087E/08 | Etická nezávadnost hazardních her poskytovaných on-lineUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o etické nezávadnosti hazardních her poskytovaných on-line (2008/2215(INI)) | 30 |
| 2010/C 087E/09 | Zajištění kvality potravin, včetně harmonizace či vzájemného uznávání noremUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o zajištění kvality potravin, včetně harmonizace či vzájemného uznávání norem (2008/2220(INI)) | 35 |
| 2010/C 087E/10 | Zprávy o politice hospodářské soutěže za roky 2006 a 2007Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o zprávách o politice hospodářské soutěže za roky 2006 a 2007 (2008/2243(INI)) | 43 |
| 2010/C 087E/11 | Small Business ActUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o iniciativě Small Business Act (2008/2237(INI)) | 48 |
| | Středa 11. března 2009 |
| 2010/C 087E/12 | Sociální situace Romů a zlepšení jejich přístupu na pracovní trh v EUUsnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o sociální situaci Romů a zlepšení jejich přístupu na pracovní trh v EU (2008/2137(INI)) | 60 |
| 2010/C 087E/13 | Řešení ropné krizeUsnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o řešení ropné krize (2008/2212(INI)) | 70 |
| 2010/C 087E/14 | Doprava šetrnější k životnímu prostředí a internalizace vnějších nákladůUsnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o dopravě šetrnější k životnímu prostředí a internalizaci vnějších nákladů (2008/2240(INI)) | 76 |
| 2010/C 087E/15 | Příspěvek k jarnímu zasedání Evropské rady o Lisabonské strategiiUsnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o příspěvku k jarnímu zasedání Evropské rady 2009 ohledně Lisabonské strategie | 79 |
| 2010/C 087E/16 | Boj proti klimatickým změnámUsnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o strategii EU pro souhrnnou dohodu o změně klimatu v Kodani a o přiměřeném financování politiky v oblasti změny klimatu | 90 |
| 2010/C 087E/17 | Hlavní směry politiky zaměstnanostiUsnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o provádění hlavních směrů politiky zaměstnanosti členských států v letech 2008–2010 | 94 |
| 2010/C 087E/18 | Plán na oživení ekonomikyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o plánu evropské hospodářské obnovy (2008/2334(INI)) | 98 |
| 2010/C 087E/19 | Politika soudržnosti: investice do reálné ekonomikyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o politice soudržnosti: investice do reálné ekonomiky (2009/2009(INI)) | 113 |
| | Čtvrtek 12. března 2009 |
| 2010/C 087E/20 | Lepší kariéra a větší mobilita: evropské partnerství pro výzkumné pracovníkyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 k lepší kariéře a větší mobilitě: evropské partnerství výzkumných pracovníků (2008/2213(INI)) | 116 |
| 2010/C 087E/21 | Ochrana spotřebitelů, zejména nezletilých, s ohledem na používání videoherUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o ochraně spotřebitelů, zejména nezletilých, s ohledem na používání videoher (2008/2173(INI)) | 122 |
| 2010/C 087E/22 | Vytvoření společného leteckého prostoru s IzraelemUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o vytvoření společného leteckého prostoru s Izraelem (2008/2136(INI)) | 126 |
| 2010/C 087E/23 | Humanitární situace na Srí LanceUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o zhoršující se humanitární situaci na Srí Lance | 127 |
| 2010/C 087E/24 | Problém snižování kvality zemědělské půdy v EU a zejména v jižní Evropě: reakce prostřednictvím nástrojů evropské zemědělské politikyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o problému znehodnocování zemědělské půdy v EU zejména v jižní Evropě: řešení s pomocí nástrojů zemědělské politiky EU (2008/2219(INI)) | 128 |
| 2010/C 087E/25 | Účast zaměstnanců ve společnostech s evropským statutemUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o účasti zaměstnanců ve společnostech s evropským statutem a jiných doprovodných opatřeních | 133 |
| 2010/C 087E/26 | Děti migrantůUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o dětech migrantů, které byly zanechány v zemi původu | 134 |
| 2010/C 087E/27 | Pokrok Chorvatska za rok 2008Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12 března 2009 o pokroku Chorvatska za rok 2008 | 135 |
| 2010/C 087E/28 | Pokrok Turecka za rok 2008Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o zprávě o pokroku Turecka za rok 2008 | 139 |
| 2010/C 087E/29 | Pokrok Bývalé jugoslávské republiky Makedonie za rok 2008Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o zprávě o pokroku Bývalé jugoslávské republiky Makedonie za rok 2008 | 147 |
| 2010/C 087E/30 | Mandát Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou JugosláviiDoporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 12. března 2009 k mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (2008/2290(INI)) | 153 |
| 2010/C 087E/31 | Páté Světové fórum o vodě, Istanbul, 16.-22. března 2009Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o vodě s ohledem na páté Světové fórum o vodě, jež bude konat v Istanbulu ve dnech 16. až 22. března 2009 | 157 |
| 2010/C 087E/32 | Rozvojová pomoc ES zdravotnickým službám v subsaharské AfriceUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o přístupu k rozvojové pomoci ES zaměřené na zdravotnické služby v subsaharské Africe | 162 |
| 2010/C 087E/33 | Zprovoznění Jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA)Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o uplatňování jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA) | 166 |
| 2010/C 087E/34 | Strategické partnerství mezi EU a BrazíliíDoporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 12. března 2009 ke strategickému partnerství Evropské unie a Brazílie (2008/2288(INI)) | 168 |
| 2010/C 087E/35 | Doporučení Evropského parlamentu Radě ke strategickému partnerství EU-MexikoDoporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 12. března 2009 s návrhem doporučení Evropského parlamentu Radě ke strategickému partnerství EU-Mexiko (2008/2289(INI)) | 172 |
| 2010/C 087E/36 | 50. výročí tibetského povstáníUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o 50. výročí tibetského povstání a dialogu mezi Jeho Svatostí Dalajlamou a čínskou vládou | 177 |
| 2010/C 087E/37 | Guinea-BissauUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o Guineji-Bissau | 178 |
| 2010/C 087E/38 | FilipínyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o Filipínách | 181 |
| 2010/C 087E/39 | Vyhoštění nevládních organizací z DárfúruUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o vyhoštění nevládních organizací z Dárfúru | 183 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlamentZASEDÁNÍ 2008–2009Dílčí zasedání dne 10. do 12. března 2009Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 234 E, 29.9.2009
  PŘIJATÉ TEXTY

Úterý 10. března 2009

2010/C 087E/01

Příprava dalších kroků v oblasti správy vnějších hranic v Evropské unii a zkušenosti třetích zemí v obdobné situaciUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o dalších krocích v oblasti správy hranic v Evropské unii a podobných zkušenostech ve třetích zemích (2008/2181(INI))

1

2010/C 087E/02

Přemístění sídla obchodních společností do jiného členského státuUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 s doporučeními Komisi o přemístění sídla obchodních společností do jiného členského státu (2008/2196(INI))

5

PŘÍLOHA K NÁVRHU USNESENÍ

PŘÍLOHA K NÁVRHU USNESENÍ

8

2010/C 087E/03

Společný evropský azylový systémUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o budoucnosti společného evropského azylového systému (2008/2305(INI))

10

2010/C 087E/04

Akční plán Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontrolyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o akčním plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (2008/2150(INI))

16

2010/C 087E/05

Spolupráce soudů členských států při dokazování v občanských nebo obchodních věcechUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o spolupráci soudů členských států při dokazování v občanských nebo obchodních věcech (2008/2180(INI))

21

2010/C 087E/06

Provádění směrnice 2006/43/ES o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrekUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o provádění směrnice 2006/43/ES o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrek (2008/2247(INI))

23

2010/C 087E/07

Rovné zacházení a rovný přístup pro muže a ženy v oblasti divadelního uměníUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o rovném zacházení a přístupu pro muže a ženy v oblasti divadelního umění (2008/2182(INI))

27

2010/C 087E/08

Etická nezávadnost hazardních her poskytovaných on-lineUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o etické nezávadnosti hazardních her poskytovaných on-line (2008/2215(INI))

30

2010/C 087E/09

Zajištění kvality potravin, včetně harmonizace či vzájemného uznávání noremUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o zajištění kvality potravin, včetně harmonizace či vzájemného uznávání norem (2008/2220(INI))

35

2010/C 087E/10

Zprávy o politice hospodářské soutěže za roky 2006 a 2007Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o zprávách o politice hospodářské soutěže za roky 2006 a 2007 (2008/2243(INI))

43

2010/C 087E/11

Small Business ActUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o iniciativě Small Business Act (2008/2237(INI))

48

Středa 11. března 2009

2010/C 087E/12

Sociální situace Romů a zlepšení jejich přístupu na pracovní trh v EUUsnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o sociální situaci Romů a zlepšení jejich přístupu na pracovní trh v EU (2008/2137(INI))

60

2010/C 087E/13

Řešení ropné krizeUsnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o řešení ropné krize (2008/2212(INI))

70

2010/C 087E/14

Doprava šetrnější k životnímu prostředí a internalizace vnějších nákladůUsnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o dopravě šetrnější k životnímu prostředí a internalizaci vnějších nákladů (2008/2240(INI))

76

2010/C 087E/15

Příspěvek k jarnímu zasedání Evropské rady o Lisabonské strategiiUsnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o příspěvku k jarnímu zasedání Evropské rady 2009 ohledně Lisabonské strategie

79

2010/C 087E/16

Boj proti klimatickým změnámUsnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o strategii EU pro souhrnnou dohodu o změně klimatu v Kodani a o přiměřeném financování politiky v oblasti změny klimatu

90

2010/C 087E/17

Hlavní směry politiky zaměstnanostiUsnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o provádění hlavních směrů politiky zaměstnanosti členských států v letech 2008–2010

94

2010/C 087E/18

Plán na oživení ekonomikyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o plánu evropské hospodářské obnovy (2008/2334(INI))

98

2010/C 087E/19

Politika soudržnosti: investice do reálné ekonomikyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o politice soudržnosti: investice do reálné ekonomiky (2009/2009(INI))

113

Čtvrtek 12. března 2009

2010/C 087E/20

Lepší kariéra a větší mobilita: evropské partnerství pro výzkumné pracovníkyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 k lepší kariéře a větší mobilitě: evropské partnerství výzkumných pracovníků (2008/2213(INI))

116

2010/C 087E/21

Ochrana spotřebitelů, zejména nezletilých, s ohledem na používání videoherUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o ochraně spotřebitelů, zejména nezletilých, s ohledem na používání videoher (2008/2173(INI))

122

2010/C 087E/22

Vytvoření společného leteckého prostoru s IzraelemUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o vytvoření společného leteckého prostoru s Izraelem (2008/2136(INI))

126

2010/C 087E/23

Humanitární situace na Srí LanceUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o zhoršující se humanitární situaci na Srí Lance

127

2010/C 087E/24

Problém snižování kvality zemědělské půdy v EU a zejména v jižní Evropě: reakce prostřednictvím nástrojů evropské zemědělské politikyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o problému znehodnocování zemědělské půdy v EU zejména v jižní Evropě: řešení s pomocí nástrojů zemědělské politiky EU (2008/2219(INI))

128

2010/C 087E/25

Účast zaměstnanců ve společnostech s evropským statutemUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o účasti zaměstnanců ve společnostech s evropským statutem a jiných doprovodných opatřeních

133

2010/C 087E/26

Děti migrantůUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o dětech migrantů, které byly zanechány v zemi původu

134

2010/C 087E/27

Pokrok Chorvatska za rok 2008Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12 března 2009 o pokroku Chorvatska za rok 2008

135

2010/C 087E/28

Pokrok Turecka za rok 2008Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o zprávě o pokroku Turecka za rok 2008

139

2010/C 087E/29

Pokrok Bývalé jugoslávské republiky Makedonie za rok 2008Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o zprávě o pokroku Bývalé jugoslávské republiky Makedonie za rok 2008

147

2010/C 087E/30

Mandát Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou JugosláviiDoporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 12. března 2009 k mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (2008/2290(INI))

153

2010/C 087E/31

Páté Světové fórum o vodě, Istanbul, 16.-22. března 2009Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o vodě s ohledem na páté Světové fórum o vodě, jež bude konat v Istanbulu ve dnech 16. až 22. března 2009

157

2010/C 087E/32

Rozvojová pomoc ES zdravotnickým službám v subsaharské AfriceUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o přístupu k rozvojové pomoci ES zaměřené na zdravotnické služby v subsaharské Africe

162

2010/C 087E/33

Zprovoznění Jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA)Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o uplatňování jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA)

166

2010/C 087E/34

Strategické partnerství mezi EU a BrazíliíDoporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 12. března 2009 ke strategickému partnerství Evropské unie a Brazílie (2008/2288(INI))

168

2010/C 087E/35

Doporučení Evropského parlamentu Radě ke strategickému partnerství EU-MexikoDoporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 12. března 2009 s návrhem doporučení Evropského parlamentu Radě ke strategickému partnerství EU-Mexiko (2008/2289(INI))

172

2010/C 087E/36

50. výročí tibetského povstáníUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o 50. výročí tibetského povstání a dialogu mezi Jeho Svatostí Dalajlamou a čínskou vládou

177

2010/C 087E/37

Guinea-BissauUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o Guineji-Bissau

178

2010/C 087E/38

FilipínyUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o Filipínách

181

2010/C 087E/39

Vyhoštění nevládních organizací z DárfúruUsnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o vyhoštění nevládních organizací z Dárfúru

183

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropský parlamentZASEDÁNÍ 2008–2009Dílčí zasedání dne 10. do 12. března 2009Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 234 E, 29.9.2009
  PŘIJATÉ TEXTY |
| | Středa 11. března 2009 |
| 2010/C 087E/40 | Jednací řád: prodloužení uplatňování článku 139Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o prodloužení doby uplatňování článku 139 jednacího řádu Evropského parlamentu do konce sedmého volebního období Parlamentu | 186 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropský parlamentZASEDÁNÍ 2008–2009Dílčí zasedání dne 10. do 12. března 2009Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 234 E, 29.9.2009
  PŘIJATÉ TEXTY

Středa 11. března 2009

2010/C 087E/40

Jednací řád: prodloužení uplatňování článku 139Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o prodloužení doby uplatňování článku 139 jednacího řádu Evropského parlamentu do konce sedmého volebního období Parlamentu

186

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | Evropský parlamentZASEDÁNÍ 2008–2009Dílčí zasedání dne 10. do 12. března 2009Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 234 E, 29.9.2009
  PŘIJATÉ TEXTY |
| | Úterý 10. března 2009 |
| 2010/C 087E/41 | Dohoda mezi ES a Arménií: letecké služby *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Arménskou republikou o některých aspektech leteckých služeb (KOM(2007)0729 – C6-0519/2008 – 2007/0251(CNS)) | 188 |
| 2010/C 087E/42 | Dohoda mezi ES a Izraelem: letecké služby *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Státem Izrael o některých aspektech leteckých služeb (KOM(2008)0178 – C6-0520/2008 – 2008/0068(CNS)) | 188 |
| 2010/C 087E/43 | Dodatkový protokol k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Jihoafrickou republikou s ohledem na přistoupení Bulharska a Rumunska k EU ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření dodatkového protokolu k Dohodě o obchodu, rozvoji a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii (16447/2008 – KOM(2008)0749 – C6-0017/2009 – 2008/0212(AVC)) | 189 |
| 2010/C 087E/44 | Požadavky pro schvalování typu motorových vozidel ohledně obecné bezpečnosti ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel ohledně obecné bezpečnosti (KOM(2008)0316 – C6-0210/2008 – 2008/0100(COD)) | 190 |
| P6_TC1-COD(2008)0100Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 10. března 2009 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. .../2009 o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel, jejich přípojných vozidel a systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla z hlediska obecné bezpečnosti | 190 |
| 2010/C 087E/45 | Průmyslové emise (integrovaná prevence a omezování znečištění) ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (přepracované znění) (KOM(2007)0844 – C6-0002/2008 – 2007/0286(COD)) | 191 |
| P6_TC1-COD(2007)0286Postoj evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 10. března 2009 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/.../ES o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (přepracované znění) | 192 |
| PŘÍLOHA I | 232 |
| PŘÍLOHA II | 236 |
| PŘÍLOHA III | 237 |
| PŘÍLOHA IV | 238 |
| PŘÍLOHA V | 239 |
| PŘÍLOHA VI | 244 |
| PŘÍLOHA VII | 255 |
| PŘÍLOHA VIII | 265 |
| PŘÍLOHA IX | 266 |
| PŘÍLOHA X | 268 |
| 2010/C 087E/46 | Statut evropské soukromé společnosti *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o návrhu nařízení Rady o statutu evropské soukromé společnosti (KOM(2008)0396 – C6-0283/2008 – 2008/0130(CNS)) | 300 |
| 2010/C 087E/47 | Pokyny pro rozpočtový proces na rok 2010 - Oddíl III – KomiseUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o pokynech pro rozpočtový proces na rok 2010 – Oddíl III – Komise (2009/2005(BUD)) | 321 |
| 2010/C 087E/48 | Pokyny pro rozpočtový proces na rok 2010 - Oddíly I, II, IV, V, VI, VII, VIII a IXUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o pokynech pro rozpočtový proces na rok 2010 - Oddíl I- Evropský parlament, Oddíl II- Rada, Oddíl IV- Soudní dvůr, Oddíl V - Účetní dvůr, Oddíl VI - Evropský hospodářský a sociální výbor, Oddíl VII - Výbor regionů, Oddíl VIII - Evropský ochránce lidských práv, Oddíl IX - Evropský inspektor ochrany údajů (2009/2004(BUD)) | 327 |
| | Středa 11. března 2009 |
| 2010/C 087E/49 | Osvobození některých druhů zboží od daně z přidané hodnoty při konečném dovozu *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o návrhu směrnice Rady, kterou se vymezuje oblast působnosti čl. 143 písm. b) a c) směrnice 2006/112/ES, pokud se jedná o osvobození některých druhů zboží od daně z přidané hodnoty při konečném dovozu (kodifikované znění) (KOM(2008)0575 – C6-0347/2008 – 2008/0181(CNS)) | 332 |
| 2010/C 087E/50 | Zaměstnanci Europolu: úprava základních platů a příspěvků *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o podnětu Francouzské republiky k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se upravují základní platy a příspěvky pro zaměstnance Europolu (14479/2008 – C6-0038/2009 – 2009/0804(CNS)) | 333 |
| 2010/C 087E/51 | Uvolnění prostředků z Fondu solidarity EUUsnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie podle bodu 26 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném rozpočtovém řízení (KOM(2009)0023 – C6-0040/2009 – 2009/2007(ACI)) | 334 |
| PŘÍLOHA | 334 |
| 2010/C 087E/52 | Opravný rozpočet č. 1/2009: záplavy v RumunskuUsnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 1/2009 na rozpočtový rok 2009, Oddíl III - Komise (6952/2009 – C6-0075/2009 – 2009/2008(BUD)) | 335 |
| 2010/C 087E/53 | Společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy ***IIILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o společném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy, který schválil dohodovací výbor (přepracované znění) (PE-CONS 3719/2008 – C6-0042/2009 – 2005/0237A(COD)) | 337 |
| 2010/C 087E/54 | Společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí ***IIILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o společném návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí, který schválil dohodovací výbor (přepracované znění) (PE-CONS 3720/2008 – C6-0043/2009 – 2005/0237B(COD)) | 338 |
| 2010/C 087E/55 | Státní přístavní inspekce ***IIILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o společném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o státní přístavní inspekci, který schválil dohodovací výbor (přepracované znění) (PE-CONS 3721/2008 – C6-0044/2009 – 2005/0238(COD)) | 339 |
| 2010/C 087E/56 | Kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel ***IIILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o společném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2002/59/ES, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel, který schválil dohodovací výbor (PE-CONS 3722/2008 – C6-0045/2009 – 2005/0239(COD)) | 340 |
| 2010/C 087E/57 | Vyšetřování nehod v odvětví námořní dopravy ***IIILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o společném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví základní zásady pro vyšetřování nehod v odvětví námořní dopravy a kterou se mění směrnice 1999/35/ES a 2002/59/ES, který schválil dohodovací výbor (PE-CONS 3723/2008 – C6-0046/2009 – 2005/0240(COD)) | 341 |
| 2010/C 087E/58 | Odpovědnost dopravců k cestujícím po moři v případě nehod ***IIILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o společném návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o odpovědnosti dopravců k cestujícím po moři v případě nehod, který schválil dohodovací výbor (PE-CONS 3724/2008 – C6-0047/2009 – 2005/0241(COD)) | 342 |
| 2010/C 087E/59 | Pojištění majitelů lodí pro námořní nároky ***IILegislativní usnesení Evropského parlamentu Radě ze dne 11. března 2009 o společném postoji Rady ohledně přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o pojištění majitelů lodí pro námořní nároky (14287/2/2008 – C6-0483/2008 – 2005/0242(COD)) | 343 |
| 2010/C 087E/60 | Soulad s požadavky na stát vlajky ***IILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 ke společnému postoji Rady ohledně přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o souladu s požadavky na stát vlajky (14288/2/2008 – C6-0484/2008 – 2005/0236(COD)) | 344 |
| 2010/C 087E/61 | Výběr poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 1999/62/ES o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly (KOM(2008)0436 – C6-0276/2008 – 2008/0147(COD)) | 345 |
| P6_TC1-COD(2008)0147Postoj evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 11. března 2009 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/.../ES, kterou se mění směrnice 1999/62/ES o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly | 345 |
| PŘÍLOHA | 360 |
| 2010/C 087E/62 | Přístup veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise ***INávrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (přepracované znění) (KOM(2008)0229 – C6-0184/2008 – 2008/0090(COD)) | 362 |
| P6_TC1-COD(2008)0069Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. .../2009 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (přepracované znění) | 363 |
| PŘÍLOHA | 380 |
| 2010/C 087E/63 | Hlavní zásady politik zaměstnanosti členských států *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o návrhu rozhodnutí Rady o hlavních zásadách politik zaměstnanosti členských států (KOM(2008)0869 – C6-0050/2009 – 2008/0252(CNS)) | 381 |
| | Čtvrtek 12. března 2009 |
| 2010/C 087E/64 | Víceletý plán obnovy populace tuňáka obecného *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 k návrhu nařízení Rady o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (KOM(2009)0093) – C6-0081/2009 – 2009/0029(CNS)) | 381 |

III   Přípravné akty

Evropský parlamentZASEDÁNÍ 2008–2009Dílčí zasedání dne 10. do 12. března 2009Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 234 E, 29.9.2009
  PŘIJATÉ TEXTY

Úterý 10. března 2009

2010/C 087E/41

Dohoda mezi ES a Arménií: letecké služby *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Arménskou republikou o některých aspektech leteckých služeb (KOM(2007)0729 – C6-0519/2008 – 2007/0251(CNS))

188

2010/C 087E/42

Dohoda mezi ES a Izraelem: letecké služby *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Státem Izrael o některých aspektech leteckých služeb (KOM(2008)0178 – C6-0520/2008 – 2008/0068(CNS))

188

2010/C 087E/43

Dodatkový protokol k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Jihoafrickou republikou s ohledem na přistoupení Bulharska a Rumunska k EU ***Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření dodatkového protokolu k Dohodě o obchodu, rozvoji a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii (16447/2008 – KOM(2008)0749 – C6-0017/2009 – 2008/0212(AVC))

189

2010/C 087E/44

Požadavky pro schvalování typu motorových vozidel ohledně obecné bezpečnosti ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel ohledně obecné bezpečnosti (KOM(2008)0316 – C6-0210/2008 – 2008/0100(COD))

190

P6_TC1-COD(2008)0100Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 10. března 2009 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. .../2009 o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel, jejich přípojných vozidel a systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla z hlediska obecné bezpečnosti

190

2010/C 087E/45

Průmyslové emise (integrovaná prevence a omezování znečištění) ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (přepracované znění) (KOM(2007)0844 – C6-0002/2008 – 2007/0286(COD))

191

P6_TC1-COD(2007)0286Postoj evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 10. března 2009 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/.../ES o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (přepracované znění)

2009/.../ES

192

PŘÍLOHA I

PŘÍLOHA I

232

PŘÍLOHA II

PŘÍLOHA II

236

PŘÍLOHA III

PŘÍLOHA III

237

PŘÍLOHA IV

PŘÍLOHA IV

238

PŘÍLOHA V

PŘÍLOHA V

239

PŘÍLOHA VI

PŘÍLOHA VI

244

PŘÍLOHA VII

PŘÍLOHA VII

255

PŘÍLOHA VIII

PŘÍLOHA VIII

265

PŘÍLOHA IX

PŘÍLOHA IX

266

PŘÍLOHA X

PŘÍLOHA X

268

2010/C 087E/46

Statut evropské soukromé společnosti *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o návrhu nařízení Rady o statutu evropské soukromé společnosti (KOM(2008)0396 – C6-0283/2008 – 2008/0130(CNS))

300

2010/C 087E/47

Pokyny pro rozpočtový proces na rok 2010 - Oddíl III – KomiseUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o pokynech pro rozpočtový proces na rok 2010 – Oddíl III – Komise (2009/2005(BUD))

321

2010/C 087E/48

Pokyny pro rozpočtový proces na rok 2010 - Oddíly I, II, IV, V, VI, VII, VIII a IXUsnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o pokynech pro rozpočtový proces na rok 2010 - Oddíl I- Evropský parlament, Oddíl II- Rada, Oddíl IV- Soudní dvůr, Oddíl V - Účetní dvůr, Oddíl VI - Evropský hospodářský a sociální výbor, Oddíl VII - Výbor regionů, Oddíl VIII - Evropský ochránce lidských práv, Oddíl IX - Evropský inspektor ochrany údajů (2009/2004(BUD))

327

Středa 11. března 2009

2010/C 087E/49

Osvobození některých druhů zboží od daně z přidané hodnoty při konečném dovozu *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o návrhu směrnice Rady, kterou se vymezuje oblast působnosti čl. 143 písm. b) a c) směrnice 2006/112/ES, pokud se jedná o osvobození některých druhů zboží od daně z přidané hodnoty při konečném dovozu (kodifikované znění) (KOM(2008)0575 – C6-0347/2008 – 2008/0181(CNS))

332

2010/C 087E/50

Zaměstnanci Europolu: úprava základních platů a příspěvků *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o podnětu Francouzské republiky k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se upravují základní platy a příspěvky pro zaměstnance Europolu (14479/2008 – C6-0038/2009 – 2009/0804(CNS))

333

2010/C 087E/51

Uvolnění prostředků z Fondu solidarity EUUsnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie podle bodu 26 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném rozpočtovém řízení (KOM(2009)0023 – C6-0040/2009 – 2009/2007(ACI))

334

PŘÍLOHA

PŘÍLOHA

334

2010/C 087E/52

Opravný rozpočet č. 1/2009: záplavy v RumunskuUsnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 1/2009 na rozpočtový rok 2009, Oddíl III - Komise (6952/2009 – C6-0075/2009 – 2009/2008(BUD))

335

2010/C 087E/53

Společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy ***IIILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o společném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy, který schválil dohodovací výbor (přepracované znění) (PE-CONS 3719/2008 – C6-0042/2009 – 2005/0237A(COD))

337

2010/C 087E/54

Společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí ***IIILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o společném návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí, který schválil dohodovací výbor (přepracované znění) (PE-CONS 3720/2008 – C6-0043/2009 – 2005/0237B(COD))

338

2010/C 087E/55

Státní přístavní inspekce ***IIILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o společném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o státní přístavní inspekci, který schválil dohodovací výbor (přepracované znění) (PE-CONS 3721/2008 – C6-0044/2009 – 2005/0238(COD))

339

2010/C 087E/56

Kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel ***IIILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o společném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2002/59/ES, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel, který schválil dohodovací výbor (PE-CONS 3722/2008 – C6-0045/2009 – 2005/0239(COD))

340

2010/C 087E/57

Vyšetřování nehod v odvětví námořní dopravy ***IIILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o společném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví základní zásady pro vyšetřování nehod v odvětví námořní dopravy a kterou se mění směrnice 1999/35/ES a 2002/59/ES, který schválil dohodovací výbor (PE-CONS 3723/2008 – C6-0046/2009 – 2005/0240(COD))

341

2010/C 087E/58

Odpovědnost dopravců k cestujícím po moři v případě nehod ***IIILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o společném návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o odpovědnosti dopravců k cestujícím po moři v případě nehod, který schválil dohodovací výbor (PE-CONS 3724/2008 – C6-0047/2009 – 2005/0241(COD))

342

2010/C 087E/59

Pojištění majitelů lodí pro námořní nároky ***IILegislativní usnesení Evropského parlamentu Radě ze dne 11. března 2009 o společném postoji Rady ohledně přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o pojištění majitelů lodí pro námořní nároky (14287/2/2008 – C6-0483/2008 – 2005/0242(COD))

343

2010/C 087E/60

Soulad s požadavky na stát vlajky ***IILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 ke společnému postoji Rady ohledně přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o souladu s požadavky na stát vlajky (14288/2/2008 – C6-0484/2008 – 2005/0236(COD))

344

2010/C 087E/61

Výběr poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly ***ILegislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 1999/62/ES o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly (KOM(2008)0436 – C6-0276/2008 – 2008/0147(COD))

345

P6_TC1-COD(2008)0147Postoj evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 11. března 2009 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/.../ES, kterou se mění směrnice 1999/62/ES o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly

2009/.../ES

345

PŘÍLOHA

PŘÍLOHA

360

2010/C 087E/62

Přístup veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise ***INávrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (přepracované znění) (KOM(2008)0229 – C6-0184/2008 – 2008/0090(COD))

362

P6_TC1-COD(2008)0069Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. .../2009 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (přepracované znění)

363

PŘÍLOHA

PŘÍLOHA

380

2010/C 087E/63

Hlavní zásady politik zaměstnanosti členských států *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o návrhu rozhodnutí Rady o hlavních zásadách politik zaměstnanosti členských států (KOM(2008)0869 – C6-0050/2009 – 2008/0252(CNS))

381

Čtvrtek 12. března 2009

2010/C 087E/64

Víceletý plán obnovy populace tuňáka obecného *Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 k návrhu nařízení Rady o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (KOM(2009)0093) – C6-0081/2009 – 2009/0029(CNS))

381

| Vysvětlivky k použitým symbolům






  - | Konzultace |
| --- | --- |
| **I | Spolupráce: první čtení |
| **II | Spolupráce: druhé čtení |
| *** | Postup souhlasu |
| ***I | Spolurozhodování: první čtení |
| ***II | Spolurozhodování: druhé čtení |
| ***III | Spolurozhodování: třetí čtení |

Vysvětlivky k použitým symbolům

*

Konzultace

**I

Spolupráce: první čtení

**II

Spolupráce: druhé čtení

***

Postup souhlasu

***I

Spolurozhodování: první čtení

***II

Spolurozhodování: druhé čtení

***III

Spolurozhodování: třetí čtení

(Druh postupu se určuje právním základem navrženým Komisí)

Politické pozměňující návrhy: nový text či text nahrazující původní znění je označen tučně a kurzivou; vypuštění textu je označeno symbolem▐ .

Technické opravy a úpravy ze strany příslušných oddělení: nový text či text nahrazující původní znění je označen kurzivou; vypuštění textu je označeno symbolem║.

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský parlament ZASEDÁNÍ 2008–2009 Dílčí zasedání dne 10. do 12. března 2009 Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 234 E, 29.9.2009 PŘIJATÉ TEXTY

Úterý 10. března 2009

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/1

---

Úterý 10. března 2009Příprava dalších kroků v oblasti správy vnějších hranic v Evropské unii a zkušenosti třetích zemí v obdobné situaci

P6_TA(2009)0085

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o dalších krocích v oblasti správy hranic v Evropské unii a podobných zkušenostech ve třetích zemích (2008/2181(INI))

2010/C 87 E/01

Evropský parlament,

s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. února 2008 nazvané „Příprava dalších kroků v oblasti správy hranic v Evropské unii“ (KOM(2008)0069),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. února 2008 nazvané „Zpráva o hodnocení a budoucím rozvoji Evropské agentury pro ochranu vnějších hranic (FRONTEX)“ (KOM(2008)0067),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. února 2008 nazvané „Prozkoumání vytvoření Evropského systému kontroly hranic (EUROSUR)“ (KOM(2008)0068),

s ohledem na předběžné připomínky, které v souvislosti s výše uvedenými třemi sděleními vyjádřil dne 3. března 2008 evropský inspektor ochrany údajů, a na společná stanoviska, jež ve stejné souvislosti předložila dne 29. dubna 2008 pracovní skupina pro ochranu údajů zřízená podle článku 29 a pracovní skupina pro policii a spravedlnost,

s ohledem na závěry Rady o správě vnějších hranic členských států Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 ze dne 15. března 2006, kterým se stanoví kodex Společenství o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex) (1),

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS) (2),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1104/2008 ze dne 24. října 2008 o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) (3) a na rozhodnutí Rady 2008/839/SVV ze dne 24. října 2008 o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) (4),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 24. listopadu 2005 týkající se zlepšení účinnosti a posílení interoperability a synergie mezi evropskými databázemi v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí (KOM(2005)0597),

s ohledem na své usnesení ze dne 18. prosince 2008 o hodnocení a budoucím rozvoji Evropské agentury pro ochranu vnějších hranic (FRONTEX) a Evropského systému kontroly hranic (EUROSUR) (5),

s ohledem na článek 45 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A6-0061/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že zrušení hraniční kontroly na vnitřních hranicích EU je jedním z největších úspěchů evropské integrace, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že zrušení hraniční kontroly na vnitřních hranicích EU je jedním z největších úspěchů evropské integrace,

| B. | vzhledem k tomu, že prostor bez vnitřních hranic může fungovat pouze na základě společné odpovědnosti a solidarity při správě vnějších hranic, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že prostor bez vnitřních hranic může fungovat pouze na základě společné odpovědnosti a solidarity při správě vnějších hranic,

| C. | vzhledem k tomu, že v souladu s obecnou vnější politikou EU by se měla věnovat pozornost spolupráci s orgány pro ochranu hranic třetích zemí, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že v souladu s obecnou vnější politikou EU by se měla věnovat pozornost spolupráci s orgány pro ochranu hranic třetích zemí,

| D. | vzhledem k tomu, že vnější hranice EU každoročně překročí 160 milionů občanů EU, 60 milionů státních příslušníků třetích zemí bez vízové povinnosti a 80 milionů občanů třetích zemí s vízovou povinností, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že vnější hranice EU každoročně překročí 160 milionů občanů EU, 60 milionů státních příslušníků třetích zemí bez vízové povinnosti a 80 milionů občanů třetích zemí s vízovou povinností,

| E. | vzhledem k tomu, že opatření na zvýšení bezpečnosti hranic musí doprovázet usnadnění pohybu cestujících a podpora mobility ve stále více globalizovaném světě, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že opatření na zvýšení bezpečnosti hranic musí doprovázet usnadnění pohybu cestujících a podpora mobility ve stále více globalizovaném světě,

| F. | vzhledem k tomu, že v rámci integrované správy hranic EU byly již některé nástroje a programy zřízeny, jsou ve stádiu příprav nebo jsou součástí připravované politiky, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že v rámci integrované správy hranic EU byly již některé nástroje a programy zřízeny, jsou ve stádiu příprav nebo jsou součástí připravované politiky,

| G. | vzhledem k tomu, že Komise oznámila svůj záměr předložit v období od roku 2009 do roku 2010 legislativní návrhy na zavedení systému vstupu/výstupu, programu registrovaných cestujících (RTP) a Elektronického systému cestovních povolení (ESTA), |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že Komise oznámila svůj záměr předložit v období od roku 2009 do roku 2010 legislativní návrhy na zavedení systému vstupu/výstupu, programu registrovaných cestujících (RTP) a Elektronického systému cestovních povolení (ESTA),

| H. | vzhledem k tomu, že podobné systémy existují v Austrálii a zavádějí se i v USA jakožto součást programu US-VISIT, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že podobné systémy existují v Austrálii a zavádějí se i v USA jakožto součást programu US-VISIT,

| I. | vzhledem k tomu, že neexistuje komplexní rámcový plán, jež by vymezoval celkové rozvržení strategie pro správu hranic EU, ani podrobné vyhodnocení či posouzení stávajících systémů či systémů, které se připravují, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že neexistuje komplexní rámcový plán, jež by vymezoval celkové rozvržení strategie pro správu hranic EU, ani podrobné vyhodnocení či posouzení stávajících systémů či systémů, které se připravují,

Systém vstupu/výstupu

| 1. | je si vědom toho, že osoby překračující povolenou délku pobytu („overstayers“), jichž se navrhovaný systém vstupu/výstupu týká především, představují zřejmě nejpočetnější skupinu nelegálních přistěhovalců v EU; žádá však, aby mu bylo poskytnuto více informací o údajích, které shromáždil externí smluvní partner a podle nichž „bylo v roce 2006 v EU 25 téměř 8 milionů nelegálních přistěhovalců“ (6); dále požaduje, aby se pojem „overstayer“ jasněji vymezil a aby byly do jeho definice zahrnuty i výjimky, které lze za konkrétních podmínek udělit, a žádá o podrobnější kvalitativní a kvantitativní analýzu ohrožení, rizik a nákladů, jež pro evropskou společnost představují; |
| --- | --- |

1.

je si vědom toho, že osoby překračující povolenou délku pobytu („overstayers“), jichž se navrhovaný systém vstupu/výstupu týká především, představují zřejmě nejpočetnější skupinu nelegálních přistěhovalců v EU; žádá však, aby mu bylo poskytnuto více informací o údajích, které shromáždil externí smluvní partner a podle nichž „bylo v roce 2006 v EU 25 téměř 8 milionů nelegálních přistěhovalců“ (6); dále požaduje, aby se pojem „overstayer“ jasněji vymezil a aby byly do jeho definice zahrnuty i výjimky, které lze za konkrétních podmínek udělit, a žádá o podrobnější kvalitativní a kvantitativní analýzu ohrožení, rizik a nákladů, jež pro evropskou společnost představují;

| 2. | poukazuje na to, že ačkoli navrhovaný systém a výstražné informace mohou ve větší míře odrazovat státní příslušníky třetích zemí od překračování povolené délky pobytu a poskytovat údaje a informace o vzorových situacích, je toho názoru, že kontakt s orgány pro vymáhání práva je pro zadržení osoby překračující povolenou délku pobytu stále nutný; nedomnívá se tudíž, že navrhovaný systém bude sám o sobě schopen problém s překračováním povolené délky pobytu odstranit; |
| --- | --- |

2.

poukazuje na to, že ačkoli navrhovaný systém a výstražné informace mohou ve větší míře odrazovat státní příslušníky třetích zemí od překračování povolené délky pobytu a poskytovat údaje a informace o vzorových situacích, je toho názoru, že kontakt s orgány pro vymáhání práva je pro zadržení osoby překračující povolenou délku pobytu stále nutný; nedomnívá se tudíž, že navrhovaný systém bude sám o sobě schopen problém s překračováním povolené délky pobytu odstranit;

| 3. | není dostatečně informován o tom, jak bude tento systém začleněn do stávajícího rámce, jaká bude jejich interakce, jaké změny bude třeba případně učinit v rámci stávajících systémů ani jaké budou skutečné náklady spojené se zavedením tohoto systému; domnívá se tudíž, že otázka, zda je tento systém skutečně nutné zřizovat, zůstává sporná; |
| --- | --- |

3.

není dostatečně informován o tom, jak bude tento systém začleněn do stávajícího rámce, jaká bude jejich interakce, jaké změny bude třeba případně učinit v rámci stávajících systémů ani jaké budou skutečné náklady spojené se zavedením tohoto systému; domnívá se tudíž, že otázka, zda je tento systém skutečně nutné zřizovat, zůstává sporná;

| 4. | připomíná, že správné fungování systému vstupu/výstupu bude materiálně i provozně záviset na úspěchu systémů VIS a SIS II; poukazuje na to, že tyto nástroje nejsou ještě zcela funkční, a že tudíž dosud nebylo možné provést jejich řádné hodnocení; zdůrazňuje, že funkčnost a spolehlivost systému SIS II je zpochybňována; |
| --- | --- |

4.

připomíná, že správné fungování systému vstupu/výstupu bude materiálně i provozně záviset na úspěchu systémů VIS a SIS II; poukazuje na to, že tyto nástroje nejsou ještě zcela funkční, a že tudíž dosud nebylo možné provést jejich řádné hodnocení; zdůrazňuje, že funkčnost a spolehlivost systému SIS II je zpochybňována;

| 5. | upozorňuje na to, že zkušenosti Spojených států amerických bezpochyby potvrzují, že zbudovat kontrolní struktury pro výstup je nepochybně náročnější než zbudovat obdobné struktury pro vstup, zvláště pokud jde o mořské a suchozemské hranice; vzhledem k výše zmíněným zkušenostem Spojených států amerických má rovněž pochybnosti, co se týče efektivnosti tohoto systému z hlediska nákladů; vyzývá proto Komisi, aby poskytla další informace ohledně investic, které jsou s tímto systémem ve skutečnosti spojeny; |
| --- | --- |

5.

upozorňuje na to, že zkušenosti Spojených států amerických bezpochyby potvrzují, že zbudovat kontrolní struktury pro výstup je nepochybně náročnější než zbudovat obdobné struktury pro vstup, zvláště pokud jde o mořské a suchozemské hranice; vzhledem k výše zmíněným zkušenostem Spojených států amerických má rovněž pochybnosti, co se týče efektivnosti tohoto systému z hlediska nákladů; vyzývá proto Komisi, aby poskytla další informace ohledně investic, které jsou s tímto systémem ve skutečnosti spojeny;

Program registrovaných cestujících (RTP)

| 6. | v zásadě podporuje zavedení RTP pro státní příslušníky třetích zemí, ať už mají či nemají vízovou povinnost, čímž se přispěje k rychlejšímu odbavení cestujících a k prevenci přetížení vstupních a výstupních míst, a případné používání automatických bran občany EU, neboť stávající právní předpisy Společenství umožňují zjednodušení hraničních kontrol pouze v případech těch státních příslušníků třetích zemí, kteří mají bydliště v příhraničních oblastech; |
| --- | --- |

6.

v zásadě podporuje zavedení RTP pro státní příslušníky třetích zemí, ať už mají či nemají vízovou povinnost, čímž se přispěje k rychlejšímu odbavení cestujících a k prevenci přetížení vstupních a výstupních míst, a případné používání automatických bran občany EU, neboť stávající právní předpisy Společenství umožňují zjednodušení hraničních kontrol pouze v případech těch státních příslušníků třetích zemí, kteří mají bydliště v příhraničních oblastech;

| 7. | současně se však staví kriticky k terminologii, která je používána ve výše uvedeném sdělení nazvaném „Příprava dalších kroků v oblasti správy hranic v Evropské unii“ („nerizikoví“ cestující a cestující „v dobré víře“), protože tato terminologie by naznačovala, že značný počet cestujících je a priori považován za cestující „rizikové“ či „ve zlé víře“, a doporučuje termín „častí cestující“; |
| --- | --- |

7.

současně se však staví kriticky k terminologii, která je používána ve výše uvedeném sdělení nazvaném „Příprava dalších kroků v oblasti správy hranic v Evropské unii“ („nerizikoví“ cestující a cestující „v dobré víře“), protože tato terminologie by naznačovala, že značný počet cestujících je a priori považován za cestující „rizikové“ či „ve zlé víře“, a doporučuje termín „častí cestující“;

| 8. | zdůrazňuje, že RTP pro státní příslušníky třetích zemí již zřídilo nebo se jej připravuje zřídit několik členských států, a poukazuje na nebezpečí, že vznikne nesourodá síť dvaceti sedmi systémů, jejichž principy – jakož i pravidla pro ochranu údajů a poplatky – budou rozdílné; je si vědom toho, že Nizozemsko se spolu s Německem, Spojeným královstvím a agenturou FRONTEX pokouší prosadit program pro urychlení mezinárodního cestování (International Expedited Traveller Programme) jakožto možný vzorový program pro ostatní členské státy; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje, že RTP pro státní příslušníky třetích zemí již zřídilo nebo se jej připravuje zřídit několik členských států, a poukazuje na nebezpečí, že vznikne nesourodá síť dvaceti sedmi systémů, jejichž principy – jakož i pravidla pro ochranu údajů a poplatky – budou rozdílné; je si vědom toho, že Nizozemsko se spolu s Německem, Spojeným královstvím a agenturou FRONTEX pokouší prosadit program pro urychlení mezinárodního cestování (International Expedited Traveller Programme) jakožto možný vzorový program pro ostatní členské státy;

| 9. | podporuje harmonizovaný přístup, a vyzývá proto naléhavě Komisi, aby celý proces na základě osvědčených postupů v členských státech urychlila a aby zajistila, že členské státy budou nadále postupovat v souladu s právními předpisy Společenství; |
| --- | --- |

9.

podporuje harmonizovaný přístup, a vyzývá proto naléhavě Komisi, aby celý proces na základě osvědčených postupů v členských státech urychlila a aby zajistila, že členské státy budou nadále postupovat v souladu s právními předpisy Společenství;

| 10. | konstatuje, že RTP pro státní příslušníky třetích zemí se liší od RTP pro občany EU; zdůrazňuje tedy, že se mezi nimi musí vždy jasně rozlišovat; |
| --- | --- |

10.

konstatuje, že RTP pro státní příslušníky třetích zemí se liší od RTP pro občany EU; zdůrazňuje tedy, že se mezi nimi musí vždy jasně rozlišovat;

Elektronický systém cestovních povolení (ESTA)

| 11. | uznává, že by bylo nerozumné zaměřit bezpečnostní opatření jen na ty státní příslušníky třetích zemí, kteří cestují do Evropské unie ze zemí s vízovou povinností; zpochybňuje však nutnost navrhovaného systému a uvítal by důkladné vysvětlení důvodů pro jeho zřízení; je přesvědčen, že správným krokem vpřed je zejména úzká spolupráce mezi zpravodajskými službami, spíše než masivní shromažďování údajů; |
| --- | --- |

11.

uznává, že by bylo nerozumné zaměřit bezpečnostní opatření jen na ty státní příslušníky třetích zemí, kteří cestují do Evropské unie ze zemí s vízovou povinností; zpochybňuje však nutnost navrhovaného systému a uvítal by důkladné vysvětlení důvodů pro jeho zřízení; je přesvědčen, že správným krokem vpřed je zejména úzká spolupráce mezi zpravodajskými službami, spíše než masivní shromažďování údajů;

| 12. | přeje si být informován o přesném harmonogramu a o podrobnostech studie, kterou Komise plánuje; |
| --- | --- |

12.

přeje si být informován o přesném harmonogramu a o podrobnostech studie, kterou Komise plánuje;

Obavy související s ochranou údajů a biometrickými údaji

| 13. | považuje za nepřípustné, že Komise před přijetím výše uvedeného sdělení nazvaného „Příprava dalších kroků v oblasti správy hranic v Evropské unii“ nekonzultovala evropského inspektora ochrany údajů, třebaže tento vyjádřil řadu pochybností, ani pracovní skupinu pro ochranu údajů zřízenou podle článku 29; žádá tedy Komisi, aby oba výše zmíněné subjekty konzultovala v souvislosti s jakýmikoli kroky, které v souladu s tímto sdělením bude chtít učinit, neboť nové „stavební prvky“ systému správy hranic, který navrhuje, budou obnášet zpracovávání velkého množství osobních údajů; |
| --- | --- |

13.

považuje za nepřípustné, že Komise před přijetím výše uvedeného sdělení nazvaného „Příprava dalších kroků v oblasti správy hranic v Evropské unii“ nekonzultovala evropského inspektora ochrany údajů, třebaže tento vyjádřil řadu pochybností, ani pracovní skupinu pro ochranu údajů zřízenou podle článku 29; žádá tedy Komisi, aby oba výše zmíněné subjekty konzultovala v souvislosti s jakýmikoli kroky, které v souladu s tímto sdělením bude chtít učinit, neboť nové „stavební prvky“ systému správy hranic, který navrhuje, budou obnášet zpracovávání velkého množství osobních údajů;

| 14. | je si vědom toho, že biometrické údaje jsou teoreticky účinnými osobními identifikátory, protože měřené charakteristiky jsou považovány za specifické pro každou osobu; zdůrazňuje však, že spolehlivost biometrických údajů není nikdy stoprocentní a že tyto údaje nejsou ve všech případech přesné, a že by tudíž měly být ve všech případech k dispozici alternativní postupy a že by měly být lépe propracovány rizikové profily; |
| --- | --- |

14.

je si vědom toho, že biometrické údaje jsou teoreticky účinnými osobními identifikátory, protože měřené charakteristiky jsou považovány za specifické pro každou osobu; zdůrazňuje však, že spolehlivost biometrických údajů není nikdy stoprocentní a že tyto údaje nejsou ve všech případech přesné, a že by tudíž měly být ve všech případech k dispozici alternativní postupy a že by měly být lépe propracovány rizikové profily;

| 15. | trvá proto na zřízení standardního protokolu pro používání a výměnu biometrických informací a na uzavření vzájemných dohod o kontrole, v nichž bude stanoveno, jak bude tento protokol používán; zastává rovněž názor, že má-li se zabránit tomu, že budou biometrické údaje v různých systémech členských států různě přijímány, mělo by používání biometrických metod podléhat normám kvality; |
| --- | --- |

15.

trvá proto na zřízení standardního protokolu pro používání a výměnu biometrických informací a na uzavření vzájemných dohod o kontrole, v nichž bude stanoveno, jak bude tento protokol používán; zastává rovněž názor, že má-li se zabránit tomu, že budou biometrické údaje v různých systémech členských států různě přijímány, mělo by používání biometrických metod podléhat normám kvality;

| 16. | domnívá se, že je naprosto nezbytné klást důraz na ochranu soukromí již v počáteční fázi vypracovávání jakýchkoli opatření, která by mohla vést ke zneužití osobních údajů a k ohrožení důvěry veřejnosti v subjekty, které informacemi o nich disponují; |
| --- | --- |

16.

domnívá se, že je naprosto nezbytné klást důraz na ochranu soukromí již v počáteční fázi vypracovávání jakýchkoli opatření, která by mohla vést ke zneužití osobních údajů a k ohrožení důvěry veřejnosti v subjekty, které informacemi o nich disponují;

Závěry

| 17. | domnívá se, že skutečně integrovaná správa hranic EU je legitimním cílem, a souhlasí s tím, že je třeba společnou politiku EU v oblasti správy hranic průběžně rozvíjet a posilovat; |
| --- | --- |

17.

domnívá se, že skutečně integrovaná správa hranic EU je legitimním cílem, a souhlasí s tím, že je třeba společnou politiku EU v oblasti správy hranic průběžně rozvíjet a posilovat;

| 18. | zastává však názor, že v souvislosti se správou hranic a řízením přistěhovalectví se neuvěřitelně rychle hromadí návrhy zavádějící zásadní změny; žádá tedy Komisi, aby celou záležitost zvážila z hlediska logistických potřeb a nákladů na hranicích; |
| --- | --- |

18.

zastává však názor, že v souvislosti se správou hranic a řízením přistěhovalectví se neuvěřitelně rychle hromadí návrhy zavádějící zásadní změny; žádá tedy Komisi, aby celou záležitost zvážila z hlediska logistických potřeb a nákladů na hranicích;

| 19 | dále vyjadřuje politování nad tím, že politika správy hranic EU by měla být založena na představě, že všichni cestující jsou potenciálně podezřelí a musí prokázat svoji dobrou víru; |
| --- | --- |

19

dále vyjadřuje politování nad tím, že politika správy hranic EU by měla být založena na představě, že všichni cestující jsou potenciálně podezřelí a musí prokázat svoji dobrou víru;

| 20. | je nespokojen s tím, že neexistuje komplexní rámcový plán, jenž by stanovoval obecné cíle a celkovou strukturu strategie správy hranic EU, a že nejsou k dispozici podrobné informace o tom, jak mají společně fungovat všechny související programy a režimy (které již existují, které se připravují nebo jsou součástí vypracovávané politiky) a jak lze propojení mezi nimi optimalizovat; domnívá se, že by Komise při zvažování struktury strategie správy hranic EU měla nejdříve provést analýzu efektivnosti stávajících systémů správy hranic jednotlivých členských států, aby mezi nimi dosáhla optimální součinnosti; |
| --- | --- |

20.

je nespokojen s tím, že neexistuje komplexní rámcový plán, jenž by stanovoval obecné cíle a celkovou strukturu strategie správy hranic EU, a že nejsou k dispozici podrobné informace o tom, jak mají společně fungovat všechny související programy a režimy (které již existují, které se připravují nebo jsou součástí vypracovávané politiky) a jak lze propojení mezi nimi optimalizovat; domnívá se, že by Komise při zvažování struktury strategie správy hranic EU měla nejdříve provést analýzu efektivnosti stávajících systémů správy hranic jednotlivých členských států, aby mezi nimi dosáhla optimální součinnosti;

| 21. | zdůrazňuje, že v první řadě je nutné vyhodnotit a posoudit stávající systémy a systémy, které se nacházejí ve fázi příprav, a upozorňuje na to, že schopnost EU dosáhnout svých strategických cílů záleží do značné míry na tom, zda dokáže tyto programy vzájemně propojit, neboť bude-li v této oblasti docházet ke zdvojování postupů a nebude-li zaručena jejich konsistence, bude to mít negativní dopad na organizaci a výsledky; zastává názor, že by neměly být zaváděny žádné nové nástroje ani systémy, dokud nebudou stávající nástroje zcela funkční, bezpečné a spolehlivé; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že v první řadě je nutné vyhodnotit a posoudit stávající systémy a systémy, které se nacházejí ve fázi příprav, a upozorňuje na to, že schopnost EU dosáhnout svých strategických cílů záleží do značné míry na tom, zda dokáže tyto programy vzájemně propojit, neboť bude-li v této oblasti docházet ke zdvojování postupů a nebude-li zaručena jejich konsistence, bude to mít negativní dopad na organizaci a výsledky; zastává názor, že by neměly být zaváděny žádné nové nástroje ani systémy, dokud nebudou stávající nástroje zcela funkční, bezpečné a spolehlivé;

| 22. | zastává názor, že než se do systému začne investovat, je nanejvýš důležité jasně definovat operační rámec pro propojení veškerých opatření a nových iniciativ; zdůrazňuje rovněž, že by mělo být naprosto jasné, jaké změny je třeba v zájmu zajištění harmonizace technologií a procesů provést, a poukazuje na to, že veškeré investice by měly mít ekonomické opodstatnění; |
| --- | --- |

22.

zastává názor, že než se do systému začne investovat, je nanejvýš důležité jasně definovat operační rámec pro propojení veškerých opatření a nových iniciativ; zdůrazňuje rovněž, že by mělo být naprosto jasné, jaké změny je třeba v zájmu zajištění harmonizace technologií a procesů provést, a poukazuje na to, že veškeré investice by měly mít ekonomické opodstatnění;

| 23. | vyjadřuje pochybnosti ohledně potřebnosti a přiměřenosti navrhovaných opatření vzhledem k jejich nákladnosti a k potenciálním rizikům, jež představují pro ochranu údajů; je tudíž toho názoru, že dříve, než bude koncipován jakýkoli formální návrh, je třeba tato opatření posoudit z hlediska těchto kritérií; |
| --- | --- |

23.

vyjadřuje pochybnosti ohledně potřebnosti a přiměřenosti navrhovaných opatření vzhledem k jejich nákladnosti a k potenciálním rizikům, jež představují pro ochranu údajů; je tudíž toho názoru, že dříve, než bude koncipován jakýkoli formální návrh, je třeba tato opatření posoudit z hlediska těchto kritérií;

| 24. | uznává, že nalézt rovnováhu mezi zajištěním volného pohybu rostoucího počtu osob přes hranice a zaručením větší bezpečnosti evropských občanů je těžký úkol, a nepopírá, že využívání údajů zde nabízí zjevné výhody; současně však zastává názor, že důvěru veřejnosti ve vládní opatření lze zachovat pouze tehdy, budou-li stanoveny dostatečné záruky ochrany údajů, kontrola a mechanismy pro zajištění nápravy; |
| --- | --- |

24.

uznává, že nalézt rovnováhu mezi zajištěním volného pohybu rostoucího počtu osob přes hranice a zaručením větší bezpečnosti evropských občanů je těžký úkol, a nepopírá, že využívání údajů zde nabízí zjevné výhody; současně však zastává názor, že důvěru veřejnosti ve vládní opatření lze zachovat pouze tehdy, budou-li stanoveny dostatečné záruky ochrany údajů, kontrola a mechanismy pro zajištění nápravy;

*

* *

| 25. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, evropskému inspektorovi ochrany údajů a Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (FRONTEX). |
| --- | --- |

25.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, evropskému inspektorovi ochrany údajů a Evropské agentuře pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (FRONTEX).

---

(1)  Úř. věst. L 105, 13.4.2006, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 60.

(3)  Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 1.

(4)  Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 43.

(5)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0633.

(6)  SEK(2008)0153.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/5

---

Úterý 10. března 2009Přemístění sídla obchodních společností do jiného členského státu

P6_TA(2009)0086

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 s doporučeními Komisi o přemístění sídla obchodních společností do jiného členského státu (2008/2196(INI))

2010/C 87 E/02

Evropský parlament,

s ohledem na čl. 192, druhý odstavec Smlouvy o ES,

s ohledem na články 43 a 48 Smlouvy o ES,

s ohledem na sdělení Komise ze dne 21. května 2003 nazvané „Modernizace práva společností a zlepšení správy a řízení společností v Evropské unii – Plán posunout se vpřed“ (KOM(2003)0284),

s ohledem na své usnesení ze dne 21. dubna 2004 ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Modernizace práva společností a zlepšení správy a řízení společností v Evropské Unii - Plán posunout se vpřed“ (1),

s ohledem na své usnesení ze dne 4. července 2006 o nedávném vývoji a vyhlídkách v oblasti práva společností (2),

s ohledem na své usnesení ze dne 25. října 2007 o evropské soukromé společnosti a 14. směrnici v oblasti práva společností o přemístění sídla společnosti (3),

s ohledem na rozsudky Soudního dvora ve věci Daily Mail and General Trust
   (4), Centros
   (5), Überseering
   (6), Inspire Art
   (7), SEVIC Systems
   (8)
  a Cadbury Schweppes
   (9),

s ohledem na články 39 a 45 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a stanovisko Hospodářského a měnového výboru (A6-0040/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že obchodní společnosti by měly mít možnost požívat svobody usazování v rámci vnitřního trhu, jak je zakotveno ve Smlouvě o ES a vykládáno Soudním dvorem, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že obchodní společnosti by měly mít možnost požívat svobody usazování v rámci vnitřního trhu, jak je zakotveno ve Smlouvě o ES a vykládáno Soudním dvorem,

| B. | vzhledem k tomu, že přeshraniční migrace společností je jedním z klíčových prvků při dokončování vnitřního trhu, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že přeshraniční migrace společností je jedním z klíčových prvků při dokončování vnitřního trhu,

| C. | vzhledem k tomu, že přemístění sídla obchodní společnosti do jiného členského státu by nemělo způsobit ukončení její činnosti nebo jakékoli jiné přerušení činnosti či zánik její právní subjektivity, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že přemístění sídla obchodní společnosti do jiného členského státu by nemělo způsobit ukončení její činnosti nebo jakékoli jiné přerušení činnosti či zánik její právní subjektivity,

| D. | vzhledem k tomu, že přeshraničním přemístěním sídla by se neměly obcházet právní, sociální a daňové podmínky, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že přeshraničním přemístěním sídla by se neměly obcházet právní, sociální a daňové podmínky,

| E. | vzhledem k tomu, že by měla být zaručena práva dalších zúčastněných stran (např. menšinových společníků, zaměstnanců a věřitelů, atd.), jichž se přemístění týká, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že by měla být zaručena práva dalších zúčastněných stran (např. menšinových společníků, zaměstnanců a věřitelů, atd.), jichž se přemístění týká,

| F. | vzhledem k tomu, že by mělo být plně zachováno příslušné acquis Společenství, jež stanoví přeshraniční právo na informování zaměstnanců, projednání se zaměstnanci a jejich účast a zajišťuje již existující účastnická práva zaměstnanců (směrnice 94/45/ES (10) a 2005/56/ES (11)), a vzhledem k tomu, že při přemístění sídla společnosti by tedy nemělo dojít ke ztrátě těchto práv, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že by mělo být plně zachováno příslušné acquis Společenství, jež stanoví přeshraniční právo na informování zaměstnanců, projednání se zaměstnanci a jejich účast a zajišťuje již existující účastnická práva zaměstnanců (směrnice 94/45/ES (10) a 2005/56/ES (11)), a vzhledem k tomu, že při přemístění sídla společnosti by tedy nemělo dojít ke ztrátě těchto práv,

| G. | vzhledem k tomu, že předpis, který společnostem ukládá povinnost, aby ponechávaly svá ústředí a sídla ve stejném členském státě, by byl v rozporu s judikaturou Soudního dvora o svobodě usazování, a tudíž by porušoval právní předpisy ES, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že předpis, který společnostem ukládá povinnost, aby ponechávaly svá ústředí a sídla ve stejném členském státě, by byl v rozporu s judikaturou Soudního dvora o svobodě usazování, a tudíž by porušoval právní předpisy ES,

| 1. | žádá Komisi, aby na základě článku 44 Smlouvy o ES předložila Parlamentu do 31. března 2009 legislativní návrh směrnice, která stanoví opatření pro koordinaci vnitrostátních právních předpisů členských států za účelem usnadnění přeshraničního přemístění sídla obchodních společností, jež jsou založeny v souladu s právními předpisy členského státu, v rámci Společenství („14. směrnice v oblasti práva obchodních společností“), a žádá, aby byl tento návrh vypracován v rámci interinstitucionálního jednání a s přihlédnutím k níže uvedeným podrobným doporučením; |
| --- | --- |

1.

žádá Komisi, aby na základě článku 44 Smlouvy o ES předložila Parlamentu do 31. března 2009 legislativní návrh směrnice, která stanoví opatření pro koordinaci vnitrostátních právních předpisů členských států za účelem usnadnění přeshraničního přemístění sídla obchodních společností, jež jsou založeny v souladu s právními předpisy členského státu, v rámci Společenství („14. směrnice v oblasti práva obchodních společností“), a žádá, aby byl tento návrh vypracován v rámci interinstitucionálního jednání a s přihlédnutím k níže uvedeným podrobným doporučením;

| 2. | konstatuje, že v současné době mohou podniky přemístit své sídlo pouze zrušením společnosti a založením nové právnické osoby v cílovém členském státě nebo založením nové právnické osoby v cílovém členském státě a následnou fúzí obou podniků; konstatuje rovněž, že tento postup je spojen s administrativními překážkami, náklady a sociálními dopady a neposkytuje právní jistotu; |
| --- | --- |

2.

konstatuje, že v současné době mohou podniky přemístit své sídlo pouze zrušením společnosti a založením nové právnické osoby v cílovém členském státě nebo založením nové právnické osoby v cílovém členském státě a následnou fúzí obou podniků; konstatuje rovněž, že tento postup je spojen s administrativními překážkami, náklady a sociálními dopady a neposkytuje právní jistotu;

| 3. | upozorňuje na svobodu usazování, kterou podnikům zaručuje článek 48 Smlouvy o ES a jejíž výklad poskytl Soudní dvůr (12); |
| --- | --- |

3.

upozorňuje na svobodu usazování, kterou podnikům zaručuje článek 48 Smlouvy o ES a jejíž výklad poskytl Soudní dvůr (12);

| 4. | poukazuje na to, že přemístění sídla znamená přemístění dohledu; zdůrazňuje, že v souvislosti s vypracováváním 14. směrnice v oblasti práva obchodních společností o přemístění sídla společnosti do jiného členského státu musí být zaručeno zachování stávajících práv společníků, věřitelů a zaměstnanců a musí být zachována dosavadní rovnováha v řízení společnosti („corporate governance“); |
| --- | --- |

4.

poukazuje na to, že přemístění sídla znamená přemístění dohledu; zdůrazňuje, že v souvislosti s vypracováváním 14. směrnice v oblasti práva obchodních společností o přemístění sídla společnosti do jiného členského státu musí být zaručeno zachování stávajících práv společníků, věřitelů a zaměstnanců a musí být zachována dosavadní rovnováha v řízení společnosti („corporate governance“);

| 5. | navrhuje, aby byl v nové směrnici uveden odkaz na směrnici 94/45/ES a směrnici 2005/56/ES, aby tak byla při provádění směrnic EU v oblasti práva společností zajištěna koherence a podstata postupů účasti zaměstnanců; |
| --- | --- |

5.

navrhuje, aby byl v nové směrnici uveden odkaz na směrnici 94/45/ES a směrnici 2005/56/ES, aby tak byla při provádění směrnic EU v oblasti práva společností zajištěna koherence a podstata postupů účasti zaměstnanců;

| 6. | zastává názor, že samotnému přemístění sídla musí předcházet vytvoření plánu tohoto přemístění a vypracování zprávy, v níž jsou vysvětleny a zdůvodněny právní a hospodářské aspekty a veškeré důsledky přemístění sídla pro společníky a zaměstnance; zdůrazňuje, že plán přemístění i zpráva musí být včas zpřístupněny všem zúčastněným stranám; |
| --- | --- |

6.

zastává názor, že samotnému přemístění sídla musí předcházet vytvoření plánu tohoto přemístění a vypracování zprávy, v níž jsou vysvětleny a zdůvodněny právní a hospodářské aspekty a veškeré důsledky přemístění sídla pro společníky a zaměstnance; zdůrazňuje, že plán přemístění i zpráva musí být včas zpřístupněny všem zúčastněným stranám;

| 7. | s ohledem na Lisabonskou strategii zdůrazňuje pozitivní účinky konkurence v daňové oblasti na hospodářský růst; |
| --- | --- |

7.

s ohledem na Lisabonskou strategii zdůrazňuje pozitivní účinky konkurence v daňové oblasti na hospodářský růst;

| 8. | poukazuje na to, že přemístění sídla by nemělo mít daňové dopady; |
| --- | --- |

8.

poukazuje na to, že přemístění sídla by nemělo mít daňové dopady;

| 9. | doporučuje, aby byla zlepšena výměna informací a vzájemné spolupráce mezi daňovými orgány; |
| --- | --- |

9.

doporučuje, aby byla zlepšena výměna informací a vzájemné spolupráce mezi daňovými orgány;

| 10. | požaduje transparentnost při provádění nové směrnice v členských státech, a navrhuje proto ohlašovací povinnost členských států vůči Komisi, na jejímž základě musí být podniky, které přemístí své sídlo podle této směrnice, zapsány do evropského obchodního rejstříku; poukazuje na skutečnost, že v zájmu zlepšování tvorby právních předpisů je třeba se při provádění ohlašovací povinnosti do vnitrostátního práva vyvarovat nadbytečných informací, přičemž je však zapotřebí zaručit jejich dostatečný rozsah; |
| --- | --- |

10.

požaduje transparentnost při provádění nové směrnice v členských státech, a navrhuje proto ohlašovací povinnost členských států vůči Komisi, na jejímž základě musí být podniky, které přemístí své sídlo podle této směrnice, zapsány do evropského obchodního rejstříku; poukazuje na skutečnost, že v zájmu zlepšování tvorby právních předpisů je třeba se při provádění ohlašovací povinnosti do vnitrostátního práva vyvarovat nadbytečných informací, přičemž je však zapotřebí zaručit jejich dostatečný rozsah;

| 11. | potvrzuje, že doporučení jsou v souladu se zásadou subsidiarity a základními právy občanů; |
| --- | --- |

11.

potvrzuje, že doporučení jsou v souladu se zásadou subsidiarity a základními právy občanů;

| 12. | domnívá se, že požadovaný návrh nemá žádné finanční dopady; |
| --- | --- |

12.

domnívá se, že požadovaný návrh nemá žádné finanční dopady;

| 13. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a připojená podrobná doporučení Komisi, Radě a parlamentům a vládám členských států. |
| --- | --- |

13.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení a připojená podrobná doporučení Komisi, Radě a parlamentům a vládám členských států.

---

(1)  Úř. věst. C 104 E, 30.4.2004, s. 714.

(2)  Úř. věst. C 303 E, 13.12.2006, s. 114.

(3)  Úř. věst. C 263 E, 16.10.2008, s. 671.

(4)  Věc 81/87 Daily Mail and General Trust [1988] Sb. rozh. 5483.

(5)  Věc C–212/97 Centros [1999] Sb. rozh. I-1459.

(6)  Věc C–208/00 Überseering [2002] Sb. rozh. I-9919.

(7)  Věc C–167/01 Inspire Art [2003] Sb. rozh. I-10155.

(8)  Věc C–411/03 SEVIC Systems [2005] Sb. rozh. I-10805.

(9)  Věc C–196/04 Cadbury Schweppes [2006] Sb. rozh. I-7995.

(10)  Směrnice Rady 94/45/ES ze dne 22. září 1994 o zřízení evropské rady zaměstnanců nebo vytvoření postupu pro informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci v podnicích působících na území Společenství a skupinách podniků působících na území Společenství (Úř. věst. L 254, 30.9.1994, s. 64).

(11)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/56/ES ze dne 26. října 2005 o přeshraničních fúzích kapitálových společností (Úř. věst. L 310, 25.11.2005, s. 1).

(12)  Rozsudek ve věci Centros, viz výše.

---

Úterý 10. března 2009PŘÍLOHA K NÁVRHU USNESENÍ

PODROBNÁ DOPORUČENÍ K OBSAHU POŽADOVANÉHO NÁVRHU

Evropský parlament žádá Komisi, aby předložila návrh směrnice, který by obsahoval následující body:

Doporučení 1 (dopady přemístění sídla obchodních společností do jiného členského státu)

Přemístění sídla obchodních společností do jiného členského státu by nemělo způsobit ukončení činnosti dotčené společnosti ani žádné přerušení její činnosti či zánik její právní subjektivity; společnost si tedy zachová svou právní subjektivitu, přičemž veškerý majetek, závazky a smluvní vztahy zůstanou nedotčeny. Přemístěním by se navíc neměly obcházet právní, sociální a daňové podmínky. Přemístění nabývá účinnosti dnem zápisu do rejstříku v hostitelském členském státě. Ode dne zápisu do rejstříku v hostitelském členském státě se obchodní společnost řídí právními předpisy tohoto státu.

Doporučení 2 (postup při přemístění sídla uvnitř společnosti)

Vedení nebo představenstvo obchodní společnosti, která má v úmyslu přemístit své sídlo, musí vypracovat návrh přemístění. Tento návrh obsahuje přinejmenším tyto údaje:

| a) | právní formu, firma a sídlo obchodní společnosti v domovském členském státě; |
| --- | --- |

a)

právní formu, firma a sídlo obchodní společnosti v domovském členském státě;

| b) | předpokládanou právní formu, firma a sídlo obchodní společnosti v hostitelském členském státě; |
| --- | --- |

b)

předpokládanou právní formu, firma a sídlo obchodní společnosti v hostitelském členském státě;

| c) | zakladatelskou listinu/smlouvu a stanovy, které obchodní společnost bude v hostitelském členském státě uplatňovat; |
| --- | --- |

c)

zakladatelskou listinu/smlouvu a stanovy, které obchodní společnost bude v hostitelském členském státě uplatňovat;

| d) | předpokládaný harmonogram přemístění; |
| --- | --- |

d)

předpokládaný harmonogram přemístění;

| e) | datum, od něhož úkony společnosti, jež má v úmyslu přemístit své sídlo, budou pro účely účetnictví považovány za úkony společnosti mající sídlo v hostitelském členském státě; |
| --- | --- |

e)

datum, od něhož úkony společnosti, jež má v úmyslu přemístit své sídlo, budou pro účely účetnictví považovány za úkony společnosti mající sídlo v hostitelském členském státě;

| f) | popřípadě podrobné informace o přemístění ústředí nebo hlavní provozovny; |
| --- | --- |

f)

popřípadě podrobné informace o přemístění ústředí nebo hlavní provozovny;

| g) | práva zaručovaná společníkům, zaměstnancům a věřitelům obchodní společnosti nebo příslušná navrhovaná opatření; |
| --- | --- |

g)

práva zaručovaná společníkům, zaměstnancům a věřitelům obchodní společnosti nebo příslušná navrhovaná opatření;

| h) | v případě, že společnost uplatňuje účast zaměstnanců na svém řízení (tzv. zaměstnanecká participace) a ve vnitrostátních právních předpisech hostitelského členského státu takový systém řízení není upraven, informace o postupech, kterými se zaměstnanecká participace stanoví. |
| --- | --- |

h)

v případě, že společnost uplatňuje účast zaměstnanců na svém řízení (tzv. zaměstnanecká participace) a ve vnitrostátních právních předpisech hostitelského členského státu takový systém řízení není upraven, informace o postupech, kterými se zaměstnanecká participace stanoví.

Návrh přemístění se předkládá společníkům a zástupcům zaměstnanců obchodní společnosti k posouzení v dostatečném předstihu před datem konání schůze společníků společnosti.

Obchodní společnost, která má v úmyslu přemístit své sídlo, musí podle platných vnitrostátních právních předpisů a v souladu se směrnicí 68/151/EHS zveřejnit alespoň tyto údaje (1):

| a) | právní formu, firmu a sídlo obchodní společnosti v domovském členském státě, jakož i její předpokládanou právní formu, firmu a sídlo v hostitelském členském státě; |
| --- | --- |

a)

právní formu, firmu a sídlo obchodní společnosti v domovském členském státě, jakož i její předpokládanou právní formu, firmu a sídlo v hostitelském členském státě;

| b) | rejstřík, do kterého byly vloženy listiny a zapsány údaje uvedené v čl. 3 odst. 2 směrnice 68/151/EHS pro danou společnost, a číslo zápisu v rejstříku; |
| --- | --- |

b)

rejstřík, do kterého byly vloženy listiny a zapsány údaje uvedené v čl. 3 odst. 2 směrnice 68/151/EHS pro danou společnost, a číslo zápisu v rejstříku;

| c) | opatření, na jejichž základě věřitelé a menšinoví společníci obchodní společnosti mohou vykonávat svá práva, a adresa, na níž lze o těchto opatřeních bezplatně získat veškeré informace. |
| --- | --- |

c)

opatření, na jejichž základě věřitelé a menšinoví společníci obchodní společnosti mohou vykonávat svá práva, a adresa, na níž lze o těchto opatřeních bezplatně získat veškeré informace.

Vedení nebo představenstvo obchodní společnosti, která má v úmyslu přemístit své sídlo, vyhotoví rovněž zprávu, v níž vysvětlí a odůvodní právní a hospodářské aspekty návrhu na přemístění a uvede jeho důsledky pro společníky, věřitele a zaměstnance společnosti, není-li dohodnuto jinak.

Doporučení 3 (rozhodnutí valné hromady společníků o přemístění)

Valná hromada společníků schválí návrh na přemístění v souladu se stanovenými pravidly většinou požadovanou k přijetí změn v zakladatelské listině/smlouvě a stanovách podle právních předpisů, které se na společnost vztahují v jejím domovském členském státě.

V případě, že společnost uplatňuje zaměstnaneckou participaci na svém řízení, může valná hromada společníků podmínit přemístění svým výslovným schválením úprav zaměstnanecké participace.

Doporučení 4 (administrativní postup přemístění a ověření)

Domovský členský stát na základě svých právních předpisů ověří, zda postup přemístění proběhl v souladu se zákonem. Příslušný orgán určený domovským členským státem vydá osvědčení o tom, že byly uskutečněny všechny kroky a splněny všechny požadované formality.

Osvědčení, kopie zakladatelské listiny/smlouvy a stanovy, které hodlá obchodní společnost uplatňovat v hostitelském členském státě, a kopie návrhu na přemístění musí být v přiměřené lhůtě předloženy orgánu příslušnému k provedení zápisu do rejstříku v hostitelském členském státě. Tyto dokumenty musí být dostatečné k tomu, aby společnost mohla být v hostitelském členském státě do rejstříku zapsána. Orgán příslušný k provedení zápisu do rejstříku v hostitelském členském státě ověří, zda byly splněny věcné a formální podmínky pro přemístění.

Příslušný orgán v hostitelském členském státě neprodleně uvědomí o zápisu společnosti do rejstříku příslušný orgán v domovském členském státě. Tento orgán v domovském členském státě následně vymaže obchodní společnost z rejstříku.

Zápis do rejstříku v hostitelském členském státě a výmaz z rejstříku v domovském členském státě se zveřejní. Musí být uvedeny alespoň tyto údaje:

| a) | datum zápisu do rejstříku; |
| --- | --- |

a)

datum zápisu do rejstříku;

| b) | nové a předchozí číslo zápisu v rejstřících domovského a hostitelského členského státu. |
| --- | --- |

b)

nové a předchozí číslo zápisu v rejstřících domovského a hostitelského členského státu.

Doporučení 5 (zaměstnanecká participace)

Zaměstnanecká participace se řídí právními předpisy hostitelského členského státu.

Právní předpisy hostitelského členského státu se ovšem nepoužijí:

| a) | pokud hostitelský členský stát nestanoví alespoň stejnou míru zaměstnanecké participace, kterou obchodní společnost poskytovala v domovském členském státě, nebo |
| --- | --- |

a)

pokud hostitelský členský stát nestanoví alespoň stejnou míru zaměstnanecké participace, kterou obchodní společnost poskytovala v domovském členském státě, nebo

| b) | pokud právní předpisy hostitelského členského státu nepřiznávají zaměstnancům společnosti, která se nachází v jiném členském státě, stejný nárok na výkon práv na účast, jaký měli tito zaměstnanci před přemístěním sídla. |
| --- | --- |

b)

pokud právní předpisy hostitelského členského státu nepřiznávají zaměstnancům společnosti, která se nachází v jiném členském státě, stejný nárok na výkon práv na účast, jaký měli tito zaměstnanci před přemístěním sídla.

V těchto případech se přiměřeně použijí ustanovení článku 16 směrnice 2005/56/ES.

Doporučení 6 (třetí osoby, jichž se přemístění týká)

Žádná společnost, vůči níž bylo zahájeno řízení o zrušení, likvidace, řízení z důvodu platební neschopnosti nebo pozastavení plateb či jiná řízení, nesmí získat povolení k přeshraničnímu přemístění svého sídla v rámci Společenství.

Pro účely probíhajících soudních či správních řízení, která byla zahájena ještě před přemístěním sídla obchodní společnosti, se má za to, že sídlo této obchodní společnosti je v domovském členském státě.

---

(1)  První směrnice Rady 68/151/EHS ze dne 9. března 1968 o koordinaci ochranných opatření, která jsou na ochranu zájmů společníků a třetích osob vyžadována v členských státech od společností ve smyslu článku 58 druhého pododstavce Smlouvy, za účelem dosažení rovnocennosti těchto opatření (Úř. věst. L 65, 14.3.1968, s. 8).

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/10

---

Úterý 10. března 2009Společný evropský azylový systém

P6_TA(2009)0087

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o budoucnosti společného evropského azylového systému (2008/2305(INI))

2010/C 87 E/03

Evropský parlament,

s ohledem na čl. 63 odst. 1 a 2 Smlouvy o ES,

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie,

s ohledem na Úmluvu o právním postavení uprchlíků, která byla podepsána v Ženevě v roce 1951, a dodatkový protokol z roku 1967, který je k ní připojen,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 343/2003 ze dne 18. února 2003, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o azyl podané státním příslušníkem třetí země v některém z členských států (1) („dublinské nařízení“),

s ohledem na směrnici Rady 2003/9/ES ze dne 27. ledna 2003, kterou se stanoví minimální normy pro přijímání žadatelů o azyl (2) („směrnice o přijímání žadatelů o azyl“),

s ohledem na směrnici Rady 2005/85/ES ze dne 1. prosince 2005 o minimálních normách pro řízení v členských státech o přiznávání a odnímání postavení uprchlíka (3) („směrnice o řízení o přiznání postavení uprchlíka“),

s ohledem na směrnici Rady 2004/83/ES ze dne 29. dubna 2004 o minimálních normách, které musí splňovat státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, aby mohli žádat o postavení uprchlíka nebo osoby, která z jiných důvodů potřebuje mezinárodní ochranu, a o obsahu poskytované ochrany (4),

s ohledem na zprávu Komise o provádění směrnice 2003/9/ES ze dne 27. ledna 2003, kterou se stanoví minimální normy pro přijímání žadatelů o azyl (KOM(2007)0745),

s ohledem na své usnesení ze dne 14. dubna 2005 o Lampeduse (5),

s ohledem na své usnesení ze dne 6. dubna 2006 o situaci uprchlíků na Maltě (6),

s ohledem na své usnesení ze dne 21. června 2007 o azylu: praktická spolupráce, kvalita rozhodovacího procesu ve společném evropském azylovém systému (7),

s ohledem na své usnesení ze dne 2. září 2008 o hodnocení dublinského systému (8),

s ohledem na zprávy Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci o návštěvách různých zajišťovacích středisek, jejichž cílem byla kontrola podmínek pro přijímání,

s ohledem na rozsudek Soudního dvora Evropských společenství ze dne 6. května 2008 ve věci C-133/06, Evropský parlament proti Radě Evropské unie (9), týkající se žaloby na neplatnost směrnice o řízení o přiznání postavení uprchlíka, jejímž cílem bylo zejména dosáhnout zrušení těch ustanovení směrnice, které se týkají přijímání a změn společného minimálního seznamu bezpečných zemí,

s ohledem na Evropský pakt o přistěhovalectví a azylu, který přijala Evropská rada dne 16. října 2008, jehož čtvrtým cílem je „budovat Evropu azylu“,

s ohledem na článek 45 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci a stanovisko Výboru pro rozvoj (A6-0050/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že legislativní nástroje první fáze zavádění společného evropského azylového systému sice umožnily definovat společné minimální normy, nebylo však možné zajistit stejné podmínky pro přístup k ochraně na celém území EU, takže se nadále objevují takové jevy, jako je sekundární pohyb a podávání vícenásobných žádostí, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že legislativní nástroje první fáze zavádění společného evropského azylového systému sice umožnily definovat společné minimální normy, nebylo však možné zajistit stejné podmínky pro přístup k ochraně na celém území EU, takže se nadále objevují takové jevy, jako je sekundární pohyb a podávání vícenásobných žádostí,

| B. | vzhledem k tomu, že uplatňování kritérií první země vstupu, která stanovil dublinský systém, mohou vést k nerovnoměrnému zatížení určitých členských států, zejména těch, které se nacházejí na vnější hranici EU, jež by bylo důsledkem jejich zeměpisné polohy, a vzhledem k tomu, že tento stav by měl negativní dopad jak na členské státy, tak na žadatele o azyl, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že uplatňování kritérií první země vstupu, která stanovil dublinský systém, mohou vést k nerovnoměrnému zatížení určitých členských států, zejména těch, které se nacházejí na vnější hranici EU, jež by bylo důsledkem jejich zeměpisné polohy, a vzhledem k tomu, že tento stav by měl negativní dopad jak na členské státy, tak na žadatele o azyl,

| C. | vzhledem k tomu, že Komise ve svém hodnocení dublinského systému poukazuje na to, že v roce 2005 bylo v důsledku zavedení dublinského systému všech 13 členských států na hranicích EU vystaveno narůstajícím problémům, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Komise ve svém hodnocení dublinského systému poukazuje na to, že v roce 2005 bylo v důsledku zavedení dublinského systému všech 13 členských států na hranicích EU vystaveno narůstajícím problémům,

| D. | vzhledem k tomu, že Komise ve své výše uvedené zprávě o směrnici o přijímání žadatelů o azyl konstatuje, že při jejím provádění se objevily závažné problémy, zejména v uzavřených střediscích a tranzitních zónách, což si parlamentní delegace mohly při několika svých cestách ověřit přímo na místě, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Komise ve své výše uvedené zprávě o směrnici o přijímání žadatelů o azyl konstatuje, že při jejím provádění se objevily závažné problémy, zejména v uzavřených střediscích a tranzitních zónách, což si parlamentní delegace mohly při několika svých cestách ověřit přímo na místě,

Obecné poznámky

| 1. | konstatuje, že v minulém roce vzrostl počet uprchlíků na celém světě tak, že jejich počet dosáhl více než 12 milionů a počet vnitřně vysídlených osob představoval 26 milionů; podporuje v této souvislosti vytvoření společného evropského azylového systému a vítá plán azylové politiky vypracovaný Komisí, jenž slouží jako pracovní plán pro dokončení společného evropského azylového systému; |
| --- | --- |

1.

konstatuje, že v minulém roce vzrostl počet uprchlíků na celém světě tak, že jejich počet dosáhl více než 12 milionů a počet vnitřně vysídlených osob představoval 26 milionů; podporuje v této souvislosti vytvoření společného evropského azylového systému a vítá plán azylové politiky vypracovaný Komisí, jenž slouží jako pracovní plán pro dokončení společného evropského azylového systému;

| 2. | lituje skutečnosti, že v důsledku změny právního základu po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost se zvažuje odložení druhé fáze společného evropského azylového systému, která by měla odstranit nežádoucí rozdíly mezi azylovými systémy členských států, na rok 2012; |
| --- | --- |

2.

lituje skutečnosti, že v důsledku změny právního základu po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost se zvažuje odložení druhé fáze společného evropského azylového systému, která by měla odstranit nežádoucí rozdíly mezi azylovými systémy členských států, na rok 2012;

| 3. | poukazuje na skutečnost, že podíl státních příslušníků třetích zemí, jimž byl přiznán statut uprchlíka, se v členských státech pohybuje přibližně mezi 0 % a 90 %; |
| --- | --- |

3.

poukazuje na skutečnost, že podíl státních příslušníků třetích zemí, jimž byl přiznán statut uprchlíka, se v členských státech pohybuje přibližně mezi 0 % a 90 %;

| 4. | zdůrazňuje, že harmonizace norem, jež by měla vést ke společnému postupu a k jednotnému statutu v oblasti azylu, má směřovat k zavedení vysoké úrovně ochrany v celé EU, a nikoli k přizpůsobování se nižší úrovni, poněvadž společný azylový systém by tak nebyl žádným přínosem; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že harmonizace norem, jež by měla vést ke společnému postupu a k jednotnému statutu v oblasti azylu, má směřovat k zavedení vysoké úrovně ochrany v celé EU, a nikoli k přizpůsobování se nižší úrovni, poněvadž společný azylový systém by tak nebyl žádným přínosem;

| 5. | lituje skutečnosti, že pojetí instituce azylu, které je nedílnou součástí demokracie a ochrany lidských práv, bylo v posledních letech vážně oslabeno; opakuje, že je třeba plně respektovat práva a potřeby žadatelů o azyl a zásadu nenavracení; |
| --- | --- |

5.

lituje skutečnosti, že pojetí instituce azylu, které je nedílnou součástí demokracie a ochrany lidských práv, bylo v posledních letech vážně oslabeno; opakuje, že je třeba plně respektovat práva a potřeby žadatelů o azyl a zásadu nenavracení;

| 6. | připomíná, že EU musí vypracovat mechanismy, které umožní identifikovat žadatele o azyl na vnějších hranicích a zaručí přístup na území EU osobám, které mají nárok na mezinárodní ochranu, a to i v rámci kontrolních operací na vnějších hranicích; |
| --- | --- |

6.

připomíná, že EU musí vypracovat mechanismy, které umožní identifikovat žadatele o azyl na vnějších hranicích a zaručí přístup na území EU osobám, které mají nárok na mezinárodní ochranu, a to i v rámci kontrolních operací na vnějších hranicích;

| 7. | vítá skutečnost, že Komise jako jeden z obecných cílů společného evropského azylového systému označila zajištění přístupu osobám potřebujícím ochranu; |
| --- | --- |

7.

vítá skutečnost, že Komise jako jeden z obecných cílů společného evropského azylového systému označila zajištění přístupu osobám potřebujícím ochranu;

| 8. | vyzývá Evropskou agenturu pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (Frontex), aby předložila podrobné údaje o počtu žadatelů o azyl identifikovaných v průběhu jejích operací a o osudu osob, které byly v průběhu těchto operací zadrženy a navráceny zpět do tranzitní země nebo do země původu; vyzývá Komisi, aby předložila návrh na změnu mandátu agentury Frontex tak, aby z něj jasně vyplývalo, že ochrana lidských práv je nedílnou součástí správy vnějších hranic EU; |
| --- | --- |

8.

vyzývá Evropskou agenturu pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (Frontex), aby předložila podrobné údaje o počtu žadatelů o azyl identifikovaných v průběhu jejích operací a o osudu osob, které byly v průběhu těchto operací zadrženy a navráceny zpět do tranzitní země nebo do země původu; vyzývá Komisi, aby předložila návrh na změnu mandátu agentury Frontex tak, aby z něj jasně vyplývalo, že ochrana lidských práv je nedílnou součástí správy vnějších hranic EU;

| 9. | vítá skutečnost, že Komise uznává potřebu zajistit soudržnost s jinými politikami, jež mají vliv na mezinárodní ochranu; vyzývá proto Komisi, aby podporovala a předkládala iniciativy, jejichž cílem bude revidovat a upravit všechny politiky a postupy v oblasti správy hranic, jako je Frontex a evropský systém ostrahy hranic (EUROSUR) s cílem zaručit uprchlíkům přístup k ochraně v EU a zajistit plné dodržování zásady nenavracení na vnějších hranicích EU; navíc zdůrazňuje, že povinnost poskytnout pomoc, tak jak je obsažena v Úmluvě OSN o mořském právu (UNCLOS), je pro členské státy, EU a Frontex právně závazná; |
| --- | --- |

9.

vítá skutečnost, že Komise uznává potřebu zajistit soudržnost s jinými politikami, jež mají vliv na mezinárodní ochranu; vyzývá proto Komisi, aby podporovala a předkládala iniciativy, jejichž cílem bude revidovat a upravit všechny politiky a postupy v oblasti správy hranic, jako je Frontex a evropský systém ostrahy hranic (EUROSUR) s cílem zaručit uprchlíkům přístup k ochraně v EU a zajistit plné dodržování zásady nenavracení na vnějších hranicích EU; navíc zdůrazňuje, že povinnost poskytnout pomoc, tak jak je obsažena v Úmluvě OSN o mořském právu (UNCLOS), je pro členské státy, EU a Frontex právně závazná;

Zlepšení platných právních předpisů

| 10. | vítá skutečnost, že Soudní dvůr ve svém výše zmíněném rozsudku C-133/06 zrušil čl. 29 odst. 1 a 2 a čl. 36 odst. 3 směrnice o řízení o přiznání postavení uprchlíka, které se týkaly přijímání žadatelů o azyl nebo změny společného minimálního seznamu bezpečných zemí původu a společného seznamu bezpečných třetích zemí; |
| --- | --- |

10.

vítá skutečnost, že Soudní dvůr ve svém výše zmíněném rozsudku C-133/06 zrušil čl. 29 odst. 1 a 2 a čl. 36 odst. 3 směrnice o řízení o přiznání postavení uprchlíka, které se týkaly přijímání žadatelů o azyl nebo změny společného minimálního seznamu bezpečných zemí původu a společného seznamu bezpečných třetích zemí;

| 11. | vítá pozitivní snahu některých členských států, aby žadatelé o azyl byli poté, co předloží žádost o mezinárodní ochranu, umístěni v otevřených zařízeních, která jsou plně integrovaná do místních společenství; |
| --- | --- |

11.

vítá pozitivní snahu některých členských států, aby žadatelé o azyl byli poté, co předloží žádost o mezinárodní ochranu, umístěni v otevřených zařízeních, která jsou plně integrovaná do místních společenství;

| 12. | domnívá se, že žadatelé o azyl jsou zranitelné osoby, pro něž musí být vytvořeny přiměřené podmínky pro přijetí; připomíná, že prostředí věznice jim v žádném případě nepomůže překonat traumata prožitá v jejich zemi původu a v průběhu cesty do Evropy; |
| --- | --- |

12.

domnívá se, že žadatelé o azyl jsou zranitelné osoby, pro něž musí být vytvořeny přiměřené podmínky pro přijetí; připomíná, že prostředí věznice jim v žádném případě nepomůže překonat traumata prožitá v jejich zemi původu a v průběhu cesty do Evropy;

| 13. | vítá ustanovení uvedená v posledních návrzích Komise, z nichž vyplývá, že členské státy nesmí nikoho internovat pouze z důvodu, že žádá o mezinárodní ochranu; domnívá se, že žadatelé o azyl by s ohledem na svou obzvláště citlivou situaci zásadně neměli být internováni; |
| --- | --- |

13.

vítá ustanovení uvedená v posledních návrzích Komise, z nichž vyplývá, že členské státy nesmí nikoho internovat pouze z důvodu, že žádá o mezinárodní ochranu; domnívá se, že žadatelé o azyl by s ohledem na svou obzvláště citlivou situaci zásadně neměli být internováni;

| 14. | vyslovuje politování nad skutečností, že v několika členských státech jsou žadatelé o azyl internováni na základě jejich nelegálního vstupu na území, a vítá proto, že do směrnice o přijímání žadatelů o azyl byly začleněny procesní záruky týkající se internace; v této souvislosti se domnívá, že internování žadatelů o azyl by mělo být možné pouze za velmi výjimečných okolností a že jak na způsob internace, tak na její účel, by se měla vztahovat zásada nezbytnosti a přiměřenosti; je rovněž toho názoru, že pokud je osoba, která žádá o azyl, internována, měla by mít právo využít opravných prostředků před vnitrostátním soudem; |
| --- | --- |

14.

vyslovuje politování nad skutečností, že v několika členských státech jsou žadatelé o azyl internováni na základě jejich nelegálního vstupu na území, a vítá proto, že do směrnice o přijímání žadatelů o azyl byly začleněny procesní záruky týkající se internace; v této souvislosti se domnívá, že internování žadatelů o azyl by mělo být možné pouze za velmi výjimečných okolností a že jak na způsob internace, tak na její účel, by se měla vztahovat zásada nezbytnosti a přiměřenosti; je rovněž toho názoru, že pokud je osoba, která žádá o azyl, internována, měla by mít právo využít opravných prostředků před vnitrostátním soudem;

| 15. | domnívá se, že oblast působnosti nové směrnice o přijímání žadatelů o azyl musí být jasně stanovena takovým způsobem, aby se vztahovala na zajišťovací střediska, tranzitní zóny, postupy na hranicích a přesídlené osoby, jak je definuje dublinský systém; |
| --- | --- |

15.

domnívá se, že oblast působnosti nové směrnice o přijímání žadatelů o azyl musí být jasně stanovena takovým způsobem, aby se vztahovala na zajišťovací střediska, tranzitní zóny, postupy na hranicích a přesídlené osoby, jak je definuje dublinský systém;

| 16. | vítá skutečnost, že ve směrnici o přijímání žadatelů o azyl byl zaveden formální způsob okamžité identifikace zranitelných osob, zejména nezletilých osob bez doprovodu, závislých starších osob, osob se zdravotním postižením, těhotných žen, osamělých rodičů s dětmi a osob, které prožily trauma (mučení, znásilnění, psychické, fyzické a sexuální násilí); |
| --- | --- |

16.

vítá skutečnost, že ve směrnici o přijímání žadatelů o azyl byl zaveden formální způsob okamžité identifikace zranitelných osob, zejména nezletilých osob bez doprovodu, závislých starších osob, osob se zdravotním postižením, těhotných žen, osamělých rodičů s dětmi a osob, které prožily trauma (mučení, znásilnění, psychické, fyzické a sexuální násilí);

| 17. | domnívá se, že by mělo být zavedeno jednotné řízení o žádosti o azyl a jednotné normy pro získání statutu uprchlíka či osoby, která potřebuje mezinárodní ochranu, jež by se vztahovaly na všechny žádosti o „mezinárodní ochranu“ (statut uprchlíka, podpůrná ochrana a dočasná ochrana); |
| --- | --- |

17.

domnívá se, že by mělo být zavedeno jednotné řízení o žádosti o azyl a jednotné normy pro získání statutu uprchlíka či osoby, která potřebuje mezinárodní ochranu, jež by se vztahovaly na všechny žádosti o „mezinárodní ochranu“ (statut uprchlíka, podpůrná ochrana a dočasná ochrana);

| 18. | vítá skutečnost, že Komise hodlá jasně vymezit podmínky pro získání podpůrné ochrany, a zejména skutečnost, že navrhuje přezkoumat úroveň práv a výhod, které mají být poskytnuty osobám, jež této ochrany požívají; tento postup by měl lépe zaručit rovnější zacházení; |
| --- | --- |

18.

vítá skutečnost, že Komise hodlá jasně vymezit podmínky pro získání podpůrné ochrany, a zejména skutečnost, že navrhuje přezkoumat úroveň práv a výhod, které mají být poskytnuty osobám, jež této ochrany požívají; tento postup by měl lépe zaručit rovnější zacházení;

| 19. | vítá skutečnost, že Komise hodlá změnit směrnice o řízení o přiznání postavení uprchlíka a zdůrazňuje, že společný azylový postup by měl stanovit jasné, jednotné a přiměřené lhůty, dokdy musí orgány o žádosti o azyl rozhodnout, čímž by se zabránilo dlouhému a neodůvodněnému čekání, které by mohlo mít nepříznivý dopad na zdraví a životní podmínky žadatelů o azyl; opakuje, že udělení statutu uprchlíka nebo poskytnutí podpůrné ochrany by vždy mělo být předmětem individuálního posouzení a v žádném případě by se nemělo omezit na zobecňující posouzení (např. na základě státní příslušnosti) nebo vázat na určité podmínky (např. stav lidských práv v zemi původu); |
| --- | --- |

19.

vítá skutečnost, že Komise hodlá změnit směrnice o řízení o přiznání postavení uprchlíka a zdůrazňuje, že společný azylový postup by měl stanovit jasné, jednotné a přiměřené lhůty, dokdy musí orgány o žádosti o azyl rozhodnout, čímž by se zabránilo dlouhému a neodůvodněnému čekání, které by mohlo mít nepříznivý dopad na zdraví a životní podmínky žadatelů o azyl; opakuje, že udělení statutu uprchlíka nebo poskytnutí podpůrné ochrany by vždy mělo být předmětem individuálního posouzení a v žádném případě by se nemělo omezit na zobecňující posouzení (např. na základě státní příslušnosti) nebo vázat na určité podmínky (např. stav lidských práv v zemi původu);

| 20. | považuje za vhodné shromáždit informace o zemích původu, které mají jednotlivé členské státy k dispozici, a vyzývá Komisi, aby zintenzívnila úsilí o zavedení společné databáze; zdůrazňuje, že shromažďování a předkládání informací o zemích původu a správa portálu by měly zaručit, že součástí databáze budou zprávy o jednotlivých zemích vypracované různými uznávanými odborníky, že tyto informace budou veřejně přístupné a budou odděleny od jejich uplatňování orgány, které přijímají rozhodnutí (aby tyto orgány zůstaly nestranné a nepodléhaly politickému vlivu), a že při shromažďování informací o zemích původu bude zajištěna řádná rovnováha mezi vládními, nevládními a mezinárodními zdroji; |
| --- | --- |

20.

považuje za vhodné shromáždit informace o zemích původu, které mají jednotlivé členské státy k dispozici, a vyzývá Komisi, aby zintenzívnila úsilí o zavedení společné databáze; zdůrazňuje, že shromažďování a předkládání informací o zemích původu a správa portálu by měly zaručit, že součástí databáze budou zprávy o jednotlivých zemích vypracované různými uznávanými odborníky, že tyto informace budou veřejně přístupné a budou odděleny od jejich uplatňování orgány, které přijímají rozhodnutí (aby tyto orgány zůstaly nestranné a nepodléhaly politickému vlivu), a že při shromažďování informací o zemích původu bude zajištěna řádná rovnováha mezi vládními, nevládními a mezinárodními zdroji;

| 21. | vítá přepracování dublinského nařízení a navrhovaná ustanovení týkající se mechanismu, který by umožnil pozastavit přesídlení podle dublinského systému, pokud existují obavy, že by mohlo vést k situaci, kdy žadatel nebude moci požívat přiměřených standardů ochrany v příslušných členských státech, zejména v oblasti podmínek přijímání žadatelů o azyl a přístupu k azylovým postupům, stejně jako v případech, kdy přesídlení by dále zvýšilo zátěž těch členských států, které čelí nepřiměřenému tlaku vyplývajícímu z jejich zeměpisné polohy nebo demografické situace; zdůrazňuje nicméně, že tato ustanovení by nakonec byla spíše politickým konstatováním než účinným nástrojem, který by skutečně pomohl členským státům, pokud by nebyl zaveden nástroj závazný pro všechny členské státy, který by měl dvojí cíl:






  a) | vysílání úředníků z jiných členských států pod záštitou Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu, kteří by pomáhali členským státům řešícím specifické a obtížné situace; |
| --- | --- | --- |

21.

vítá přepracování dublinského nařízení a navrhovaná ustanovení týkající se mechanismu, který by umožnil pozastavit přesídlení podle dublinského systému, pokud existují obavy, že by mohlo vést k situaci, kdy žadatel nebude moci požívat přiměřených standardů ochrany v příslušných členských státech, zejména v oblasti podmínek přijímání žadatelů o azyl a přístupu k azylovým postupům, stejně jako v případech, kdy přesídlení by dále zvýšilo zátěž těch členských států, které čelí nepřiměřenému tlaku vyplývajícímu z jejich zeměpisné polohy nebo demografické situace; zdůrazňuje nicméně, že tato ustanovení by nakonec byla spíše politickým konstatováním než účinným nástrojem, který by skutečně pomohl členským státům, pokud by nebyl zaveden nástroj závazný pro všechny členské státy, který by měl dvojí cíl:

a)

vysílání úředníků z jiných členských států pod záštitou Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu, kteří by pomáhali členským státům řešícím specifické a obtížné situace;

| b) | vytvořit systém přemístění osob, které požívají mezinárodní ochrany, z členských států, které řeší specifické a obtížné situace, do jiných členských států, na základě konzultace s Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky a se souhlasem těchto osob; |
| --- | --- |

b)

vytvořit systém přemístění osob, které požívají mezinárodní ochrany, z členských států, které řeší specifické a obtížné situace, do jiných členských států, na základě konzultace s Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky a se souhlasem těchto osob;

| 22. | domnívá se, že v revidovaném dublinském nařízení by se mělo žadatelům o azyl zaručit právo podat opravný prostředek proti rozhodnutí o přemístění, přičemž tento opravný prostředek by znamenal pro soudy povinnost zvážit nezbytnost pozastavit dočasně z úřední moci výkon rozhodnutí o přemístění; |
| --- | --- |

22.

domnívá se, že v revidovaném dublinském nařízení by se mělo žadatelům o azyl zaručit právo podat opravný prostředek proti rozhodnutí o přemístění, přičemž tento opravný prostředek by znamenal pro soudy povinnost zvážit nezbytnost pozastavit dočasně z úřední moci výkon rozhodnutí o přemístění;

Administrativní struktury

| 23. | důrazně podporuje zřízení Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu, který by úzce spolupracoval s Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky a s nevládními organizacemi, které působí v oblasti udělování azylu; |
| --- | --- |

23.

důrazně podporuje zřízení Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu, který by úzce spolupracoval s Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky a s nevládními organizacemi, které působí v oblasti udělování azylu;

| 24. | domnívá se, že jedním z úkolů Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu by měla být důkladná analýza rozdílů, které přetrvávají mezi azylovými systémy jednotlivých států, s cílem přispět k jejich zlepšení; |
| --- | --- |

24.

domnívá se, že jedním z úkolů Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu by měla být důkladná analýza rozdílů, které přetrvávají mezi azylovými systémy jednotlivých států, s cílem přispět k jejich zlepšení;

| 25. | domnívá se, že mezi úkoly Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu by měla patřit příprava obecných pokynů umožňujících přesněji posuzovat žádosti o azyl, podpora výměny osvědčených postupů a kontrola provádění a uplatňování příslušných právních předpisů EU (podpora úlohy Komise jako strážkyně Smluv); |
| --- | --- |

25.

domnívá se, že mezi úkoly Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu by měla patřit příprava obecných pokynů umožňujících přesněji posuzovat žádosti o azyl, podpora výměny osvědčených postupů a kontrola provádění a uplatňování příslušných právních předpisů EU (podpora úlohy Komise jako strážkyně Smluv);

| 26. | domnívá se, že je třeba se zabývat praktickými otázkami v souvislosti s osobami, které byly na základě zamítnuté žádosti o ochranu navráceny do země původu či do země, z které přicestovaly; |
| --- | --- |

26.

domnívá se, že je třeba se zabývat praktickými otázkami v souvislosti s osobami, které byly na základě zamítnuté žádosti o ochranu navráceny do země původu či do země, z které přicestovaly;

| 27. | důrazně žádá Komisi, aby pokračovala ve svém úsilí o vypracování společného evropského vzdělávacího programu v oblasti azylové politiky, neboť kvalita rozhodnutí přijatých v této oblasti přímo souvisí s kvalitou vzdělávání a s informovaností těch, kdo přijímají rozhodnutí na vnitrostátní úrovni; domnívá se, že konzultace s organizacemi občanské společnosti, které se specializují na tyto otázky, s cílem vypracovat vzdělávací programy, by byla zárukou účinnosti; |
| --- | --- |

27.

důrazně žádá Komisi, aby pokračovala ve svém úsilí o vypracování společného evropského vzdělávacího programu v oblasti azylové politiky, neboť kvalita rozhodnutí přijatých v této oblasti přímo souvisí s kvalitou vzdělávání a s informovaností těch, kdo přijímají rozhodnutí na vnitrostátní úrovni; domnívá se, že konzultace s organizacemi občanské společnosti, které se specializují na tyto otázky, s cílem vypracovat vzdělávací programy, by byla zárukou účinnosti;

| 28. | domnívá se, že všechny orgány, které přijímají rozhodnutí, musí mít rovný přístup k profesionálně a objektivně získaným informacím o zemích původu, neboť tyto informace jsou klíčovým nástrojem pro azylové úřady a odvolací instance, ale i žadatele o azyl, kteří je potřebují pro doložení své žádosti o mezinárodní ochranu; |
| --- | --- |

28.

domnívá se, že všechny orgány, které přijímají rozhodnutí, musí mít rovný přístup k profesionálně a objektivně získaným informacím o zemích původu, neboť tyto informace jsou klíčovým nástrojem pro azylové úřady a odvolací instance, ale i žadatele o azyl, kteří je potřebují pro doložení své žádosti o mezinárodní ochranu;

| 29. | zdůrazňuje, že během čekacích lhůt by orgány měly vzít v úvahu různé potřeby těch žadatelů o azyl, kteří jsou více ohroženi, jako jsou děti, osoby se zdravotním postižením a ženy, a zajistit nezbytnou infrastrukturu; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že během čekacích lhůt by orgány měly vzít v úvahu různé potřeby těch žadatelů o azyl, kteří jsou více ohroženi, jako jsou děti, osoby se zdravotním postižením a ženy, a zajistit nezbytnou infrastrukturu;

Integrace osob požívajících mezinárodní ochrany

| 30. | uznává s ohledem na otázky demokracie, bezpečnosti a na ekonomické zájmy význam integrace osob požívajících mezinárodní ochrany; |
| --- | --- |

30.

uznává s ohledem na otázky demokracie, bezpečnosti a na ekonomické zájmy význam integrace osob požívajících mezinárodní ochrany;

| 31. | vyjadřuje politování nad skutečností, že pravidla pro určení státu pověřeného přezkoumáním žádosti o azyl, která stanoví dublinské nařízení, nepřihlížejí k přání žadatelů, a domnívá se, že některá kritéria rodinné, kulturní a jazykové povahy by měla být při uvedeném rozhodování více brána v úvahu s cílem podpořit integraci žadatelů o azyl; |
| --- | --- |

31.

vyjadřuje politování nad skutečností, že pravidla pro určení státu pověřeného přezkoumáním žádosti o azyl, která stanoví dublinské nařízení, nepřihlížejí k přání žadatelů, a domnívá se, že některá kritéria rodinné, kulturní a jazykové povahy by měla být při uvedeném rozhodování více brána v úvahu s cílem podpořit integraci žadatelů o azyl;

| 32. | naléhavě vyzývá Radu, aby dosáhla dohody o rozšíření působnosti směrnice Rady 2003/109/ES ze dne 25. listopadu 2003 o právním postavení státních příslušníků třetích zemí, kteří jsou dlouhodobě pobývajícími rezidenty (10), tak aby se vztahovala rovněž na uprchlíky a osoby požívající podpůrné ochrany; |
| --- | --- |

32.

naléhavě vyzývá Radu, aby dosáhla dohody o rozšíření působnosti směrnice Rady 2003/109/ES ze dne 25. listopadu 2003 o právním postavení státních příslušníků třetích zemí, kteří jsou dlouhodobě pobývajícími rezidenty (10), tak aby se vztahovala rovněž na uprchlíky a osoby požívající podpůrné ochrany;

| 33. | vítá návrh směrnice o přijímání žadatelů o azyl, který předložila Komise a který zjednodušuje přístup žadatelů na pracovní trh, neboť jejich začlenění do pracovního života je zásadní podmínkou jejich integrace v hostitelském členském státě a poskytuje jim podporu při získávání dovedností, které jsou užitečné jak po dobu pobytu v hostitelském členském státě, tak v jejich zemi původu, pokud se do ní vrátí; |
| --- | --- |

33.

vítá návrh směrnice o přijímání žadatelů o azyl, který předložila Komise a který zjednodušuje přístup žadatelů na pracovní trh, neboť jejich začlenění do pracovního života je zásadní podmínkou jejich integrace v hostitelském členském státě a poskytuje jim podporu při získávání dovedností, které jsou užitečné jak po dobu pobytu v hostitelském členském státě, tak v jejich zemi původu, pokud se do ní vrátí;

| 34. | domnívá se, že při určování příslušného členského státu by azylový systém měl usnadňovat integraci tím, že zohlední mimo jiné sociální, kulturní a jazykové pozadí, uznávání dosaženého vzdělání, odborných kvalifikací a dovedností žadatele o azyl, které odpovídají ekonomickým potřebám hostitelského členského státu; |
| --- | --- |

34.

domnívá se, že při určování příslušného členského státu by azylový systém měl usnadňovat integraci tím, že zohlední mimo jiné sociální, kulturní a jazykové pozadí, uznávání dosaženého vzdělání, odborných kvalifikací a dovedností žadatele o azyl, které odpovídají ekonomickým potřebám hostitelského členského státu;

| 35. | doporučuje, aby se nečinily rozdíly mezi právy uprchlíků a právy osob, které požívají podpůrné ochrany; zdůrazňuje zejména nutnost zlepšit přístup osob, kterým je poskytována podpůrná ochrana k sociálním a hospodářským výhodám, neboť mají zásadní význam pro jejich integraci; |
| --- | --- |

35.

doporučuje, aby se nečinily rozdíly mezi právy uprchlíků a právy osob, které požívají podpůrné ochrany; zdůrazňuje zejména nutnost zlepšit přístup osob, kterým je poskytována podpůrná ochrana k sociálním a hospodářským výhodám, neboť mají zásadní význam pro jejich integraci;

Mechanismus solidarity

| 36. | domnívá se, že jedním z cílů společného evropského azylového systému musí být zavedení účinných mechanismů solidarity, aby se zlepšila situace zemí, do nichž přijíždí velký počet žadatelů o azyl a které mohou jen obtížně zajistit přiměřené podmínky pro přijímání žadatelů, projednání jejich žádostí ve stanovené lhůtě a řádným způsobem, či pro začlenění žadatelů, kteří získali statut uprchlíka; |
| --- | --- |

36.

domnívá se, že jedním z cílů společného evropského azylového systému musí být zavedení účinných mechanismů solidarity, aby se zlepšila situace zemí, do nichž přijíždí velký počet žadatelů o azyl a které mohou jen obtížně zajistit přiměřené podmínky pro přijímání žadatelů, projednání jejich žádostí ve stanovené lhůtě a řádným způsobem, či pro začlenění žadatelů, kteří získali statut uprchlíka;

| 37. | domnívá se, že solidarita se nemůže omezovat na poskytování finančních prostředků, a požaduje, aby byly účinně prováděny mechanismy dobrovolného znovuusídlení a přesídlení v rámci EU, které byly stanoveny Evropským paktem o přistěhovalectví a azylu; je toho názoru, že tyto mechanismy by umožnily, aby osoby požívající mezinárodní ochrany byly přijaty jiným členským státem, než je stát, který jim tuto ochranu poskytl; |
| --- | --- |

37.

domnívá se, že solidarita se nemůže omezovat na poskytování finančních prostředků, a požaduje, aby byly účinně prováděny mechanismy dobrovolného znovuusídlení a přesídlení v rámci EU, které byly stanoveny Evropským paktem o přistěhovalectví a azylu; je toho názoru, že tyto mechanismy by umožnily, aby osoby požívající mezinárodní ochrany byly přijaty jiným členským státem, než je stát, který jim tuto ochranu poskytl;

| 38. | domnívá se, že je třeba zvážit rozšíření působnosti směrnice 2001/55/ES (11) tak, aby umožňovala zejména zvláštním kategoriím osob, které potřebují mezinárodní ochranu, aby byly dočasně přijaty i v případě, že nedochází k hromadné imigraci; |
| --- | --- |

38.

domnívá se, že je třeba zvážit rozšíření působnosti směrnice 2001/55/ES (11) tak, aby umožňovala zejména zvláštním kategoriím osob, které potřebují mezinárodní ochranu, aby byly dočasně přijaty i v případě, že nedochází k hromadné imigraci;

| 39. | podporuje vytvoření týmů znalců v oblasti azylové politiky, které by pod záštitou budoucího Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu mohly poskytovat pomoc členským státům, v nichž by se projevil náhlý a hromadný příliv žadatelů o azyl, kterému by tyto státy nedokázaly čelit; |
| --- | --- |

39.

podporuje vytvoření týmů znalců v oblasti azylové politiky, které by pod záštitou budoucího Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu mohly poskytovat pomoc členským státům, v nichž by se projevil náhlý a hromadný příliv žadatelů o azyl, kterému by tyto státy nedokázaly čelit;

| 40. | vyzývá Komisi, aby zvážila možnost zavést evropský mechanismus pro přenos mezinárodní ochrany pod dohledem budoucího Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu, který by uprchlíkům, na jejich žádost, umožnil pohyb v rámci Evropy, a zmenšil zátěž některých členských států; |
| --- | --- |

40.

vyzývá Komisi, aby zvážila možnost zavést evropský mechanismus pro přenos mezinárodní ochrany pod dohledem budoucího Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu, který by uprchlíkům, na jejich žádost, umožnil pohyb v rámci Evropy, a zmenšil zátěž některých členských států;

| 41. | vítá skutečnost, že Komise má v úmyslu zahájit studii s cílem prozkoumat způsoby, jak zlepšit finanční solidaritu v rámci EU, a se zájmem očekává návrhy, které budou v tomto smyslu formulovány; |
| --- | --- |

41.

vítá skutečnost, že Komise má v úmyslu zahájit studii s cílem prozkoumat způsoby, jak zlepšit finanční solidaritu v rámci EU, a se zájmem očekává návrhy, které budou v tomto smyslu formulovány;

| 42. | podporuje dohody o sledování hranic uzavřené mezi vnitrostátními orgány, Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky a nevládními organizacemi v EU a přidělení zdrojů za tímto účelem z Fondu EU pro vnější hranice; |
| --- | --- |

42.

podporuje dohody o sledování hranic uzavřené mezi vnitrostátními orgány, Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky a nevládními organizacemi v EU a přidělení zdrojů za tímto účelem z Fondu EU pro vnější hranice;

Spolupráce s třetími zeměmi

| 43. | zdůrazňuje, že společný evropský azylový systém by měl být plně v souladu s cíli a činnostmi v oblasti ochrany uprchlíků, s nástroji EU pro spolupráci s rozvojovými zeměmi (jako je Evropský rozvojový fond, nástroj rozvojové spolupráce (DCI), evropský nástroj sousedství a partnerství a evropský nástroj pro demokracii a lidská práva) a s dohodami a partnerstvími uzavřenými mezi EU a rozvojovými zeměmi (jako je dohoda z Cotonou a strategické partnerství Afrika-EU); |
| --- | --- |

43.

zdůrazňuje, že společný evropský azylový systém by měl být plně v souladu s cíli a činnostmi v oblasti ochrany uprchlíků, s nástroji EU pro spolupráci s rozvojovými zeměmi (jako je Evropský rozvojový fond, nástroj rozvojové spolupráce (DCI), evropský nástroj sousedství a partnerství a evropský nástroj pro demokracii a lidská práva) a s dohodami a partnerstvími uzavřenými mezi EU a rozvojovými zeměmi (jako je dohoda z Cotonou a strategické partnerství Afrika-EU);

| 44. | sdílí názor Komise, že azyl je nedílnou součástí rozvojové spolupráce s třetími zeměmi, a nikoli nástrojem řešení krizí; opakuje rovněž, že rozvojová spolupráce, zejména předcházení krizím, monitorování lidských práv, řešení konfliktů a budování míru by mohly sloužit jako nástroj pro prevenci vysídlování; zdůrazňuje proto, že společný evropský azylový systém by měl být úzce spjat s evropskou politikou v oblasti rozvojové a humanitární pomoci; |
| --- | --- |

44.

sdílí názor Komise, že azyl je nedílnou součástí rozvojové spolupráce s třetími zeměmi, a nikoli nástrojem řešení krizí; opakuje rovněž, že rozvojová spolupráce, zejména předcházení krizím, monitorování lidských práv, řešení konfliktů a budování míru by mohly sloužit jako nástroj pro prevenci vysídlování; zdůrazňuje proto, že společný evropský azylový systém by měl být úzce spjat s evropskou politikou v oblasti rozvojové a humanitární pomoci;

| 45. | očekává vyhodnocení regionálních programů ochrany, které má být provedeno v roce 2009; zdůrazňuje, že rozvoj těchto programů by měl být zcela v souladu s národními a regionálními akčními plány, s tematickým programem týkajícím se migrace a azylu v rámci DCI a obecněji by nikdy neměl zbavovat členské státy a EU odpovědnosti; vyzývá Komisi, aby v této souvislosti zlepšila koordinaci opatření, která přijímají různá její oddělení, s cílem dosáhnout součinnosti mezi nimi, a aby informovala Parlament o krocích, které v tomto směru podnikla; |
| --- | --- |

45.

očekává vyhodnocení regionálních programů ochrany, které má být provedeno v roce 2009; zdůrazňuje, že rozvoj těchto programů by měl být zcela v souladu s národními a regionálními akčními plány, s tematickým programem týkajícím se migrace a azylu v rámci DCI a obecněji by nikdy neměl zbavovat členské státy a EU odpovědnosti; vyzývá Komisi, aby v této souvislosti zlepšila koordinaci opatření, která přijímají různá její oddělení, s cílem dosáhnout součinnosti mezi nimi, a aby informovala Parlament o krocích, které v tomto směru podnikla;

| 46. | konstatuje, že je důležité posílit přijímací kapacity zemí prvního azylu a v úzké spolupráci s Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky zavést na evropské úrovni program pro přesídlení, v němž budou stanovena společná kritéria a koordinační mechanismy; |
| --- | --- |

46.

konstatuje, že je důležité posílit přijímací kapacity zemí prvního azylu a v úzké spolupráci s Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky zavést na evropské úrovni program pro přesídlení, v němž budou stanovena společná kritéria a koordinační mechanismy;

| 47. | rovněž žádá vyhodnocení přiměřenosti prostředků, které slouží k financování opatření týkajících se třetích zemí, jako je například ochrana v rámci regionu, a to zejména na základě stanoviska Parlamentu, v němž se uvádí, že je na tato opatření třeba vyčlenit dodatečné prostředky, a nikoli převést prostředky na rozvoj; |
| --- | --- |

47.

rovněž žádá vyhodnocení přiměřenosti prostředků, které slouží k financování opatření týkajících se třetích zemí, jako je například ochrana v rámci regionu, a to zejména na základě stanoviska Parlamentu, v němž se uvádí, že je na tato opatření třeba vyčlenit dodatečné prostředky, a nikoli převést prostředky na rozvoj;

| 48. | vyzývá Komisi, aby podporovala větší zapojení členských států do celosvětového úsilí o znovuusídlení uprchlíků; |
| --- | --- |

48.

vyzývá Komisi, aby podporovala větší zapojení členských států do celosvětového úsilí o znovuusídlení uprchlíků;

| 49. | s velkým zájmem bere na vědomí myšlenku zavést „chráněný vstup na území“ a vybízí Komisi, aby prostudovala konkrétní provádění a praktické důsledky těchto opatření; |
| --- | --- |

49.

s velkým zájmem bere na vědomí myšlenku zavést „chráněný vstup na území“ a vybízí Komisi, aby prostudovala konkrétní provádění a praktické důsledky těchto opatření;

| 50. | se zájmem očekává výsledky studie o společném posuzování žádostí o azyl mimo území Společenství, kterou Komise hodlá uskutečnit v roce 2009, a varuje před jakýmikoli snahami přenášet tíhu přijímání žadatelů o azyl a posuzování jejich žádostí na třetí země nebo na Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky; |
| --- | --- |

50.

se zájmem očekává výsledky studie o společném posuzování žádostí o azyl mimo území Společenství, kterou Komise hodlá uskutečnit v roce 2009, a varuje před jakýmikoli snahami přenášet tíhu přijímání žadatelů o azyl a posuzování jejich žádostí na třetí země nebo na Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky;

*

* *

| 51. | pověřuje svého předsedu, aby toto prohlášení předal Radě, Komisi, vládám členských států, agentuře Frontex a Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky. |
| --- | --- |

51.

pověřuje svého předsedu, aby toto prohlášení předal Radě, Komisi, vládám členských států, agentuře Frontex a Úřadu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky.

---

(1)  Úř. věst. L 50, 25.2.2003, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 31, 6.2.2003, s. 18.

(3)  Úř. věst. L 326, 13.12.2005, s. 13.

(4)  Úř. věst. L 304, 30.9.2004, s. 12.

(5)  Úř. věst. C 33 E, 9.2.2006, s. 598.

(6)  Úř. věst. C 293 E, 2.12.2006, s. 301.

(7)  Úř. věst. C 146 E, 12.6.2008, s. 364.

(8)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0385.

(9)  Úř. věst. C 158, 21.6.2008, s. 3.

(10)  Úř. věst. L 16, 23.1.2004, s. 44.

(11)  Směrnice Rady 2001/55/ES ze dne 20. července 2001 o minimálních normách pro poskytování dočasné ochrany v případě hromadného přílivu vysídlených osob a o opatřeních k zajištění rovnováhy mezi členskými státy při vynakládání úsilí v souvislosti s přijetím těchto osob a s následky z toho plynoucími (Úř. věst. L 212, 7.8.2001, s. 12).

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/16

---

Úterý 10. března 2009Akční plán Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly

P6_TA(2009)0088

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o akčním plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (2008/2150(INI))

2010/C 87 E/04

Evropský parlament,

s ohledem na Smlouvu o ES,

s ohledem na stanovisko č. 2/2004 Účetního dvora Evropských společenství k modelu „jednotného auditu“ (a návrh rámce vnitřní kontroly Společenství) (1),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 15. června 2005 o plánu integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2005)0252),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 17. ledna 2006 o akčním plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (KOM(2006)0009),

s ohledem na první pololetní zprávu o hodnocení provádění akčního plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly zveřejněnou dne 19. července 2006 (SEK(2006)1009), předloženou na základě požadavku Parlamentu vyjádřeného v jeho usnesení ze dne 27. dubna 2006 o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2004 (2),

s ohledem na průběžnou zprávu Komise o pokroku zveřejněnou dne 7. března 2007 (KOM(2007)0086), která popisuje dosažený pokrok a oznamuje některá dodatečná opatření,

s ohledem na sdělení Komise ze dne 27. února 2008 nazvané „Zpráva o Akčním plánu Komise na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly“ (KOM(2008)0110) a pracovní dokument útvarů Komise připojený k tomuto sdělení (SEK(2008)0259),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 4. června 2008 nazvané „Shrnutí výsledků práce Komise za rok 2007“ (KOM(2008)0338),

s ohledem na výroční zprávu pro orgán příslušný pro udělení absolutoria o interních auditech provedených v roce 2007 (KOM(2008)0499), kterou předložila Komise,

s ohledem na výroční zprávu Komise orgánu příslušnému pro udělení absolutoria o opatřeních následujících po rozhodnutích o udělení absolutorií za rok 2006 (KOM(2008)0629 a KOM(2008)0628) a doprovodné pracovní dokumenty útvarů Komise (SEK(2008)2579 a SEK(2008)2580),

s ohledem na výroční zprávu Evropského účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2007, spolu s odpověďmi orgánů (3),

s ohledem na článek 45 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro rozpočtovou kontrolu a stanovisko Rozpočtového výboru (A6-0022/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že podle článku 274 Smlouvy o ES plní Komise rozpočet na vlastní odpovědnost, v souladu se zásadami řádného finančního řízení, ve spolupráci s členskými státy, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že podle článku 274 Smlouvy o ES plní Komise rozpočet na vlastní odpovědnost, v souladu se zásadami řádného finančního řízení, ve spolupráci s členskými státy,

| B. | vzhledem k tomu, že poté, co bylo nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4) (finanční nařízení) pozměněno nařízením (ES, Euratom) č. 1995/2006 ze dne 13. prosince 2006 (5), tvoří zásada účinné vnitřní kontroly jednu z rozpočtových zásad tohoto nařízení, jak navrhovala Komise v akčním plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (dále jen „akční plán“), |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že poté, co bylo nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4) (finanční nařízení) pozměněno nařízením (ES, Euratom) č. 1995/2006 ze dne 13. prosince 2006 (5), tvoří zásada účinné vnitřní kontroly jednu z rozpočtových zásad tohoto nařízení, jak navrhovala Komise v akčním plánu na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly (dále jen „akční plán“),

| C. | vzhledem k tomu, že nejpřesvědčivější způsob, jak může Komise prokázat svůj skutečný zájem na dosažení transparentnosti a řádného finanční řízení, je udělat vše pro podporu opatření usilujících o zlepšení kvality finančního řízení s cílem získat od Evropského účetního dvora kladné prohlášení o věrohodnosti (DAS (6)), |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že nejpřesvědčivější způsob, jak může Komise prokázat svůj skutečný zájem na dosažení transparentnosti a řádného finanční řízení, je udělat vše pro podporu opatření usilujících o zlepšení kvality finančního řízení s cílem získat od Evropského účetního dvora kladné prohlášení o věrohodnosti (DAS (6)),

| D. | vzhledem k tomu, že Rada ECOFIN v bodě 5 svých závěrů ze dne 8. listopadu 2005 uvedla, že zavedení integrovaného rámce vnitřní kontroly a zjednodušení právních předpisů týkajících se kontroly má zásadní význam, a požadovala, aby Komise „vyhodnotila kontrolní náklady podle jednotlivých výdajových oblastí“, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Rada ECOFIN v bodě 5 svých závěrů ze dne 8. listopadu 2005 uvedla, že zavedení integrovaného rámce vnitřní kontroly a zjednodušení právních předpisů týkajících se kontroly má zásadní význam, a požadovala, aby Komise „vyhodnotila kontrolní náklady podle jednotlivých výdajových oblastí“,

| E. | vzhledem k tomu, že na základě doporučení Evropského účetního dvora (7), usnesení Parlamentu ze dne 12. dubna 2005 o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2003 (8) a na základě závěrů Rady ECOFIN ze dne 8. listopadu 2005 Komise v lednu 2006 přijala akční plán, aby podpořila strategický cíl, jímž je obdržet od Evropského účetního dvora kladné prohlášení o věrohodnosti, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že na základě doporučení Evropského účetního dvora (7), usnesení Parlamentu ze dne 12. dubna 2005 o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2003 (8) a na základě závěrů Rady ECOFIN ze dne 8. listopadu 2005 Komise v lednu 2006 přijala akční plán, aby podpořila strategický cíl, jímž je obdržet od Evropského účetního dvora kladné prohlášení o věrohodnosti,

| F. | vzhledem k tomu, že se akční plán zaměřil na nedostatky v tehdejších kontrolních strukturách Komise a určil 16 oblastí, v nichž bylo třeba do konce roku 2007 přistoupit k opatřením, přičemž byla zohledněna skutečnost, že zlepšení finančního řízení v Unii je nutné podpořit podrobným sledováním kontrol v Komisi a členských státech, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že se akční plán zaměřil na nedostatky v tehdejších kontrolních strukturách Komise a určil 16 oblastí, v nichž bylo třeba do konce roku 2007 přistoupit k opatřením, přičemž byla zohledněna skutečnost, že zlepšení finančního řízení v Unii je nutné podpořit podrobným sledováním kontrol v Komisi a členských státech,

| G. | vzhledem k tomu, že Evropský účetní dvůr v bodu 2.29 kapitoly 2 (týkající se systému vnitřní kontroly Komise) své výroční zprávy za rok 2007 zdůrazňuje, že „souhrnná zpráva Komise za rok 2007 poskytuje kladné posouzení pokroku učiněného při provádění akcí k danému datu, ale zároveň uvádí, že na důkazy o účelnosti akcí z hlediska snížení míry chyb uskutečněných operací je ještě třeba počkat“, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že Evropský účetní dvůr v bodu 2.29 kapitoly 2 (týkající se systému vnitřní kontroly Komise) své výroční zprávy za rok 2007 zdůrazňuje, že „souhrnná zpráva Komise za rok 2007 poskytuje kladné posouzení pokroku učiněného při provádění akcí k danému datu, ale zároveň uvádí, že na důkazy o účelnosti akcí z hlediska snížení míry chyb uskutečněných operací je ještě třeba počkat“,

| H. | vzhledem k tomu, že v odpovědi Komise na bod 2.30 výroční zprávy Evropského účetního dvora za rok 2007 se uvádí, že „provádění opatření je trvalým procesem a důkladně se sleduje. Dopad opatření bude nutně následovat až po jejich provedení v průběhu let 2006 a 2007. První zpráva o dopadech bude vyhotovena počátkem roku 2009“, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že v odpovědi Komise na bod 2.30 výroční zprávy Evropského účetního dvora za rok 2007 se uvádí, že „provádění opatření je trvalým procesem a důkladně se sleduje. Dopad opatření bude nutně následovat až po jejich provedení v průběhu let 2006 a 2007. První zpráva o dopadech bude vyhotovena počátkem roku 2009“,

| 1. | vítá celkový pokrok, jehož bylo dosaženo při rozvoji akčního plánu, i skutečnost, že byla provedena většina opatření a odstraněna většina nedostatků, jež byly uvedeny v akčním plánu; |
| --- | --- |

1.

vítá celkový pokrok, jehož bylo dosaženo při rozvoji akčního plánu, i skutečnost, že byla provedena většina opatření a odstraněna většina nedostatků, jež byly uvedeny v akčním plánu;

| 2. | zdůrazňuje, že účinný integrovaný rámec vnitřní kontroly, který Komise stanoví ve svém akčním plánu, umožní Komisi a členským státům, aby lépe plnily rozpočet EU v souladu s politickými cíli a prioritami Parlamentu; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že účinný integrovaný rámec vnitřní kontroly, který Komise stanoví ve svém akčním plánu, umožní Komisi a členským státům, aby lépe plnily rozpočet EU v souladu s politickými cíli a prioritami Parlamentu;

| 3. | vyjadřuje politování nad nedostatečně jasným zněním a vyzývá Komisi, aby uvedla, v jaké fázi procesu zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly se nachází a kdy očekává, že budou mít přijatá opatření viditelné pozitivní účinky na zákonnost a řádnost transakcí; |
| --- | --- |

3.

vyjadřuje politování nad nedostatečně jasným zněním a vyzývá Komisi, aby uvedla, v jaké fázi procesu zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly se nachází a kdy očekává, že budou mít přijatá opatření viditelné pozitivní účinky na zákonnost a řádnost transakcí;

| 4. | bere na vědomí zprávu o dopadu Komise ze dne 4. února 2009 (KOM(2009)0043) a zohlední ji v usnesení o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2007; |
| --- | --- |

4.

bere na vědomí zprávu o dopadu Komise ze dne 4. února 2009 (KOM(2009)0043) a zohlední ji v usnesení o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2007;

| 5. | bere na vědomí úsilí, které Komise vyvinula, avšak vyjadřuje politování nad tím, že Komise dosud nebyla schopna předložit úplné a spolehlivé údaje o pohledávkách a finančních opravách vzniklých v důsledku problémů členských států v oblasti výkaznictví; žádá Komisi, aby tyto problémy vyřešila, a očekává, že Komise předloží podrobný harmonogram rozvoje a uplatňování nového systému výkaznictví; |
| --- | --- |

5.

bere na vědomí úsilí, které Komise vyvinula, avšak vyjadřuje politování nad tím, že Komise dosud nebyla schopna předložit úplné a spolehlivé údaje o pohledávkách a finančních opravách vzniklých v důsledku problémů členských států v oblasti výkaznictví; žádá Komisi, aby tyto problémy vyřešila, a očekává, že Komise předloží podrobný harmonogram rozvoje a uplatňování nového systému výkaznictví;

| 6. | upozorňuje na to, že základem pro hodnocení úspěšnosti akčního plánu bude dopad daných opatření, snižující se četnost chyb a vyšší hodnocení kontrolních systémů potvrzených Evropským účetním dvorem; |
| --- | --- |

6.

upozorňuje na to, že základem pro hodnocení úspěšnosti akčního plánu bude dopad daných opatření, snižující se četnost chyb a vyšší hodnocení kontrolních systémů potvrzených Evropským účetním dvorem;

| 7. | očekává s jistotou, že taková zlepšení budou mít reálný dopad na výroční zprávu Evropského účetního dvora za rok 2008; |
| --- | --- |

7.

očekává s jistotou, že taková zlepšení budou mít reálný dopad na výroční zprávu Evropského účetního dvora za rok 2008;

| 8. | vybízí Komisi, aby ve svém posouzení dopadu akčního plánu zvýšila transparentnost a aby zajistila důkladný dohled nad jeho prováděním; |
| --- | --- |

8.

vybízí Komisi, aby ve svém posouzení dopadu akčního plánu zvýšila transparentnost a aby zajistila důkladný dohled nad jeho prováděním;

Opatření č. 4, 10 a 10N: četnost výskytu chyb nebo přípustné riziko vzniku chyb – analýza stávající rovnováhy mezi provozními výdaji a náklady na kontrolní systémy

| 9. | vyjadřuje politování nad tím, že u dvou opatření, která Parlament řadí mezi nejdůležitější, nastalo oproti plánovanému harmonogramu určité zpoždění; |
| --- | --- |

9.

vyjadřuje politování nad tím, že u dvou opatření, která Parlament řadí mezi nejdůležitější, nastalo oproti plánovanému harmonogramu určité zpoždění;

| 10. | vyjadřuje zejména politování nad skutečností, že dosud nebylo provedeno opatření č. 4 akčního plánu týkající se zahájení interinstitucionální iniciativy ve věci posouzení základních principů přípustnosti rizik v podkladových transakcích; souhlasí s konstatováním Evropského účetního dvora uvedeným v jeho stanovisku č. 4/2006 (9), totiž že ačkoli se jedná o základní prvek systému integrované kontroly, nebylo dosud objasněno, jakým způsobem je možné stanovit „přípustnou míru rizika“; |
| --- | --- |

10.

vyjadřuje zejména politování nad skutečností, že dosud nebylo provedeno opatření č. 4 akčního plánu týkající se zahájení interinstitucionální iniciativy ve věci posouzení základních principů přípustnosti rizik v podkladových transakcích; souhlasí s konstatováním Evropského účetního dvora uvedeným v jeho stanovisku č. 4/2006 (9), totiž že ačkoli se jedná o základní prvek systému integrované kontroly, nebylo dosud objasněno, jakým způsobem je možné stanovit „přípustnou míru rizika“;

| 11. | upozorňuje na to, že již v bodech 2.9 a 2.10 své výroční zprávy za rok 2005 (10) Účetní dvůr v souvislosti se zřízením integrovaného rámce vnitřní kontroly vyjádřil názor, že „proporcionalita a nákladová efektivita kontrol představují jeden z nejdůležitějších cílů schválených Komisí“; |
| --- | --- |

11.

upozorňuje na to, že již v bodech 2.9 a 2.10 své výroční zprávy za rok 2005 (10) Účetní dvůr v souvislosti se zřízením integrovaného rámce vnitřní kontroly vyjádřil názor, že „proporcionalita a nákladová efektivita kontrol představují jeden z nejdůležitějších cílů schválených Komisí“;

| 12. | připomíná dále výše zmíněné závěry Rady ECOFIN ze dne 8. listopadu 2005, v nichž se uvádí, že „Rada je toho názoru, že v souladu se stanoviskem Účetního dvora č. 2/2004 by měla dosáhnout dohody s Evropským parlamentem ohledně rizik, která mají být tolerována u podkladových operací, s ohledem na náklady a přínosy kontrol pro jednotlivé politické oblasti a s ohledem na hodnotu příslušných nákladů“; |
| --- | --- |

12.

připomíná dále výše zmíněné závěry Rady ECOFIN ze dne 8. listopadu 2005, v nichž se uvádí, že „Rada je toho názoru, že v souladu se stanoviskem Účetního dvora č. 2/2004 by měla dosáhnout dohody s Evropským parlamentem ohledně rizik, která mají být tolerována u podkladových operací, s ohledem na náklady a přínosy kontrol pro jednotlivé politické oblasti a s ohledem na hodnotu příslušných nákladů“;

| 13. | poukazuje na to, že v bodě 2.42 písm. c) své výroční zprávy za rok 2007 Evropský účetní dvůr doporučuje, aby se postoupilo dále v prosazování koncepce přijatelného rizika a v bodě 1.52 písm. c) kapitoly 1 (týkající se prohlášení o věrohodnosti a podpůrných informací) této zprávy uvádí, že „rovnováha mezi náklady a zbytkovým rizikem u jednotlivých oblastí výdajů je tak důležitá, že by měla být schválena jménem občanů Unie na politické úrovni (tj. rozpočtovými orgány a orgány udělujícími absolutorium)“; |
| --- | --- |

13.

poukazuje na to, že v bodě 2.42 písm. c) své výroční zprávy za rok 2007 Evropský účetní dvůr doporučuje, aby se postoupilo dále v prosazování koncepce přijatelného rizika a v bodě 1.52 písm. c) kapitoly 1 (týkající se prohlášení o věrohodnosti a podpůrných informací) této zprávy uvádí, že „rovnováha mezi náklady a zbytkovým rizikem u jednotlivých oblastí výdajů je tak důležitá, že by měla být schválena jménem občanů Unie na politické úrovni (tj. rozpočtovými orgány a orgány udělujícími absolutorium)“;

| 14. | naléhavě vyzývá Komisi, aby urychleně přijala slíbené sdělení o této věci s cílem znovu zahájit rozpravu mezi institucemi o přijatelném riziku, jak již Parlament požadoval ve svém usnesení ze dne 24. dubna 2007 o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2005 (11) a ve svém usnesení ze dne 22. dubna 2008 o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2006 (12); vyzývá Komisi, aby v úplnosti zveřejnila metody, které používá k určení míry chybovosti; |
| --- | --- |

14.

naléhavě vyzývá Komisi, aby urychleně přijala slíbené sdělení o této věci s cílem znovu zahájit rozpravu mezi institucemi o přijatelném riziku, jak již Parlament požadoval ve svém usnesení ze dne 24. dubna 2007 o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2005 (11) a ve svém usnesení ze dne 22. dubna 2008 o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2006 (12); vyzývá Komisi, aby v úplnosti zveřejnila metody, které používá k určení míry chybovosti;

| 15. | domnívá se proto, že by Komise v zájmu dodržování zásady proporcionality a zásady efektivity nákladů (zhodnocení nákladů) kontrolních systémů měla zhodnotit poměr mezi prostředky, které má k dispozici pro každou konkrétní politiku, na jedné straně a částí těchto prostředků, kterou využívá na kontrolní systémy, rozepsanou podle jednotlivých oblastí výdajů, jak požadoval Parlament ve svém usnesení o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2005, na straně druhé; |
| --- | --- |

15.

domnívá se proto, že by Komise v zájmu dodržování zásady proporcionality a zásady efektivity nákladů (zhodnocení nákladů) kontrolních systémů měla zhodnotit poměr mezi prostředky, které má k dispozici pro každou konkrétní politiku, na jedné straně a částí těchto prostředků, kterou využívá na kontrolní systémy, rozepsanou podle jednotlivých oblastí výdajů, jak požadoval Parlament ve svém usnesení o udělení absolutoria za rozpočtový rok 2005, na straně druhé;

| 16. | připomíná Komisi, že je důležité provést srovnávací analýzu, která jediná umožní stanovení přípustné míry rizika chyb, a předat ji Parlamentu, Radě a Evropskému účetnímu dvoru; |
| --- | --- |

16.

připomíná Komisi, že je důležité provést srovnávací analýzu, která jediná umožní stanovení přípustné míry rizika chyb, a předat ji Parlamentu, Radě a Evropskému účetnímu dvoru;

| 17. | domnívá se, že stávající poměr nákladů a přínosů mezi prostředky na kontrolní činnost a výsledky kontrol by měl být při hodnocení prováděném Evropským účetním dvorem klíčovým prvkem; |
| --- | --- |

17.

domnívá se, že stávající poměr nákladů a přínosů mezi prostředky na kontrolní činnost a výsledky kontrol by měl být při hodnocení prováděném Evropským účetním dvorem klíčovým prvkem;

| 18. | zdůrazňuje, že v bodě 1.52 písm. d) své výroční zprávy za rok 2007 dospěl Evropský účetní dvůr k velmi důležitému poznatku, že „není-li možné režim uspokojivě provádět s přijatelnými náklady a přiměřeným rizikem, měl by být znovu uvážen“; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje, že v bodě 1.52 písm. d) své výroční zprávy za rok 2007 dospěl Evropský účetní dvůr k velmi důležitému poznatku, že „není-li možné režim uspokojivě provádět s přijatelnými náklady a přiměřeným rizikem, měl by být znovu uvážen“;

| 19. | žádá Komisi, aby s ohledem na opatření 10 a 10N předložila spolehlivé informace o nákladech kontrolních systémů a o možných způsobech zjednodušení s cílem nalézt lepší rovnováhu mezi potřebou kontrol a záměrem snížit administrativní zatížení, kterému jsou vystaveni žadatelé o finanční prostředky EU a jejich příjemci; |
| --- | --- |

19.

žádá Komisi, aby s ohledem na opatření 10 a 10N předložila spolehlivé informace o nákladech kontrolních systémů a o možných způsobech zjednodušení s cílem nalézt lepší rovnováhu mezi potřebou kontrol a záměrem snížit administrativní zatížení, kterému jsou vystaveni žadatelé o finanční prostředky EU a jejich příjemci;

| 20. | připomíná svůj vlastní názor a názor Účetního dvora, že spletitá nebo nejasná pravidla a složité právní požadavky negativně ovlivňují zákonnost a řádnost výdajů EU; považuje za nezbytné, aby byla otázka zjednodušování předpisů řešena jako důležitý bod v rámci příští reformy finančního nařízení i v rámci budoucího právního základu výdajových programů EU; |
| --- | --- |

20.

připomíná svůj vlastní názor a názor Účetního dvora, že spletitá nebo nejasná pravidla a složité právní požadavky negativně ovlivňují zákonnost a řádnost výdajů EU; považuje za nezbytné, aby byla otázka zjednodušování předpisů řešena jako důležitý bod v rámci příští reformy finančního nařízení i v rámci budoucího právního základu výdajových programů EU;

Opatření č. 1, 3, 3N, 5, 10, 10a, 11N, 13 a 15: je zapotřebí spolupracovat s členskými státy

| 21. | zdůrazňuje, že pokud jde o provádění opatření č. 1, 3, 3N, 5, 10, 10a, 11N, 13 a 15, je Komise rovněž závislá na spolupráci s členskými státy; zdůrazňuje, že tato opatření plně podporuje, a naléhavě proto žádá Komisi, aby využila všech dostupných prostředků k jejich urychlenému a úplnému provedení; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že pokud jde o provádění opatření č. 1, 3, 3N, 5, 10, 10a, 11N, 13 a 15, je Komise rovněž závislá na spolupráci s členskými státy; zdůrazňuje, že tato opatření plně podporuje, a naléhavě proto žádá Komisi, aby využila všech dostupných prostředků k jejich urychlenému a úplnému provedení;

| 22. | připomíná prohlášení Komise obsažené ve výše uvedeném sdělení z roku 2008 (KOM(2008)0110), že opatření č. 1, 3, 3N, 5, 8 a 13 byla dokončena; |
| --- | --- |

22.

připomíná prohlášení Komise obsažené ve výše uvedeném sdělení z roku 2008 (KOM(2008)0110), že opatření č. 1, 3, 3N, 5, 8 a 13 byla dokončena;

| 23. | zdůrazňuje však, že Parlament doposud neobdržel podklady či prohlášení, které by toto tvrzení dokládaly; je proto nucen se vážně zabývat otázkou, zda byla tato opatření dokončena a zda byla provedena nebo zda měla nějaký dopad na pokrok při provádění akčního plánu; |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje však, že Parlament doposud neobdržel podklady či prohlášení, které by toto tvrzení dokládaly; je proto nucen se vážně zabývat otázkou, zda byla tato opatření dokončena a zda byla provedena nebo zda měla nějaký dopad na pokrok při provádění akčního plánu;

| 24. | vyzývá Účetní dvůr, aby podal podrobnější zprávu o spolupráci s protějšky z jednotlivých členských států a aby uvedl, kdy předpokládá, že tato spolupráce přinese pozitivní účinky; |
| --- | --- |

24.

vyzývá Účetní dvůr, aby podal podrobnější zprávu o spolupráci s protějšky z jednotlivých členských států a aby uvedl, kdy předpokládá, že tato spolupráce přinese pozitivní účinky;

Opatření č. 5 a 13: podporovat využívání výročních souhrnných zpráv a prohlášení o hospodaření

| 25. | vítá roční souhrny dostupných auditů a prohlášení na vnitrostátní úrovni, které byly poprvé předloženy dne 15. února 2008 a jsou významným krokem směrem k dosažení cíle lepšího hospodaření s finančními prostředky EU; vyjadřuje však politování nad nedostatečnou transparentností těchto ročních souhrnů, jež Komise nezaslala Parlamentu; |
| --- | --- |

25.

vítá roční souhrny dostupných auditů a prohlášení na vnitrostátní úrovni, které byly poprvé předloženy dne 15. února 2008 a jsou významným krokem směrem k dosažení cíle lepšího hospodaření s finančními prostředky EU; vyjadřuje však politování nad nedostatečnou transparentností těchto ročních souhrnů, jež Komise nezaslala Parlamentu;

| 26. | vítá skutečnost, že od roku 2008 jsou poskytovány výroční souhrnné zprávy a že ve výročních zprávách o činnosti jednotlivých generálních ředitelství, která se zabývají strukturálními fondy, jsou obsažena hodnocení a prohlášení za rok 2006 a 2007, zdaleka však nepovažuje opatření č. 5 a 13 za dokončená, neboť Parlament stále nemá k dispozici dostatek informací; |
| --- | --- |

26.

vítá skutečnost, že od roku 2008 jsou poskytovány výroční souhrnné zprávy a že ve výročních zprávách o činnosti jednotlivých generálních ředitelství, která se zabývají strukturálními fondy, jsou obsažena hodnocení a prohlášení za rok 2006 a 2007, zdaleka však nepovažuje opatření č. 5 a 13 za dokončená, neboť Parlament stále nemá k dispozici dostatek informací;

| 27. | vyjadřuje politování nad tím, že Parlament od Komise dosud neobdržel úplné informace týkající se hodnocení a srovnávací analýzy prvních předložených ročních souhrnů; |
| --- | --- |

27.

vyjadřuje politování nad tím, že Parlament od Komise dosud neobdržel úplné informace týkající se hodnocení a srovnávací analýzy prvních předložených ročních souhrnů;

| 28. | poukazuje rovněž na to, že Evropský účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2007 konstatuje, že výroční souhrnné zprávy vzhledem k různým formám, v jakých byly předloženy, zatím nepodávají spolehlivé zhodnocení funkčnosti a účinnosti systému; |
| --- | --- |

28.

poukazuje rovněž na to, že Evropský účetní dvůr ve své výroční zprávě za rok 2007 konstatuje, že výroční souhrnné zprávy vzhledem k různým formám, v jakých byly předloženy, zatím nepodávají spolehlivé zhodnocení funkčnosti a účinnosti systému;

Opatření č. 11N: vytvořit typologii chyb a vztah k vymáhání pohledávek a finančním opravám

| 29. | vyjadřuje politování nad skutečností, že navzdory značnému úsilí, které Komise vynaložila, nebyla podle Evropského účetního dvora Komise schopna předložit úplné údaje nebo doložit, že údaje, jež byly nakonec předloženy, jsou v souladu se zveřejněnými finančními výkazy; |
| --- | --- |

29.

vyjadřuje politování nad skutečností, že navzdory značnému úsilí, které Komise vynaložila, nebyla podle Evropského účetního dvora Komise schopna předložit úplné údaje nebo doložit, že údaje, jež byly nakonec předloženy, jsou v souladu se zveřejněnými finančními výkazy;

| 30. | vybízí Komisi, aby dokončila provádění tohoto důležitého opatření s cílem dosáhnout větší míry souladu s požadavky na předkládání zpráv a aby zvýšila přesnost údajů poskytovaných členskými státy; |
| --- | --- |

30.

vybízí Komisi, aby dokončila provádění tohoto důležitého opatření s cílem dosáhnout větší míry souladu s požadavky na předkládání zpráv a aby zvýšila přesnost údajů poskytovaných členskými státy;

Opatření č. 8N: spolupráce s nejvyššími kontrolními úřady členských států a jak lze využít jejich činnosti k zajištění věrohodnosti

| 31. | poukazuje na skutečnost, že ačkoli nezávislé nejvyšší kontrolní úřady nejsou součástí rámce vnitřní kontroly, mohou jakožto vnější auditorské subjekty dohlížející na veřejné výdaje členských států sehrát klíčovou úlohu při kontrole veřejných finančních prostředků; |
| --- | --- |

31.

poukazuje na skutečnost, že ačkoli nezávislé nejvyšší kontrolní úřady nejsou součástí rámce vnitřní kontroly, mohou jakožto vnější auditorské subjekty dohlížející na veřejné výdaje členských států sehrát klíčovou úlohu při kontrole veřejných finančních prostředků;

| 32. | vyjadřuje plnou podporu spolupráci, kterou Komise navázala s nejvyššími kontrolními úřady některých členských států, a vybízí k udržování kontaktů s těmito institucemi s cílem stanovit, jak lze jejich činnosti využít ke zvýšení věrohodnosti, pokud jde o realizaci programů v členských státech; |
| --- | --- |

32.

vyjadřuje plnou podporu spolupráci, kterou Komise navázala s nejvyššími kontrolními úřady některých členských států, a vybízí k udržování kontaktů s těmito institucemi s cílem stanovit, jak lze jejich činnosti využít ke zvýšení věrohodnosti, pokud jde o realizaci programů v členských státech;

| 33. | vítá iniciativu Komise, jejímž cílem je vyvinout strukturovaný přístup na podporu kontaktů s nejvyššími kontrolními úřady v členských státech, a dále vybízí Komisi, aby v úzké spolupráci s Evropským účetním dvorem provádění tohoto opatření dovedla ke zdárnému konci; |
| --- | --- |

33.

vítá iniciativu Komise, jejímž cílem je vyvinout strukturovaný přístup na podporu kontaktů s nejvyššími kontrolními úřady v členských státech, a dále vybízí Komisi, aby v úzké spolupráci s Evropským účetním dvorem provádění tohoto opatření dovedla ke zdárnému konci;

*

* *

| 34. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

34.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. C 107, 30.4.2004, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 340, 6.12.2006, s. 5.

(3)  Úř. věst. C 286, 10.11.2008, s. 1.

(4)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

(5)  Úř. věst. L 390, 30.12.2006, s. 1.

(6)  Zkratka utvořená z francouzského výrazu „déclaration d'assurance“.

(7)  Stanovisko č. 2/2004 (Úř. věst. C 107, 30.4.2004, s. 1 – stanovisko k „jednotnému auditu“).

(8)  Úř. věst. L 196, 27.7.2005, s. 4.

(9)  Úř. věst. C 273, 9.11.2006, s. 2.

(10)  Úř. věst. C 263, 31.10.2006, s. 1.

(11)  Úř. věst. L 187, 15.7.2008, s. 25.

(12)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0133.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/21

---

Úterý 10. března 2009Spolupráce soudů členských států při dokazování v občanských nebo obchodních věcech

P6_TA(2009)0089

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o spolupráci soudů členských států při dokazování v občanských nebo obchodních věcech (2008/2180(INI))

2010/C 87 E/05

Evropský parlament,

s ohledem na zprávu Komise o uplatňování nařízení Rady (ES) č. 1206/2001 ze dne 28. května 2001 o spolupráci soudů členských států při dokazování v občanských nebo obchodních věcech (KOM(2007)0769),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1206/2001 (1),

s ohledem na probíhající práci Haagské konference o praktickém fungování Haagské úmluvy ze dne 18. března 1970 o provádění důkazů v cizině ve věcech občanských a obchodních,

s ohledem na článek 45 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A6-0058/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 1206/2001 nebylo prosazováno tak účinně, jak tomu mohlo být, a že proto musí být přijata další opatření pro zlepšení spolupráce mezi soudy členských států v oblasti dokazování a pro zvýšení účinnosti nařízení, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 1206/2001 nebylo prosazováno tak účinně, jak tomu mohlo být, a že proto musí být přijata další opatření pro zlepšení spolupráce mezi soudy členských států v oblasti dokazování a pro zvýšení účinnosti nařízení,

| B. | vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 1206/2001 má za cíl zlepšit, zjednodušit a urychlit spolupráci soudů při dokazování v občanských a obchodních věcech, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 1206/2001 má za cíl zlepšit, zjednodušit a urychlit spolupráci soudů při dokazování v občanských a obchodních věcech,

| C. | vzhledem k tomu, že Komise sice učinila kroky s cílem zajistit, aby koncem roku 2006 a začátkem roku 2007 bylo v členských státech distribuováno celkem 50 000 výtisků praktické příručky, avšak že k tomu došlo příliš pozdě, a proto musí být přijata další opatření, aby byli účastníci řízení, zejména soudy a právníci, o nařízení lépe informováni, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Komise sice učinila kroky s cílem zajistit, aby koncem roku 2006 a začátkem roku 2007 bylo v členských státech distribuováno celkem 50 000 výtisků praktické příručky, avšak že k tomu došlo příliš pozdě, a proto musí být přijata další opatření, aby byli účastníci řízení, zejména soudy a právníci, o nařízení lépe informováni,

| D. | vzhledem k tomu, že však podle zjištění Komise byla lhůta 90 dnů, v níž je podle čl. 10 odst. 1 nařízení nutno vyřídit žádosti o dokazování, překročena „ve značném počtu případů“ a že „v některých případech bylo zapotřebí dokonce více než šesti měsíců“, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že však podle zjištění Komise byla lhůta 90 dnů, v níž je podle čl. 10 odst. 1 nařízení nutno vyřídit žádosti o dokazování, překročena „ve značném počtu případů“ a že „v některých případech bylo zapotřebí dokonce více než šesti měsíců“,

| E. | vzhledem k tomu, že zařízení pro videokonference má v současné době k dispozici pouze několik málo členských států, že se proto tato technika využívá nedostatečně; vzhledem k tomu, že se navíc členské státy dostatečně nesnaží zavádět moderní komunikační technologie a že ani Komise nepředkládá žádné konkrétní návrhy na zlepšení této situace, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že zařízení pro videokonference má v současné době k dispozici pouze několik málo členských států, že se proto tato technika využívá nedostatečně; vzhledem k tomu, že se navíc členské státy dostatečně nesnaží zavádět moderní komunikační technologie a že ani Komise nepředkládá žádné konkrétní návrhy na zlepšení této situace,

| 1. | odsuzuje opožděné předložení výše uvedené zprávy Komise, která měla být podle článku 23 nařízení (ES) č. 1206/2001 předložena do 1. ledna 2007, stalo se tak ovšem až 5. prosince 2007; |
| --- | --- |

1.

odsuzuje opožděné předložení výše uvedené zprávy Komise, která měla být podle článku 23 nařízení (ES) č. 1206/2001 předložena do 1. ledna 2007, stalo se tak ovšem až 5. prosince 2007;

| 2. | souhlasí s Komisí, že by měly členské státy vyvinout větší úsilí s cílem dostatečně seznámit s nařízením soudce a právníky v členských státech, a podnítit tak přímé kontakty mezi soudy, protože přímé dokazování ve smyslu článku 17 nařízení prokázalo, že jeho prostřednictvím je možno zjednodušit a urychlit provádění dokazování, aniž by to způsobovalo nějaké zvláštní problémy; |
| --- | --- |

2.

souhlasí s Komisí, že by měly členské státy vyvinout větší úsilí s cílem dostatečně seznámit s nařízením soudce a právníky v členských státech, a podnítit tak přímé kontakty mezi soudy, protože přímé dokazování ve smyslu článku 17 nařízení prokázalo, že jeho prostřednictvím je možno zjednodušit a urychlit provádění dokazování, aniž by to způsobovalo nějaké zvláštní problémy;

| 3. | domnívá se, že je zásadní mít na zřeteli, že ústřední orgány podle nařízení stále hrají důležitou úlohu při dohledu nad prací soudů, které odpovídají za vyřizování žádostí podaných na základě nařízení a za řešení problémů, pokud nastanou; upozorňuje, že Evropská soudní síť může pomoci řešit problémy, které ústřední orgány nevyřešily, a že potřeba obracet se na tyto orgány by se mohla snížit, pokud by byly dožadující soudy s nařízením více obeznámeny; zastává názor, že pomoc ústředních orgánů může mít zásadní význam pro malé místní soudy, které se poprvé setkají s problémem dokazování v přeshraničním kontextu; |
| --- | --- |

3.

domnívá se, že je zásadní mít na zřeteli, že ústřední orgány podle nařízení stále hrají důležitou úlohu při dohledu nad prací soudů, které odpovídají za vyřizování žádostí podaných na základě nařízení a za řešení problémů, pokud nastanou; upozorňuje, že Evropská soudní síť může pomoci řešit problémy, které ústřední orgány nevyřešily, a že potřeba obracet se na tyto orgány by se mohla snížit, pokud by byly dožadující soudy s nařízením více obeznámeny; zastává názor, že pomoc ústředních orgánů může mít zásadní význam pro malé místní soudy, které se poprvé setkají s problémem dokazování v přeshraničním kontextu;

| 4. | přimlouvá se za rozsáhlé využívání informačních technologií a videokonferencí, spolu se zabezpečeným systémem odesílání a přijímání elektronické pošty, která by se měla zanedlouho stát běžným prostředkem předávání žádostí o dokazování; konstatuje, že ve svých odpovědích na dotazník, který rozeslala Haagská konference, se některé členské státy zmiňují o problémech souvisejících s kompatibilitou spojení pro přenos obrazového signálu, a domnívá se, že těmito problémy by se měla zabývat evropská strategie pro elektronické soudnictví (e-justici); |
| --- | --- |

4.

přimlouvá se za rozsáhlé využívání informačních technologií a videokonferencí, spolu se zabezpečeným systémem odesílání a přijímání elektronické pošty, která by se měla zanedlouho stát běžným prostředkem předávání žádostí o dokazování; konstatuje, že ve svých odpovědích na dotazník, který rozeslala Haagská konference, se některé členské státy zmiňují o problémech souvisejících s kompatibilitou spojení pro přenos obrazového signálu, a domnívá se, že těmito problémy by se měla zabývat evropská strategie pro elektronické soudnictví (e-justici);

| 5. | soudí, že skutečnost, že zařízení pro videokonference nejsou zatím v mnoha členských státech k dispozici, spolu se zjištěním Komise, že moderní komunikační prostředky jsou „stále využívány spíše zřídka“, potvrzuje opodstatněnost plánů na vypracování evropské strategie pro elektronické soudnictví (e-justici), kterou nedávno doporučil Výbor pro právní záležitosti Parlamentu; naléhavě vyzývá členské státy, aby vynakládaly více prostředků na to, aby byla na soudech instalována moderní komunikační zařízení a soudci byli školeni v jejich používání, a vyzývá Komisi, aby předložila konkrétní návrhy na zlepšení současného stavu; zastává názor, že pomoc a finanční podpora Evropské unie v přiměřeném rozsahu musí být poskytnuty co nejdříve; |
| --- | --- |

5.

soudí, že skutečnost, že zařízení pro videokonference nejsou zatím v mnoha členských státech k dispozici, spolu se zjištěním Komise, že moderní komunikační prostředky jsou „stále využívány spíše zřídka“, potvrzuje opodstatněnost plánů na vypracování evropské strategie pro elektronické soudnictví (e-justici), kterou nedávno doporučil Výbor pro právní záležitosti Parlamentu; naléhavě vyzývá členské státy, aby vynakládaly více prostředků na to, aby byla na soudech instalována moderní komunikační zařízení a soudci byli školeni v jejich používání, a vyzývá Komisi, aby předložila konkrétní návrhy na zlepšení současného stavu; zastává názor, že pomoc a finanční podpora Evropské unie v přiměřeném rozsahu musí být poskytnuty co nejdříve;

| 6. | zastává názor, že v rámci strategie pro elektronické soudnictví (e-justici) by mělo být usilováno o pomoc soudům vyrovnat se s požadavky na překlad a tlumočení, které na ně klade přeshraniční dokazování v rozšířené Evropské unii; |
| --- | --- |

6.

zastává názor, že v rámci strategie pro elektronické soudnictví (e-justici) by mělo být usilováno o pomoc soudům vyrovnat se s požadavky na překlad a tlumočení, které na ně klade přeshraniční dokazování v rozšířené Evropské unii;

| 7. | se značným znepokojením bere na vědomí zjištění Komise, že lhůta 90 dnů, v níž je podle čl. 10 odst. 1 nařízení nutno vyřídit žádosti o dokazování, byla překročena „ve značném počtu případů“ a že „v některých případech bylo zapotřebí dokonce více než šesti měsíců“; vyzývá Komisi, aby co nejdříve předložila konkrétní návrhy opatření k vyřešení tohoto problému, přičemž by měla být zvážena také možnost existence odvolacího orgánu nebo kontaktního místa v rámci Evropské soudní sítě; |
| --- | --- |

7.

se značným znepokojením bere na vědomí zjištění Komise, že lhůta 90 dnů, v níž je podle čl. 10 odst. 1 nařízení nutno vyřídit žádosti o dokazování, byla překročena „ve značném počtu případů“ a že „v některých případech bylo zapotřebí dokonce více než šesti měsíců“; vyzývá Komisi, aby co nejdříve předložila konkrétní návrhy opatření k vyřešení tohoto problému, přičemž by měla být zvážena také možnost existence odvolacího orgánu nebo kontaktního místa v rámci Evropské soudní sítě;

| 8. | kritizuje skutečnost, že zpráva Komise svým závěrem, že nařízení (ES) č. 1206/2001 komplexně zlepšilo dokazování, vytváří nesprávný obraz situace; vyzývá proto Komisi, aby mj. v rámci strategie pro elektronické soudnictví (e-justici) poskytovala praktickou podporu a vyvíjela větší úsilí v zájmu využití skutečných možností, které nařízení skýtá pro zlepšení fungování občanského soudnictví pro občany, podniky, právníky a soudce; |
| --- | --- |

8.

kritizuje skutečnost, že zpráva Komise svým závěrem, že nařízení (ES) č. 1206/2001 komplexně zlepšilo dokazování, vytváří nesprávný obraz situace; vyzývá proto Komisi, aby mj. v rámci strategie pro elektronické soudnictví (e-justici) poskytovala praktickou podporu a vyvíjela větší úsilí v zájmu využití skutečných možností, které nařízení skýtá pro zlepšení fungování občanského soudnictví pro občany, podniky, právníky a soudce;

| 9. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

9.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. L 174, 27.6.2001, s. 1.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/23

---

Úterý 10. března 2009Provádění směrnice 2006/43/ES o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrek

P6_TA(2009)0090

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o provádění směrnice 2006/43/ES o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrek (2008/2247(INI))

2010/C 87 E/06

Evropský parlament,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES ze dne 17. května 2006 o povinném auditu ročních a konsolidovaných účetních závěrek (1),

s ohledem na své usnesení ze dne 21. února 2008 o 23. výroční zprávě Komise o kontrole uplatňování práva Společenství (2005) (2),

s ohledem na své usnesení ze dne 21. října 2008 o kontrole provádění práva Společenství – 24. výroční zpráva Komise (3),

s ohledem na své usnesení ze dne 4. září 2007 o zlepšení tvorby právních předpisů v roce 2005: uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality – 13. výroční zpráva (4),

s ohledem na své usnesení ze dne 4. září 2007 o zdokonalení právních předpisů v Evropské unii (5),

s ohledem na článek 45 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a stanovisko Hospodářského a měnového výboru (A6-0014/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že Parlament opakovaně upozorňoval na to, že právní předpisy EU mají smysl jen tehdy, dodržují-li se v členských státech, a že je proto nutné posílit kontrolu provádění a uplatňování právních předpisů EU členskými státy; vzhledem k tomu, že Parlament navrhl, aby příslušný zpravodaj informoval Parlament po uplynutí lhůty pro provedení daného předpisu o stavu jeho provádění, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Parlament opakovaně upozorňoval na to, že právní předpisy EU mají smysl jen tehdy, dodržují-li se v členských státech, a že je proto nutné posílit kontrolu provádění a uplatňování právních předpisů EU členskými státy; vzhledem k tomu, že Parlament navrhl, aby příslušný zpravodaj informoval Parlament po uplynutí lhůty pro provedení daného předpisu o stavu jeho provádění,

| B. | vzhledem k tomu, že směrnice 2006/43/ES (dále jen „směrnice“) byla Parlamentem a Radou schválena dne 17. května 2006 a termín pro její provedení do vnitrostátního práva členských států uplynul 29. června 2008, a vzhledem k tomu, že je nutné ověřit, zda provedení této směrnice náležitě proběhlo, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že směrnice 2006/43/ES (dále jen „směrnice“) byla Parlamentem a Radou schválena dne 17. května 2006 a termín pro její provedení do vnitrostátního práva členských států uplynul 29. června 2008, a vzhledem k tomu, že je nutné ověřit, zda provedení této směrnice náležitě proběhlo,

| C. | vzhledem k tomu, že hodnotící zpráva zveřejněná Komisí sice uvádí, kdo které články směrnice provedl, ovšem neposkytuje informace o způsobu provedení ani o tom, zda vnitrostátní právní předpisy splňují minimální standard, který směrnice stanovuje, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že hodnotící zpráva zveřejněná Komisí sice uvádí, kdo které články směrnice provedl, ovšem neposkytuje informace o způsobu provedení ani o tom, zda vnitrostátní právní předpisy splňují minimální standard, který směrnice stanovuje,

| D. | vzhledem k tomu, že cílem směrnice je za prvé optimalizace kvality auditu ročních účetních závěrek v celé EU, a tím zvýšení důvěryhodnosti těchto údajů a zlepšení situace na finančních trzích, a za druhé vytvoření rovných podmínek pro odvětví účetnictví v rámci vnitřního trhu, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že cílem směrnice je za prvé optimalizace kvality auditu ročních účetních závěrek v celé EU, a tím zvýšení důvěryhodnosti těchto údajů a zlepšení situace na finančních trzích, a za druhé vytvoření rovných podmínek pro odvětví účetnictví v rámci vnitřního trhu,

| E. | vzhledem k tomu, že provedení směrnice v členských státech musí být prověřeno s ohledem na tento dvojí cíl, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že provedení směrnice v členských státech musí být prověřeno s ohledem na tento dvojí cíl,

| 1. | poznamenává, že tato směrnice byla přijata v reakci na mimořádnou situaci způsobenou krachem společnosti Enron; zdůrazňuje, že probíhající finanční krize podtrhuje význam kvalitních účetních a auditorských postupů; vyjadřuje politování nad tím, že směrnici provedlo v plné míře pouze 12 členských států; naléhavě vyzývá Komisi, aby zajistila její okamžité provedení a uplatňování; |
| --- | --- |

1.

poznamenává, že tato směrnice byla přijata v reakci na mimořádnou situaci způsobenou krachem společnosti Enron; zdůrazňuje, že probíhající finanční krize podtrhuje význam kvalitních účetních a auditorských postupů; vyjadřuje politování nad tím, že směrnici provedlo v plné míře pouze 12 členských států; naléhavě vyzývá Komisi, aby zajistila její okamžité provedení a uplatňování;

| 2. | se znepokojením konstatuje, že provedení klíčových pojmů – „subjekt veřejného zájmu“ (6) a „síť“ (7) – vede v jednotlivých členských státech k různému výkladu; v této souvislosti zdůrazňuje, že směrnice zakládá různé dalekosáhlé povinnosti pro podnik, který je považován za subjekt veřejného zájmu, i pro auditora, který provádí audit tohoto podniku; dále konstatuje, že směrnice také zakládá různé dodatečné povinnosti pro auditorské společnosti, které spadají do definice pojmu „síť“; konstatuje, že je třeba důkladněji zvážit dopad definice „sítě“ a nedostatku právní jednoznačnosti, pokud jde o odpovědnost společností za činnost jiných společností, jež náleží do stejné sítě; obecně se obává, že různorodost definic povede k právní nejistotě a vysokým nákladům v souvislosti s dodržováním stanovených pravidel a v konečném důsledku negativně ovlivní dosahování cíle směrnice; vyzývá proto Komisi, aby provedla souhrnný přezkum zavedení těchto definic a jeho zjistitelných účinků a na základě konzultací s členskými státy se zasadila o jednoznačné vymezení dlouhodobých politických priorit EU v této oblasti a způsobu, který bude nejlepší pro jejich dosažení; |
| --- | --- |

2.

se znepokojením konstatuje, že provedení klíčových pojmů – „subjekt veřejného zájmu“ (6) a „síť“ (7) – vede v jednotlivých členských státech k různému výkladu; v této souvislosti zdůrazňuje, že směrnice zakládá různé dalekosáhlé povinnosti pro podnik, který je považován za subjekt veřejného zájmu, i pro auditora, který provádí audit tohoto podniku; dále konstatuje, že směrnice také zakládá různé dodatečné povinnosti pro auditorské společnosti, které spadají do definice pojmu „síť“; konstatuje, že je třeba důkladněji zvážit dopad definice „sítě“ a nedostatku právní jednoznačnosti, pokud jde o odpovědnost společností za činnost jiných společností, jež náleží do stejné sítě; obecně se obává, že různorodost definic povede k právní nejistotě a vysokým nákladům v souvislosti s dodržováním stanovených pravidel a v konečném důsledku negativně ovlivní dosahování cíle směrnice; vyzývá proto Komisi, aby provedla souhrnný přezkum zavedení těchto definic a jeho zjistitelných účinků a na základě konzultací s členskými státy se zasadila o jednoznačné vymezení dlouhodobých politických priorit EU v této oblasti a způsobu, který bude nejlepší pro jejich dosažení;

| 3. | konstatuje, že řada členských států ještě neprovedla článek 41 směrnice, na základě kterého musí členské státy subjektu veřejného zájmu uložit povinnost vytvořit výbor pro audit nebo srovnatelný orgán; zastává názor, že tato povinnost je důležitým prostředkem pro zaručení nezávislosti statutárních auditů ročních závěrek subjektů veřejného zájmu; |
| --- | --- |

3.

konstatuje, že řada členských států ještě neprovedla článek 41 směrnice, na základě kterého musí členské státy subjektu veřejného zájmu uložit povinnost vytvořit výbor pro audit nebo srovnatelný orgán; zastává názor, že tato povinnost je důležitým prostředkem pro zaručení nezávislosti statutárních auditů ročních závěrek subjektů veřejného zájmu;

| 4. | zdůrazňuje, že zkušenosti z poslední doby ukazují na nutnost časté, kvalitní interakce v rámci výborů pro audit a mezi nezávislými řídícími pracovníky, dozorčími radami a auditory a že členové rady, kteří nezastávají výkonné funkce, by měli důkladně zvažovat možnost konání zasedání bez účasti členů rady, kteří zastávají výkonné funkce; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že zkušenosti z poslední doby ukazují na nutnost časté, kvalitní interakce v rámci výborů pro audit a mezi nezávislými řídícími pracovníky, dozorčími radami a auditory a že členové rady, kteří nezastávají výkonné funkce, by měli důkladně zvažovat možnost konání zasedání bez účasti členů rady, kteří zastávají výkonné funkce;

| 5. | dospěl k závěru, že některé členské státy provedly požadavek směrnice týkající se střídání auditorů maximálně po sedmi letech tak, že jej nahradily mimořádně krátkým obdobím střídání v délce dvou až tří let; vyjadřuje pochybnost, že takto krátká období střídání zvýší kvalitu a zlepší návaznost povinných auditů u subjektů veřejného zájmu, a upozorňuje, že takto krátká období brání auditorům a auditorským společnostem v tom, aby se s kontrolovaným subjektem důkladně seznámili; |
| --- | --- |

5.

dospěl k závěru, že některé členské státy provedly požadavek směrnice týkající se střídání auditorů maximálně po sedmi letech tak, že jej nahradily mimořádně krátkým obdobím střídání v délce dvou až tří let; vyjadřuje pochybnost, že takto krátká období střídání zvýší kvalitu a zlepší návaznost povinných auditů u subjektů veřejného zájmu, a upozorňuje, že takto krátká období brání auditorům a auditorským společnostem v tom, aby se s kontrolovaným subjektem důkladně seznámili;

| 6. | vyjadřuje politování nad tím, že ne všechny členské státy zavedly směrnicí požadovaný systém veřejného dohledu; dále konstatuje, že mezi členskými státy, kde byl veřejný dohled zaveden, existují značné rozdíly; upozorňuje na to, že veřejný dohled podle směrnice musí mít takovou strukturu, aby se zabránilo střetu zájmů; vyslovuje v této souvislosti pochybnosti, zda orgány dohledu, přímo spojené s vnitrostátními vládami, tento požadavek splňují; |
| --- | --- |

6.

vyjadřuje politování nad tím, že ne všechny členské státy zavedly směrnicí požadovaný systém veřejného dohledu; dále konstatuje, že mezi členskými státy, kde byl veřejný dohled zaveden, existují značné rozdíly; upozorňuje na to, že veřejný dohled podle směrnice musí mít takovou strukturu, aby se zabránilo střetu zájmů; vyslovuje v této souvislosti pochybnosti, zda orgány dohledu, přímo spojené s vnitrostátními vládami, tento požadavek splňují;

| 7. | považuje za velmi důležité, aby se směrnicí požadovaná spolupráce mezi orgány veřejného dohledu opravdu uskutečnila, neboť intenzivní spolupráce mezi orgány dohledu podporuje sbližování mezi členskými státy a může zabránit dodatečné administrativní zátěži vyplývající z odlišných vnitrostátních postupů a podmínek; |
| --- | --- |

7.

považuje za velmi důležité, aby se směrnicí požadovaná spolupráce mezi orgány veřejného dohledu opravdu uskutečnila, neboť intenzivní spolupráce mezi orgány dohledu podporuje sbližování mezi členskými státy a může zabránit dodatečné administrativní zátěži vyplývající z odlišných vnitrostátních postupů a podmínek;

| 8. | zdůrazňuje, že v dceřiných společnostech, jejichž akcie jsou obchodovány na burze, musí být prováděn statutární audit; doporučuje, aby bylo ve vnitrostátních právních předpisech stanoveno, že v mateřských společnostech, které mají takové dceřiné společnosti, statutární audit provádějí auditoři schválení v souladu s touto směrnicí; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje, že v dceřiných společnostech, jejichž akcie jsou obchodovány na burze, musí být prováděn statutární audit; doporučuje, aby bylo ve vnitrostátních právních předpisech stanoveno, že v mateřských společnostech, které mají takové dceřiné společnosti, statutární audit provádějí auditoři schválení v souladu s touto směrnicí;

| 9. | domnívá se, že způsob provádění článku 47 směrnice, který se týká pracovních dokumentů k auditu, je velmi nejednoznačný; zdůrazňuje, že ačkoli členské státy mohou povolit, aby byly příslušným úřadům třetích zemí předány pracovní dokumenty k auditu či jiné dokumenty, které mají v držení statutární auditoři nebo jimi schválené auditorské společnosti, existují určité otázky v oblasti právních předpisů a ochrany osobních údajů, jimiž je třeba se zabývat, aby bylo zajištěno, že informace, které auditoři v EU získávají od společností, jež jsou jejich klienty, zůstanou důvěrné a nevejdou ve známost ve třetích zemích, v nichž jsou tyto společnosti kótovány nebo v nichž sídlí jejich mateřská společnost; |
| --- | --- |

9.

domnívá se, že způsob provádění článku 47 směrnice, který se týká pracovních dokumentů k auditu, je velmi nejednoznačný; zdůrazňuje, že ačkoli členské státy mohou povolit, aby byly příslušným úřadům třetích zemí předány pracovní dokumenty k auditu či jiné dokumenty, které mají v držení statutární auditoři nebo jimi schválené auditorské společnosti, existují určité otázky v oblasti právních předpisů a ochrany osobních údajů, jimiž je třeba se zabývat, aby bylo zajištěno, že informace, které auditoři v EU získávají od společností, jež jsou jejich klienty, zůstanou důvěrné a nevejdou ve známost ve třetích zemích, v nichž jsou tyto společnosti kótovány nebo v nichž sídlí jejich mateřská společnost;

| 10. | vyzývá Komisi, aby pečlivě posoudila všechny vnitrostátní právní předpisy, kterými se směrnice provádí, energicky začala řešit problémy zmíněné v bodech 1 až 9 a do dvou let předložila Parlamentu zprávu o vývoji v této oblasti; vyjadřuje pochybnosti, zda zvolený způsob minimální harmonizace je skutečně správnou cestou k dosažení cíle této a jiných směrnic v oblasti vnitřního trhu, neboť četné odchylky, které směrnice připouští, povedou k dalšímu tříštění trhu účetnictví; žádá Komisi, aby se při harmonizaci používaly jednoznačné pojmy; |
| --- | --- |

10.

vyzývá Komisi, aby pečlivě posoudila všechny vnitrostátní právní předpisy, kterými se směrnice provádí, energicky začala řešit problémy zmíněné v bodech 1 až 9 a do dvou let předložila Parlamentu zprávu o vývoji v této oblasti; vyjadřuje pochybnosti, zda zvolený způsob minimální harmonizace je skutečně správnou cestou k dosažení cíle této a jiných směrnic v oblasti vnitřního trhu, neboť četné odchylky, které směrnice připouští, povedou k dalšímu tříštění trhu účetnictví; žádá Komisi, aby se při harmonizaci používaly jednoznačné pojmy;

| 11. | upozorňuje, že zbytečné prodlevy se schvalováním mezinárodních auditorských standardů (ISA) by mohly mít nepříznivý dopad na právní prostředí a mohly by vyústit v další roztříštěnost, která je v rozporu s obecným cílem směrnice; žádá tedy Komisi, aby zabránila neodůvodněnému otálení s přijetím mezinárodních auditorských standardů a zahájila rozsáhlé veřejné konzultace k jejich přijetí; |
| --- | --- |

11.

upozorňuje, že zbytečné prodlevy se schvalováním mezinárodních auditorských standardů (ISA) by mohly mít nepříznivý dopad na právní prostředí a mohly by vyústit v další roztříštěnost, která je v rozporu s obecným cílem směrnice; žádá tedy Komisi, aby zabránila neodůvodněnému otálení s přijetím mezinárodních auditorských standardů a zahájila rozsáhlé veřejné konzultace k jejich přijetí;

| 12. | zastává názor, že důsledná kontrola a ověřování správného a včasného provádění právních předpisů EU je nezbytným prostředkem k lepšímu uplatňování práva EU a k předcházení nadbytečným právním úpravám (tzv. gold-plating) ze strany členských států, které mohou vyplynout například z článku 40 směrnice, v němž je stanoven seznam požadavků ohledně podávání zpráv o transparentnosti, který však není vyčerpávající; |
| --- | --- |

12.

zastává názor, že důsledná kontrola a ověřování správného a včasného provádění právních předpisů EU je nezbytným prostředkem k lepšímu uplatňování práva EU a k předcházení nadbytečným právním úpravám (tzv. gold-plating) ze strany členských států, které mohou vyplynout například z článku 40 směrnice, v němž je stanoven seznam požadavků ohledně podávání zpráv o transparentnosti, který však není vyčerpávající;

| 13. | vítá, že Komise vydává členským státům doporučení a úzce s nimi spolupracuje s cílem zajistit řádné a včasné provádění, například prostřednictvím seminářů o provádění, které slouží jako fórum pro zajištění konsensu o provádění určitých ustanovení právních předpisů Společenství; podporuje využití srovnávacích tabulek v procesu provádění jako prostředku k dosažení maximální konvergence; nicméně zastává názor, že je třeba učinit více pro poskytování jasných doporučení členským státům v průběhu provádění a pro směrování členských států k jednoznačnému provádění právních předpisů Společenství; |
| --- | --- |

13.

vítá, že Komise vydává členským státům doporučení a úzce s nimi spolupracuje s cílem zajistit řádné a včasné provádění, například prostřednictvím seminářů o provádění, které slouží jako fórum pro zajištění konsensu o provádění určitých ustanovení právních předpisů Společenství; podporuje využití srovnávacích tabulek v procesu provádění jako prostředku k dosažení maximální konvergence; nicméně zastává názor, že je třeba učinit více pro poskytování jasných doporučení členským státům v průběhu provádění a pro směrování členských států k jednoznačnému provádění právních předpisů Společenství;

| 14. | zdůrazňuje, že jakékoli kvazilegislativní opatření v rámci působnosti směrnice může být přijato pouze na základě uplatnění regulativního postupu s kontrolou, případně doprovázeného hodnocením dopadu uvedeného opatření; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že jakékoli kvazilegislativní opatření v rámci působnosti směrnice může být přijato pouze na základě uplatnění regulativního postupu s kontrolou, případně doprovázeného hodnocením dopadu uvedeného opatření;

Doporučení k zajištění kvality

| 15. | vítá doporučení Komise 2008/362/ES ze dne 6. května 2008 ohledně externího zajištění kvality u statutárních auditorů a auditorských společností provádějících audit subjektů veřejného zájmu (8); souhlasí s uznávaným názorem, že je důležité provádět nezávislé přezkumy externího zajištění kvality v souladu s cílem směrnice spočívajícím ve zvyšování kvality auditů a důvěryhodnosti zveřejňovaných finančních údajů; dále podporuje uznávaný názor, že má mimořádnou důležitost absolutní nezávislost a nestrannost inspekcí a inspektorů; |
| --- | --- |

15.

vítá doporučení Komise 2008/362/ES ze dne 6. května 2008 ohledně externího zajištění kvality u statutárních auditorů a auditorských společností provádějících audit subjektů veřejného zájmu (8); souhlasí s uznávaným názorem, že je důležité provádět nezávislé přezkumy externího zajištění kvality v souladu s cílem směrnice spočívajícím ve zvyšování kvality auditů a důvěryhodnosti zveřejňovaných finančních údajů; dále podporuje uznávaný názor, že má mimořádnou důležitost absolutní nezávislost a nestrannost inspekcí a inspektorů;

| 16. | naléhavě vyzývá Komisi, aby v úzké spolupráci s členskými státy prosazovala struktury pro zajištění kvality na vnitrostátní úrovni, které zabezpečí nezávislé vnější zajištění kvality auditorských společností; zdůrazňuje v této souvislosti, že evropský zákonodárce se přitom musí omezit na všeobecná rámcová kritéria stanovená v této směrnici a v doporučení a že konkrétní vymezení těchto pravidel se musí přenechat samotnému odvětví; |
| --- | --- |

16.

naléhavě vyzývá Komisi, aby v úzké spolupráci s členskými státy prosazovala struktury pro zajištění kvality na vnitrostátní úrovni, které zabezpečí nezávislé vnější zajištění kvality auditorských společností; zdůrazňuje v této souvislosti, že evropský zákonodárce se přitom musí omezit na všeobecná rámcová kritéria stanovená v této směrnici a v doporučení a že konkrétní vymezení těchto pravidel se musí přenechat samotnému odvětví;

Rozhodnutí o registraci auditorů ze třetích zemí

| 17. | bere na vědomí rozhodnutí Komise 2008/627/ES ze dne 29. července 2008 o přechodném období pro auditorskou činnost některých auditorů a auditorských subjektů ze třetích zemí (9); žádá Komisi, aby Parlamentu sdělila své následné kroky v otázce registrace auditorů ze třetích zemí; |
| --- | --- |

17.

bere na vědomí rozhodnutí Komise 2008/627/ES ze dne 29. července 2008 o přechodném období pro auditorskou činnost některých auditorů a auditorských subjektů ze třetích zemí (9); žádá Komisi, aby Parlamentu sdělila své následné kroky v otázce registrace auditorů ze třetích zemí;

Odpovědnost auditorů

| 18. | konstatuje, že rozdíly v režimech odpovědnosti jednotlivých členských států by mohly vést k libovůli ve výkladu právních předpisů a narušovat vnitřní trh, uvědomuje si však různou míru expozice, která souvisí s velikostí auditorské společnosti a společnosti, v níž provádí svou činnost; zdůrazňuje, že nároky na náhradu škody často přicházejí ze třetích zemí, přičemž hlavní pohnutkou těchto soudních sporů je honorář právního zástupce, jehož výše se odvíjí od dosaženého úspěchu; tuto kulturu soudních sporů se v Evropské unii zdráhá podporovat a žádá zásadnější řešení negativních dopadů těchto praktik, jež jsou motivovány finančním ziskem; |
| --- | --- |

18.

konstatuje, že rozdíly v režimech odpovědnosti jednotlivých členských států by mohly vést k libovůli ve výkladu právních předpisů a narušovat vnitřní trh, uvědomuje si však různou míru expozice, která souvisí s velikostí auditorské společnosti a společnosti, v níž provádí svou činnost; zdůrazňuje, že nároky na náhradu škody často přicházejí ze třetích zemí, přičemž hlavní pohnutkou těchto soudních sporů je honorář právního zástupce, jehož výše se odvíjí od dosaženého úspěchu; tuto kulturu soudních sporů se v Evropské unii zdráhá podporovat a žádá zásadnější řešení negativních dopadů těchto praktik, jež jsou motivovány finančním ziskem;

| 19. | bere na vědomí doporučení Komise 2008/473/ES ze dne 5. června 2008 o omezení občanskoprávní odpovědnosti statutárních auditorů a auditorských společností (10), v němž Komise vyzývá členské státy, aby omezily odpovědnost auditorů, a to při řádném zohlednění svých vnitrostátních právních předpisů a faktických skutečností; dále bere na vědomí cíl tohoto doporučení, jímž je posílit rovné podmínky pro podniky a auditorské společnosti prostřednictvím většího sblížení mezi členskými státy v této oblasti; zdůrazňuje, že cíl omezit odpovědnost auditorů a auditorských společností, který Komise navrhuje ve svém doporučení, nesmí narušit právní zásady upravující občanskoprávní odpovědnost v některých členských státech, jako je zásada nároku obětí na odškodnění; podtrhuje, že s ohledem na stávající hospodářskou a finanční krizi by doporučení nemělo zpochybňovat kvalitu statutárního auditu ani důvěru ve fungování statutárních auditů; žádá Komisi, aby nejpozději v roce 2010 informovala Parlament o dopadu tohoto doporučení a o následných krocích, přičemž je důležitá zejména otázka, zda a do jaké míry vede toto doporučení v souladu s cílem směrnice k většímu sblížení mezi členskými státy; zdůrazňuje, že v případě, že se jako nezbytné ukáže přijetí dalších opatření, musí Komise provést studii dopadů, v jejímž rámci budou posouzeny možné účinky omezení občanskoprávní odpovědnosti auditorů a auditorských společností na kvalitu auditů, finanční zajištění a koncentraci na auditorském trhu; |
| --- | --- |

19.

bere na vědomí doporučení Komise 2008/473/ES ze dne 5. června 2008 o omezení občanskoprávní odpovědnosti statutárních auditorů a auditorských společností (10), v němž Komise vyzývá členské státy, aby omezily odpovědnost auditorů, a to při řádném zohlednění svých vnitrostátních právních předpisů a faktických skutečností; dále bere na vědomí cíl tohoto doporučení, jímž je posílit rovné podmínky pro podniky a auditorské společnosti prostřednictvím většího sblížení mezi členskými státy v této oblasti; zdůrazňuje, že cíl omezit odpovědnost auditorů a auditorských společností, který Komise navrhuje ve svém doporučení, nesmí narušit právní zásady upravující občanskoprávní odpovědnost v některých členských státech, jako je zásada nároku obětí na odškodnění; podtrhuje, že s ohledem na stávající hospodářskou a finanční krizi by doporučení nemělo zpochybňovat kvalitu statutárního auditu ani důvěru ve fungování statutárních auditů; žádá Komisi, aby nejpozději v roce 2010 informovala Parlament o dopadu tohoto doporučení a o následných krocích, přičemž je důležitá zejména otázka, zda a do jaké míry vede toto doporučení v souladu s cílem směrnice k většímu sblížení mezi členskými státy; zdůrazňuje, že v případě, že se jako nezbytné ukáže přijetí dalších opatření, musí Komise provést studii dopadů, v jejímž rámci budou posouzeny možné účinky omezení občanskoprávní odpovědnosti auditorů a auditorských společností na kvalitu auditů, finanční zajištění a koncentraci na auditorském trhu;

Konzultace o vlastnických právech

| 20. | vítá konzultace o vlastnických právech v auditorských společnostech zahájené Komisí a se zájmem očekává reakce zúčastněných stran; |
| --- | --- |

20.

vítá konzultace o vlastnických právech v auditorských společnostech zahájené Komisí a se zájmem očekává reakce zúčastněných stran;

*

* *

| 21. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

21.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. L 157, 9.6.2006, s. 87.

(2)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0060.

(3)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0494.

(4)  Úř.věst. C 187 E, 24.7.2008, s. 67.

(5)  Úř. věst. C 187 E, 24.7.2008, s. 60.

(6)  Čl. 2 odst. 13 směrnice.

(7)  Čl. 2 odst. 7 směrnice.

(8)  Úř. věst. L 120, 7.5.2008, s. 20.

(9)  Úř. věst. L 202, 31.7.2008, s. 70.

(10)  Úř. věst. L 162, 21.6.2008, s. 39.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/27

---

Úterý 10. března 2009Rovné zacházení a rovný přístup pro muže a ženy v oblasti divadelního umění

P6_TA(2009)0091

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o rovném zacházení a přístupu pro muže a ženy v oblasti divadelního umění (2008/2182(INI))

2010/C 87 E/07

Evropský parlament,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2002/73/ES ze dne 23. září 2002, kterou se mění směrnice Rady 76/207/EHS o zavedení zásady rovného zacházení pro muže a ženy, pokud jde o přístup k zaměstnání, odbornému vzdělávání a postupu v zaměstnání a o pracovní podmínky (1),

s ohledem na směrnici Rady 97/80/ES ze dne 15. prosince 1997 o důkazním břemenu v případech diskriminace na základě pohlaví (2),

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie,

s ohledem na svá usnesení ze dne 7. června 2007 o sociálním postavení umělců (3) a ze dne 3. září 2008 o rovnosti žen a mužů – 2008 (4),

s ohledem na článek 45 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A6-0003/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že v divadelním umění stále výrazně existují nerovnosti, pokud jde o možnosti zaměstnání a příležitosti pro ženy a muže, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v divadelním umění stále výrazně existují nerovnosti, pokud jde o možnosti zaměstnání a příležitosti pro ženy a muže,

| B. | vzhledem k tomu, že je vhodné vážně analyzovat mechanismy, které k této nerovnosti mezi muži a ženami vedou, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že je vhodné vážně analyzovat mechanismy, které k této nerovnosti mezi muži a ženami vedou,

| C. | vzhledem k tomu, že zásada rovnosti mezi muži a ženami se musí uplatňovat na všechny aktéry v oblasti divadelního umění, ve všech oborech, ve všech typech struktur (produkci, distribuci i vzdělávání) a ve všech oblastech činnosti (umělecké, technické, administrativní), |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že zásada rovnosti mezi muži a ženami se musí uplatňovat na všechny aktéry v oblasti divadelního umění, ve všech oborech, ve všech typech struktur (produkci, distribuci i vzdělávání) a ve všech oblastech činnosti (umělecké, technické, administrativní),

| D. | vzhledem k tomu, že muži a ženy nevykonávají jednotlivé profese v oblasti divadelního umění ve stejném poměru a že k této první formě nerovnosti se přidávají odlišné pracovní podmínky i rozdíly v odměňování, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že muži a ženy nevykonávají jednotlivé profese v oblasti divadelního umění ve stejném poměru a že k této první formě nerovnosti se přidávají odlišné pracovní podmínky i rozdíly v odměňování,

| E. | vzhledem k tomu, že nerovnost v přístupu k rozhodovacím funkcím, k prostředkům na produkci a k distribučním sítím existuje v různé míře ve všech oborech divadelního umění, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že nerovnost v přístupu k rozhodovacím funkcím, k prostředkům na produkci a k distribučním sítím existuje v různé míře ve všech oborech divadelního umění,

| F. | vzhledem k tomu, že cíl dodržovat rovnost v profesích divadelního umění předpokládá systematické uplatňování zásady zastoupení obou pohlaví, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že cíl dodržovat rovnost v profesích divadelního umění předpokládá systematické uplatňování zásady zastoupení obou pohlaví,

| G. | vzhledem k tomu, že talent není jediným vysvětlením umělecké kvality provedení nebo úspěchu profesionální kariéry a že vyrovnanější zastoupení mužů a žen v profesích divadelního umění dodá celému tomuto odvětví novou dynamiku, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že talent není jediným vysvětlením umělecké kvality provedení nebo úspěchu profesionální kariéry a že vyrovnanější zastoupení mužů a žen v profesích divadelního umění dodá celému tomuto odvětví novou dynamiku,

| H. | vzhledem k tomu, že je proto vhodné změnit situace, za kterých nyní dochází k segregaci, jež se v oblasti divadelního umění stále vyskytují, a to nejen modernizací a demokratizací tohoto odvětví, ale rovněž stanovením realistických cílů týkajících se rovnosti, jež podpoří sociální spravedlnost, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že je proto vhodné změnit situace, za kterých nyní dochází k segregaci, jež se v oblasti divadelního umění stále vyskytují, a to nejen modernizací a demokratizací tohoto odvětví, ale rovněž stanovením realistických cílů týkajících se rovnosti, jež podpoří sociální spravedlnost,

| I. | vzhledem k tomu, že zjištěné případy nerovnosti mají za následek nevyužití schopností a talentu, poškozují uměleckou dynamiku a brání rozšiřování a ekonomickému rozvoji tohoto odvětví, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že zjištěné případy nerovnosti mají za následek nevyužití schopností a talentu, poškozují uměleckou dynamiku a brání rozšiřování a ekonomickému rozvoji tohoto odvětví,

| J. | vzhledem k tomu, že přetrvávající předsudky vedou příliš často k diskriminačnímu chování vůči ženám v rámci procesu výběru a jmenování, jakož i v pracovních vztazích a že ženy i přes vyšší stupeň vzdělání, zájem o další vzdělávání a silnější propojení pobírají často nižší odměnu za práci než muži, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že přetrvávající předsudky vedou příliš často k diskriminačnímu chování vůči ženám v rámci procesu výběru a jmenování, jakož i v pracovních vztazích a že ženy i přes vyšší stupeň vzdělání, zájem o další vzdělávání a silnější propojení pobírají často nižší odměnu za práci než muži,

| K. | vzhledem k tomu, že překážky rovnosti žen a mužů jsou v tomto odvětví velmi úporné a že opravňují přijetí konkrétních kroků ke snížení zjištěných nerovností, s přihlédnutím k pákovému účinku, který to může mít na společnost jako celek, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že překážky rovnosti žen a mužů jsou v tomto odvětví velmi úporné a že opravňují přijetí konkrétních kroků ke snížení zjištěných nerovností, s přihlédnutím k pákovému účinku, který to může mít na společnost jako celek,

| L. | vzhledem k tomu, že v oblasti sociálního zabezpečení umělkyň a umělců existují velké nedostatky, v jejichž důsledku vznikají zejména ženám nevýhody v odměňování, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že v oblasti sociálního zabezpečení umělkyň a umělců existují velké nedostatky, v jejichž důsledku vznikají zejména ženám nevýhody v odměňování,

| 1. | zdůrazňuje rozsah a soustavné přetrvávání nerovností mezi muži a ženami v oblasti divadelního umění, jakož i dopad, který nerovný způsob organizace tohoto odvětví může mít na celou společnost, vzhledem ke zvláštní povaze jeho činností; |
| --- | --- |

1.

zdůrazňuje rozsah a soustavné přetrvávání nerovností mezi muži a ženami v oblasti divadelního umění, jakož i dopad, který nerovný způsob organizace tohoto odvětví může mít na celou společnost, vzhledem ke zvláštní povaze jeho činností;

| 2. | zdůrazňuje, že je naprosto nezbytné prosazovat a podporovat přístup žen ke všem uměleckým profesím, ve kterých jsou zastoupeny stále menšinově; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že je naprosto nezbytné prosazovat a podporovat přístup žen ke všem uměleckým profesím, ve kterých jsou zastoupeny stále menšinově;

| 3. | připomíná, že podíl žen vykonávajících umělecká povolání, jakož i podíl žen na oficiálních místech v oblasti kultury je velmi nízký a že ženy jsou nedostatečně zastoupeny na odpovědných místech v kulturních institucích, na akademiích a univerzitách; |
| --- | --- |

3.

připomíná, že podíl žen vykonávajících umělecká povolání, jakož i podíl žen na oficiálních místech v oblasti kultury je velmi nízký a že ženy jsou nedostatečně zastoupeny na odpovědných místech v kulturních institucích, na akademiích a univerzitách;

| 4. | uznává, že je nutné provést v tomto odvětví zvláštní kroky, které umožní odhalit mechanismy a chování, které k těmto nerovnostem vedou; |
| --- | --- |

4.

uznává, že je nutné provést v tomto odvětví zvláštní kroky, které umožní odhalit mechanismy a chování, které k těmto nerovnostem vedou;

| 5. | připomíná, že toto chování změní pouze prosazování zásady zastoupení obou pohlaví, neboť přinese komplementaritu úhlů pohledu, vnímavosti, metod a zájmů; |
| --- | --- |

5.

připomíná, že toto chování změní pouze prosazování zásady zastoupení obou pohlaví, neboť přinese komplementaritu úhlů pohledu, vnímavosti, metod a zájmů;

| 6. | zdůrazňuje, že je nezbytné usnadňovat přístup žen ke všem uměleckým profesím a profesím v divadelním umění, kde jsou v menšině, a vybízí členské státy, aby odstranily všechny překážky, které ženám brání v přístupu do vedení kulturních institucí, akademií a univerzit; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje, že je nezbytné usnadňovat přístup žen ke všem uměleckým profesím a profesím v divadelním umění, kde jsou v menšině, a vybízí členské státy, aby odstranily všechny překážky, které ženám brání v přístupu do vedení kulturních institucí, akademií a univerzit;

| 7. | zdůrazňuje, že diskriminace vůči ženám poškozuje rozvoj kulturního odvětví, neboť je připravuje o nadané a schopné lidi, a konstatuje, že nadaní lidé potřebují kontakt s publikem, aby získali uznání; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že diskriminace vůči ženám poškozuje rozvoj kulturního odvětví, neboť je připravuje o nadané a schopné lidi, a konstatuje, že nadaní lidé potřebují kontakt s publikem, aby získali uznání;

| 8. | žádá o zavedení opatření s cílem zlepšit zastoupení žen ve vedení institucí, zejména prosazováním rovnosti v kulturních podnicích a zařízeních a v profesních organizacích; |
| --- | --- |

8.

žádá o zavedení opatření s cílem zlepšit zastoupení žen ve vedení institucí, zejména prosazováním rovnosti v kulturních podnicích a zařízeních a v profesních organizacích;

| 9. | vyzývá aktéry v kulturní oblasti, aby zvýšili zastoupení tvůrkyň a jejich uměleckých děl v programech, uměleckých sbírkách, vydavatelstvích či konzultacích; |
| --- | --- |

9.

vyzývá aktéry v kulturní oblasti, aby zvýšili zastoupení tvůrkyň a jejich uměleckých děl v programech, uměleckých sbírkách, vydavatelstvích či konzultacích;

| 10. | konstatuje, že pokrok dosažený v oblasti rovnosti žen a mužů umožní postupně uplatňovat zásadu zastoupení obou pohlaví v pracovních týmech, programech a na pracovních setkáních, které dnes často fungují systémem oddělování pohlaví, jenž se jen málo slučuje s požadavky naší společnosti; |
| --- | --- |

10.

konstatuje, že pokrok dosažený v oblasti rovnosti žen a mužů umožní postupně uplatňovat zásadu zastoupení obou pohlaví v pracovních týmech, programech a na pracovních setkáních, které dnes často fungují systémem oddělování pohlaví, jenž se jen málo slučuje s požadavky naší společnosti;

| 11. | zdůrazňuje, že je důležité pokaždé, kdy je to možné, zaručit anonymitu uchazečů, a trvá na tom, že při konkursech hudebníků hrajících v orchestru je nezbytné zachovat náslech za zástěnou, díky němuž se do těchto souborů mohly dostat ženy; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje, že je důležité pokaždé, kdy je to možné, zaručit anonymitu uchazečů, a trvá na tom, že při konkursech hudebníků hrajících v orchestru je nezbytné zachovat náslech za zástěnou, díky němuž se do těchto souborů mohly dostat ženy;

| 12. | vyzývá Komisi a členské státy, aby již nyní uvažovaly o první realistické etapě boje proti nerovnosti v divadelním umění, která zajistí zastoupení nejméně jedné třetiny osob menšinového pohlaví ve všech oblastech tohoto odvětví; |
| --- | --- |

12.

vyzývá Komisi a členské státy, aby již nyní uvažovaly o první realistické etapě boje proti nerovnosti v divadelním umění, která zajistí zastoupení nejméně jedné třetiny osob menšinového pohlaví ve všech oblastech tohoto odvětví;

| 13. | vybízí členské státy, aby:






  a) | spolu se svými kulturními institucemi zvážily způsob, jak lépe odhalit mechanismy, jež vedou k nerovnosti, a tím co možná nejvíce odstranily veškerou diskriminaci související s pohlavím, |
| --- | --- | --- |

13.

vybízí členské státy, aby:

a)

spolu se svými kulturními institucemi zvážily způsob, jak lépe odhalit mechanismy, jež vedou k nerovnosti, a tím co možná nejvíce odstranily veškerou diskriminaci související s pohlavím,

| b) | odstranily všechny překážky v přístupu žen do vedení nejrenomovanějších kulturních institucí a organizací, |
| --- | --- |

b)

odstranily všechny překážky v přístupu žen do vedení nejrenomovanějších kulturních institucí a organizací,

| c) | zavedly v tomto odvětví nové způsoby organizace práce, přenesení odpovědnosti a časového rozvrhu, které zohlední závazky osobního života žen a mužů, |
| --- | --- |

c)

zavedly v tomto odvětví nové způsoby organizace práce, přenesení odpovědnosti a časového rozvrhu, které zohlední závazky osobního života žen a mužů,

| d) | vzaly na vědomí, že v tomto odvětví je normou netypická pracovní doba, zvýšená mobilita a nejistota zaměstnání, což má nepříznivý dopad zejména na ženy, a že je proto třeba nalézt kolektivní řešení pro zajištění péče o děti (otevření jeslí v kulturních podnicích s časovým rozvrhem přizpůsobeným času zkoušek a představení); |
| --- | --- |

d)

vzaly na vědomí, že v tomto odvětví je normou netypická pracovní doba, zvýšená mobilita a nejistota zaměstnání, což má nepříznivý dopad zejména na ženy, a že je proto třeba nalézt kolektivní řešení pro zajištění péče o děti (otevření jeslí v kulturních podnicích s časovým rozvrhem přizpůsobeným času zkoušek a představení);

| 14. | připomíná kulturním institucím, že je naprosto nezbytné naplnit v praxi demokratickou představu, že za stejnou práci muže a ženy je stejná odměna, což se ovšem v umělecké oblasti stejně jako v mnoha jiných odvětvích stále neděje; |
| --- | --- |

14.

připomíná kulturním institucím, že je naprosto nezbytné naplnit v praxi demokratickou představu, že za stejnou práci muže a ženy je stejná odměna, což se ovšem v umělecké oblasti stejně jako v mnoha jiných odvětvích stále neděje;

| 15. | konečně, vybízí členské státy, aby v odvětví divadelního umění provedly srovnávací analýzy současných poměrů v jednotlivých zemích Unie, a tím usnadnily vytváření a provádění společných politik, a aby vypracovaly statistiky, které umožní porovnávat a měřit dosažený pokrok; |
| --- | --- |

15.

konečně, vybízí členské státy, aby v odvětví divadelního umění provedly srovnávací analýzy současných poměrů v jednotlivých zemích Unie, a tím usnadnily vytváření a provádění společných politik, a aby vypracovaly statistiky, které umožní porovnávat a měřit dosažený pokrok;

| 16. | vyzývá členské státy, aby zlepšily sociální situaci osob činných v umění a v kulturní oblasti a aby přitom zohledňovaly rozdílné pracovní poměry a zajistily lepší sociální zabezpečení; |
| --- | --- |

16.

vyzývá členské státy, aby zlepšily sociální situaci osob činných v umění a v kulturní oblasti a aby přitom zohledňovaly rozdílné pracovní poměry a zajistily lepší sociální zabezpečení;

| 17. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

17.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. L 269, 5.10.2002, s. 15.

(2)  Úř. věst. L 14, 20.1.1998, s. 6.

(3)  Úř. věst. C 125 E, 22.5.2008, s. 223.

(4)  Texty přijaté tohoto dne, P6_TA(2008)0399.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/30 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/30

---

Úterý 10. března 2009Etická nezávadnost hazardních her poskytovaných on-line

P6_TA(2009)0097

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o etické nezávadnosti hazardních her poskytovaných on-line (2008/2215(INI))

2010/C 87 E/08

Evropský parlament,

s ohledem na článek 49 Smlouvy o ES,

s ohledem na Protokol o používání zásad subsidiarity a proporcionality, který je připojen ke Smlouvě o ES,

s ohledem na judikaturu Soudního dvora Evropských společenství (1),

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (2) (směrnice o službách),

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/65/ES ze dne 11. prosince 2007, kterou se mění směrnice Rady 89/552/EHS o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících provozování televizního vysílání (3) (směrnice o audiovizuálních mediálních službách),

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES ze dne 8. června 2000 o některých právních aspektech služeb informační společnosti, zejména elektronického obchodu, na vnitřním trhu (směrnice o elektronickém obchodu) (4),

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní špinavých peněz a financování terorismu (5),

s ohledem na své usnesení ze dne 8. května 2008 o bílé knize o sportu (6),

s ohledem na otázku k ústnímu zodpovězení, kterou dne 16. října 2006 předložil Komisi Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a která se týkala hazardních her a sportovních sázek na vnitřním trhu (O-0118/2006), a s ohledem na následnou diskusi, která ve Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů proběhla dne 14. listopadu 2006, a na odpověď, kterou příslušný komisař v této věci poskytl,

s ohledem na informační dokument, který pro Evropský parlament o hazardních hrách poskytovaných on-line, a zejména o jejich etické nezávadnosti a kodexu chování, vypracovala společnost Europe Economics Research Ltd,

s ohledem na studii, kterou pro Komisi ke dni 14. června 2006 připravil švýcarský institut srovnávacího práva (SILC) a která se týkala služeb v oblasti hazardních her dostupných na vnitřním trhu Evropské unie,

s ohledem na článek 45 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitele (A6-0064/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že podle výše zmíněné studie vypracované institutem SILC představují v současnosti hazardní hry poskytované on-line zhruba 5 % celkového trhu s hazardními hrami v EU (v roce 2004 činily hrubé příjmy z hazardních her 2 až 3 miliardy eur) a že rychlý růst v oblasti těchto služeb se zdá být nevyhnutelný, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že podle výše zmíněné studie vypracované institutem SILC představují v současnosti hazardní hry poskytované on-line zhruba 5 % celkového trhu s hazardními hrami v EU (v roce 2004 činily hrubé příjmy z hazardních her 2 až 3 miliardy eur) a že rychlý růst v oblasti těchto služeb se zdá být nevyhnutelný,

| B. | vzhledem k tomu, že příjmy ze státních nebo státem schválených hazardních her představují pro sportovní organizace mnoha členských států zdaleka nejdůležitější zdroj finančních prostředků, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že příjmy ze státních nebo státem schválených hazardních her představují pro sportovní organizace mnoha členských států zdaleka nejdůležitější zdroj finančních prostředků,

| C. | vzhledem k tomu, že hazardní hry včetně hazardních her poskytovaných on-line, tradičně podléhají na základě zásady subisidiarity ve všech členských státech přísné regulaci, která má ochránit spotřebitele předtím, aby se u nich vytvořila hráčská závislost, a před podvody, a která má zabránit praní špinavých peněz a dalším finanční trestné činnosti, jakož i manipulaci s výsledky zápasů a zachovat veřejný pořádek; vzhledem k tomu, že Evropský soudní dvůr akceptuje omezení svobody usazování a volného pohybu služeb v zájmu takových obecných zájmů, je-li to přiměřené a nediskriminující, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že hazardní hry včetně hazardních her poskytovaných on-line, tradičně podléhají na základě zásady subisidiarity ve všech členských státech přísné regulaci, která má ochránit spotřebitele předtím, aby se u nich vytvořila hráčská závislost, a před podvody, a která má zabránit praní špinavých peněz a dalším finanční trestné činnosti, jakož i manipulaci s výsledky zápasů a zachovat veřejný pořádek; vzhledem k tomu, že Evropský soudní dvůr akceptuje omezení svobody usazování a volného pohybu služeb v zájmu takových obecných zájmů, je-li to přiměřené a nediskriminující,

| D. | vzhledem k tomu, že všechny členské státy rozlišují tato omezení podle druhu příslušné hazardní hry, jako např. herny, sportovní sázky, loterie nebo sázky na dostizích; vzhledem k tomu, že většina členských států zakazuje provozování on-line heren, a to včetně heren provozovaných místními provozovateli, a že významný počet členských států zakazuje provozování on-line sportovních sázek a on-line loterií, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že všechny členské státy rozlišují tato omezení podle druhu příslušné hazardní hry, jako např. herny, sportovní sázky, loterie nebo sázky na dostizích; vzhledem k tomu, že většina členských států zakazuje provozování on-line heren, a to včetně heren provozovaných místními provozovateli, a že významný počet členských států zakazuje provozování on-line sportovních sázek a on-line loterií,

| E. | vzhledem k tomu, že hazardní hry nespadají do oblasti působnosti směrnice 2006/123/ES, 2007/65/ES ani 2000/31/ES a že Parlament vyjádřil obavy z možné deregulace hazardních her ve shora uvedeném usnesení o bílé knize o sportu, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že hazardní hry nespadají do oblasti působnosti směrnice 2006/123/ES, 2007/65/ES ani 2000/31/ES a že Parlament vyjádřil obavy z možné deregulace hazardních her ve shora uvedeném usnesení o bílé knize o sportu,

| F. | vzhledem k tomu, že členské státy regulují své tradiční trhy s hazardními hrami s ohledem na ochranu spotřebitele proti závislosti, podvodům, praní peněz a manipulaci s výsledky zápasů; vzhledem k tomu, že dosažení těchto politických cílů je obtížnější v odvětví hazardních her poskytovaných on-line, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že členské státy regulují své tradiční trhy s hazardními hrami s ohledem na ochranu spotřebitele proti závislosti, podvodům, praní peněz a manipulaci s výsledky zápasů; vzhledem k tomu, že dosažení těchto politických cílů je obtížnější v odvětví hazardních her poskytovaných on-line,

| G. | vzhledem k tomu, že Komise zahájila proti deseti členským státům řízení pro nesplnění povinnosti, v jehož rámci má být prošetřeno, zda jejich vnitrostátní opatření pro omezení přeshraničního poskytování hazardních her on-line, především sportovních sázek, jsou v souladu s právními předpisy Společenství; vzhledem k tomu, že Komise zdůraznila, že tato řízení nemají vliv na existenci monopolů nebo vnitrostátních loterií jako takových, ani nemají dopad na liberalizaci trhu s hazardními hrami obecně, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že Komise zahájila proti deseti členským státům řízení pro nesplnění povinnosti, v jehož rámci má být prošetřeno, zda jejich vnitrostátní opatření pro omezení přeshraničního poskytování hazardních her on-line, především sportovních sázek, jsou v souladu s právními předpisy Společenství; vzhledem k tomu, že Komise zdůraznila, že tato řízení nemají vliv na existenci monopolů nebo vnitrostátních loterií jako takových, ani nemají dopad na liberalizaci trhu s hazardními hrami obecně,

| H. | vzhledem k tomu, že Evropskému soudnímu dvoru jsou stále častěji adresovány otázky v souvislosti s případy týkajícími se hazardních her, což jasně vypovídá o tom, že výklad a uplatňování právních předpisů Společenství v oblasti hazardních her jsou nejasné, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že Evropskému soudnímu dvoru jsou stále častěji adresovány otázky v souvislosti s případy týkajícími se hazardních her, což jasně vypovídá o tom, že výklad a uplatňování právních předpisů Společenství v oblasti hazardních her jsou nejasné,

| I. | vzhledem k tomu, že zajištění etické nezávadnosti v kontextu tohoto usnesení o hazardních hrách poskytovaných on-line znamená závazek zabránit nejen podvodům a trestné činnosti, ale také předcházet návykovému hraní těchto her a hazardnímu hráčství u nezletilých prostřednictvím dodržování právních předpisů o ochraně spotřebitele a předpisů trestního práva a ochranou sportovních soutěží před nadměrným vlivem souvisejícím se sportovními sázkami, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že zajištění etické nezávadnosti v kontextu tohoto usnesení o hazardních hrách poskytovaných on-line znamená závazek zabránit nejen podvodům a trestné činnosti, ale také předcházet návykovému hraní těchto her a hazardnímu hráčství u nezletilých prostřednictvím dodržování právních předpisů o ochraně spotřebitele a předpisů trestního práva a ochranou sportovních soutěží před nadměrným vlivem souvisejícím se sportovními sázkami,

| J. | vzhledem k tomu, že poskytování hazardních her on-line spojuje několik rizikových faktorů, které vedou k chorobnému hraní, jako je např. snadný přístup k hazardním hrám, dostupnost široké škály her a relativně malé množství sociálních omezení (7), |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že poskytování hazardních her on-line spojuje několik rizikových faktorů, které vedou k chorobnému hraní, jako je např. snadný přístup k hazardním hrám, dostupnost široké škály her a relativně malé množství sociálních omezení (7),

| K. | vzhledem k tomu, že sportovní sázky a další hry on-line se rozmáhají rychle a nekontrolovaně (zejména přeshraničně na internetu) a že stále přítomná hrozba manipulace s výsledky zápasů a jev „sázení“ na konkrétní sportovní události zvyšuje u sportu pravděpodobnost, že v jeho rámci dojde k nezákonnému sázení, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že sportovní sázky a další hry on-line se rozmáhají rychle a nekontrolovaně (zejména přeshraničně na internetu) a že stále přítomná hrozba manipulace s výsledky zápasů a jev „sázení“ na konkrétní sportovní události zvyšuje u sportu pravděpodobnost, že v jeho rámci dojde k nezákonnému sázení,

Transparentní odvětví zaručující ochranu zájmů veřejnosti a spotřebitele

| 1. | zdůrazňuje, že podle zásady subsidiarity a podle judikatury Evropského soudního dvora mají členské státy v souladu se svými tradicemi a kulturou zájem a právo regulovat a kontrolovat své trhy s hazardními hrami, tak aby spotřebiteli nehrozilo, že se u něj vyvine hráčská závislost, a aby byl chráněn před podvody, praním špinavých peněz a před manipulací s výsledky zápasů, a rovněž chránit tradiční struktury financování sportovních aktivit a získávání prostředků pro sociální účely v těchto členských státech; zdůrazňuje, že všechny ostatní zúčastněné strany mají rovněž zájem na tom, aby trh s hazardními hrami byl dobře sledován a regulován; vyzdvihuje skutečnost, že subjekty poskytující hazardní hry on-line musí dodržovat právní předpisy členských států, v nichž tyto služby poskytují a v nichž mají spotřebitelé své bydliště; |
| --- | --- |

1.

zdůrazňuje, že podle zásady subsidiarity a podle judikatury Evropského soudního dvora mají členské státy v souladu se svými tradicemi a kulturou zájem a právo regulovat a kontrolovat své trhy s hazardními hrami, tak aby spotřebiteli nehrozilo, že se u něj vyvine hráčská závislost, a aby byl chráněn před podvody, praním špinavých peněz a před manipulací s výsledky zápasů, a rovněž chránit tradiční struktury financování sportovních aktivit a získávání prostředků pro sociální účely v těchto členských státech; zdůrazňuje, že všechny ostatní zúčastněné strany mají rovněž zájem na tom, aby trh s hazardními hrami byl dobře sledován a regulován; vyzdvihuje skutečnost, že subjekty poskytující hazardní hry on-line musí dodržovat právní předpisy členských států, v nichž tyto služby poskytují a v nichž mají spotřebitelé své bydliště;

| 2. | zdůrazňuje, že služby v oblasti hazardních her je třeba kvůli aspektu veřejného pořádku a sociálnímu a zdravotnímu aspektu, které jsou s těmito službami spojené, považovat za hospodářskou činnost velmi zvláštní povahy, kde hospodářská soutěž nevede k lepšímu rozdělení zdrojů, a proto je zapotřebí vůči hazardním hrám uplatňovat přístup založený na více pilířích; zdůrazňuje, že na tuto velmi citlivou oblast není vhodné pohlížet výhradně zorným úhlem vnitřního trhu, a žádá Komisi, aby v tomto ohledu věnovala zvláštní pozornost stanovisku Evropského soudního dvora; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že služby v oblasti hazardních her je třeba kvůli aspektu veřejného pořádku a sociálnímu a zdravotnímu aspektu, které jsou s těmito službami spojené, považovat za hospodářskou činnost velmi zvláštní povahy, kde hospodářská soutěž nevede k lepšímu rozdělení zdrojů, a proto je zapotřebí vůči hazardním hrám uplatňovat přístup založený na více pilířích; zdůrazňuje, že na tuto velmi citlivou oblast není vhodné pohlížet výhradně zorným úhlem vnitřního trhu, a žádá Komisi, aby v tomto ohledu věnovala zvláštní pozornost stanovisku Evropského soudního dvora;

| 3. | podporuje úsilí zahájené Radou během francouzského předsednictví, které řeší problémy v oblasti hazardních her a sázení poskytovaných on-line i tradičními prostředky; vyzývá Radu, aby pokračovala v konání formálních debat o případných politických řešeních toho, jak vymezit problémy vznikající v souvislosti s hazardními hrami poskytovanými on-line a jak je řešit, a vyzývá Komisi, aby tento proces podporovala a aby vypracovala studie a předložila vhodné návrhy, které Rada pokládá za žádoucí k dosažení společných cílů v oblasti hazardních her poskytovaných on-line; |
| --- | --- |

3.

podporuje úsilí zahájené Radou během francouzského předsednictví, které řeší problémy v oblasti hazardních her a sázení poskytovaných on-line i tradičními prostředky; vyzývá Radu, aby pokračovala v konání formálních debat o případných politických řešeních toho, jak vymezit problémy vznikající v souvislosti s hazardními hrami poskytovanými on-line a jak je řešit, a vyzývá Komisi, aby tento proces podporovala a aby vypracovala studie a předložila vhodné návrhy, které Rada pokládá za žádoucí k dosažení společných cílů v oblasti hazardních her poskytovaných on-line;

| 4. | vybízí členské státy, aby úzce spolupracovaly ve snaze vyřešit sociální problémy a problémy veřejného pořádku související s hazardními hrami poskytovanými on-line v přeshraničním rozsahu, jako je závislost na hazardních hrách a zneužívání osobních údajů či kreditních karet; žádá orgány EU, aby úzce spolupracovaly s členskými státy v boji proti všem nepovoleným nebo nezákonným službám v oblasti hazardních her nabízených on-line a aby chránily spotřebitele a předcházely podvodům; zdůrazňuje potřebu společného postoje, pokud jde o způsob, jak toho dosáhnout; |
| --- | --- |

4.

vybízí členské státy, aby úzce spolupracovaly ve snaze vyřešit sociální problémy a problémy veřejného pořádku související s hazardními hrami poskytovanými on-line v přeshraničním rozsahu, jako je závislost na hazardních hrách a zneužívání osobních údajů či kreditních karet; žádá orgány EU, aby úzce spolupracovaly s členskými státy v boji proti všem nepovoleným nebo nezákonným službám v oblasti hazardních her nabízených on-line a aby chránily spotřebitele a předcházely podvodům; zdůrazňuje potřebu společného postoje, pokud jde o způsob, jak toho dosáhnout;

| 5. | zdůrazňuje, že regulační orgány a provozovatelé by měli úzce spolupracovat s ostatními subjekty, jejichž činnost s poskytováním hazardních her on-line souvisí, např. s provozovateli hazardních her, regulačními orgány, spotřebitelskými organizacemi, sportovními organizacemi, průmyslovými sdruženími a sdělovacími prostředky, které mají společnou odpovědnost za etickou nezávadnost těchto her a za informování spotřebitelů o negativních důsledcích, které tyto hry mohou mít; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že regulační orgány a provozovatelé by měli úzce spolupracovat s ostatními subjekty, jejichž činnost s poskytováním hazardních her on-line souvisí, např. s provozovateli hazardních her, regulačními orgány, spotřebitelskými organizacemi, sportovními organizacemi, průmyslovými sdruženími a sdělovacími prostředky, které mají společnou odpovědnost za etickou nezávadnost těchto her a za informování spotřebitelů o negativních důsledcích, které tyto hry mohou mít;

Boj proti podvodům a jiným formám trestné činnosti

| 6. | konstatuje, že s hazardními hrami může být spojena trestná činnost, jako např. praní špinavých peněz a šedá ekonomika, a že tato trestná činnost může mít dopad na etickou nezávadnost sportovních událostí; domnívá se, že ohrožení etické nezávadnosti sportu a sportovních soutěží má značný dopad na počet členů základních sportovních organizací, které významným způsobem přispívají k veřejnému zdraví a sociální integraci; zastává názor, že, pokud bude sport vnímán jako předmět manipulace za účelem finančního zisku hráčů, funkcionářů nebo třetích osob, a nikoli jako činnost provozovaná v souladu s hodnotami a pravidly sportu a pro radost fanoušků, může to vést ke ztrátě důvěry veřejnosti; |
| --- | --- |

6.

konstatuje, že s hazardními hrami může být spojena trestná činnost, jako např. praní špinavých peněz a šedá ekonomika, a že tato trestná činnost může mít dopad na etickou nezávadnost sportovních událostí; domnívá se, že ohrožení etické nezávadnosti sportu a sportovních soutěží má značný dopad na počet členů základních sportovních organizací, které významným způsobem přispívají k veřejnému zdraví a sociální integraci; zastává názor, že, pokud bude sport vnímán jako předmět manipulace za účelem finančního zisku hráčů, funkcionářů nebo třetích osob, a nikoli jako činnost provozovaná v souladu s hodnotami a pravidly sportu a pro radost fanoušků, může to vést ke ztrátě důvěry veřejnosti;

| 7. | domnívá se, že na rostoucím trhu s hazardními hrami poskytovanými on-line vzniká více příležitostí k nekalému jednání, jako jsou podvody, manipulace s výsledky zápasů, nezákonné kartely sázkařských firem či praní špinavých peněz, což je dáno tím, že hazardní hry poskytované on-line lze velmi rychle na internet umístit a zase je z něj odstranit, a tím, že v této oblasti podniká stále více zahraničních subjektů; vyzývá Komisi, Europol a další vnitrostátní a mezinárodní instituce, aby tuto oblast bedlivě monitorovaly a o svých zjištěních informovaly; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že na rostoucím trhu s hazardními hrami poskytovanými on-line vzniká více příležitostí k nekalému jednání, jako jsou podvody, manipulace s výsledky zápasů, nezákonné kartely sázkařských firem či praní špinavých peněz, což je dáno tím, že hazardní hry poskytované on-line lze velmi rychle na internet umístit a zase je z něj odstranit, a tím, že v této oblasti podniká stále více zahraničních subjektů; vyzývá Komisi, Europol a další vnitrostátní a mezinárodní instituce, aby tuto oblast bedlivě monitorovaly a o svých zjištěních informovaly;

| 8. | domnívá se, že má-li být zachována etická nezávadnost sportovních akcí a soutěží, je třeba, aby mezi sebou spolupracovali vlastníci sportovních práv, provozovatelé sázkařských služeb on-line a veřejné orgány na celostátní úrovni, úrovni EU a mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

8.

domnívá se, že má-li být zachována etická nezávadnost sportovních akcí a soutěží, je třeba, aby mezi sebou spolupracovali vlastníci sportovních práv, provozovatelé sázkařských služeb on-line a veřejné orgány na celostátní úrovni, úrovni EU a mezinárodní úrovni;

| 9. | žádá členské státy, aby zajistily, že organizátoři sportovních soutěží, provozovatelé sázkařských služeb a regulační orgány budou spolupracovat na opatřeních, která mají předejít nebezpečí souvisejícímu s nezákonným sázením a manipulací s výsledky zápasů, a že se pokusí vytvořit fungující, spravedlivý a udržitelný regulační rámec na ochranu etické nezávadnosti sportu; |
| --- | --- |

9.

žádá členské státy, aby zajistily, že organizátoři sportovních soutěží, provozovatelé sázkařských služeb a regulační orgány budou spolupracovat na opatřeních, která mají předejít nebezpečí souvisejícímu s nezákonným sázením a manipulací s výsledky zápasů, a že se pokusí vytvořit fungující, spravedlivý a udržitelný regulační rámec na ochranu etické nezávadnosti sportu;

| 10. | zdůrazňuje, že sportovní sázky jsou formou komerčního využití sportovních soutěží, a doporučuje členským státům, aby chránily sportovní soutěže před neoprávněným komerčním využitím, zejména uznáním práv organizátorů sportovních událostí a tím, že zavede opatření, která zajistí spravedlivé finanční výnosy ve prospěch profesionálního a amatérského sportu na všech úrovních; vyzývá Komisi, aby přezkoumala, zda je možné přiznat organizátorům soutěží práva duševního vlastnictví (určitý druh práva na obrazový záznam (8)) na tyto soutěže; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že sportovní sázky jsou formou komerčního využití sportovních soutěží, a doporučuje členským státům, aby chránily sportovní soutěže před neoprávněným komerčním využitím, zejména uznáním práv organizátorů sportovních událostí a tím, že zavede opatření, která zajistí spravedlivé finanční výnosy ve prospěch profesionálního a amatérského sportu na všech úrovních; vyzývá Komisi, aby přezkoumala, zda je možné přiznat organizátorům soutěží práva duševního vlastnictví (určitý druh práva na obrazový záznam (8)) na tyto soutěže;

Prevence poškozování spotřebitele

| 11. | zastává názor, že internetem nabízená všudypřítomná příležitost hrát v soukromí hazardní hry on-line, jejichž výsledky jsou bezprostředně k dispozici a které nabízejí možnosti hrát o vysoké finanční částky, vytváří nový potenciál pro hráčskou závislost; konstatuje však, že úplný dopad konkrétních forem služeb v oblasti hazardních her nabízených on-line dosud není znám a měl by být podrobněji prozkoumán; |
| --- | --- |

11.

zastává názor, že internetem nabízená všudypřítomná příležitost hrát v soukromí hazardní hry on-line, jejichž výsledky jsou bezprostředně k dispozici a které nabízejí možnosti hrát o vysoké finanční částky, vytváří nový potenciál pro hráčskou závislost; konstatuje však, že úplný dopad konkrétních forem služeb v oblasti hazardních her nabízených on-line dosud není znám a měl by být podrobněji prozkoumán;

| 12. | upozorňuje na rostoucí obavy z možnosti přístupu mladých lidí k hazardním hrám poskytovaným on-line, ať už legálně nebo nelegálně, a zdůrazňuje potřebu účinnější věkové kontroly a potřebu předcházet tomu, aby nezletilí hráči hráli na webových stránkách bezplatně prostřednictvím demoverzí; |
| --- | --- |

12.

upozorňuje na rostoucí obavy z možnosti přístupu mladých lidí k hazardním hrám poskytovaným on-line, ať už legálně nebo nelegálně, a zdůrazňuje potřebu účinnější věkové kontroly a potřebu předcházet tomu, aby nezletilí hráči hráli na webových stránkách bezplatně prostřednictvím demoverzí;

| 13. | zdůrazňuje, že zejména mladí lidé mohou mít problémy rozlišovat mezi pojmy jako např. štěstí, osud, šance a pravděpodobnost; naléhavě žádá členské státy, aby se zaměřily na klíčové rizikové činitele, které mohou zvýšit pravděpodobnost, že se u (mladých) lidí vyvine hazardní hráčství, a aby nalezly nástroje na jejich řešení; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje, že zejména mladí lidé mohou mít problémy rozlišovat mezi pojmy jako např. štěstí, osud, šance a pravděpodobnost; naléhavě žádá členské státy, aby se zaměřily na klíčové rizikové činitele, které mohou zvýšit pravděpodobnost, že se u (mladých) lidí vyvine hazardní hráčství, a aby nalezly nástroje na jejich řešení;

| 14. | je znepokojen propojením nabídky hazardních her hraných na dálku nebo on-line, které jsou zprostředkovávány interaktivní televizí, mobilními telefony a na internetových stránkách, zejména pokud jsou zaměřeny na nezletilé; domnívá se, že tento vývoj bude představovat výzvu pro novou regulační a sociální ochranu; |
| --- | --- |

14.

je znepokojen propojením nabídky hazardních her hraných na dálku nebo on-line, které jsou zprostředkovávány interaktivní televizí, mobilními telefony a na internetových stránkách, zejména pokud jsou zaměřeny na nezletilé; domnívá se, že tento vývoj bude představovat výzvu pro novou regulační a sociální ochranu;

| 15. | domnívá se, že hazardní hry hrané on-line mohou pro spotřebitele znamenat zvýšené riziko, a že členské státy jsou proto oprávněny v zájmu ochrany spotřebitele omezit volný pohyb služeb v oblasti hazardních her; |
| --- | --- |

15.

domnívá se, že hazardní hry hrané on-line mohou pro spotřebitele znamenat zvýšené riziko, a že členské státy jsou proto oprávněny v zájmu ochrany spotřebitele omezit volný pohyb služeb v oblasti hazardních her;

| 16. | zdůrazňuje, že za předcházení hraní hazardních her u nezletilých a jejich závislosti na hazardních hrách nesou odpovědnost rodiče; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje, že za předcházení hraní hazardních her u nezletilých a jejich závislosti na hazardních hrách nesou odpovědnost rodiče;

| 17. | vyzývá zároveň členské státy, aby vyčlenily dostatek finančních prostředků na výzkum, prevenci a léčbu problémů, které s hazardními hrami poskytovanými on-line souvisejí; |
| --- | --- |

17.

vyzývá zároveň členské státy, aby vyčlenily dostatek finančních prostředků na výzkum, prevenci a léčbu problémů, které s hazardními hrami poskytovanými on-line souvisejí;

| 18. | domnívá se, že zisky z hazardních her by měly být použity pro veřejné účely, včetně dalšího financování školství, zdravotnictví, profesionálního a rekreačního sportu a kultury; |
| --- | --- |

18.

domnívá se, že zisky z hazardních her by měly být použity pro veřejné účely, včetně dalšího financování školství, zdravotnictví, profesionálního a rekreačního sportu a kultury;

| 19. | souhlasí s tím, aby byly pro hazardní hry poskytované on-line vypracovány normy, pokud jde o věkové omezení, zákaz systémů kreditů a bonusů na ochranu zvláště ohrožených hráčů, informace ohledně možných následků hazardních her a ohledně míst, kde lze získat pomoc v případě hráčské závislosti, o potenciálu některých her závislost vytvořit atd.; |
| --- | --- |

19.

souhlasí s tím, aby byly pro hazardní hry poskytované on-line vypracovány normy, pokud jde o věkové omezení, zákaz systémů kreditů a bonusů na ochranu zvláště ohrožených hráčů, informace ohledně možných následků hazardních her a ohledně míst, kde lze získat pomoc v případě hráčské závislosti, o potenciálu některých her závislost vytvořit atd.;

| 20. | vyzývá všechny zúčastněné strany, aby řešily problém sociální izolace způsobené závislostí na hazardních hrách poskytovaných on-line; |
| --- | --- |

20.

vyzývá všechny zúčastněné strany, aby řešily problém sociální izolace způsobené závislostí na hazardních hrách poskytovaných on-line;

| 21. | domnívá se, že autoregulace v oblasti reklamy, propagace a poskytování her hraných on-line není dostatečně účinná, a zdůrazňuje tudíž potřebu regulace a spolupráce mezi tímto odvětvím a příslušnými orgány; |
| --- | --- |

21.

domnívá se, že autoregulace v oblasti reklamy, propagace a poskytování her hraných on-line není dostatečně účinná, a zdůrazňuje tudíž potřebu regulace a spolupráce mezi tímto odvětvím a příslušnými orgány;

| 22. | naléhavě vyzývá členské státy, aby spolupracovaly na úrovni EU s cílem přijmout opatření proti agresivní reklamě a marketingu hazardních her poskytovaných on-line ze strany veřejných nebo soukromých provozovatelů, včetně bezplatných předváděcích hazardních her poskytovaných on-line, s cílem ochránit především hazardní hráče a zvláště ohrožené spotřebitele, jako jsou děti a mladí lidé; |
| --- | --- |

22.

naléhavě vyzývá členské státy, aby spolupracovaly na úrovni EU s cílem přijmout opatření proti agresivní reklamě a marketingu hazardních her poskytovaných on-line ze strany veřejných nebo soukromých provozovatelů, včetně bezplatných předváděcích hazardních her poskytovaných on-line, s cílem ochránit především hazardní hráče a zvláště ohrožené spotřebitele, jako jsou děti a mladí lidé;

| 23. | navrhuje prozkoumat možnost zavedení maximální částky, kterou může osoba vložit do hazardních her za měsíc, nebo povinnost provozovatele hazardních her poskytovaných on-line používat předplacené karty pro hazardní hry on-line, které by se prodávaly v obchodech; |
| --- | --- |

23.

navrhuje prozkoumat možnost zavedení maximální částky, kterou může osoba vložit do hazardních her za měsíc, nebo povinnost provozovatele hazardních her poskytovaných on-line používat předplacené karty pro hazardní hry on-line, které by se prodávaly v obchodech;

Kodex chování

| 24. | podotýká, že kodex chování může být nadále užitečným doplňkovým nástrojem k dosažení některých veřejných (a soukromých) cílů a k zohlednění technologického vývoje, měnících se spotřebitelských preferencí a nových tržních struktur; |
| --- | --- |

24.

podotýká, že kodex chování může být nadále užitečným doplňkovým nástrojem k dosažení některých veřejných (a soukromých) cílů a k zohlednění technologického vývoje, měnících se spotřebitelských preferencí a nových tržních struktur;

| 25. | zdůrazňuje, že kodex chování zůstává vždy nástrojem, který je vytvářen daným odvětvím, a je součástí autoregulačního přístupu, což znamená, že může sloužit pouze jako doplněk, a nikoli jako náhrada právních předpisů; |
| --- | --- |

25.

zdůrazňuje, že kodex chování zůstává vždy nástrojem, který je vytvářen daným odvětvím, a je součástí autoregulačního přístupu, což znamená, že může sloužit pouze jako doplněk, a nikoli jako náhrada právních předpisů;

| 26. | vyzdvihuje rovněž skutečnost, že účinnost kodexu chování bude z velké části záviset na tom, zda jej vnitrostátní regulační orgány a spotřebitelé přijmou, a na tom, do jaké míry bude jeho dodržování vynucováno; |
| --- | --- |

26.

vyzdvihuje rovněž skutečnost, že účinnost kodexu chování bude z velké části záviset na tom, zda jej vnitrostátní regulační orgány a spotřebitelé přijmou, a na tom, do jaké míry bude jeho dodržování vynucováno;

Monitorování a výzkum

| 27. | vyzývá členské státy, aby zdokumentovaly rozsah, v jakém jsou hazardní hry hrané on-line na jejich trzích nabízeny, jakého růstu toto odvětví dosahuje a jaké problémy s těmito hrami souvisejí; |
| --- | --- |

27.

vyzývá členské státy, aby zdokumentovaly rozsah, v jakém jsou hazardní hry hrané on-line na jejich trzích nabízeny, jakého růstu toto odvětví dosahuje a jaké problémy s těmito hrami souvisejí;

| 28. | vybízí Komisi, aby iniciovala výzkum, který by se zaměřil na hazardní hry poskytované on-line a na riziko vyvinutí hráčské závislosti – předmětem tohoto výzkumu by byl například způsob, jakým ovlivňuje hráčskou závislost reklama, zda je možné vytvořit společnou evropskou kategorizaci her podle jejich návykovosti, a možná preventivní a léčebná opatření; |
| --- | --- |

28.

vybízí Komisi, aby iniciovala výzkum, který by se zaměřil na hazardní hry poskytované on-line a na riziko vyvinutí hráčské závislosti – předmětem tohoto výzkumu by byl například způsob, jakým ovlivňuje hráčskou závislost reklama, zda je možné vytvořit společnou evropskou kategorizaci her podle jejich návykovosti, a možná preventivní a léčebná opatření;

| 29. | vybízí Komisi, aby prozkoumala zejména úlohu reklamy a marketingu (včetně bezplatných předváděcích her na internetu), jejichž cílem je přímo nebo skrytě přivést mladé nezletilé lidi k hazardním hrám; |
| --- | --- |

29.

vybízí Komisi, aby prozkoumala zejména úlohu reklamy a marketingu (včetně bezplatných předváděcích her na internetu), jejichž cílem je přímo nebo skrytě přivést mladé nezletilé lidi k hazardním hrám;

| 30. | vyzývá Komisi, Europol a vnitrostátní orgány, aby shromáždily a sdílely informace o tom, v jakém rozsahu dochází v odvětví hazardních her poskytovaných on-line k podvodům a dalšímu druhu trestné činnosti, např. mezi subjekty, které zde nabízejí své služby; |
| --- | --- |

30.

vyzývá Komisi, Europol a vnitrostátní orgány, aby shromáždily a sdílely informace o tom, v jakém rozsahu dochází v odvětví hazardních her poskytovaných on-line k podvodům a dalšímu druhu trestné činnosti, např. mezi subjekty, které zde nabízejí své služby;

| 31. | vybízí Komisi, aby v úzké spolupráci s vládami členských států prostudovala ekonomické i neekonomické účinky poskytovaní hazardních her on-line v přeshraničním rozsahu, a to z hlediska jejich etické nezávadnosti, společenské odpovědnosti jejich poskytovatelů, ochrany spotřebitele a záležitostí souvisejících se zdaněním; |
| --- | --- |

31.

vybízí Komisi, aby v úzké spolupráci s vládami členských států prostudovala ekonomické i neekonomické účinky poskytovaní hazardních her on-line v přeshraničním rozsahu, a to z hlediska jejich etické nezávadnosti, společenské odpovědnosti jejich poskytovatelů, ochrany spotřebitele a záležitostí souvisejících se zdaněním;

| 32. | zdůrazňuje význam, který má pro členský stát, v němž sídlí spotřebitel, možnost účinné kontroly, omezení a dohledu v oblasti hazardních her poskytovaných na jeho území; |
| --- | --- |

32.

zdůrazňuje význam, který má pro členský stát, v němž sídlí spotřebitel, možnost účinné kontroly, omezení a dohledu v oblasti hazardních her poskytovaných na jeho území;

| 33. | vybízí Komisi a členské státy, aby vyjasnily, kde dochází ke zdanění hazardních her poskytovaných on-line; |
| --- | --- |

33.

vybízí Komisi a členské státy, aby vyjasnily, kde dochází ke zdanění hazardních her poskytovaných on-line;

*

* *

| 34. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

34.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Schindler 1994 (C-275/92), Läärä 1999 (C-124/97), Zenatti 1999 (C-67/98), Anomar 2003 (C-6/01), Gambelli 2003 (C-243/01), Lindman 2003 (C-42/02), Placanica 2007 (C-338/04), Unibet 2007 (C-432/05), UNIRE 2007 (C-260/04).

(2)  Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 36.

(3)  Úř. věst. L 332, 18.12.2007, s. 27.

(4)  Úř. věst. L 178, 17.7.2000, s. 1.

(5)  Úř. věst. L 309, 25.11.2005, s. 15.

(6)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0198.

(7)  Stanovisko generálního advokáta Bota ze dne 14. října 2008 ve věci C-42/07; shora uvedená studie vypracovaná institutem SILC, str. 1450; profesor Gill Valentine, „Literature review of children and young people’s gambling“ [Přehled literatury o hazardním hraní u dětí a mládeže] (Studii zadala Komise pro hazardní hry Spojeného království), září 2008.

(8)  Portretrecht.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/35

---

Úterý 10. března 2009Zajištění kvality potravin, včetně harmonizace či vzájemného uznávání norem

P6_TA(2009)0098

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o zajištění kvality potravin, včetně harmonizace či vzájemného uznávání norem (2008/2220(INI))

2010/C 87 E/09

Evropský parlament,

s ohledem na článek 33 Smlouvy o ES,

s ohledem na zelenou knihu Komise ze dne 15. října 2008 o jakosti zemědělských produktů: normy pro produkty, požadavky na hospodaření a systémy jakosti (KOM(2008)0641),

s ohledem na své usnesení ze dne 9. října 1998 o politice týkající se jakosti zemědělských produktů a jakosti zemědělsko-potravinářských výrobků (1),

s ohledem na pracovní dokument Komise z října 2008, který se týká systémů certifikace kvality potravin,

s ohledem na kontrolu stavu společné zemědělské politiky (SZP),

s ohledem na pověření Komise, které jí udělila Evropská rada k jednáním v oblasti zemědělství, jak je uvedeno v návrhu Komise z ledna roku 2003 ohledně jednotlivých postupů při jednáních o zemědělských otázkách v rámci Světové obchodní organizace (2),

s ohledem na konferenci, kterou uspořádala Komise ve dnech 5. a 6. února 2007 v Bruselu na téma „Osvědčování kvality potravin – zvýšení hodnoty zemědělských produktů“,

s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o poskytování informací o potravinách spotřebitelům (KOM(2008)0040),

s ohledem na článek 45 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A6-0088/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že Evropská unie má celosvětově nejvyšší normy pro bezpečnost a kvalitu potravin, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Evropská unie má celosvětově nejvyšší normy pro bezpečnost a kvalitu potravin,

| B. | vzhledem k tomu, že spotřebitelé EU vyžadují tyto vysoké normy, které jsou jedním ze způsobů, jak maximalizovat přínosy, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že spotřebitelé EU vyžadují tyto vysoké normy, které jsou jedním ze způsobů, jak maximalizovat přínosy,

| C. | vzhledem k tomu, že spotřebitelé se stále více zajímají nejen o bezpečnost potravin, ale také o původ a způsob výroby potravinářských výrobků; vzhledem k tomu, že Evropská unie na tyto tendence již reagovala zavedením čtyř označení pro kvalitu a původ potravin, tj. chráněné označení původu, chráněné zeměpisné označení, zaručenou tradiční specialitu a značku bio, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že spotřebitelé se stále více zajímají nejen o bezpečnost potravin, ale také o původ a způsob výroby potravinářských výrobků; vzhledem k tomu, že Evropská unie na tyto tendence již reagovala zavedením čtyř označení pro kvalitu a původ potravin, tj. chráněné označení původu, chráněné zeměpisné označení, zaručenou tradiční specialitu a značku bio,

| D. | vzhledem k tomu, že kvalitní evropské výrobky představují živoucí kulturní a gastronomické dědictví Evropské unie, a jsou tudíž důležitou součástí hospodářského a společenského života mnoha regionů EU, protože podporují činnosti, které mají zejména ve venkovských oblastech bezprostřední regionální význam, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že kvalitní evropské výrobky představují živoucí kulturní a gastronomické dědictví Evropské unie, a jsou tudíž důležitou součástí hospodářského a společenského života mnoha regionů EU, protože podporují činnosti, které mají zejména ve venkovských oblastech bezprostřední regionální význam,

| E. | vzhledem k tomu, že si spotřebitelé spojují systémy certifikace se zárukou vyšší kvality, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že si spotřebitelé spojují systémy certifikace se zárukou vyšší kvality,

| F. | vzhledem k tomu, že konkrétní systémy kvality uplatňované v Evropské unii představují pro výrobky EU významnou konkurenční výhodu, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že konkrétní systémy kvality uplatňované v Evropské unii představují pro výrobky EU významnou konkurenční výhodu,

| G. | vzhledem k tomu, že se velkým distributorům podařilo ovládnout trh EU s potravinami a uvalit zaváděcí poplatky při zařazení produktů do nabídky či zkušebního prodeje nebo nemalé a neoprávněně vyžadované příspěvky na reklamní výdaje, což jsou překážky, které snižují schopnost malých výrobců oslovit širokou veřejnost, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že se velkým distributorům podařilo ovládnout trh EU s potravinami a uvalit zaváděcí poplatky při zařazení produktů do nabídky či zkušebního prodeje nebo nemalé a neoprávněně vyžadované příspěvky na reklamní výdaje, což jsou překážky, které snižují schopnost malých výrobců oslovit širokou veřejnost,

| H. | vzhledem k tomu, že nové technologie lze využít k poskytování podrobných informací o původu a vlastnostech zemědělských a potravinářských výrobků, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že nové technologie lze využít k poskytování podrobných informací o původu a vlastnostech zemědělských a potravinářských výrobků,

| I. | vzhledem k tomu, že padělání způsobuje újmu výrobcům i konečným spotřebitelům, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že padělání způsobuje újmu výrobcům i konečným spotřebitelům,

| 1. | vítá výzvu Komise k předkládání námětů k zelené knize a podporuje její snahu o prosazování kvality zemědělských produktů EU, aniž by výrobcům vznikaly další náklady a byly na ně kladeny nové požadavky; |
| --- | --- |

1.

vítá výzvu Komise k předkládání námětů k zelené knize a podporuje její snahu o prosazování kvality zemědělských produktů EU, aniž by výrobcům vznikaly další náklady a byly na ně kladeny nové požadavky;

| 2. | domnívá se, že důležitým cílem veřejného zájmu EU je zajištění spravedlivé hospodářské soutěže u strategického zboží, jako jsou zemědělské a potravinářské výrobky; zastává názor, že je zásadní, aby podmínky spravedlivé hospodářské soutěže existovaly i ve vztahu k dováženým výrobkům, které zpravidla nesplňují normy srovnatelné s normami uplatňovanými ve Společenství; má za to, že by EU měla na základě dohody v rámci Světové obchodní organizace (WTO) stanovit normy jakosti také pro výrobky ze třetích zemí, které mají přístup na vnitřní trh; |
| --- | --- |

2.

domnívá se, že důležitým cílem veřejného zájmu EU je zajištění spravedlivé hospodářské soutěže u strategického zboží, jako jsou zemědělské a potravinářské výrobky; zastává názor, že je zásadní, aby podmínky spravedlivé hospodářské soutěže existovaly i ve vztahu k dováženým výrobkům, které zpravidla nesplňují normy srovnatelné s normami uplatňovanými ve Společenství; má za to, že by EU měla na základě dohody v rámci Světové obchodní organizace (WTO) stanovit normy jakosti také pro výrobky ze třetích zemí, které mají přístup na vnitřní trh;

| 3. | považuje za nezbytné posílit kontroly a koordinaci mezi různými orgány, aby bylo možné zajistit, že dovážené potravinářské výrobky budou splňovat normy EU týkající se ochrany životního prostředí, bezpečnosti potravin a dobrých životních podmínek zvířat; bere na vědomí závěry Rady ministrů zemědělství ze dne 19. prosince 2008 ohledně bezpečnosti dovážených zemědělsko-potravinářských výrobků a dodržování norem Společenství, nicméně podotýká, že v těchto závěrech postrádá pevnou politickou vůli ke zpřísnění kontrol ze strany Společenství ve třetích zemích; |
| --- | --- |

3.

považuje za nezbytné posílit kontroly a koordinaci mezi různými orgány, aby bylo možné zajistit, že dovážené potravinářské výrobky budou splňovat normy EU týkající se ochrany životního prostředí, bezpečnosti potravin a dobrých životních podmínek zvířat; bere na vědomí závěry Rady ministrů zemědělství ze dne 19. prosince 2008 ohledně bezpečnosti dovážených zemědělsko-potravinářských výrobků a dodržování norem Společenství, nicméně podotýká, že v těchto závěrech postrádá pevnou politickou vůli ke zpřísnění kontrol ze strany Společenství ve třetích zemích;

| 4. | potvrzuje, že politiku týkající se kvality nelze oddělovat od otázky budoucnosti SZP a od problémů souvisejících se změnou klimatu, s nutností zachovat biologickou rozmanitost, se zajištěním dodávek energie či s hospodařením s vodními zdroji; |
| --- | --- |

4.

potvrzuje, že politiku týkající se kvality nelze oddělovat od otázky budoucnosti SZP a od problémů souvisejících se změnou klimatu, s nutností zachovat biologickou rozmanitost, se zajištěním dodávek energie či s hospodařením s vodními zdroji;

| 5. | domnívá se, že s ohledem na obecně vysoké ceny surovin, nelze opatření na zvýšení objemu výroby používat jako záminku ke snižování norem; |
| --- | --- |

5.

domnívá se, že s ohledem na obecně vysoké ceny surovin, nelze opatření na zvýšení objemu výroby používat jako záminku ke snižování norem;

| 6. | znovu potvrzuje, že vysoká bezpečnost potravin, zajištění dobrých životních podmínek zvířat a ochrana životního prostředí by měly být prostředkem k dosažení vysoké kvality výrobků, která bude představovat významnou konkurenční výhodu pro zemědělské výrobce, a že zemědělští výrobci musí mít rovněž možnost mít takové příjmy, aby pokryli náklady vzniklé v souvislosti s požadavky EU na bezpečnost potravin, zajišťování dobrých životních podmínek zvířat a ochranu životního prostředí; zastává názor, že pokud konkurenční výhoda zemědělských výrobců nebude dostatečná, aby tyto náklady pokryli, měly by zde klíčovou úlohu hrát prostředky vyčleněné na financování SZP, které by měli zemědělci EU využívat na zajišťování bezpečnosti potravin a dobrých životních podmínek zvířat a na ochranu životního prostředí v zemědělství; |
| --- | --- |

6.

znovu potvrzuje, že vysoká bezpečnost potravin, zajištění dobrých životních podmínek zvířat a ochrana životního prostředí by měly být prostředkem k dosažení vysoké kvality výrobků, která bude představovat významnou konkurenční výhodu pro zemědělské výrobce, a že zemědělští výrobci musí mít rovněž možnost mít takové příjmy, aby pokryli náklady vzniklé v souvislosti s požadavky EU na bezpečnost potravin, zajišťování dobrých životních podmínek zvířat a ochranu životního prostředí; zastává názor, že pokud konkurenční výhoda zemědělských výrobců nebude dostatečná, aby tyto náklady pokryli, měly by zde klíčovou úlohu hrát prostředky vyčleněné na financování SZP, které by měli zemědělci EU využívat na zajišťování bezpečnosti potravin a dobrých životních podmínek zvířat a na ochranu životního prostředí v zemědělství;

| 7. | má za to, že politika EU v oblasti kvality by měla být úzce propojena s reformou SZP po roce 2013; domnívá se, že aby bylo možné zajistit v Evropě kvalitní zemědělské a potravinářské výrobky, je nutné, aby Evropská unie v rámci této politiky poskytovala podporu, a to i finanční; zdůrazňuje, že je třeba více podporovat organizace výrobců, především aby nebyli znevýhodňováni malovýrobci; |
| --- | --- |

7.

má za to, že politika EU v oblasti kvality by měla být úzce propojena s reformou SZP po roce 2013; domnívá se, že aby bylo možné zajistit v Evropě kvalitní zemědělské a potravinářské výrobky, je nutné, aby Evropská unie v rámci této politiky poskytovala podporu, a to i finanční; zdůrazňuje, že je třeba více podporovat organizace výrobců, především aby nebyli znevýhodňováni malovýrobci;

| 8. | upozorňuje na to, že Evropská unie se v Mezinárodní smlouvě o rostlinných genetických zdrojích pro výživu a zemědělství zavázala provádět opatření k zachovávání genetických zdrojů; vyzývá proto Komisi k vytvoření programů na podporu prodeje, které by napomohly širšímu používání rostlinných druhů ohrožených genetickou erozí; zdůrazňuje, že se tak má zvýšit zájem zemědělců a zahradníků o pěstování druhů, které se počítají mezi rostlinné genetické zdroje, a že podobné programy na podporu prodeje by měly být vytvořeny také pro ohrožené druhy chovných zvířat; |
| --- | --- |

8.

upozorňuje na to, že Evropská unie se v Mezinárodní smlouvě o rostlinných genetických zdrojích pro výživu a zemědělství zavázala provádět opatření k zachovávání genetických zdrojů; vyzývá proto Komisi k vytvoření programů na podporu prodeje, které by napomohly širšímu používání rostlinných druhů ohrožených genetickou erozí; zdůrazňuje, že se tak má zvýšit zájem zemědělců a zahradníků o pěstování druhů, které se počítají mezi rostlinné genetické zdroje, a že podobné programy na podporu prodeje by měly být vytvořeny také pro ohrožené druhy chovných zvířat;

| 9. | připomíná, že vzhledem k probíhající liberalizaci světových zemědělských trhů jsou výrobci z EU vystaveni přímé mezinárodní konkurenci a že veškerá dodatečná opatření, která musí splnit, mohou představovat konkurenční nevýhodu, ale mohou přinést zemědělcům z EU také výhody, jestliže se jim podaří odlišit jejich výrobky na trhu a tuto skutečnost využít ve svůj prospěch; rovněž připomíná, že zemědělci v EU mohou nároky spotřebitelů využít ve svůj prospěch například tím, že budou spotřebitelům nabízet vysoce kvalitní produkty vyráběné přímo v daném místě a že budou dodržovat přísnější normy týkající se mimo jiné životních podmínek zvířat a ochrany životního prostředí; |
| --- | --- |

9.

připomíná, že vzhledem k probíhající liberalizaci světových zemědělských trhů jsou výrobci z EU vystaveni přímé mezinárodní konkurenci a že veškerá dodatečná opatření, která musí splnit, mohou představovat konkurenční nevýhodu, ale mohou přinést zemědělcům z EU také výhody, jestliže se jim podaří odlišit jejich výrobky na trhu a tuto skutečnost využít ve svůj prospěch; rovněž připomíná, že zemědělci v EU mohou nároky spotřebitelů využít ve svůj prospěch například tím, že budou spotřebitelům nabízet vysoce kvalitní produkty vyráběné přímo v daném místě a že budou dodržovat přísnější normy týkající se mimo jiné životních podmínek zvířat a ochrany životního prostředí;

| 10. | zdůrazňuje, že neobchodní záležitosti projednávané v rámci Světové obchodní organizace musí Komise dojednat takovým způsobem, aby co možná nejvíce dovážených výrobků vyhovovalo požadavkům, které platí pro zemědělce v EU, a aby se tak kvalita zemědělských výrobků splňujících požadavky EU na bezpečnost potravin, zajištění dobrých životních podmínek zvířat a ochranu životního prostředí stala pro tyto zemědělce zřejmou konkurenční výhodou; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že neobchodní záležitosti projednávané v rámci Světové obchodní organizace musí Komise dojednat takovým způsobem, aby co možná nejvíce dovážených výrobků vyhovovalo požadavkům, které platí pro zemědělce v EU, a aby se tak kvalita zemědělských výrobků splňujících požadavky EU na bezpečnost potravin, zajištění dobrých životních podmínek zvířat a ochranu životního prostředí stala pro tyto zemědělce zřejmou konkurenční výhodou;

| 11. | je znepokojen vlivem, jaký mají velké maloobchodní řetězce na obecnou kvalitu potravinářských výrobků EU, a tím, že na trzích, jež se vyznačují velkou koncentrací distribuce, se projevuje tendence ke standardizaci a snižování rozmanitosti zemědělských a potravinářských výrobků, což vede k menší nabídce tradičních výrobků a k většímu zastoupení polotovarů; navrhuje, aby si Komise povšimla nutnosti vytvořit pravidla pro provádění obrácených aukcí, které prosadilo několik málo odběratelů, kteří nakupují ve velkém objemu, neboť tyto aukce mají ničivý vliv na kvalitu výrobků; |
| --- | --- |

11.

je znepokojen vlivem, jaký mají velké maloobchodní řetězce na obecnou kvalitu potravinářských výrobků EU, a tím, že na trzích, jež se vyznačují velkou koncentrací distribuce, se projevuje tendence ke standardizaci a snižování rozmanitosti zemědělských a potravinářských výrobků, což vede k menší nabídce tradičních výrobků a k většímu zastoupení polotovarů; navrhuje, aby si Komise povšimla nutnosti vytvořit pravidla pro provádění obrácených aukcí, které prosadilo několik málo odběratelů, kteří nakupují ve velkém objemu, neboť tyto aukce mají ničivý vliv na kvalitu výrobků;

Požadavky na výrobní a obchodní normy

| 12. | je znepokojen složitostí systému EU základních norem a velkým množstvím pravidel, kterými se zemědělci v Evropské unii musí řídit; je zastáncem zjednodušení a doporučuje, aby měřítkem každého nového právního předpisu byla jeho vhodnost, nezbytnost a přiměřenost; |
| --- | --- |

12.

je znepokojen složitostí systému EU základních norem a velkým množstvím pravidel, kterými se zemědělci v Evropské unii musí řídit; je zastáncem zjednodušení a doporučuje, aby měřítkem každého nového právního předpisu byla jeho vhodnost, nezbytnost a přiměřenost;

| 13. | požaduje, aby byly dále zjednodušeny normy pro uvádění výrobků na trh tím, že budou upřesněna hlavní kritéria, jež mají být uplatňována; požaduje, aby byly na úrovni EU vypracovány pokyny pro používání obecných vyhrazených pojmů jako „s nízkým obsahem cukru“, „nízkouhlíkový“, „dietní“ nebo „přírodní“, které zabrání zavádějícím praktikám; |
| --- | --- |

13.

požaduje, aby byly dále zjednodušeny normy pro uvádění výrobků na trh tím, že budou upřesněna hlavní kritéria, jež mají být uplatňována; požaduje, aby byly na úrovni EU vypracovány pokyny pro používání obecných vyhrazených pojmů jako „s nízkým obsahem cukru“, „nízkouhlíkový“, „dietní“ nebo „přírodní“, které zabrání zavádějícím praktikám;

| 14. | je znepokojen tím, že většina spotřebitelů EU není dostatečně dobře informována o potravinovém řetězci, zejména pokud jde o původ výrobků a používaných surovin; podporuje zavedení povinnosti uvádět místo výroby surovin v podobě označení země původu, aby se tak vyšlo vstříc přání spotřebitelů mít více informací o původu zboží, které si kupují; podporuje rozšíření tohoto sytému i na zpracované potravinářské výrobky a měl by poskytovat informace o původu hlavních složek a surovin a uvádět místo jejich původu a místo konečného zpracování; |
| --- | --- |

14.

je znepokojen tím, že většina spotřebitelů EU není dostatečně dobře informována o potravinovém řetězci, zejména pokud jde o původ výrobků a používaných surovin; podporuje zavedení povinnosti uvádět místo výroby surovin v podobě označení země původu, aby se tak vyšlo vstříc přání spotřebitelů mít více informací o původu zboží, které si kupují; podporuje rozšíření tohoto sytému i na zpracované potravinářské výrobky a měl by poskytovat informace o původu hlavních složek a surovin a uvádět místo jejich původu a místo konečného zpracování;

| 15. | zastává názor, že australský model je výborným příkladem takového systému označování země původu, ačkoliv je nutné mít na paměti specifické podmínky jednotlivých výrobních odvětví v Evropské unii, neboť definuje různé úrovně jako označení „vyrobeno v“ (v případě potravin obsahujících složky domácího původu a vyrobených v dané zemi), označení „zpracováno v“ (v případě potravin, které v dané zemi prošly významným zpracováním) či označení „vyrobeno v zemi X z domácích či dovezených složek“; připomíná, že podobný systém označování používají i jiní významní obchodní partneři, např. Spojené státy či Nový Zéland; |
| --- | --- |

15.

zastává názor, že australský model je výborným příkladem takového systému označování země původu, ačkoliv je nutné mít na paměti specifické podmínky jednotlivých výrobních odvětví v Evropské unii, neboť definuje různé úrovně jako označení „vyrobeno v“ (v případě potravin obsahujících složky domácího původu a vyrobených v dané zemi), označení „zpracováno v“ (v případě potravin, které v dané zemi prošly významným zpracováním) či označení „vyrobeno v zemi X z domácích či dovezených složek“; připomíná, že podobný systém označování používají i jiní významní obchodní partneři, např. Spojené státy či Nový Zéland;

| 16. | domnívá se, že pokud budou dodržovány bezpečnostní požadavky, není nutné, aby obchodní normy bránily přístupu výrobků na trh na základě jejich vzhledu, tvaru či velikosti; |
| --- | --- |

16.

domnívá se, že pokud budou dodržovány bezpečnostní požadavky, není nutné, aby obchodní normy bránily přístupu výrobků na trh na základě jejich vzhledu, tvaru či velikosti;

| 17. | je přesvědčen, že používání obecného označení kvality EU, například ve znění „vyrobeno v Evropské unii“, musí ve výsledku zajistit, aby výrobky z EU mohly díky náročným výrobním normám na trhu vyniknout; |
| --- | --- |

17.

je přesvědčen, že používání obecného označení kvality EU, například ve znění „vyrobeno v Evropské unii“, musí ve výsledku zajistit, aby výrobky z EU mohly díky náročným výrobním normám na trhu vyniknout;

| 18. | zastává názor, že je třeba podporovat dobrovolné používání vyhrazeného označování jako alternativu povinných obchodních norem; domnívá se však, že zavedení takových jednotných definic, které by byly uspokojivé pro všechny zúčastněné strany, by se mohlo ukázat jako obtížné vzhledem k rozdílným stravovacím návykům a tradicím a mohlo by vést k nárůstu množství informací, které jsou spotřebiteli předkládány, a k nutnosti vytvořit systém kontroly používání těchto označení; |
| --- | --- |

18.

zastává názor, že je třeba podporovat dobrovolné používání vyhrazeného označování jako alternativu povinných obchodních norem; domnívá se však, že zavedení takových jednotných definic, které by byly uspokojivé pro všechny zúčastněné strany, by se mohlo ukázat jako obtížné vzhledem k rozdílným stravovacím návykům a tradicím a mohlo by vést k nárůstu množství informací, které jsou spotřebiteli předkládány, a k nutnosti vytvořit systém kontroly používání těchto označení;

| 19. | podporuje přijetí opatření ke zjednodušení pravidel EU, která však nesmí způsobit oslabení těchto pravidel, a k omezení oblastí, v nichž se uplatňuje samoregulace; domnívá se, že jednotné obchodní normy jsou nutností a že mohou být stanoveny účinnějším způsobem; zastává v této souvislosti názor, že je nutné podporovat společné vytváření právních norem jako obvyklý způsob schvalování právních předpisů Společenství v této oblasti; žádá, aby byli do tohoto procesu zapojeni orgány místní samosprávy, zástupci potravinářského průmyslu a zástupci zemědělců; |
| --- | --- |

19.

podporuje přijetí opatření ke zjednodušení pravidel EU, která však nesmí způsobit oslabení těchto pravidel, a k omezení oblastí, v nichž se uplatňuje samoregulace; domnívá se, že jednotné obchodní normy jsou nutností a že mohou být stanoveny účinnějším způsobem; zastává v této souvislosti názor, že je nutné podporovat společné vytváření právních norem jako obvyklý způsob schvalování právních předpisů Společenství v této oblasti; žádá, aby byli do tohoto procesu zapojeni orgány místní samosprávy, zástupci potravinářského průmyslu a zástupci zemědělců;

Systémy pro zajištění kvality v Evropské unii

| 20. | upozorňuje na to, že systémy zabezpečování kvality potravin by měly zajistit zveřejňování informací a spotřebitelům poskytovat záruku pravosti místních surovin a výrobních postupů; domnívá se proto, že v rámci těchto systémů musí být zavedeny a prováděny důkladnější kontroly a vést přesnější záznamy o výrobě a původu potravin; |
| --- | --- |

20.

upozorňuje na to, že systémy zabezpečování kvality potravin by měly zajistit zveřejňování informací a spotřebitelům poskytovat záruku pravosti místních surovin a výrobních postupů; domnívá se proto, že v rámci těchto systémů musí být zavedeny a prováděny důkladnější kontroly a vést přesnější záznamy o výrobě a původu potravin;

| 21. | domnívá se, že je zapotřebí vytvořit systém označování, který by byl transparentnější a který by spotřebitelé obecně uznávali, a že v zájmu transparentnosti označování původu je jak u výrobků z EU, tak i u dovozu ze třetích zemí třeba prokazovat původ hlavních zemědělských složek, které jsou pro výrobek určující; |
| --- | --- |

21.

domnívá se, že je zapotřebí vytvořit systém označování, který by byl transparentnější a který by spotřebitelé obecně uznávali, a že v zájmu transparentnosti označování původu je jak u výrobků z EU, tak i u dovozu ze třetích zemí třeba prokazovat původ hlavních zemědělských složek, které jsou pro výrobek určující;

| 22. | je přesvědčen, že zajistit výlučné používání originálních výrobků s chráněným označením původu jako suroviny je nutné pouze tehdy, pokud se chráněné označení používá na etiketě a v reklamě na zpracovaný produkt; zdůrazňuje, že takto se na jedné straně zabrání uvádění spotřebitelů v omyl a na druhé straně se podpoří poptávka po výrobcích s chráněným označením původu; |
| --- | --- |

22.

je přesvědčen, že zajistit výlučné používání originálních výrobků s chráněným označením původu jako suroviny je nutné pouze tehdy, pokud se chráněné označení používá na etiketě a v reklamě na zpracovaný produkt; zdůrazňuje, že takto se na jedné straně zabrání uvádění spotřebitelů v omyl a na druhé straně se podpoří poptávka po výrobcích s chráněným označením původu;

| 23. | považuje za účelné přijmout pravidla pro používání pojmů „horský“ a „ostrovní“, které by znamenaly významný přínos pro zemědělské výrobky a potraviny z těchto znevýhodněných oblastí; domnívá se, že při použití pojmů „horský“ a „ostrovní“ se musí povinně uvádět země původu výrobku; |
| --- | --- |

23.

považuje za účelné přijmout pravidla pro používání pojmů „horský“ a „ostrovní“, které by znamenaly významný přínos pro zemědělské výrobky a potraviny z těchto znevýhodněných oblastí; domnívá se, že při použití pojmů „horský“ a „ostrovní“ se musí povinně uvádět země původu výrobku;

| 24. | konstatuje v této souvislosti, že průměrnému spotřebiteli není zřejmý rozdíl mezi chráněným označením původu a chráněným zeměpisným označením, a je proto třeba uspořádat informační kampaň, aby si spotřebitelé uvědomili tento rozdíl; |
| --- | --- |

24.

konstatuje v této souvislosti, že průměrnému spotřebiteli není zřejmý rozdíl mezi chráněným označením původu a chráněným zeměpisným označením, a je proto třeba uspořádat informační kampaň, aby si spotřebitelé uvědomili tento rozdíl;

| 25. | vyslovuje se proti stanovení přísnějších hodnotících kritérií, jako je možnost vývozu a udržitelnost; upozorňuje na to, že existuje řada výrobků, které se sice nevyvážejí, přesto jsou však velmi důležité pro vytváření místního hospodářství a pro udržení sociální soudržnosti; |
| --- | --- |

25.

vyslovuje se proti stanovení přísnějších hodnotících kritérií, jako je možnost vývozu a udržitelnost; upozorňuje na to, že existuje řada výrobků, které se sice nevyvážejí, přesto jsou však velmi důležité pro vytváření místního hospodářství a pro udržení sociální soudržnosti;

| 26. | zdůrazňuje, že označování původu je významnou součástí evropského dědictví, kterou je nutné zachovat z důvodu jeho významné hospodářské síly i jeho hlubokých sociálních a ekonomických dopadů na mnoho regionů EU; domnívá se, že označování původu je zárukou kvality, kterou je třeba posilovat, a to zejména zpřísněním kontroly nakládání s označováním původu ze strany sdružení, která o ně požádala; zastává názor, že toto označování vede ke snadnější orientaci spotřebitelů v nabízeném sortimentu; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje, že označování původu je významnou součástí evropského dědictví, kterou je nutné zachovat z důvodu jeho významné hospodářské síly i jeho hlubokých sociálních a ekonomických dopadů na mnoho regionů EU; domnívá se, že označování původu je zárukou kvality, kterou je třeba posilovat, a to zejména zpřísněním kontroly nakládání s označováním původu ze strany sdružení, která o ně požádala; zastává názor, že toto označování vede ke snadnější orientaci spotřebitelů v nabízeném sortimentu;

| 27. | zastává názor, že je třeba lépe vysvětlit rozdíly mezi ochrannými známkami a označováním původu a přijmout opatření k praktickému uplatňování stávajících předpisů Společenství, které stanoví, že známku, jež obsahuje chráněné označení původu / chráněné zeměpisné označení nebo na ně odkazuje, nesmí zaregistrovat hospodářské subjekty, které nezastupují organizace výrobců těchto chráněných označení původu / chráněných zeměpisných označení; považuje za naprosto nezbytné vést propagační kampaně s vlastním rozpočtem s cílem přiblížit spotřebitelům výhody těchto veřejných systémů certifikace; |
| --- | --- |

27.

zastává názor, že je třeba lépe vysvětlit rozdíly mezi ochrannými známkami a označováním původu a přijmout opatření k praktickému uplatňování stávajících předpisů Společenství, které stanoví, že známku, jež obsahuje chráněné označení původu / chráněné zeměpisné označení nebo na ně odkazuje, nesmí zaregistrovat hospodářské subjekty, které nezastupují organizace výrobců těchto chráněných označení původu / chráněných zeměpisných označení; považuje za naprosto nezbytné vést propagační kampaně s vlastním rozpočtem s cílem přiblížit spotřebitelům výhody těchto veřejných systémů certifikace;

| 28. | domnívá se, že aby zůstala zachována kvalita a dobré jméno zeměpisných označení, výrobci produktů se zeměpisným označením by měli mít k dispozici nástroje, které jim umožní náležité řízení množství vyrobeného zboží, |
| --- | --- |

28.

domnívá se, že aby zůstala zachována kvalita a dobré jméno zeměpisných označení, výrobci produktů se zeměpisným označením by měli mít k dispozici nástroje, které jim umožní náležité řízení množství vyrobeného zboží,

| 29. | domnívá se, že v případě použití výrobku s chráněným zeměpisným označením ve složeném hotovém výrobku, pokud dojde ke změně vlastností výrobků s chráněným zeměpisným označením, musí mít ochranné organizace nebo příslušné úřady možnost provádět cílené kontroly a prověřovat, jestli se vlastnosti výrobku s chráněným zeměpisným označením nezměnily příliš; |
| --- | --- |

29.

domnívá se, že v případě použití výrobku s chráněným zeměpisným označením ve složeném hotovém výrobku, pokud dojde ke změně vlastností výrobků s chráněným zeměpisným označením, musí mít ochranné organizace nebo příslušné úřady možnost provádět cílené kontroly a prověřovat, jestli se vlastnosti výrobku s chráněným zeměpisným označením nezměnily příliš;

| 30. | požaduje lepší ochranu registrovaných názvů, především v určitých fázích balení a uvádění těchto výrobků na trh mimo oblast výroby, pokud hrozí nebezpečí zneužití těchto názvů; požaduje, aby bylo vymáháno dodržování předpisů Společenství, které zakazují registraci označení s podobným názvem, jako je již registrované chráněné označení původu nebo chráněné zeměpisné označení; |
| --- | --- |

30.

požaduje lepší ochranu registrovaných názvů, především v určitých fázích balení a uvádění těchto výrobků na trh mimo oblast výroby, pokud hrozí nebezpečí zneužití těchto názvů; požaduje, aby bylo vymáháno dodržování předpisů Společenství, které zakazují registraci označení s podobným názvem, jako je již registrované chráněné označení původu nebo chráněné zeměpisné označení;

| 31. | podporuje vypracování společných pravidel pro výrobce produktů se zeměpisným označením, která stanoví podmínky pro používání těchto označení, a to i pokud jde o jejich používání k označování zpracovaných výrobků; |
| --- | --- |

31.

podporuje vypracování společných pravidel pro výrobce produktů se zeměpisným označením, která stanoví podmínky pro používání těchto označení, a to i pokud jde o jejich používání k označování zpracovaných výrobků;

| 32. | podporuje zjednodušení procesu registrace označení původu a zkrácení doby potřebné k jeho získání; |
| --- | --- |

32.

podporuje zjednodušení procesu registrace označení původu a zkrácení doby potřebné k jeho získání;

| 33. | upozorňuje na to, že se úroveň ochrany označení původu v jednotlivých členských státech liší; zastává názor, že je žádoucí provést harmonizaci právních předpisů a postupů v této oblasti, především pokud jde o normy týkající se ochrany z moci úřední; |
| --- | --- |

33.

upozorňuje na to, že se úroveň ochrany označení původu v jednotlivých členských státech liší; zastává názor, že je žádoucí provést harmonizaci právních předpisů a postupů v této oblasti, především pokud jde o normy týkající se ochrany z moci úřední;

| 34. | uvítal by posílení mezinárodní ochrany označení původu; vyzývá Komisi, aby zejména na politické úrovni zintenzivnila své úsilí o zlepšení ochrany chráněných zeměpisných označení při jednáních v rámci Mezinárodní obchodní organizace (buď rozšířením ochrany podle článku 23 Dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví na všechny výrobky, nebo vytvořením mnohostranného rejstříku chráněných zeměpisných označení) a také v rámci jednání o přijetí nových států do Mezinárodní obchodní organizace a v rámci jednání o dvoustranných smlouvách, která probíhají v současné době; |
| --- | --- |

34.

uvítal by posílení mezinárodní ochrany označení původu; vyzývá Komisi, aby zejména na politické úrovni zintenzivnila své úsilí o zlepšení ochrany chráněných zeměpisných označení při jednáních v rámci Mezinárodní obchodní organizace (buď rozšířením ochrany podle článku 23 Dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví na všechny výrobky, nebo vytvořením mnohostranného rejstříku chráněných zeměpisných označení) a také v rámci jednání o přijetí nových států do Mezinárodní obchodní organizace a v rámci jednání o dvoustranných smlouvách, která probíhají v současné době;

| 35. | domnívá se, že této mezinárodní ochraně ze strany EU by měly podléhat jak výrobky, které jsou vyváženy, tak i ty, které vyváženy nejsou, a tato ochrana by se mohla případně lišit v závislosti na míře nebezpečí skutečného padělání výrobků, takže výrobky s vysokou mírou rizika padělání, které jsou vyváženy, by v rámci Mezinárodní obchodní organizace ochranu požívaly, zatímco u výrobků s nízkou mírou rizika padělání na místních trzích, by mohl být navržen jednodušší postup v podobě uznání ohlášeného Komisi členským státem (což je srovnatelné se současnou dočasnou ochranou) a v podobě právní ochrany Společenství; |
| --- | --- |

35.

domnívá se, že této mezinárodní ochraně ze strany EU by měly podléhat jak výrobky, které jsou vyváženy, tak i ty, které vyváženy nejsou, a tato ochrana by se mohla případně lišit v závislosti na míře nebezpečí skutečného padělání výrobků, takže výrobky s vysokou mírou rizika padělání, které jsou vyváženy, by v rámci Mezinárodní obchodní organizace ochranu požívaly, zatímco u výrobků s nízkou mírou rizika padělání na místních trzích, by mohl být navržen jednodušší postup v podobě uznání ohlášeného Komisi členským státem (což je srovnatelné se současnou dočasnou ochranou) a v podobě právní ochrany Společenství;

| 36. | poukazuje na to, že určité názvy jsou systematicky neoprávněně používány ve třetích zemích, čímž jsou spotřebitelé uváděni v omyl, a pověst originálních produktů je tak ohrožena; zdůrazňuje, že dosažení opatření, která mají zajistit ochranu názvu ve třetí zemi, je velice časově náročné a pro jednotlivé organizace výrobců složité, neboť každá země má zvláštní systémy a postupy ochrany; naléhavě vyzývá Komisi, aby byla činná jako poradní orgán a aby poskytovala organizacím výrobců know-how a právní podporu při uzavírání dohod se třetími zeměmi; |
| --- | --- |

36.

poukazuje na to, že určité názvy jsou systematicky neoprávněně používány ve třetích zemích, čímž jsou spotřebitelé uváděni v omyl, a pověst originálních produktů je tak ohrožena; zdůrazňuje, že dosažení opatření, která mají zajistit ochranu názvu ve třetí zemi, je velice časově náročné a pro jednotlivé organizace výrobců složité, neboť každá země má zvláštní systémy a postupy ochrany; naléhavě vyzývá Komisi, aby byla činná jako poradní orgán a aby poskytovala organizacím výrobců know-how a právní podporu při uzavírání dohod se třetími zeměmi;

| 37. | domnívá se, že je nezbytné zajistit kontrolu ze strany Společenství i jednotlivých členských států týkající se používání chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, a je přesvědčen, že je zapotřebí zavést tvrdé postihy, které zabrání neoprávněnému používání těchto nástrojů, a uložit členským státům povinnost tyto postihy automaticky uplatňovat v případě padělání nebo napodobování chráněných označení; doporučuje v tomto ohledu upozornit na zvláštní ustanovení článku 13 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (3); podporuje zjednodušení postupu získávání chráněných označení původu a provádění přísných kontrol ze strany příslušných orgánů členských států při osvědčování, že všechny fáze výrobního postupu proběhly v dané zeměpisné oblasti; |
| --- | --- |

37.

domnívá se, že je nezbytné zajistit kontrolu ze strany Společenství i jednotlivých členských států týkající se používání chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, a je přesvědčen, že je zapotřebí zavést tvrdé postihy, které zabrání neoprávněnému používání těchto nástrojů, a uložit členským státům povinnost tyto postihy automaticky uplatňovat v případě padělání nebo napodobování chráněných označení; doporučuje v tomto ohledu upozornit na zvláštní ustanovení článku 13 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (3); podporuje zjednodušení postupu získávání chráněných označení původu a provádění přísných kontrol ze strany příslušných orgánů členských států při osvědčování, že všechny fáze výrobního postupu proběhly v dané zeměpisné oblasti;

| 38. | domnívá se, že kontrola dodržování předpisů u všech výrobků s chráněným označením původu a chráněným zeměpisným označením na trhu sice bude pro členské státy představovat vyšší administrativní náklady, ale značnou měrou přispěje k účinnější ochraně těchto výrobků; vyslovuje se pro poskytování technické podpory ze strany Společenství při provádění těchto kontrol členskými státy, aby bylo na území EU zajištěno co nejjednotnější prosazování ochrany výrobků s chráněným označením původu a chráněným zeměpisným označením; |
| --- | --- |

38.

domnívá se, že kontrola dodržování předpisů u všech výrobků s chráněným označením původu a chráněným zeměpisným označením na trhu sice bude pro členské státy představovat vyšší administrativní náklady, ale značnou měrou přispěje k účinnější ochraně těchto výrobků; vyslovuje se pro poskytování technické podpory ze strany Společenství při provádění těchto kontrol členskými státy, aby bylo na území EU zajištěno co nejjednotnější prosazování ochrany výrobků s chráněným označením původu a chráněným zeměpisným označením;

| 39. | domnívá se, že je za finanční podpory Společenství nutné zintenzivnit činnost zaměřenou na poskytování informací o těchto systémech a na jejich propagaci, a to jak v rámci vnitřního trhu, tak i ve třetích zemích; má za to, že by Společenství mělo zvýšit míru spolufinancování informačních a podpůrných programů EU zaměřených na kvalitu výrobků EU; věří, že Komise bude i nadále prosazovat koncepci chráněného zeměpisného označení v nečlenských státech, zejména prostřednictvím rozsáhlejší technické podpory ve spolupráci s organizacemi výrobců produktů s chráněným zeměpisným označením; |
| --- | --- |

39.

domnívá se, že je za finanční podpory Společenství nutné zintenzivnit činnost zaměřenou na poskytování informací o těchto systémech a na jejich propagaci, a to jak v rámci vnitřního trhu, tak i ve třetích zemích; má za to, že by Společenství mělo zvýšit míru spolufinancování informačních a podpůrných programů EU zaměřených na kvalitu výrobků EU; věří, že Komise bude i nadále prosazovat koncepci chráněného zeměpisného označení v nečlenských státech, zejména prostřednictvím rozsáhlejší technické podpory ve spolupráci s organizacemi výrobců produktů s chráněným zeměpisným označením;

| 40. | doporučuje vytvořit Evropský úřad pro kvalitu výrobků, který by úzce spolupracoval s Evropskou agenturou pro bezpečnost potravin a s jednotlivými útvary Komise s působností v oblasti zajišťování kvality potravin; tento úřad by také rozhodoval o stále četnějších žádostech ze třetích zemí o uznání výrobků s chráněným označením původu, chráněným zeměpisným označením a výrobků označených jako zaručená tradiční specialita; |
| --- | --- |

40.

doporučuje vytvořit Evropský úřad pro kvalitu výrobků, který by úzce spolupracoval s Evropskou agenturou pro bezpečnost potravin a s jednotlivými útvary Komise s působností v oblasti zajišťování kvality potravin; tento úřad by také rozhodoval o stále četnějších žádostech ze třetích zemí o uznání výrobků s chráněným označením původu, chráněným zeměpisným označením a výrobků označených jako zaručená tradiční specialita;

| 41. | zdůrazňuje, že nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech (4) má velký význam pro možnosti volby spotřebitelů; žádá Komisi, aby předložila legislativní návrh, na jehož základě by povinné označení bylo zavedeno také pro živočišné produkty jako mléko, maso a vejce, k jejichž výrobě byla zvířata krmena geneticky modifikovanými krmivy; |
| --- | --- |

41.

zdůrazňuje, že nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech (4) má velký význam pro možnosti volby spotřebitelů; žádá Komisi, aby předložila legislativní návrh, na jehož základě by povinné označení bylo zavedeno také pro živočišné produkty jako mléko, maso a vejce, k jejichž výrobě byla zvířata krmena geneticky modifikovanými krmivy;

| 42. | je pro zachování a zjednodušení systému uplatňovaného v souvislosti s označením zaručená tradiční specialita; je rozčarován z fungování tohoto nástroje, který do současné doby umožnil registraci pouze malého počtu zaručených tradičních specialit (konkrétně 20, přičemž o dalších 30 žádostech o registraci nebylo dosud rozhodnuto); zdůrazňuje, že by měl být odstraněn seznam zaručených tradičních specialit uvedený na druhém místě v čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 509/2006 ze dne 20. března 2006 o zemědělských produktech a potravinách, jež představují zaručené tradiční speciality (5), u kterého není užívání názvu produktu nebo potraviny vyhrazeno producentům, protože snižuje ochranu zaručených tradičních specialit; připomíná, že systém zaručených tradičních specialit představuje i nadále užitečný nástroj pro ochranu receptur a že nabízí dostatečně velký prostor pro rozvoj, pokud jsou splněny určité podmínky; |
| --- | --- |

42.

je pro zachování a zjednodušení systému uplatňovaného v souvislosti s označením zaručená tradiční specialita; je rozčarován z fungování tohoto nástroje, který do současné doby umožnil registraci pouze malého počtu zaručených tradičních specialit (konkrétně 20, přičemž o dalších 30 žádostech o registraci nebylo dosud rozhodnuto); zdůrazňuje, že by měl být odstraněn seznam zaručených tradičních specialit uvedený na druhém místě v čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 509/2006 ze dne 20. března 2006 o zemědělských produktech a potravinách, jež představují zaručené tradiční speciality (5), u kterého není užívání názvu produktu nebo potraviny vyhrazeno producentům, protože snižuje ochranu zaručených tradičních specialit; připomíná, že systém zaručených tradičních specialit představuje i nadále užitečný nástroj pro ochranu receptur a že nabízí dostatečně velký prostor pro rozvoj, pokud jsou splněny určité podmínky;

| 43. | považuje definici pojmu „tradiční“ výrobek ve znění uvedeném v nařízení (ES) č. 509/2006 za nedostatečnou; má za to, že vztah mezi tradičním výrobkem a zemí, ve které je příslušná tradice udržována, resp. výlučné používání těchto označení výrobci, kteří dodržují tradiční požadavky, by postavení zaručených tradičních specialit zhodnotilo; |
| --- | --- |

43.

považuje definici pojmu „tradiční“ výrobek ve znění uvedeném v nařízení (ES) č. 509/2006 za nedostatečnou; má za to, že vztah mezi tradičním výrobkem a zemí, ve které je příslušná tradice udržována, resp. výlučné používání těchto označení výrobci, kteří dodržují tradiční požadavky, by postavení zaručených tradičních specialit zhodnotilo;

| 44. | je přesvědčen, že ekologické zemědělství je jednou z velkých šancí pro rozvoj zemědělství EU a že prostřednictvím programu opatření na jeho podporu je třeba posílit důvěryhodnost loga EU; konstatuje však, že předpisy Společenství upravující tuto oblast stanovují jedinou standardní metodu, přestože jednotlivé členské státy používají postup certifikace odlišně, přičemž některé z nich pověřují kontrolní orgány provedením nákladných kontrolních úkolů a jiné pověřují státem schválené subjekty; konstatuje, že se postup certifikace v jednotlivých členských státech liší a je nákladný; vyzývá k harmonizaci právních předpisů týkajících se nejvyšší přípustné hranice zakázaných prostředků na ochranu rostlin v ekologických produktech; v zásadě podporuje návrh na zavedení ekologického loga EU; |
| --- | --- |

44.

je přesvědčen, že ekologické zemědělství je jednou z velkých šancí pro rozvoj zemědělství EU a že prostřednictvím programu opatření na jeho podporu je třeba posílit důvěryhodnost loga EU; konstatuje však, že předpisy Společenství upravující tuto oblast stanovují jedinou standardní metodu, přestože jednotlivé členské státy používají postup certifikace odlišně, přičemž některé z nich pověřují kontrolní orgány provedením nákladných kontrolních úkolů a jiné pověřují státem schválené subjekty; konstatuje, že se postup certifikace v jednotlivých členských státech liší a je nákladný; vyzývá k harmonizaci právních předpisů týkajících se nejvyšší přípustné hranice zakázaných prostředků na ochranu rostlin v ekologických produktech; v zásadě podporuje návrh na zavedení ekologického loga EU;

| 45. | považuje za nezbytnou větší jednotnost v otázkách typologie kontrolních a certifikačních orgánů a postupů, pokud jde o ekologické produkty, aby mohli mít spotřebitelé jistotu a důvěru díky novému logu EU pro ekologické zemědělství, které zaručí jednotná kritéria pro výrobu, kontrolu a certifikaci na úrovni EU a přispěje k řešení problémů a ještě více podpoří vnitřní trh s ekologickými produkty; |
| --- | --- |

45.

považuje za nezbytnou větší jednotnost v otázkách typologie kontrolních a certifikačních orgánů a postupů, pokud jde o ekologické produkty, aby mohli mít spotřebitelé jistotu a důvěru díky novému logu EU pro ekologické zemědělství, které zaručí jednotná kritéria pro výrobu, kontrolu a certifikaci na úrovni EU a přispěje k řešení problémů a ještě více podpoří vnitřní trh s ekologickými produkty;

| 46. | domnívá se, že výskyt výrobků pocházejících z konvenčního zemědělství označených způsobem, který budí dojem, že se jedná o produkty ekologického zemědělství, může poškodit rozvoj jednotného trhu EU s ekologickými produkty; vyjadřuje v této souvislosti své znepokojení nad skutečností, že stále existuje snaha rozšířit používání ekoznačky také na potraviny, které nebyly vyprodukovány v souladu s principy ekologického zemědělství; |
| --- | --- |

46.

domnívá se, že výskyt výrobků pocházejících z konvenčního zemědělství označených způsobem, který budí dojem, že se jedná o produkty ekologického zemědělství, může poškodit rozvoj jednotného trhu EU s ekologickými produkty; vyjadřuje v této souvislosti své znepokojení nad skutečností, že stále existuje snaha rozšířit používání ekoznačky také na potraviny, které nebyly vyprodukovány v souladu s principy ekologického zemědělství;

| 47. | zasazuje se za to, aby byla u surových i zpracovaných ekologických produktů, které jsou dováženy ze třetích zemí, povinně uváděna země původu bez ohledu na to, zda budou označeny značkou EU pro ekologické produkty; |
| --- | --- |

47.

zasazuje se za to, aby byla u surových i zpracovaných ekologických produktů, které jsou dováženy ze třetích zemí, povinně uváděna země původu bez ohledu na to, zda budou označeny značkou EU pro ekologické produkty;

| 48. | domnívá se, že v zájmu lepšího fungování vnitřního trhu s ekologickými produkty v EU bude nezbytné:






  — | jak u surových, tak zpracovaných ekologických produktů, které jsou dováženy ze třetích zemí, uvádět zemi původu bez ohledu na to, jestli se logo EU pro ekologické produkty bude používat, |
| --- | --- | --- |

48.

domnívá se, že v zájmu lepšího fungování vnitřního trhu s ekologickými produkty v EU bude nezbytné:

—

jak u surových, tak zpracovaných ekologických produktů, které jsou dováženy ze třetích zemí, uvádět zemi původu bez ohledu na to, jestli se logo EU pro ekologické produkty bude používat,

| — | posílit hodnověrnost loga EU prostřednictvím programů na podporu ekologických produktů, |
| --- | --- |

—

posílit hodnověrnost loga EU prostřednictvím programů na podporu ekologických produktů,

| — | stanovit nejvyšší přípustnou hranici zakázaných prostředků na ochranu rostlin v ekologických produktech, |
| --- | --- |

—

stanovit nejvyšší přípustnou hranici zakázaných prostředků na ochranu rostlin v ekologických produktech,

| — | přehodnotit dvojitou certifikaci vyžadovanou v mnoha případech velkoobchodníky, protože v jejím důsledku není na trhu EU dostatek ekologických produktů, |
| --- | --- |

—

přehodnotit dvojitou certifikaci vyžadovanou v mnoha případech velkoobchodníky, protože v jejím důsledku není na trhu EU dostatek ekologických produktů,

| — | zřetelně rozlišovat mezi označením nezemědělských produktů uváděným v souvislosti s ekologickými metodami výroby a označením ekologických zemědělských produktů; |
| --- | --- |

—

zřetelně rozlišovat mezi označením nezemědělských produktů uváděným v souvislosti s ekologickými metodami výroby a označením ekologických zemědělských produktů;

| 49. | vítá, že na úrovni členských států byly vytvořeny úřady pro tradiční a ekologické produkty; domnívá se, že je nezbytné, aby každý členský stát měl k dispozici veřejné, příp. soukromé subjekty, které by uznávali jak výrobci, tak i spotřebitelé a které by podporovaly domácí ekologickou a kvalitní produkci a ověřovaly její platnost; |
| --- | --- |

49.

vítá, že na úrovni členských států byly vytvořeny úřady pro tradiční a ekologické produkty; domnívá se, že je nezbytné, aby každý členský stát měl k dispozici veřejné, příp. soukromé subjekty, které by uznávali jak výrobci, tak i spotřebitelé a které by podporovaly domácí ekologickou a kvalitní produkci a ověřovaly její platnost;

| 50. | uznává, že se neustále zvyšují požadavky spotřebitelů na kvalitu potravin a potravinářských výrobků, a to nejen z hlediska bezpečnosti, ale také z hlediska etických aspektů, jako jsou udržitelnost životního prostředí, zajišťování dobrých životních podmínek zvířat a technologie získávání geneticky modifikovaných organismů; vyzývá Komisi, aby stanovila kritéria pro opatření v oblasti kvality, jako jsou systémy dobrovolného označování potravin bez geneticky modifikovaných organismů, jež spotřebitelům umožní jednoznačnou volbu; |
| --- | --- |

50.

uznává, že se neustále zvyšují požadavky spotřebitelů na kvalitu potravin a potravinářských výrobků, a to nejen z hlediska bezpečnosti, ale také z hlediska etických aspektů, jako jsou udržitelnost životního prostředí, zajišťování dobrých životních podmínek zvířat a technologie získávání geneticky modifikovaných organismů; vyzývá Komisi, aby stanovila kritéria pro opatření v oblasti kvality, jako jsou systémy dobrovolného označování potravin bez geneticky modifikovaných organismů, jež spotřebitelům umožní jednoznačnou volbu;

| 51. | domnívá se, že musí být podporovány výrobní postupy šetrné k životnímu prostředí; lituje proto, že v rámci Společenství nejsou stanovena pravidla týkající se integrované produkce, která by umožňovala, aby bylo prostřednictvím odpovídající reklamní a marketingové kampaně zdůrazňující přidanou hodnotu této formy produkce upozorněno na úsilí producentů EU; |
| --- | --- |

51.

domnívá se, že musí být podporovány výrobní postupy šetrné k životnímu prostředí; lituje proto, že v rámci Společenství nejsou stanovena pravidla týkající se integrované produkce, která by umožňovala, aby bylo prostřednictvím odpovídající reklamní a marketingové kampaně zdůrazňující přidanou hodnotu této formy produkce upozorněno na úsilí producentů EU;

Systémy certifikace

| 52. | domnívá se, že předpisy EU týkající se harmonizace norem nejsou nutné; má za to, že další systémy certifikace pro potraviny není třeba na úrovni EU zavádět, neboť by to vedlo k znehodnocení stávajících systémů a k uvádění spotřebitelů v omyl; |
| --- | --- |

52.

domnívá se, že předpisy EU týkající se harmonizace norem nejsou nutné; má za to, že další systémy certifikace pro potraviny není třeba na úrovni EU zavádět, neboť by to vedlo k znehodnocení stávajících systémů a k uvádění spotřebitelů v omyl;

| 53. | zdůrazňuje, že zavádění nových známek kvality a s tím související komunikační aktivity nesmějí vést ke zvyšování administrativní zátěže na straně výrobců; je proto přesvědčen, že by výrobci měli mít možnost podávat návrhy ohledně používání těchto známek a že by se zásahy orgánů Společenství měly omezit na ochranu těchto známek, aby tak bylo zajištěno, že se výrobcům za jejich úsilí dostane ocenění v podobě odpovídajících cen a spotřebitelé budou chráněni proti padělkům či jakékoli jiné formě podvodu; |
| --- | --- |

53.

zdůrazňuje, že zavádění nových známek kvality a s tím související komunikační aktivity nesmějí vést ke zvyšování administrativní zátěže na straně výrobců; je proto přesvědčen, že by výrobci měli mít možnost podávat návrhy ohledně používání těchto známek a že by se zásahy orgánů Společenství měly omezit na ochranu těchto známek, aby tak bylo zajištěno, že se výrobcům za jejich úsilí dostane ocenění v podobě odpovídajících cen a spotřebitelé budou chráněni proti padělkům či jakékoli jiné formě podvodu;

| 54. | zdůrazňuje, že stávající systémy certifikace by měly vedle dodržování zákonných předpisů prostřednictvím důkladné kontroly zajišťovat také další důležité prvky týkající se bezpečnosti potravin, např. zpětnou sledovatelnost; zdůrazňuje, že by povinnosti související s certifikací měly odrážet společenské požadavky, a že je proto třeba, aby existovala státní podpora na pokrytí nákladů, které vznikají zemědělcům; vyslovuje se pro podporu aktivnější spolupráce sdružení výrobců, neboť jednotliví zemědělci se nemohou postavit proti zastaralým předpisům, jimiž se řídí systémy certifikace v oblasti obchodu; |
| --- | --- |

54.

zdůrazňuje, že stávající systémy certifikace by měly vedle dodržování zákonných předpisů prostřednictvím důkladné kontroly zajišťovat také další důležité prvky týkající se bezpečnosti potravin, např. zpětnou sledovatelnost; zdůrazňuje, že by povinnosti související s certifikací měly odrážet společenské požadavky, a že je proto třeba, aby existovala státní podpora na pokrytí nákladů, které vznikají zemědělcům; vyslovuje se pro podporu aktivnější spolupráce sdružení výrobců, neboť jednotliví zemědělci se nemohou postavit proti zastaralým předpisům, jimiž se řídí systémy certifikace v oblasti obchodu;

| 55. | poukazuje na to, že soukromé systémy certifikace v současnosti neplní svůj účel, neboť nezprostředkovávají spotřebitelům vlastnosti příslušných produktů, nýbrž se stávají toliko prostředkem k přístupu na trh, čímž zároveň zvyšují administrativní zátěž pro zemědělce a pro mnohé potravinářské distribuční společnosti se stávají dobrým obchodem; je toho názoru, že je třeba se zdržet podpory rozšiřování těchto systémů certifikace, protože pro část výrobního sektoru představují omezení přístupu na trh; |
| --- | --- |

55.

poukazuje na to, že soukromé systémy certifikace v současnosti neplní svůj účel, neboť nezprostředkovávají spotřebitelům vlastnosti příslušných produktů, nýbrž se stávají toliko prostředkem k přístupu na trh, čímž zároveň zvyšují administrativní zátěž pro zemědělce a pro mnohé potravinářské distribuční společnosti se stávají dobrým obchodem; je toho názoru, že je třeba se zdržet podpory rozšiřování těchto systémů certifikace, protože pro část výrobního sektoru představují omezení přístupu na trh;

| 56. | poukazuje na to, že současné rozšiřování soukromých systémů certifikace brání určité části odvětví v přístupu na trh a že tyto systémy nepřispívají k tomu, aby spotřebitelé měli lepší přístup k informacím o vlastnostech výrobků; vyzývá Komisi, aby prosazovala vzájemné uznávání soukromých systémů certifikace, aby se omezilo jejich rozšiřování a zabránilo vyloučení kvalitních produktů z trhu; považuje za nutné vypracovat závazné pokyny Společenství, které pokryjí aspekty, jež tyto systémy nemohou upravovat, jako například údaje zvyšující prestiž, které by měly být stanoveny na základě účelu, měřítek a okolností; |
| --- | --- |

56.

poukazuje na to, že současné rozšiřování soukromých systémů certifikace brání určité části odvětví v přístupu na trh a že tyto systémy nepřispívají k tomu, aby spotřebitelé měli lepší přístup k informacím o vlastnostech výrobků; vyzývá Komisi, aby prosazovala vzájemné uznávání soukromých systémů certifikace, aby se omezilo jejich rozšiřování a zabránilo vyloučení kvalitních produktů z trhu; považuje za nutné vypracovat závazné pokyny Společenství, které pokryjí aspekty, jež tyto systémy nemohou upravovat, jako například údaje zvyšující prestiž, které by měly být stanoveny na základě účelu, měřítek a okolností;

| 57. | upozorňuje na to, že regionální produkty mají pro místní hospodářství a pro místní společenství velký význam, a proto je třeba odmítnout veškeré návrhy, které jsou zaměřeny na omezení počtu registrovaných zeměpisných označení; |
| --- | --- |

57.

upozorňuje na to, že regionální produkty mají pro místní hospodářství a pro místní společenství velký význam, a proto je třeba odmítnout veškeré návrhy, které jsou zaměřeny na omezení počtu registrovaných zeměpisných označení;

| 58. | domnívá se, že není nutné, aby vznikaly nové iniciativy na podporu tradičních produktů, neboť by to mohlo vést k znehodnocení systému zaručených tradičních specialit; |
| --- | --- |

58.

domnívá se, že není nutné, aby vznikaly nové iniciativy na podporu tradičních produktů, neboť by to mohlo vést k znehodnocení systému zaručených tradičních specialit;

| 59. | žádá užší spolupráci s Mezinárodní organizací pro normalizaci a co nejširší uplatňování alternativních systémů, jako je např. systém analýzy rizik a kritických kontrolních bodů (HACCP); |
| --- | --- |

59.

žádá užší spolupráci s Mezinárodní organizací pro normalizaci a co nejširší uplatňování alternativních systémů, jako je např. systém analýzy rizik a kritických kontrolních bodů (HACCP);

| 60. | pokud jde o mezinárodní dimenzi, poukazuje na řadu problémů týkajících se konkurenceschopnosti vůči hlavním obchodním partnerům Evropské unie; je znepokojen tlakem ze strany výrobků z rychle se rozvíjejících zemí, které nedosahují stejné úrovně bezpečnosti a kvality a často využívají výhod spojených s nedostatečnými kontrolami; opakovaně proto poukazuje na skutečnost, že je nutné uplatňovat koncepci „podmíněného přístupu na trh“, kterou Parlament prosazoval v řadě svých usnesení; |
| --- | --- |

60.

pokud jde o mezinárodní dimenzi, poukazuje na řadu problémů týkajících se konkurenceschopnosti vůči hlavním obchodním partnerům Evropské unie; je znepokojen tlakem ze strany výrobků z rychle se rozvíjejících zemí, které nedosahují stejné úrovně bezpečnosti a kvality a často využívají výhod spojených s nedostatečnými kontrolami; opakovaně proto poukazuje na skutečnost, že je nutné uplatňovat koncepci „podmíněného přístupu na trh“, kterou Parlament prosazoval v řadě svých usnesení;

| 61. | žádá, aby byly uzavřeny bilaterální dohody se všemi klíčovými trhy a dohody zaměřené na boj proti padělání; domnívá se, že je nutné, aby Komise přispěla k vyřešení problémů spojených s mezinárodními ochrannými známkami, včetně ochrany výrobků s chráněným označením původu, chráněným zeměpisným označením či s označením zaručená tradiční specialita; |
| --- | --- |

61.

žádá, aby byly uzavřeny bilaterální dohody se všemi klíčovými trhy a dohody zaměřené na boj proti padělání; domnívá se, že je nutné, aby Komise přispěla k vyřešení problémů spojených s mezinárodními ochrannými známkami, včetně ochrany výrobků s chráněným označením původu, chráněným zeměpisným označením či s označením zaručená tradiční specialita;

Další aspekty

| 62. | je toho názoru, že je nutné zasadit se o co nejširší informovanost o přínosu politik Evropské unie zaměřených na zajištění kvality a bezpečnosti potravin; lituje, že evropští občané nemají snadný přístup k vyčerpávajícím informacím o činnosti Evropské unie v této oblasti; doporučuje Komisi a členským zemím, aby dále zvýšily své úsilí o šíření informací a propagaci na podporu norem kvality a bezpečnosti potravin, které platí pro výrobky EU; |
| --- | --- |

62.

je toho názoru, že je nutné zasadit se o co nejširší informovanost o přínosu politik Evropské unie zaměřených na zajištění kvality a bezpečnosti potravin; lituje, že evropští občané nemají snadný přístup k vyčerpávajícím informacím o činnosti Evropské unie v této oblasti; doporučuje Komisi a členským zemím, aby dále zvýšily své úsilí o šíření informací a propagaci na podporu norem kvality a bezpečnosti potravin, které platí pro výrobky EU;

| 63. | zdůrazňuje úlohu, kterou by mohlo v této oblasti hrát financování ze strany EU; poznamenává, že v „konvergenčních členských státech“ dosahuje finanční účast Společenství na programech zvyšování kvality až 75 %; v kontextu světové finanční krize však poukazuje na ztížení podmínek poskytování úvěrů malým výrobcům, což povede k drastickému omezení jejich přístupu ke spolufinancování; |
| --- | --- |

63.

zdůrazňuje úlohu, kterou by mohlo v této oblasti hrát financování ze strany EU; poznamenává, že v „konvergenčních členských státech“ dosahuje finanční účast Společenství na programech zvyšování kvality až 75 %; v kontextu světové finanční krize však poukazuje na ztížení podmínek poskytování úvěrů malým výrobcům, což povede k drastickému omezení jejich přístupu ke spolufinancování;

| 64. | je toho názoru, že je třeba podporovat vznik zemědělských trhů, tedy míst, kde se prodávají místní a sezónní výrobky přímo od zemědělců a v jejich vlastní režii, neboť jsou zárukou spravedlivých cen a kvality výrobků, posilují spojení mezi výrobkem a danou oblastí a vedou spotřebitele k větší vnímavosti pro vědomou volbu kvalitativních hledisek; zastává názor, že by členské státy měly podporovat vytváření prodejních míst, kde by výrobci mohli nabízet své produkty přímo spotřebitelům; |
| --- | --- |

64.

je toho názoru, že je třeba podporovat vznik zemědělských trhů, tedy míst, kde se prodávají místní a sezónní výrobky přímo od zemědělců a v jejich vlastní režii, neboť jsou zárukou spravedlivých cen a kvality výrobků, posilují spojení mezi výrobkem a danou oblastí a vedou spotřebitele k větší vnímavosti pro vědomou volbu kvalitativních hledisek; zastává názor, že by členské státy měly podporovat vytváření prodejních míst, kde by výrobci mohli nabízet své produkty přímo spotřebitelům;

| 65. | vyzývá k vytvoření programů na podporu odbytu pro místní trhy, aby byly podpořeny místní a regionální iniciativy v oblasti zpracování a uvádění výrobků na trh; je toho názoru, že to lze činit například prostřednictvím výrobních družstev, které ve venkovských oblastech zvýší přidanou hodnotu a které tím, že své výrobky nebudou přepravovat na velké vzdálenosti, mohou jít dobrým příkladem v boji proti změně klimatu; |
| --- | --- |

65.

vyzývá k vytvoření programů na podporu odbytu pro místní trhy, aby byly podpořeny místní a regionální iniciativy v oblasti zpracování a uvádění výrobků na trh; je toho názoru, že to lze činit například prostřednictvím výrobních družstev, které ve venkovských oblastech zvýší přidanou hodnotu a které tím, že své výrobky nebudou přepravovat na velké vzdálenosti, mohou jít dobrým příkladem v boji proti změně klimatu;

*

* *

| 66. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

66.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 328, 26.10.1998, s. 232.

(2)  Dokument Komise č. 625/02.

(3)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

(4)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 1.

(5)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 1.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/43 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/43

---

Úterý 10. března 2009Zprávy o politice hospodářské soutěže za roky 2006 a 2007

P6_TA(2009)0099

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o zprávách o politice hospodářské soutěže za roky 2006 a 2007 (2008/2243(INI))

2010/C 87 E/10

Evropský parlament,

s ohledem na zprávu Komise o politice hospodářské soutěže za rok 2006 ze dne 25. června 2007 (KOM(2007)0358) a na její zprávu o politice hospodářské soutěže za rok 2007 ze dne 16. června 2008 (KOM(2008)0368),

s ohledem na akční plán Komise pro státní podpory ze dne 7. června 2005 nazvaný „Cílenější státní podpory a jejich nižší počet: plán pro reformu státní podpory v letech 2005–2009“ (KOM(2005)0107),

s ohledem na své usnesení ze dne 14. února 2006 o reformě státní podpory v letech 2005–2009 (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis (2),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (3),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1400/2002 ze dne 31. července 2002 o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na kategorie vertikálních dohod a jednání ve vzájemné shodě v odvětví motorových vozidel (4) (nařízení o blokové výjimce pro motorová vozidla),

s ohledem na pokyny k regionální podpoře na období 2007–2013 (5),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1627/2006 ze dne 24. října 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004, pokud jde o standardní oznamovací formuláře pro státní podporu (6),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1628/2006 ze dne 24. října 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na vnitrostátní regionální investiční podporu (7),

s ohledem na rámec Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací (8),

s ohledem na své usnesení ze dne 27. dubna 2006 o odvětvových hlediscích akčního plánu pro státní podpory: podpora na inovace (9),

s ohledem na pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí (10),

s ohledem na pokyny Společenství pro státní podporu investic rizikového kapitálu do malých a středních podniků (11),

s ohledem na sdělení Komise týkající se prodloužení platnosti rámce pro státní podporu pro stavbu lodí (12),

s ohledem na sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (13),

s ohledem na sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (14),

s ohledem na směrnici Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (15),

s ohledem na své prohlášení ze dne 19. února 2008 o šetření a nápravě zneužívání síly, kterého se dopouštějí velké supermarkety působící v Evropské unii (16),

s ohledem na šetření Komise v odvětví energie a drobného bankovnictví,

s ohledem na pokyny Komise pro výpočet pokut uložených podle čl. 23 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 1/2003 (17),

s ohledem na oznámení Komise o ochraně před pokutami a snížení pokut v případech kartelů (18),

s ohledem na bílou knihu Komise ze dne 2. dubna 2008 o žalobách o náhradu škody způsobené porušením antimonopolních pravidel ES (KOM(2008)0165),

s ohledem na bílou knihu Komise ze dne 11. července 2007 o sportu (KOM(2007)0391),

s ohledem na článek 45 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru (A6–0011/2009),

| 1. | vítá zveřejnění zpráv Komise o politice hospodářské soutěže za roky 2006 a 2007; |
| --- | --- |

1.

vítá zveřejnění zpráv Komise o politice hospodářské soutěže za roky 2006 a 2007;

| 2. | nadále podporuje aktivnější roli Parlamentu při rozvíjení politiky hospodářské soutěže zavedením postupu spolurozhodování; |
| --- | --- |

2.

nadále podporuje aktivnější roli Parlamentu při rozvíjení politiky hospodářské soutěže zavedením postupu spolurozhodování;

| 3. | blahopřeje Komisi k jejímu efektivnímu boji proti silným nezákonným kartelům a k rekordně vysokým pokutám, které uložila; |
| --- | --- |

3.

blahopřeje Komisi k jejímu efektivnímu boji proti silným nezákonným kartelům a k rekordně vysokým pokutám, které uložila;

| 4. | vyzývá Komisi a Radu, aby s ohledem na přezkum Komise zaměřený na fungování nařízení (ES) č. 1/2003 (19) do tohoto nařízení začlenila zásady pro ukládání pokut a aby dále tyto zásady zlepšila a upřesnila s cílem dosáhnout souladu s požadavky obecných právních zásad; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Komisi a Radu, aby s ohledem na přezkum Komise zaměřený na fungování nařízení (ES) č. 1/2003 (19) do tohoto nařízení začlenila zásady pro ukládání pokut a aby dále tyto zásady zlepšila a upřesnila s cílem dosáhnout souladu s požadavky obecných právních zásad;

| 5. | podporuje používání revidovaného oznámení o shovívavosti a souvisejícího postupu, které pomáhají získat informace o fungování silných nezákonných kartelů; |
| --- | --- |

5.

podporuje používání revidovaného oznámení o shovívavosti a souvisejícího postupu, které pomáhají získat informace o fungování silných nezákonných kartelů;

| 6. | vítá zveřejnění bílé knihy o žalobách o náhradu škody způsobené porušením antimonopolních pravidel ES, ale trvá na tom, aby reforma proběhla takovým způsobem, který zajistí, že se negativní vlivy amerického systému nebudou opakovat v Evropské unii; |
| --- | --- |

6.

vítá zveřejnění bílé knihy o žalobách o náhradu škody způsobené porušením antimonopolních pravidel ES, ale trvá na tom, aby reforma proběhla takovým způsobem, který zajistí, že se negativní vlivy amerického systému nebudou opakovat v Evropské unii;

| 7. | žádá, aby v příštích zprávách Komise poskytla lepší informace o roli svého styčného úředníka pro spotřebitele a jeho zapojení do případů souvisejících s hospodářskou soutěží; |
| --- | --- |

7.

žádá, aby v příštích zprávách Komise poskytla lepší informace o roli svého styčného úředníka pro spotřebitele a jeho zapojení do případů souvisejících s hospodářskou soutěží;

| 8. | vyjadřuje zájem na tom, aby se zabránilo zneužívání postavení na trhu ze strany velkých společností, a vyzývá Komisi, aby provedla analýzu toho, jaký mají nerovné vztahy mezi dodavateli, zejména producenty potravin a maloobchodníky, dopad na hospodářskou soutěž, pokud jde o možné zneužívání dominantního postavení; očekává zprávy pracovní skupiny Komise pro kupní sílu; |
| --- | --- |

8.

vyjadřuje zájem na tom, aby se zabránilo zneužívání postavení na trhu ze strany velkých společností, a vyzývá Komisi, aby provedla analýzu toho, jaký mají nerovné vztahy mezi dodavateli, zejména producenty potravin a maloobchodníky, dopad na hospodářskou soutěž, pokud jde o možné zneužívání dominantního postavení; očekává zprávy pracovní skupiny Komise pro kupní sílu;

| 9. | vyzývá Komisi, aby zvážila možnost přezkoumání nekalých praktik v odvětví služeb, které mohou malé podniky vylučovat z účasti na výběrových řízeních; upozorňuje na problém, kdy je osobám samostatně výdělečně činným a osobám ve svobodném povolání někdy upírána možnost uplatňovat standardní platby v případech, kdy jsou téměř výlučně ekonomicky závislé na jednom nebo několika velkých uživatelích jejich zdrojů, a vyzývá Komisi, aby prozkoumala možnosti, jak mohou vyjednat a uzavřít kolektivní dohody, které by byly v souladu se zásadami právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

9.

vyzývá Komisi, aby zvážila možnost přezkoumání nekalých praktik v odvětví služeb, které mohou malé podniky vylučovat z účasti na výběrových řízeních; upozorňuje na problém, kdy je osobám samostatně výdělečně činným a osobám ve svobodném povolání někdy upírána možnost uplatňovat standardní platby v případech, kdy jsou téměř výlučně ekonomicky závislé na jednom nebo několika velkých uživatelích jejich zdrojů, a vyzývá Komisi, aby prozkoumala možnosti, jak mohou vyjednat a uzavřít kolektivní dohody, které by byly v souladu se zásadami právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže;

| 10. | vyzývá Komisi, aby přezkoumala své vnitřní postupy pro výběr předmětu odvětvového šetření; |
| --- | --- |

10.

vyzývá Komisi, aby přezkoumala své vnitřní postupy pro výběr předmětu odvětvového šetření;

| 11. | vyzývá Komisi, aby zvážila, zda provede šetření v odvětví internetové reklamy; |
| --- | --- |

11.

vyzývá Komisi, aby zvážila, zda provede šetření v odvětví internetové reklamy;

| 12. | vyzývá Komisi, aby provedla analýzu případných rozdílů ve vnitrostátním uplatňování pravidel o zadávání veřejných zakázek a případného narušení hospodářské soutěže, které z těchto rozdílů může vyplývat; |
| --- | --- |

12.

vyzývá Komisi, aby provedla analýzu případných rozdílů ve vnitrostátním uplatňování pravidel o zadávání veřejných zakázek a případného narušení hospodářské soutěže, které z těchto rozdílů může vyplývat;

| 13. | bere na vědomí, že Komise zaznamenává rekordní aktivitu v následujících třech oblastech: pokuty kartelům za porušení antimonopolních pravidel, počet případů spojení podniků ohlášených Komisi a počet oznámení o státní podpoře zaslaných Komisi; naléhavě proto vyzývá Komisi, aby bezodkladně zhodnotila počty svých zaměstnanců a zajistila, aby její generální ředitelství pro hospodářskou soutěž mělo odpovídající počet zaměstnanců, který mu umožní vypořádat se s rostoucím objemem práce; |
| --- | --- |

13.

bere na vědomí, že Komise zaznamenává rekordní aktivitu v následujících třech oblastech: pokuty kartelům za porušení antimonopolních pravidel, počet případů spojení podniků ohlášených Komisi a počet oznámení o státní podpoře zaslaných Komisi; naléhavě proto vyzývá Komisi, aby bezodkladně zhodnotila počty svých zaměstnanců a zajistila, aby její generální ředitelství pro hospodářskou soutěž mělo odpovídající počet zaměstnanců, který mu umožní vypořádat se s rostoucím objemem práce;

| 14. | zdůrazňuje, že uplatňování pravidel hospodářské soutěže týkajících se fúzí a akvizic je nutné posuzovat z hlediska celého vnitřního trhu, nikoli pouze jeho částí; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že uplatňování pravidel hospodářské soutěže týkajících se fúzí a akvizic je nutné posuzovat z hlediska celého vnitřního trhu, nikoli pouze jeho částí;

| 15. | vítá důkazy, které nalezl ve zprávách Komise o politice hospodářské soutěže za roky 2006 a 2007, o účinné restrukturalizaci oddělení pro kontrolu spojování podniků v GŘ pro hospodářskou soutěž podle jednotlivých odvětví a s větším důrazem na ekonomické analýzy a vzájemné hodnocení; |
| --- | --- |

15.

vítá důkazy, které nalezl ve zprávách Komise o politice hospodářské soutěže za roky 2006 a 2007, o účinné restrukturalizaci oddělení pro kontrolu spojování podniků v GŘ pro hospodářskou soutěž podle jednotlivých odvětví a s větším důrazem na ekonomické analýzy a vzájemné hodnocení;

| 16. | vítá oznámení o zahájení revize nařízení o spojování podniků (20); opakuje svůj názor, že stávající ustanovení nejsou dostatečná vzhledem k stále integrovanějším a složitějším trhům EU a že je nezbytné provést přezkum, má-li být dosaženo jednotného přístupu při posuzování srovnatelných operací spojování podniků; |
| --- | --- |

16.

vítá oznámení o zahájení revize nařízení o spojování podniků (20); opakuje svůj názor, že stávající ustanovení nejsou dostatečná vzhledem k stále integrovanějším a složitějším trhům EU a že je nezbytné provést přezkum, má-li být dosaženo jednotného přístupu při posuzování srovnatelných operací spojování podniků;

| 17. | všímá si rekordního počtu oznámení o státní podpoře a vítá zveřejnění nařízení o obecné blokové výjimce, které se vztahuje na malé a střední podniky, podporu výzkumu a vývoje ve prospěch malých a středních podniků, podporu zaměstnanosti, podporu na vzdělávání a regionální podporu; |
| --- | --- |

17.

všímá si rekordního počtu oznámení o státní podpoře a vítá zveřejnění nařízení o obecné blokové výjimce, které se vztahuje na malé a střední podniky, podporu výzkumu a vývoje ve prospěch malých a středních podniků, podporu zaměstnanosti, podporu na vzdělávání a regionální podporu;

| 18. | vítá zejména možnost poskytovat zaměstnavatelům příspěvek na náklady na péči o děti a rodiče jejich zaměstnanců; |
| --- | --- |

18.

vítá zejména možnost poskytovat zaměstnavatelům příspěvek na náklady na péči o děti a rodiče jejich zaměstnanců;

| 19. | je znepokojen nárůstem koncentrace trhů a střetů zájmů v bankovním sektoru; varuje před možnými globálními systémovými riziky vzešlými z těchto střetů zájmů a koncentrace trhů; |
| --- | --- |

19.

je znepokojen nárůstem koncentrace trhů a střetů zájmů v bankovním sektoru; varuje před možnými globálními systémovými riziky vzešlými z těchto střetů zájmů a koncentrace trhů;

| 20. | vítá přehodnocení srovnávacích tabulek hodnotících státní podpory, ale naléhá na Komisi, aby provedla analýzy účinnosti státní podpory a aby byly při hodnocení srovnávacích tabulek státní podpory identifikovány ty členské státy, které odpovídajícím způsobem nezajistily vrácení nezákonné státní podpory; |
| --- | --- |

20.

vítá přehodnocení srovnávacích tabulek hodnotících státní podpory, ale naléhá na Komisi, aby provedla analýzy účinnosti státní podpory a aby byly při hodnocení srovnávacích tabulek státní podpory identifikovány ty členské státy, které odpovídajícím způsobem nezajistily vrácení nezákonné státní podpory;

| 21. | vítá zveřejnění přepracovaných pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, které zaručují, že členské státy mohou podporovat výrobu obnovitelné energie a energeticky účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny poskytováním podpory na provoz, která plně pokryje rozdíl mezi výrobními náklady a tržní cenou; |
| --- | --- |

21.

vítá zveřejnění přepracovaných pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, které zaručují, že členské státy mohou podporovat výrobu obnovitelné energie a energeticky účinnou kombinovanou výrobu tepla a elektřiny poskytováním podpory na provoz, která plně pokryje rozdíl mezi výrobními náklady a tržní cenou;

| 22. | vzhledem k výrazným rozdílům v politikách převládajících v členských státech opakuje svůj požadavek na dosažení dalšího pokroku, pokud jde o vyjasnění stávajících pravidel hospodářské soutěže a jejich praktické uplatňování v oblasti služeb obecného hospodářského zájmu; |
| --- | --- |

22.

vzhledem k výrazným rozdílům v politikách převládajících v členských státech opakuje svůj požadavek na dosažení dalšího pokroku, pokud jde o vyjasnění stávajících pravidel hospodářské soutěže a jejich praktické uplatňování v oblasti služeb obecného hospodářského zájmu;

| 23. | vyjadřuje politování nad tím, že spotřebitelé energie v Evropské unii i nadále trpí v důsledku neúměrného růstu cen a deformovaného trhu s energií, který byl po šetření v odvětví energetiky provedeném Komisí vyhodnocen jako špatně fungující; opakovaně zdůrazňuje význam plně dokončeného a správně fungujícího vnitřního trhu s energií; |
| --- | --- |

23.

vyjadřuje politování nad tím, že spotřebitelé energie v Evropské unii i nadále trpí v důsledku neúměrného růstu cen a deformovaného trhu s energií, který byl po šetření v odvětví energetiky provedeném Komisí vyhodnocen jako špatně fungující; opakovaně zdůrazňuje význam plně dokončeného a správně fungujícího vnitřního trhu s energií;

| 24. | podporuje Komisi v jejím úsilí o další rozvoj trhů EU s plynem a elektřinou, jehož klíčovým prvkem je oddělení přenosových a přepravních soustav na jedné straně a výrobních a dodavatelských činností na straně druhé (unbundling); |
| --- | --- |

24.

podporuje Komisi v jejím úsilí o další rozvoj trhů EU s plynem a elektřinou, jehož klíčovým prvkem je oddělení přenosových a přepravních soustav na jedné straně a výrobních a dodavatelských činností na straně druhé (unbundling);

| 25. | vyjadřuje obavu nad nedostatečnou transparentností při tvorbě cen paliva na trzích EU; žádá Komisi, aby zajistila řádné sledování konkurenčního chování na těchto trzích; |
| --- | --- |

25.

vyjadřuje obavu nad nedostatečnou transparentností při tvorbě cen paliva na trzích EU; žádá Komisi, aby zajistila řádné sledování konkurenčního chování na těchto trzích;

| 26. | vyzývá k zavedení mechanismů, které zajistí, aby přijetí systému obchodování s emisemi nezpůsobilo narušení hospodářské soutěže, a to jak v rámci EU, tak pokud jde o vnější konkurenty; |
| --- | --- |

26.

vyzývá k zavedení mechanismů, které zajistí, aby přijetí systému obchodování s emisemi nezpůsobilo narušení hospodářské soutěže, a to jak v rámci EU, tak pokud jde o vnější konkurenty;

| 27. | poznamenává, že již 9. října 2007 vyzvala Rada Komisi, aby zvážila zjednodušení postupů se zaměřením na to, jak by bylo možno v kritické situaci rychle provést šetření týkající se státní podpory; |
| --- | --- |

27.

poznamenává, že již 9. října 2007 vyzvala Rada Komisi, aby zvážila zjednodušení postupů se zaměřením na to, jak by bylo možno v kritické situaci rychle provést šetření týkající se státní podpory;

| 28. | vítá pohotové reakce a objasnění ze strany Komise, pokud jde o řízení finanční a ekonomické krize a využití státních podpor; připomíná rostoucí množství státních podpor a vítá další podrobné pokyny pro lépe cílené státní podpory; |
| --- | --- |

28.

vítá pohotové reakce a objasnění ze strany Komise, pokud jde o řízení finanční a ekonomické krize a využití státních podpor; připomíná rostoucí množství státních podpor a vítá další podrobné pokyny pro lépe cílené státní podpory;

| 29. | uznává použitelnost čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy na situaci, v níž se v současné době nacházejí ekonomiky členských států v důsledku dramatického vývoje na finančních trzích; považuje však za důležité, aby Komise zůstala velmi pozorná, pokud jde o záchranné finanční balíčky, a aby zajistila soulad záchranných opatření se zásadami spravedlivé hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

29.

uznává použitelnost čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy na situaci, v níž se v současné době nacházejí ekonomiky členských států v důsledku dramatického vývoje na finančních trzích; považuje však za důležité, aby Komise zůstala velmi pozorná, pokud jde o záchranné finanční balíčky, a aby zajistila soulad záchranných opatření se zásadami spravedlivé hospodářské soutěže;

| 30. | varuje před faktickým pozastavením platnosti pravidel hospodářské soutěže; zdůrazňuje potřebu podrobného prozkoumání záchranných operací a zajištění jejich souladu s ustanoveními Smlouvy; žádá Komisi, aby ve své výroční zprávě o politice hospodářské soutěže podala Parlamentu a parlamentům členských států souhrnnou hodnotící zprávu o uplatňování pravidel hospodářské soutěže v každém jednotlivém státě; |
| --- | --- |

30.

varuje před faktickým pozastavením platnosti pravidel hospodářské soutěže; zdůrazňuje potřebu podrobného prozkoumání záchranných operací a zajištění jejich souladu s ustanoveními Smlouvy; žádá Komisi, aby ve své výroční zprávě o politice hospodářské soutěže podala Parlamentu a parlamentům členských států souhrnnou hodnotící zprávu o uplatňování pravidel hospodářské soutěže v každém jednotlivém státě;

| 31. | vyjadřuje obavu z pokračujícího poklesu hospodářské aktivity v Evropské unii, jež se podle předpovědí protáhne až do roku 2009; považuje za vhodné, aby byl v rámci pravidel hospodářské soutěže jako odpověď uplatněn vhodný mechanismus, např. podpora restrukturalizace či fond pro přizpůsobení se globalizaci, s cílem čelit nárůstu finanční krize a jejímu dopadu na zaměstnanost; |
| --- | --- |

31.

vyjadřuje obavu z pokračujícího poklesu hospodářské aktivity v Evropské unii, jež se podle předpovědí protáhne až do roku 2009; považuje za vhodné, aby byl v rámci pravidel hospodářské soutěže jako odpověď uplatněn vhodný mechanismus, např. podpora restrukturalizace či fond pro přizpůsobení se globalizaci, s cílem čelit nárůstu finanční krize a jejímu dopadu na zaměstnanost;

| 32. | naléhavě vyzývá Komisi, aby uznala, že je nutné zavést mechanismy, které minimalizují narušení hospodářské soutěže a možné zneužití preferenční situace příjemců státních záruk; |
| --- | --- |

32.

naléhavě vyzývá Komisi, aby uznala, že je nutné zavést mechanismy, které minimalizují narušení hospodářské soutěže a možné zneužití preferenční situace příjemců státních záruk;

| 33. | naléhavě žádá Komisi, aby zavedla omezení na jednání finančních institucí, které získaly státní podporu, aby se zajistilo, že tyto instituce nebudou díky získané záruce agresivně expandovat na úkor konkurentů; |
| --- | --- |

33.

naléhavě žádá Komisi, aby zavedla omezení na jednání finančních institucí, které získaly státní podporu, aby se zajistilo, že tyto instituce nebudou díky získané záruce agresivně expandovat na úkor konkurentů;

| 34. | vítá výrazné zmenšení rozdílů v cenách nových vozidel v rámci Evropské unie, ke kterému došlo po uplatnění nařízení o blokové výjimce pro motorová vozidla, a těší se na hodnocení efektivity tohoto nařízení, které má provést Komise; |
| --- | --- |

34.

vítá výrazné zmenšení rozdílů v cenách nových vozidel v rámci Evropské unie, ke kterému došlo po uplatnění nařízení o blokové výjimce pro motorová vozidla, a těší se na hodnocení efektivity tohoto nařízení, které má provést Komise;

| 35. | vítá, že Komise úspěšně snížila poplatky za roaming; upozorňuje však, že ceny setrvávají těsně pod regulovaným cenovým stropem; vyzývá k přijetí opatření na podporu hospodářské soutěže v oblasti cen, namísto regulace maloobchodních cen; |
| --- | --- |

35.

vítá, že Komise úspěšně snížila poplatky za roaming; upozorňuje však, že ceny setrvávají těsně pod regulovaným cenovým stropem; vyzývá k přijetí opatření na podporu hospodářské soutěže v oblasti cen, namísto regulace maloobchodních cen;

| 36. | vítá příspěvek generálního ředitelství Komise pro hospodářskou soutěž k bílé knize o sportu, která mimo jiné upozorňuje na ustálenou judikaturu Soudního dvora Evropských společenství a rozhodovací postupy Komise ohledně uplatňování článků 81 a 82 Smlouvy o ES v odvětví sportu; |
| --- | --- |

36.

vítá příspěvek generálního ředitelství Komise pro hospodářskou soutěž k bílé knize o sportu, která mimo jiné upozorňuje na ustálenou judikaturu Soudního dvora Evropských společenství a rozhodovací postupy Komise ohledně uplatňování článků 81 a 82 Smlouvy o ES v odvětví sportu;

| 37. | vyzývá Komisi, aby více zohlednila mezinárodní rozměr svých politik, pokud jde o konkurenceschopnost Evropské unie na celosvětové úrovni, a aby požadovala respektování a uplatňování zásady vzájemnosti při obchodních jednáních; |
| --- | --- |

37.

vyzývá Komisi, aby více zohlednila mezinárodní rozměr svých politik, pokud jde o konkurenceschopnost Evropské unie na celosvětové úrovni, a aby požadovala respektování a uplatňování zásady vzájemnosti při obchodních jednáních;

| 38. | považuje za klíčové, aby byla v rámci vyjednávání o dvoustranných obchodních dohodách přiměřeně řešena otázka politiky v oblasti hospodářské soutěže; vyzývá Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž, aby se aktivně zapojilo do těchto jednání s cílem zajistit vzájemné uznávání praxe v oblasti hospodářské soutěže, zejména pokud jde o státní podpory, zadávání veřejných zakázek, služby, investování a usnadňování obchodu; |
| --- | --- |

38.

považuje za klíčové, aby byla v rámci vyjednávání o dvoustranných obchodních dohodách přiměřeně řešena otázka politiky v oblasti hospodářské soutěže; vyzývá Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž, aby se aktivně zapojilo do těchto jednání s cílem zajistit vzájemné uznávání praxe v oblasti hospodářské soutěže, zejména pokud jde o státní podpory, zadávání veřejných zakázek, služby, investování a usnadňování obchodu;

| 39. | naléhavě žádá Komisi, aby přehodnotila strukturu své účasti v Mezinárodní síti pro hospodářskou soutěž a na Evropském dnu hospodářské soutěže, a zajistila tak, aby veřejnost byla více a lépe informována o zásadním významu politiky v oblasti hospodářské soutěže pro podporu hospodářského růstu a zaměstnanosti; |
| --- | --- |

39.

naléhavě žádá Komisi, aby přehodnotila strukturu své účasti v Mezinárodní síti pro hospodářskou soutěž a na Evropském dnu hospodářské soutěže, a zajistila tak, aby veřejnost byla více a lépe informována o zásadním významu politiky v oblasti hospodářské soutěže pro podporu hospodářského růstu a zaměstnanosti;

| 40. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

40.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 290 E, 29.11.2006, s. 97.

(2)  Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 5.

(3)  Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3.

(4)  Úř. věst. L 203, 1.8.2002, s. 30.

(5)  Úř. věst. C 54, 4.3.2006, s. 13.

(6)  Úř. věst. L 302, 1.11.2006, s. 10.

(7)  Úř. věst. L 302, 1.11.2006, s. 29.

(8)  Úř. věst. C 323, 30.12.2006, s. 1.

(9)  Úř. věst. C 296 E, 6.12.2006, s. 263.

(10)  Úř. věst. C 82, 1.4.2008, s. 1.

(11)  Úř. věst. C 194, 18.8.2006, s. 2.

(12)  Úř. věst. C 173, 8.7.2008, s. 3.

(13)  Úř. věst. C 155, 20.6.2008, s. 10.

(14)  Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 6.

(15)  Úř. věst. L 318, 17.11.2006, s. 17.

(16)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0054.

(17)  Úř. věst. C 210, 1.9.2006, s. 2.

(18)  Úř. věst. C 298, 8.12.2006, s. 17.

(19)  Nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1).

(20)  Nařízení Rady (ES) č. 139/2004 ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (nařízení ES o spojování) (Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1).

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/48 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/48

---

Úterý 10. března 2009„Small Business Act“

P6_TA(2009)0100

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o iniciativě „Small Business Act“ (2008/2237(INI))

2010/C 87 E/11

Evropský parlament,

s ohledem na sdělení Komise ze dne 25. června 2008 s názvem „Zelenou malým a středním podnikům – „Small Business Act“ pro Evropu“ (KOM(2008)0394) a průvodní pracovní dokument útvarů Komise o shrnutí posouzení dopadu (SEK(2008)2102),

s ohledem na svá usnesení ze dne 30. listopadu 2006 k tématu „Čas zařadit vyšší rychlost – Nové partnerství pro růst a zaměstnanost“ (1) a ze dne 19. ledna 2006 o provádění Evropské charty pro malé podniky (2),

s ohledem na závěry 2 715. zasedání Rady ve složení pro konkurenceschopnost ze dne 13. března 2006 o politice malých a středních podniků pro růst a zaměstnanost a na závěry 2 891. zasedání Rady ve složení pro konkurenceschopnost ze dne 1. a 2. prosince 2008,

s ohledem na stanovisko Výboru regionů ze dne 12. února 2009,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 14. ledna 2009,

s ohledem na výběr správných postupů v roce 2008 podle Evropské charty pro malé podniky,

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 25. června 2008 s názvem „Evropský kodex osvědčených postupů, které usnadňují přístup malých a středních podniků k veřejným zakázkám“ (SEK(2008)2193),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 8. října 2007 nazvané „Malé, čisté a konkurenceschopné – Program na pomoc malým a středním podnikům při dosahování souladu s právními předpisy v oblasti životního prostředí“(KOM(2007)0379),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. července 2008 o akčním plánu pro udržitelnou spotřebu a výrobu a udržitelnou průmyslovou politiku (KOM(2008)0397),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. července 2008 s názvem „Strategie práv k průmyslovému vlastnictví pro Evropu“ (KOM(2008)0465),

s ohledem na stanovisko skupiny nezávislých zainteresovaných stran na vysoké úrovni pro administrativní zátěže ze dne 10. července 2008 o snižování administrativní zátěže v prioritní oblasti práva obchodních společností a stanovisko ze dne 22. října 2008 k reformě pravidel fakturace a elektronické fakturace ve směrnici 2006/112/ES (směrnice o DPH),

s ohledem na článek 45 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, Výboru pro kulturu a vzdělávání, Výboru pro právní záležitosti a Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A6-0074/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že malé a střední podniky v EU, jejichž počet dosahuje 23 milionů, představují 99 % všech podniků v EU a poskytují více než 100 milionů pracovních míst, hrají zásadní úlohu v podporování hospodářského růstu, sociální soudržnosti a vytváření pracovních míst, jsou významným zdrojem inovací a jsou nezbytné pro udržování a zvyšování zaměstnanosti, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že malé a střední podniky v EU, jejichž počet dosahuje 23 milionů, představují 99 % všech podniků v EU a poskytují více než 100 milionů pracovních míst, hrají zásadní úlohu v podporování hospodářského růstu, sociální soudržnosti a vytváření pracovních míst, jsou významným zdrojem inovací a jsou nezbytné pro udržování a zvyšování zaměstnanosti,

| B. | vzhledem k tomu, že malé a střední podniky je nutno zakotvit v jádru všech politik Společenství, aby se mohly rozvíjet a přizpůsobovat požadavkům globalizace, účastnit se „znalostního trojúhelníku“ a reagovat na výzvy v oblasti životního prostředí a energetiky, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že malé a střední podniky je nutno zakotvit v jádru všech politik Společenství, aby se mohly rozvíjet a přizpůsobovat požadavkům globalizace, účastnit se „znalostního trojúhelníku“ a reagovat na výzvy v oblasti životního prostředí a energetiky,

| C. | vzhledem k tomu, že i navzdory předešlým iniciativám Evropské unie nezaznamenala situace v podnikatelském prostředí pro malé a střední podniky od roku 2000 žádné znatelné zlepšení, případně se jednalo pouze o zlepšení nevýznamného rozsahu, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že i navzdory předešlým iniciativám Evropské unie nezaznamenala situace v podnikatelském prostředí pro malé a střední podniky od roku 2000 žádné znatelné zlepšení, případně se jednalo pouze o zlepšení nevýznamného rozsahu,

| D. | vzhledem k tomu, že převažující většina malých a středních podniků jsou mikropodniky, řemeslné podniky, rodinné podniky a družstva, v nichž přirozeně vzniká podnikatelská kultura, a že tudíž hrají významnou úlohu při podpoře sociálního začleňování a samostatné výdělečné činnosti, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že převažující většina malých a středních podniků jsou mikropodniky, řemeslné podniky, rodinné podniky a družstva, v nichž přirozeně vzniká podnikatelská kultura, a že tudíž hrají významnou úlohu při podpoře sociálního začleňování a samostatné výdělečné činnosti,

| E. | vzhledem k tomu, že malým a středním podnikům není poskytována dostatečná podpora na obranu proti nekalým obchodním praktikám, k nimž dochází při přeshraničním obchodu, jako je např. klamavé jednání katalogových firem, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že malým a středním podnikům není poskytována dostatečná podpora na obranu proti nekalým obchodním praktikám, k nimž dochází při přeshraničním obchodu, jako je např. klamavé jednání katalogových firem,

| F. | vzhledem k tomu, že evropské malé a střední podniky i přes své odlišnosti čelí mnoha společným výzvám, které brání plnému rozvoji jejich potenciálu, například v oblasti relativně vyšších nákladů na správu a plnění předpisů než u větších podniků, přístupu k financování a na trhy, v oblasti inovací a životního prostředí, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že evropské malé a střední podniky i přes své odlišnosti čelí mnoha společným výzvám, které brání plnému rozvoji jejich potenciálu, například v oblasti relativně vyšších nákladů na správu a plnění předpisů než u větších podniků, přístupu k financování a na trhy, v oblasti inovací a životního prostředí,

| G. | vzhledem k tomu, že hlavním příspěvkem k dosažení prostředí příznivého pro malé a střední podniky bude muset být změna vnímání úlohy podnikatelů a podstupování rizik: političtí představitelé a sdělovací prostředky by za podpory státních správ měli více uznávat podnikání a s ním související ochotu podstoupit riziko, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že hlavním příspěvkem k dosažení prostředí příznivého pro malé a střední podniky bude muset být změna vnímání úlohy podnikatelů a podstupování rizik: političtí představitelé a sdělovací prostředky by za podpory státních správ měli více uznávat podnikání a s ním související ochotu podstoupit riziko,

| H. | vzhledem k tomu, že při zahájení procesu internacionalizace musí malé a střední podniky řešit specifické problémy, jako je nedostatek mezinárodních zkušeností, vzácnost zkušených lidských zdrojů, velmi složitý mezinárodní předpisový rámec a potřeba zavádět změny v organizaci a obchodní kultuře, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že při zahájení procesu internacionalizace musí malé a střední podniky řešit specifické problémy, jako je nedostatek mezinárodních zkušeností, vzácnost zkušených lidských zdrojů, velmi složitý mezinárodní předpisový rámec a potřeba zavádět změny v organizaci a obchodní kultuře,

| I. | vzhledem k tomu, že Evropský parlament mnohokrát s politováním poznamenal, že Evropská charta pro malé podniky je právně nezávazná, co je překážkou pro její skutečné uplatňování a naplňování deseti jejích doporučení, na něž se z velké části vůbec nebere ohled; vzhledem k tomu, že ve výše uvedeném usnesení z 19. ledna 2006 následně požádal Radu, aby se touto záležitostí zabývala, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Evropský parlament mnohokrát s politováním poznamenal, že Evropská charta pro malé podniky je právně nezávazná, co je překážkou pro její skutečné uplatňování a naplňování deseti jejích doporučení, na něž se z velké části vůbec nebere ohled; vzhledem k tomu, že ve výše uvedeném usnesení z 19. ledna 2006 následně požádal Radu, aby se touto záležitostí zabývala,

Obecně

| 1. | vřele podporuje výše uvedené sdělení Komise ze dne 25. června 2008, jehož cílem je vést ambiciózní politický program na podporu růstu malých a středních podniků prostřednictvím 10 hlavních zásad a začlenit zásadu „zelenou malým a středním podnikům“ do tvorby politik na všech úrovních; |
| --- | --- |

1.

vřele podporuje výše uvedené sdělení Komise ze dne 25. června 2008, jehož cílem je vést ambiciózní politický program na podporu růstu malých a středních podniků prostřednictvím 10 hlavních zásad a začlenit zásadu „zelenou malým a středním podnikům“ do tvorby politik na všech úrovních;

| 2. | lituje však, že iniciativa „Small Business Act“ (SBA) není právně závazným nástrojem; domnívá se, že skutečně inovativní aspekt iniciativy spočívá v jejím záměru učinit zásadu „Zelenou malým a středním podnikům“ těžištěm politik Společenství; vyzývá Radu a Komisi, aby se připojily k úsilí Parlamentu učinit tuto zásadu závazným pravidlem, a to formou, která teprve bude určena, s cílem zajistit řádné uplatňování této zásady ve všech budoucích právních předpisech Společenství; |
| --- | --- |

2.

lituje však, že iniciativa „Small Business Act“ (SBA) není právně závazným nástrojem; domnívá se, že skutečně inovativní aspekt iniciativy spočívá v jejím záměru učinit zásadu „Zelenou malým a středním podnikům“ těžištěm politik Společenství; vyzývá Radu a Komisi, aby se připojily k úsilí Parlamentu učinit tuto zásadu závazným pravidlem, a to formou, která teprve bude určena, s cílem zajistit řádné uplatňování této zásady ve všech budoucích právních předpisech Společenství;

| 3. | zdůrazňuje naprostou nutnost uplatňování 10 hlavních zásad na evropské, vnitrostátní a regionální úrovni; vyzývá proto Radu a Komisi, aby projevily pevně politické odhodlání zajistit jejich řádné uplatňování; naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby v úzké spolupráci se všemi relevantními zainteresovanými stranami pracovaly na vymezení priorit a na tom, aby byl urychleně – zejména na vnitrostátní úrovni – uskutečňován akční plán SBA, který přijala Rada ve složení pro konkurenceschopnost na svém zasedání dne 1. prosince 2008, a zajistily, aby se všechny zúčastněné strany opravdu ztotožnily s hlavními zásadami a zavázaly se je uplatňovat; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje naprostou nutnost uplatňování 10 hlavních zásad na evropské, vnitrostátní a regionální úrovni; vyzývá proto Radu a Komisi, aby projevily pevně politické odhodlání zajistit jejich řádné uplatňování; naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby v úzké spolupráci se všemi relevantními zainteresovanými stranami pracovaly na vymezení priorit a na tom, aby byl urychleně – zejména na vnitrostátní úrovni – uskutečňován akční plán SBA, který přijala Rada ve složení pro konkurenceschopnost na svém zasedání dne 1. prosince 2008, a zajistily, aby se všechny zúčastněné strany opravdu ztotožnily s hlavními zásadami a zavázaly se je uplatňovat;

| 4. | vyzývá Komisi, aby se i nadále zasazovala o lepší zviditelnění politických opatření v souvislosti s malými a středními podniky a povědomí o těchto opatřeních, a to svázáním stávajících nástrojů a finančních prostředků Společenství pro malé a střední podniky v rámci zvláštní kapitoly rozpočtu EU; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Komisi, aby se i nadále zasazovala o lepší zviditelnění politických opatření v souvislosti s malými a středními podniky a povědomí o těchto opatřeních, a to svázáním stávajících nástrojů a finančních prostředků Společenství pro malé a střední podniky v rámci zvláštní kapitoly rozpočtu EU;

| 5. | je pevně přesvědčen o tom, že je nezbytné zavést mechanismus pro sledování, zda iniciativy, které již byly zahájeny, jsou řádně a včas realizovány; vyzývá proto Radu, aby kroky, které budou učiněny na úrovni členských států, začlenila do Lisabonského procesu a aby každoročně informovala Parlament o dosaženém pokroku; |
| --- | --- |

5.

je pevně přesvědčen o tom, že je nezbytné zavést mechanismus pro sledování, zda iniciativy, které již byly zahájeny, jsou řádně a včas realizovány; vyzývá proto Radu, aby kroky, které budou učiněny na úrovni členských států, začlenila do Lisabonského procesu a aby každoročně informovala Parlament o dosaženém pokroku;

| 6. | vyzývá Komisi, aby vytvořila kontrolní systém pro sledování toho, jak Komise a členské státy v uplatňování 10 hlavních zásad pokročily; vyzývá Komisi k vytvoření jednotných kritérií pro posuzování dosaženého pokroku; vyzývá členské státy, aby začlenily do svých nadcházejících výročních zpráv o vnitrostátních reformních programech své první zprávy o pokroku; |
| --- | --- |

6.

vyzývá Komisi, aby vytvořila kontrolní systém pro sledování toho, jak Komise a členské státy v uplatňování 10 hlavních zásad pokročily; vyzývá Komisi k vytvoření jednotných kritérií pro posuzování dosaženého pokroku; vyzývá členské státy, aby začlenily do svých nadcházejících výročních zpráv o vnitrostátních reformních programech své první zprávy o pokroku;

| 7. | zdůrazňuje, že je nezbytné klást zvláštní důraz na řemeslné a rodinné podniky, mikropodniky a osoby samostatně výdělečně činné na úrovni Evropské unie a vnitrostátní a regionální úrovni, a naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby přijaly regulační, správní a fiskální opatření a opatření v oblasti celoživotního vzdělávání zaměřená specificky na tyto podniky; vyzývá rovněž k uznání specifických charakteristik svobodných povolání a nutnosti přistupovat k nim stejně jako k ostatním malým a středním podnikům s výjimkou situací, kde je to v rozporu se stávajícími právními předpisy, které výkon těchto povolání upravují; zdůrazňuje důležitou roli sdružení malých a středních podniků pro obchodníky, řemeslníky a ostatní povolání; vyzývá Komisi a členské státy, aby společně usilovaly o zlepšení podnikatelského prostředí v těchto odvětvích a o zdokonalení právního rámce pro jejich profesní a odvětvová sdružení; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že je nezbytné klást zvláštní důraz na řemeslné a rodinné podniky, mikropodniky a osoby samostatně výdělečně činné na úrovni Evropské unie a vnitrostátní a regionální úrovni, a naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby přijaly regulační, správní a fiskální opatření a opatření v oblasti celoživotního vzdělávání zaměřená specificky na tyto podniky; vyzývá rovněž k uznání specifických charakteristik svobodných povolání a nutnosti přistupovat k nim stejně jako k ostatním malým a středním podnikům s výjimkou situací, kde je to v rozporu se stávajícími právními předpisy, které výkon těchto povolání upravují; zdůrazňuje důležitou roli sdružení malých a středních podniků pro obchodníky, řemeslníky a ostatní povolání; vyzývá Komisi a členské státy, aby společně usilovaly o zlepšení podnikatelského prostředí v těchto odvětvích a o zdokonalení právního rámce pro jejich profesní a odvětvová sdružení;

| 8. | domnívá se, že návrhům Komise chybí jasná strategie pro zlepšení právního postavení a práv samostatně výdělečně činných osob, zejména pokud je jejich postavení srovnatelné se zaměstnanci; vyzývá Komisi, aby samostatně výdělečně činným osobám zaručila právo na schvalování standardních sazeb, právo na vlastní organizaci a právo uzavírat kolektivní smlouvy, pokud je jejich protějškem velký podnik s dominantním postavením, pod podmínkou, že to nepoškodí slabší potenciální zákazníky a nenaruší trh; |
| --- | --- |

8.

domnívá se, že návrhům Komise chybí jasná strategie pro zlepšení právního postavení a práv samostatně výdělečně činných osob, zejména pokud je jejich postavení srovnatelné se zaměstnanci; vyzývá Komisi, aby samostatně výdělečně činným osobám zaručila právo na schvalování standardních sazeb, právo na vlastní organizaci a právo uzavírat kolektivní smlouvy, pokud je jejich protějškem velký podnik s dominantním postavením, pod podmínkou, že to nepoškodí slabší potenciální zákazníky a nenaruší trh;

| 9. | naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby zajišťovaly cílená podpůrná opatření a individuální podporu, jako jsou informace, poradenství a dostupnost rizikového kapitálu při zakládání malých a středních podniků; |
| --- | --- |

9.

naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby zajišťovaly cílená podpůrná opatření a individuální podporu, jako jsou informace, poradenství a dostupnost rizikového kapitálu při zakládání malých a středních podniků;

| 10. | zdůrazňuje nutnost rozvoje sociálního a hospodářského modelu, který vytváří přiměřenou bezpečnostní síť pro malé a střední podniky v oblasti tvůrčí činnosti, ve kterých se lze často setkat s nestabilními pracovními podmínkami; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje nutnost rozvoje sociálního a hospodářského modelu, který vytváří přiměřenou bezpečnostní síť pro malé a střední podniky v oblasti tvůrčí činnosti, ve kterých se lze často setkat s nestabilními pracovními podmínkami;

| 11. | s lítostí konstatuje, že ženy při zakládání a řízení podniků čelí problémům zapříčiněným faktory, jako je chabá informovanost, nedostatek kontaktů a špatný přístup k sítím, diskriminace na základě pohlaví a genderové stereotypy, slabá a nepružná nabídka služeb pokud jde o zařízení péče o děti, potíže při slaďování podnikání a rodinných povinností, stejně jako rozdíly v přístupu žen a mužů k podnikání; |
| --- | --- |

11.

s lítostí konstatuje, že ženy při zakládání a řízení podniků čelí problémům zapříčiněným faktory, jako je chabá informovanost, nedostatek kontaktů a špatný přístup k sítím, diskriminace na základě pohlaví a genderové stereotypy, slabá a nepružná nabídka služeb pokud jde o zařízení péče o děti, potíže při slaďování podnikání a rodinných povinností, stejně jako rozdíly v přístupu žen a mužů k podnikání;

| 12. | vřele oceňuje návrhy na zřízení sítě „vyslankyň“ zastupujících ženy podnikatelky, jež by se podílely na vedení programů, které ženám pomohou založit si vlastní firmu, a na podporu podnikatelského ducha mezi absolventkami škol; upozorňuje však na skutečnost, že mnohé podniky stále trpí segregací žen a mužů, což je a po dlouhou dobu bude velmi závažný problém, protože dokud jsou ženy na trhu práce diskriminovány, ztrácí Evropská unie schopné pracovníky a podnikatele, a v důsledku toho ztrácí i peníze; proto je přesvědčen, že by do projektů podporujících ženy podnikatelky mělo být investováno ještě více peněz; |
| --- | --- |

12.

vřele oceňuje návrhy na zřízení sítě „vyslankyň“ zastupujících ženy podnikatelky, jež by se podílely na vedení programů, které ženám pomohou založit si vlastní firmu, a na podporu podnikatelského ducha mezi absolventkami škol; upozorňuje však na skutečnost, že mnohé podniky stále trpí segregací žen a mužů, což je a po dlouhou dobu bude velmi závažný problém, protože dokud jsou ženy na trhu práce diskriminovány, ztrácí Evropská unie schopné pracovníky a podnikatele, a v důsledku toho ztrácí i peníze; proto je přesvědčen, že by do projektů podporujících ženy podnikatelky mělo být investováno ještě více peněz;

| 13. | zdůrazňuje skutečnost, že působení žen v podnikání přiláká ženy na pracovní trh a zlepší jejich hospodářské a sociální postavení; lituje nicméně, že v této oblasti přetrvávají rozdíly – zejména platové – mezi muži a ženami, a to i přesto, že o ženy je projevován velký zájem, a že procentní podíl žen podnikatelek v Evropské unii je i nadále nízký, zčásti v důsledku nijak neregistrované (např. neplacené), avšak důležité činnosti, kterou ženy každodenně přispívají k řízení rodinných malých a středních podniků; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje skutečnost, že působení žen v podnikání přiláká ženy na pracovní trh a zlepší jejich hospodářské a sociální postavení; lituje nicméně, že v této oblasti přetrvávají rozdíly – zejména platové – mezi muži a ženami, a to i přesto, že o ženy je projevován velký zájem, a že procentní podíl žen podnikatelek v Evropské unii je i nadále nízký, zčásti v důsledku nijak neregistrované (např. neplacené), avšak důležité činnosti, kterou ženy každodenně přispívají k řízení rodinných malých a středních podniků;

| 14. | naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby zohlednila úlohu odvětví kultury a tvůrčích činností, které se podílejí 2,6 % na HDP a 2,5 % na zaměstnanosti v Evropské unii, jako hnacího motoru hospodářského a společenského vývoje v Evropské unii; zdůrazňuje význam malých a středních podniků pro oživení odvětví informačních a komunikačních technologií a odvětví tvůrčích činností; |
| --- | --- |

14.

naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby zohlednila úlohu odvětví kultury a tvůrčích činností, které se podílejí 2,6 % na HDP a 2,5 % na zaměstnanosti v Evropské unii, jako hnacího motoru hospodářského a společenského vývoje v Evropské unii; zdůrazňuje význam malých a středních podniků pro oživení odvětví informačních a komunikačních technologií a odvětví tvůrčích činností;

| 15. | zdůrazňuje, že oblasti tvůrčí činnosti dominují malé a střední podniky a tato oblast je zvláště důležitá pro zajištění udržitelné regionální zaměstnanosti; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že oblasti tvůrčí činnosti dominují malé a střední podniky a tato oblast je zvláště důležitá pro zajištění udržitelné regionální zaměstnanosti;

| 16. | vítá plán Komise předložit návrh směrnice o snížených sazbách DPH pro služby s vysokým podílem lidské práce a poskytované v místě – tyto služby poskytují v první řadě malé a střední podniky; zdůrazňuje však, že to nesmí vést k narušení hospodářské soutěže a že v této směrnici musí být jednoznačně stanoveno, na které služby se snížené sazby uplatní; |
| --- | --- |

16.

vítá plán Komise předložit návrh směrnice o snížených sazbách DPH pro služby s vysokým podílem lidské práce a poskytované v místě – tyto služby poskytují v první řadě malé a střední podniky; zdůrazňuje však, že to nesmí vést k narušení hospodářské soutěže a že v této směrnici musí být jednoznačně stanoveno, na které služby se snížené sazby uplatní;

| 17. | konstatuje, že je nutné zajistit, aby byly malé a střední podniky schopné nakupovat v malém měřítku, ekologicky a na místním trhu, a tím méně škodily životnímu prostředí a byly efektivnější; |
| --- | --- |

17.

konstatuje, že je nutné zajistit, aby byly malé a střední podniky schopné nakupovat v malém měřítku, ekologicky a na místním trhu, a tím méně škodily životnímu prostředí a byly efektivnější;

| 18. | vítá urychlené přijetí všeobecné blokové výjimky pro státní podpory a opatření týkajících se statutu evropské soukromé společnosti a snížených sazeb DPH; |
| --- | --- |

18.

vítá urychlené přijetí všeobecné blokové výjimky pro státní podpory a opatření týkajících se statutu evropské soukromé společnosti a snížených sazeb DPH;

| 19. | vítá návrh Komise na snížení sazeb DPH pro místně poskytované služby; vyzývá Komisi, aby přijala další opatření ke zmírnění pravidel pro státní podporu a povzbudila tak poskytování příležitostí v oblasti veřejných zakázek pro místní společnosti, zejména pro malé a střední podniky; |
| --- | --- |

19.

vítá návrh Komise na snížení sazeb DPH pro místně poskytované služby; vyzývá Komisi, aby přijala další opatření ke zmírnění pravidel pro státní podporu a povzbudila tak poskytování příležitostí v oblasti veřejných zakázek pro místní společnosti, zejména pro malé a střední podniky;

| 20. | podporuje myšlenku prodloužit stávající výjimku z pravidel hospodářské soutěže Společenství pro státní podporu filmové produkce až do roku 2012 a má za to, že se jedná o zásadní podporu malých a středních podniků působících v oblasti tvůrčí činnosti; |
| --- | --- |

20.

podporuje myšlenku prodloužit stávající výjimku z pravidel hospodářské soutěže Společenství pro státní podporu filmové produkce až do roku 2012 a má za to, že se jedná o zásadní podporu malých a středních podniků působících v oblasti tvůrčí činnosti;

| 21. | podporuje nová pravidla státní podpory stanovená v nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (3), podle nichž jsou za určitých podmínek malé a střední podniky vyňaty z oznamovací povinnosti; |
| --- | --- |

21.

podporuje nová pravidla státní podpory stanovená v nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (3), podle nichž jsou za určitých podmínek malé a střední podniky vyňaty z oznamovací povinnosti;

| 22. | konstatuje, že i přes jasný závazek uvedený v Evropské chartě pro malé a střední podniky zůstává hlas malých a středních podniků v rámci sociálního dialogu stále slabý; naléhavě žádá, aby byl tento nedostatek formálně napraven vhodnými návrhy v rámci iniciativy SBA; |
| --- | --- |

22.

konstatuje, že i přes jasný závazek uvedený v Evropské chartě pro malé a střední podniky zůstává hlas malých a středních podniků v rámci sociálního dialogu stále slabý; naléhavě žádá, aby byl tento nedostatek formálně napraven vhodnými návrhy v rámci iniciativy SBA;

| 23. | domnívá se, že v rámci SBA je nezbytné klást větší důraz na oblast pracovního práva, zejména s ohledem na koncept flexikurity, který právě malým a středním podnikům umožňuje rychleji reagovat na změny trhu, a tím zabezpečit vyšší zaměstnanost a konkurenceschopnost společnosti, a to i na mezinárodní úrovni, při zohlednění nutné sociální ochrany; poukazuje v této souvislosti na své usnesení ze dne 29. listopadu 2007 k obecným zásadám flexikurity (4); |
| --- | --- |

23.

domnívá se, že v rámci SBA je nezbytné klást větší důraz na oblast pracovního práva, zejména s ohledem na koncept flexikurity, který právě malým a středním podnikům umožňuje rychleji reagovat na změny trhu, a tím zabezpečit vyšší zaměstnanost a konkurenceschopnost společnosti, a to i na mezinárodní úrovni, při zohlednění nutné sociální ochrany; poukazuje v této souvislosti na své usnesení ze dne 29. listopadu 2007 k obecným zásadám flexikurity (4);

| 24. | kromě toho zdůrazňuje význam pracovního práva, zejména s ohledem na otázku, jak lze jeho uplatňování v malých a středních podnicích optimalizovat, např. poskytováním lepšího poradenství nebo zjednodušením správních postupů, a vyzývá členské státy, aby věnovaly zvláštní pozornost malým a středním podnikům s ohledem na specifická opatření, která přijímají v souvislosti s flexikuritou, včetně aktivních politik pracovního trhu, neboť u malých a středních podniků je prostor pro větší vnitřní i vnější flexibilitu, neboť mají malý počet zaměstnanců, ale také potřebují větší jistotu pro sebe i pro své zaměstnance; považuje za nezbytné, aby pracovní právo, které tvoří hlavní pilíř flexikurity, poskytovalo spolehlivý právní základ pro malé a střední podniky, neboť tyto podniky si nemohou dovolit platit právní oddělení nebo oddělení pro řízení lidských zdrojů; připomíná, že podle údajů Eurostatu v roce 2003 mělo 91,5 % evropských podniků méně než 10 zaměstnanců; |
| --- | --- |

24.

kromě toho zdůrazňuje význam pracovního práva, zejména s ohledem na otázku, jak lze jeho uplatňování v malých a středních podnicích optimalizovat, např. poskytováním lepšího poradenství nebo zjednodušením správních postupů, a vyzývá členské státy, aby věnovaly zvláštní pozornost malým a středním podnikům s ohledem na specifická opatření, která přijímají v souvislosti s flexikuritou, včetně aktivních politik pracovního trhu, neboť u malých a středních podniků je prostor pro větší vnitřní i vnější flexibilitu, neboť mají malý počet zaměstnanců, ale také potřebují větší jistotu pro sebe i pro své zaměstnance; považuje za nezbytné, aby pracovní právo, které tvoří hlavní pilíř flexikurity, poskytovalo spolehlivý právní základ pro malé a střední podniky, neboť tyto podniky si nemohou dovolit platit právní oddělení nebo oddělení pro řízení lidských zdrojů; připomíná, že podle údajů Eurostatu v roce 2003 mělo 91,5 % evropských podniků méně než 10 zaměstnanců;

| 25. | domnívá se, že je nezbytné zavést opatření pro boj s nenahlášenou prací, která je nepochybně zdrojem nekalé konkurence pro malé a střední podniky s vysokým podílem lidské práce; |
| --- | --- |

25.

domnívá se, že je nezbytné zavést opatření pro boj s nenahlášenou prací, která je nepochybně zdrojem nekalé konkurence pro malé a střední podniky s vysokým podílem lidské práce;

| 26. | vyzývá členské státy, aby zvýšily začlenění malých a středních podniků vlastněných nedostatečně zastoupenými etnickými menšinami do hlavního proudu hospodářství, a to vytvářením programů podporujících rozmanitost dodavatelů, jejichž cílem je poskytnout rovné příležitosti nedostatečně zastoupeným podnikům soutěžícím o zakázky s většími podniky; |
| --- | --- |

26.

vyzývá členské státy, aby zvýšily začlenění malých a středních podniků vlastněných nedostatečně zastoupenými etnickými menšinami do hlavního proudu hospodářství, a to vytvářením programů podporujících rozmanitost dodavatelů, jejichž cílem je poskytnout rovné příležitosti nedostatečně zastoupeným podnikům soutěžícím o zakázky s většími podniky;

| 27. | poukazuje na význam statutu evropské soukromé společnosti jakožto nové, další právní formy; a to za předpokladu, že bude zaměřen na malé a střední podniky, které mají v úmyslu zapojit se do přeshraniční činnosti, a že nebude moci být zneužit většími podniky k porušování a obcházení právních předpisů členských států, jež podporují systém řízení podniků zohledňující zájmy všech zainteresovaných stran; |
| --- | --- |

27.

poukazuje na význam statutu evropské soukromé společnosti jakožto nové, další právní formy; a to za předpokladu, že bude zaměřen na malé a střední podniky, které mají v úmyslu zapojit se do přeshraniční činnosti, a že nebude moci být zneužit většími podniky k porušování a obcházení právních předpisů členských států, jež podporují systém řízení podniků zohledňující zájmy všech zainteresovaných stran;

| 28. | na základě zásady, že přístup k informacím je nezbytným předpokladem k získávání informací samotných, a s ohledem na to, jak důležitým prostředkem je v tomto směru internet, vyzývá orgány veřejné moci, aby co nejvíce zjednodušily úřední webové stránky, aby mohli uživatelé nalézt a lépe pochopit nabízené mechanismy podpory; |
| --- | --- |

28.

na základě zásady, že přístup k informacím je nezbytným předpokladem k získávání informací samotných, a s ohledem na to, jak důležitým prostředkem je v tomto směru internet, vyzývá orgány veřejné moci, aby co nejvíce zjednodušily úřední webové stránky, aby mohli uživatelé nalézt a lépe pochopit nabízené mechanismy podpory;

Povzbuzení výzkumu, vývoje a inovací

| 29. | zdůrazňuje, že pro malé a střední podniky jsou inovace důležité, ale že pro ně není snadné využít výzkumných příležitostí; domnívá se, že akademie věd a výzkumné ústavy v jednotlivých členských by mohly hrát roli v podněcování k inovacím a ve snižování překážek pro malé a střední podniky ve vztahu k výzkumu; je přesvědčen, že pozornost by se neměla zaměřovat jen na technologicky nejvyspělejší inovace, ale také na inovace, které jsou z technologického hlediska na nižší či střední úrovni, a na neformální inovace; soudí, že Evropský inovační a technologický institut by mohl mít významnou úlohu při podpoře výzkumu a vývoje a inovací pro malé a střední podniky; vyzývá členské státy, aby znásobily iniciativy snižující pro malé a střední podniky prahovou hodnotu pro získání přístupu k výzkumu; je přesvědčen, že veškeré výzkumné a technologické programy Společenství by měly být koncipovány tak, aby usnadňovaly přeshraniční účast malých a středních podniků; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že pro malé a střední podniky jsou inovace důležité, ale že pro ně není snadné využít výzkumných příležitostí; domnívá se, že akademie věd a výzkumné ústavy v jednotlivých členských by mohly hrát roli v podněcování k inovacím a ve snižování překážek pro malé a střední podniky ve vztahu k výzkumu; je přesvědčen, že pozornost by se neměla zaměřovat jen na technologicky nejvyspělejší inovace, ale také na inovace, které jsou z technologického hlediska na nižší či střední úrovni, a na neformální inovace; soudí, že Evropský inovační a technologický institut by mohl mít významnou úlohu při podpoře výzkumu a vývoje a inovací pro malé a střední podniky; vyzývá členské státy, aby znásobily iniciativy snižující pro malé a střední podniky prahovou hodnotu pro získání přístupu k výzkumu; je přesvědčen, že veškeré výzkumné a technologické programy Společenství by měly být koncipovány tak, aby usnadňovaly přeshraniční účast malých a středních podniků;

| 30. | podporuje iniciativu Komise ke zlepšení přístupu k sedmému rámcovému programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (5); |
| --- | --- |

30.

podporuje iniciativu Komise ke zlepšení přístupu k sedmému rámcovému programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (5);

| 31. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zavedly lepší rámcové podmínky pro vytvoření příznivého prostředí pro inovace v malých a středních podnicích, zejména zavedením způsobů, jak zlepšit ochranu duševního vlastnictví a účinněji bojovat proti padělání v celé Evropské unii; je přesvědčen, že vyvážená pravidla pro práva duševního vlastnictví by mohla skýtat ochranu a zároveň zajišťovat tok a výměnu informací a myšlenek; zdůrazňuje, že malé a střední podniky potřebují podporu, aby měly přístup k ochraně práv duševního vlastnictví, prosazovaly tato práva za pomoci příslušných orgánů pro ochranu práv duševního vlastnictví a také využívaly svá práva duševního vlastnictví k získávání finančních prostředků; |
| --- | --- |

31.

vyzývá Komisi a členské státy, aby zavedly lepší rámcové podmínky pro vytvoření příznivého prostředí pro inovace v malých a středních podnicích, zejména zavedením způsobů, jak zlepšit ochranu duševního vlastnictví a účinněji bojovat proti padělání v celé Evropské unii; je přesvědčen, že vyvážená pravidla pro práva duševního vlastnictví by mohla skýtat ochranu a zároveň zajišťovat tok a výměnu informací a myšlenek; zdůrazňuje, že malé a střední podniky potřebují podporu, aby měly přístup k ochraně práv duševního vlastnictví, prosazovaly tato práva za pomoci příslušných orgánů pro ochranu práv duševního vlastnictví a také využívaly svá práva duševního vlastnictví k získávání finančních prostředků;

| 32. | žádá Komisi a členské státy, aby od svých obchodních partnerů přísněji vyžadovaly dodržování Dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS) a aby vynaložily veškeré úsilí, které je nezbytné k přijetí dvoustranných, regionálních nebo vícestranných dohod v oblasti boje proti padělání a pirátství, jako je obchodní dohoda proti padělání (ACTA); |
| --- | --- |

32.

žádá Komisi a členské státy, aby od svých obchodních partnerů přísněji vyžadovaly dodržování Dohody o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (TRIPS) a aby vynaložily veškeré úsilí, které je nezbytné k přijetí dvoustranných, regionálních nebo vícestranných dohod v oblasti boje proti padělání a pirátství, jako je obchodní dohoda proti padělání (ACTA);

| 33. | zastává názor, že dosud není plně využíván plný potenciál elektronického obchodu pro malé a střední podniky a je třeba ještě hodně učinit pro dosažení jednotného evropského elektronického trhu pro výrobky a služby, na němž by malé a střední podniky mohly hrát vedoucí úlohu při další integraci trhů Evropské unie; |
| --- | --- |

33.

zastává názor, že dosud není plně využíván plný potenciál elektronického obchodu pro malé a střední podniky a je třeba ještě hodně učinit pro dosažení jednotného evropského elektronického trhu pro výrobky a služby, na němž by malé a střední podniky mohly hrát vedoucí úlohu při další integraci trhů Evropské unie;

| 34. | zastává názor, že musí být podporována účast malých a středních podniků v seskupeních v zájmu podnícení inovací a zvýšení konkurenceschopnosti hospodářství EU; proto vyzývá Komisi, aby podpořila zlepšování správy seskupení, zejména pomocí výměny osvědčených postupů a programů odborné přípravy, aby navrhla a šířila nástroje pro hodnocení výkonnosti seskupení, prosazovala spolupráci jednotlivých seskupení a dále zjednodušovala správní postupy pro účast seskupení v programech EU; |
| --- | --- |

34.

zastává názor, že musí být podporována účast malých a středních podniků v seskupeních v zájmu podnícení inovací a zvýšení konkurenceschopnosti hospodářství EU; proto vyzývá Komisi, aby podpořila zlepšování správy seskupení, zejména pomocí výměny osvědčených postupů a programů odborné přípravy, aby navrhla a šířila nástroje pro hodnocení výkonnosti seskupení, prosazovala spolupráci jednotlivých seskupení a dále zjednodušovala správní postupy pro účast seskupení v programech EU;

| 35. | vyzývá k tomu, aby byly v SBA zohledněny formy spolupráce mezi malými a středními podniky v podobě sdružení (sdružení v oblasti marketingu a nákupu), neboť u těchto sdružení existuje prokazatelně nižší riziko platební neschopnosti než u jednotlivých podniků; |
| --- | --- |

35.

vyzývá k tomu, aby byly v SBA zohledněny formy spolupráce mezi malými a středními podniky v podobě sdružení (sdružení v oblasti marketingu a nákupu), neboť u těchto sdružení existuje prokazatelně nižší riziko platební neschopnosti než u jednotlivých podniků;

| 36. | je pevně přesvědčen, že patenty hrají v oblasti inovací a hospodářské výkonnosti důležitou úlohu, neboť umožňují, aby byly inovační investice pro inovátory výnosné, a poskytují potřebnou jistotu pro investice, majetek a půjčky; proto je toho názoru, že by mělo být urychleně dosaženo dohody o patentu Společenství, který s nízkými náklady zajistí účinnou, pružnou a vysoce kvalitní právní ochranu uzpůsobenou potřebám malých a středních podniků, i dohody o harmonizovaném systému řešení sporů týkajících se evropského patentu; |
| --- | --- |

36.

je pevně přesvědčen, že patenty hrají v oblasti inovací a hospodářské výkonnosti důležitou úlohu, neboť umožňují, aby byly inovační investice pro inovátory výnosné, a poskytují potřebnou jistotu pro investice, majetek a půjčky; proto je toho názoru, že by mělo být urychleně dosaženo dohody o patentu Společenství, který s nízkými náklady zajistí účinnou, pružnou a vysoce kvalitní právní ochranu uzpůsobenou potřebám malých a středních podniků, i dohody o harmonizovaném systému řešení sporů týkajících se evropského patentu;

| 37. | zdůrazňuje, že je třeba podporovat zadávání inovačních veřejných zakázek a veřejných zakázek v předobchodní fázi, neboť jsou přínosem pro zadavatele, občany i zúčastněné podniky; vyzývá členské státy, aby zvýšily podíl inovačních veřejných zakázek a účast inovativních malých a středních podniků ve výběrových řízeních na veřejné zakázky; vyzývá Komisi, aby napomáhala šíření osvědčených postupů v této oblasti, například pokud jde o kritéria a postup výběrových řízení a způsob sdílení rizika a poznatků; |
| --- | --- |

37.

zdůrazňuje, že je třeba podporovat zadávání inovačních veřejných zakázek a veřejných zakázek v předobchodní fázi, neboť jsou přínosem pro zadavatele, občany i zúčastněné podniky; vyzývá členské státy, aby zvýšily podíl inovačních veřejných zakázek a účast inovativních malých a středních podniků ve výběrových řízeních na veřejné zakázky; vyzývá Komisi, aby napomáhala šíření osvědčených postupů v této oblasti, například pokud jde o kritéria a postup výběrových řízení a způsob sdílení rizika a poznatků;

| 38. | zastává názor, že u mezinárodních veřejných zakázek, kde nové technologie umožňují přeshraniční elektronický obchod, dovolují nové formy, například kombinatorické aukce pro konsorcia malých a středních podniků a on-line zveřejňování a propagace nabídkových řízení, značný nárůst objemu obchodování v rámci veřejných zakázek na podporu přeshraničního elektronického obchodu nejen v Evropské unii, ale i celosvětově; |
| --- | --- |

38.

zastává názor, že u mezinárodních veřejných zakázek, kde nové technologie umožňují přeshraniční elektronický obchod, dovolují nové formy, například kombinatorické aukce pro konsorcia malých a středních podniků a on-line zveřejňování a propagace nabídkových řízení, značný nárůst objemu obchodování v rámci veřejných zakázek na podporu přeshraničního elektronického obchodu nejen v Evropské unii, ale i celosvětově;

| 39. | upozorňuje na to, že je zapotřebí dostatečného počtu technických a kvalifikovaných pracovníků; proto je přesvědčen, že je třeba více investovat do vzdělávání a že by měly být posíleny vazby vzdělávacích zařízení s malými a středními podniky, aby byla propagace samostatné výdělečné činnosti, kultury podnikání a povědomí o podnikání součástí osnov vzdělávání v členských státech; podněcuje k dalšímu rozšíření programů individuální mobility, jako jsou programy „Erasmus pro mladé podnikatele“ a „Erasmus pro učně“, a to zejména pokud jde o účast žen; podporuje plánované rozšíření působnosti programu Leonardo da Vinci a vytvoření Evropského systému kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu; naléhavě žádá členské státy, aby ve spolupráci se sociálními partnery a poskytovateli odborné přípravy zřizovaly programy odborné a profesní přípravy, rekvalifikace a celoživotního vzdělávání založené na pracovní zkušenosti a specificky upravené pro potřeby malých a středních podniků, které bude spolufinancovat Evropský sociální fond; vyzývá Komisi, aby usnadňovala výměnu osvědčených postupů inovativní odborné přípravy a opatření ke sladění pracovního a rodinného života a k prosazování rovnosti pohlaví; |
| --- | --- |

39.

upozorňuje na to, že je zapotřebí dostatečného počtu technických a kvalifikovaných pracovníků; proto je přesvědčen, že je třeba více investovat do vzdělávání a že by měly být posíleny vazby vzdělávacích zařízení s malými a středními podniky, aby byla propagace samostatné výdělečné činnosti, kultury podnikání a povědomí o podnikání součástí osnov vzdělávání v členských státech; podněcuje k dalšímu rozšíření programů individuální mobility, jako jsou programy „Erasmus pro mladé podnikatele“ a „Erasmus pro učně“, a to zejména pokud jde o účast žen; podporuje plánované rozšíření působnosti programu Leonardo da Vinci a vytvoření Evropského systému kreditů pro odborné vzdělávání a přípravu; naléhavě žádá členské státy, aby ve spolupráci se sociálními partnery a poskytovateli odborné přípravy zřizovaly programy odborné a profesní přípravy, rekvalifikace a celoživotního vzdělávání založené na pracovní zkušenosti a specificky upravené pro potřeby malých a středních podniků, které bude spolufinancovat Evropský sociální fond; vyzývá Komisi, aby usnadňovala výměnu osvědčených postupů inovativní odborné přípravy a opatření ke sladění pracovního a rodinného života a k prosazování rovnosti pohlaví;

| 40. | zdůrazňuje význam podpory určené mladým podnikatelům a ženám podnikatelkám, která je poskytována mj. zaváděním programů osobního poradenství a školení; poukazuje na to, že stále více žen podnikatelek a mladých podnikatelů pracuje v malých a středních podnicích, i když stále hlavně v nejmenších podnicích (mikropodnicích), a stále se potýká s negativními důsledky stereotypů a předsudků při převodech a předávání vedení podniků, zejména v případě rodinných podniků; žádá proto členské státy, aby zohlednily dopad stárnoucí populace a zavedly vhodné politiky a nástroje, zejména nástroje pro diagnostiku, poskytování informací o převodu podniků, poradenství a pomoc; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje význam podpory určené mladým podnikatelům a ženám podnikatelkám, která je poskytována mj. zaváděním programů osobního poradenství a školení; poukazuje na to, že stále více žen podnikatelek a mladých podnikatelů pracuje v malých a středních podnicích, i když stále hlavně v nejmenších podnicích (mikropodnicích), a stále se potýká s negativními důsledky stereotypů a předsudků při převodech a předávání vedení podniků, zejména v případě rodinných podniků; žádá proto členské státy, aby zohlednily dopad stárnoucí populace a zavedly vhodné politiky a nástroje, zejména nástroje pro diagnostiku, poskytování informací o převodu podniků, poradenství a pomoc;

| 41. | upozorňuje na to, že sedmý rámcový program obsahuje mechanismus pro sdílení finančních rizik, který by měl umožnit zpřístupnění úvěrů od Evropské investiční banky (EIB) na projekty velkého rozsahu; vyzývá Komisi, aby posoudila, jak malé a střední podniky tohoto mechanismu využívají, a následně předložila případné potřebné návrhy; |
| --- | --- |

41.

upozorňuje na to, že sedmý rámcový program obsahuje mechanismus pro sdílení finančních rizik, který by měl umožnit zpřístupnění úvěrů od Evropské investiční banky (EIB) na projekty velkého rozsahu; vyzývá Komisi, aby posoudila, jak malé a střední podniky tohoto mechanismu využívají, a následně předložila případné potřebné návrhy;

| 42. | vítá zahájení činnosti jednotné evropské sítě integrující služby, které v současné době poskytují evropská informační střediska (Euro Info Centres, EIC) a inovační kontaktní střediska (Innovation Relay Centres, IRC) na podporu malých a středních podniků ve veškerém jejich úsilí o inovace a konkurenceschopnost prostřednictvím široké škály služeb; |
| --- | --- |

42.

vítá zahájení činnosti jednotné evropské sítě integrující služby, které v současné době poskytují evropská informační střediska (Euro Info Centres, EIC) a inovační kontaktní střediska (Innovation Relay Centres, IRC) na podporu malých a středních podniků ve veškerém jejich úsilí o inovace a konkurenceschopnost prostřednictvím široké škály služeb;

| 43. | vyzývá Komisi, aby posoudila zapojení malých a středních podniků do rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace (6) a předložila případné potřebné návrhy; |
| --- | --- |

43.

vyzývá Komisi, aby posoudila zapojení malých a středních podniků do rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace (6) a předložila případné potřebné návrhy;

Zajištění financování a přístupu k finančním prostředkům

| 44. | zdůrazňuje, že hlavním zdrojem financování malých a středních podniků v Evropě je jejich vlastní činnost a úvěry a půjčky od finančních ústavů; konstatuje, že malé a střední podniky jsou vnímány jako rizikovější, což zhoršuje jejich přístup k financování; vyzývá finanční instituce, Komisi a členské státy, aby spojily své úsilí a zajistily malým a středním podnikům přístup k financování a nabídly jim možnost konsolidace kapitálu pomocí investování zisku zpět do podniku; domnívá se, že mají-li být malé a střední podniky schopny vybudovat si vlastní finanční prostředky a zdroje, neměla by od nich být vyžadována úhrada poplatků vzniklých před zahájením činnosti; v této souvislosti poukazuje na naléhavost stávající finanční situace a potřebu okamžité akce; |
| --- | --- |

44.

zdůrazňuje, že hlavním zdrojem financování malých a středních podniků v Evropě je jejich vlastní činnost a úvěry a půjčky od finančních ústavů; konstatuje, že malé a střední podniky jsou vnímány jako rizikovější, což zhoršuje jejich přístup k financování; vyzývá finanční instituce, Komisi a členské státy, aby spojily své úsilí a zajistily malým a středním podnikům přístup k financování a nabídly jim možnost konsolidace kapitálu pomocí investování zisku zpět do podniku; domnívá se, že mají-li být malé a střední podniky schopny vybudovat si vlastní finanční prostředky a zdroje, neměla by od nich být vyžadována úhrada poplatků vzniklých před zahájením činnosti; v této souvislosti poukazuje na naléhavost stávající finanční situace a potřebu okamžité akce;

| 45. | vyzývá Komisi a členské státy ke zvýšené podpoře a poskytování informací o existenci evropských fondů a státních podpor určených pro malé a střední podniky a k usnadnění přístupu k těmto dvěma nástrojům a zlepšení jejich srozumitelnosti; |
| --- | --- |

45.

vyzývá Komisi a členské státy ke zvýšené podpoře a poskytování informací o existenci evropských fondů a státních podpor určených pro malé a střední podniky a k usnadnění přístupu k těmto dvěma nástrojům a zlepšení jejich srozumitelnosti;

| 46. | vyzývá členské státy, aby vytvářely lepší podmínky, jež umožní malým a středním podnikům investovat do rozvoje dovedností, zejména prostřednictvím přímých daňových úlev a dohod o náhradách mezi daňovými orgány a Evropskou unií; |
| --- | --- |

46.

vyzývá členské státy, aby vytvářely lepší podmínky, jež umožní malým a středním podnikům investovat do rozvoje dovedností, zejména prostřednictvím přímých daňových úlev a dohod o náhradách mezi daňovými orgány a Evropskou unií;

| 47. | uznává, že daňové soustavy členských států mohou podnikatele odrazovat od převodu podniků, zejména v případě rodinných podniků, neboť převod zvyšuje riziko likvidace nebo uzavření podniku; vyzývá proto členské státy, aby důsledně zrevidovaly svůj právní a daňový rámec s cílem zlepšit podmínky pro převody podniků, zejména v případě odchodu majitele do důchodu či onemocnění majitele; je přesvědčen, že toto zlepšení usnadní pokračování činnosti podniků, zejména rodinných podniků, zachování pracovních míst a zpětné investování zisku; |
| --- | --- |

47.

uznává, že daňové soustavy členských států mohou podnikatele odrazovat od převodu podniků, zejména v případě rodinných podniků, neboť převod zvyšuje riziko likvidace nebo uzavření podniku; vyzývá proto členské státy, aby důsledně zrevidovaly svůj právní a daňový rámec s cílem zlepšit podmínky pro převody podniků, zejména v případě odchodu majitele do důchodu či onemocnění majitele; je přesvědčen, že toto zlepšení usnadní pokračování činnosti podniků, zejména rodinných podniků, zachování pracovních míst a zpětné investování zisku;

| 48. | vyjadřuje značnou spokojenost s nedávným propojením politiky soudržnosti a Lisabonské strategie; je přesvědčen, že nasměruje-li se více regionálních finančních prostředků do podnikatelské sféry, výzkumu a inovací, mohly by se na místní úrovni vytvořit značné finanční prostředky, jež by mohly pozvednout podnikatelský potenciál; |
| --- | --- |

48.

vyjadřuje značnou spokojenost s nedávným propojením politiky soudržnosti a Lisabonské strategie; je přesvědčen, že nasměruje-li se více regionálních finančních prostředků do podnikatelské sféry, výzkumu a inovací, mohly by se na místní úrovni vytvořit značné finanční prostředky, jež by mohly pozvednout podnikatelský potenciál;

| 49. | zdůrazňuje, že pro financování malých a středních podniků jsou nezbytné dynamické finanční trhy, a poukazuje na potřebu otevření evropských trhů s rizikovým kapitálem tím, že se zlepší dostupnost rizikového kapitálu, mezaninového financování a mikroúvěrů a přístup k nim; z tohoto důvodu se domnívá, že za normálních okolností by malé a střední podniky měly mít přístup k úvěrům poskytovaným subjekty na kapitálovém trhu, které mohou posoudit šance malých a středních podniků na úspěch a účinněji uspokojit jejich potřeby; |
| --- | --- |

49.

zdůrazňuje, že pro financování malých a středních podniků jsou nezbytné dynamické finanční trhy, a poukazuje na potřebu otevření evropských trhů s rizikovým kapitálem tím, že se zlepší dostupnost rizikového kapitálu, mezaninového financování a mikroúvěrů a přístup k nim; z tohoto důvodu se domnívá, že za normálních okolností by malé a střední podniky měly mít přístup k úvěrům poskytovaným subjekty na kapitálovém trhu, které mohou posoudit šance malých a středních podniků na úspěch a účinněji uspokojit jejich potřeby;

| 50. | podporuje rozhodnutí Rady a EIB přijmout sérii reforem, které mají rozšířit produkty financování malých a středních podniků skupinou EIB a nabídnout jejím bankovním partnerům podstatný rozvoj globálních půjček, a to jak z kvalitativního, tak z kvantitativního hlediska; |
| --- | --- |

50.

podporuje rozhodnutí Rady a EIB přijmout sérii reforem, které mají rozšířit produkty financování malých a středních podniků skupinou EIB a nabídnout jejím bankovním partnerům podstatný rozvoj globálních půjček, a to jak z kvalitativního, tak z kvantitativního hlediska;

| 51. | zdůrazňuje, že omezený přístup malých a středních podniků k financování je hlavní překážkou, která brání jejich zakládání a rozvoji; vítá v tomto ohledu rozhodnutí EIB zvýšit o dalších 30 000 milionů EUR finanční prostředky určené na záruky a další finanční nástroje pro malé a střední podniky; vyzývá EIB, aby navrhla nové podoby finančních nástrojů a konkrétní nová řešení, jež odstraní překážky, které zajištění představuje pro získání úvěru; v souvislosti se současnou finanční krizí vyzývá také členské státy, aby podporovaly banky při zajišťování přístupu malých a středních podniků k úvěrům za rozumných podmínek; |
| --- | --- |

51.

zdůrazňuje, že omezený přístup malých a středních podniků k financování je hlavní překážkou, která brání jejich zakládání a rozvoji; vítá v tomto ohledu rozhodnutí EIB zvýšit o dalších 30 000 milionů EUR finanční prostředky určené na záruky a další finanční nástroje pro malé a střední podniky; vyzývá EIB, aby navrhla nové podoby finančních nástrojů a konkrétní nová řešení, jež odstraní překážky, které zajištění představuje pro získání úvěru; v souvislosti se současnou finanční krizí vyzývá také členské státy, aby podporovaly banky při zajišťování přístupu malých a středních podniků k úvěrům za rozumných podmínek;

| 52. | nadšeně vítá novou iniciativu „společná akce na podporu mikrofinančních institucí v Evropě“ (JASMINE), která usnadní zakládání podniků, a bude zejména podporovat podnikatelskou činnost mladých lidí a žen; žádá členské státy, aby ve spolupráci s organizacemi malých a středních podniků a úvěrovými institucemi hrály aktivní roli při poskytování informací o přístupu k mikroúvěrům a alternativním formám financování a o tom, jak o ně žádat; |
| --- | --- |

52.

nadšeně vítá novou iniciativu „společná akce na podporu mikrofinančních institucí v Evropě“ (JASMINE), která usnadní zakládání podniků, a bude zejména podporovat podnikatelskou činnost mladých lidí a žen; žádá členské státy, aby ve spolupráci s organizacemi malých a středních podniků a úvěrovými institucemi hrály aktivní roli při poskytování informací o přístupu k mikroúvěrům a alternativním formám financování a o tom, jak o ně žádat;

| 53. | zdůrazňuje důležitou úlohu, kterou hraje EIB a Evropský investiční fond (EIF) v oblasti zlepšování dostupného financování pro malé a střední podniky, zejména s ohledem na současné finanční otřesy a jejich dopad na trh s úvěry; vyzývá Komisi a členské státy, aby podrobněji zkoumaly, jak by bylo možné zlepšit současné bankovní a jiné finanční předpisy, včetně průhlednosti úvěrových hodnocení, s cílem usnadnit přístup malých a středních podniků k financování; vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy a EIB vytvořila vhodné rámcové podmínky pro vytvoření celoevropského trhu s rizikovým kapitálem; |
| --- | --- |

53.

zdůrazňuje důležitou úlohu, kterou hraje EIB a Evropský investiční fond (EIF) v oblasti zlepšování dostupného financování pro malé a střední podniky, zejména s ohledem na současné finanční otřesy a jejich dopad na trh s úvěry; vyzývá Komisi a členské státy, aby podrobněji zkoumaly, jak by bylo možné zlepšit současné bankovní a jiné finanční předpisy, včetně průhlednosti úvěrových hodnocení, s cílem usnadnit přístup malých a středních podniků k financování; vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy a EIB vytvořila vhodné rámcové podmínky pro vytvoření celoevropského trhu s rizikovým kapitálem;

| 54. | připomíná, že každý čtvrtý případ bankrotů malých a středních podniků bývá zapříčiněn opožděním plateb, většinou ze strany orgánů veřejné správy; zdůrazňuje, že stávající úvěrové problémy mohou mít nepřiměřeně negativní dopady na malé a střední podniky, neboť větší zákazníci vyvíjejí nátlak na malé dodavatele, aby jim poskytli prodloužené platební lhůty; vítá v tomto ohledu návrh Komise na revizi směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/35/ES ze dne 29. června 2000 o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích (7) a vyzývá členské státy, aby zlepšily platební morálku ve své veřejné správě; vyzývá k vytvoření harmonizované časové lhůty pro platby na úrovni Společenství, která by byla u plateb malým a středním podnikům případně ještě zkrácena, a k pokutám za nedodržení této lhůty; |
| --- | --- |

54.

připomíná, že každý čtvrtý případ bankrotů malých a středních podniků bývá zapříčiněn opožděním plateb, většinou ze strany orgánů veřejné správy; zdůrazňuje, že stávající úvěrové problémy mohou mít nepřiměřeně negativní dopady na malé a střední podniky, neboť větší zákazníci vyvíjejí nátlak na malé dodavatele, aby jim poskytli prodloužené platební lhůty; vítá v tomto ohledu návrh Komise na revizi směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/35/ES ze dne 29. června 2000 o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích (7) a vyzývá členské státy, aby zlepšily platební morálku ve své veřejné správě; vyzývá k vytvoření harmonizované časové lhůty pro platby na úrovni Společenství, která by byla u plateb malým a středním podnikům případně ještě zkrácena, a k pokutám za nedodržení této lhůty;

| 55. | oceňuje opatření navržená v iniciativě SBA s cílem zlepšit nabídku kapitálu malým a středním podnikům; v souvislosti s finanční krizí vyzývá zejména k rozšíření vyzkoušených státních programů podpory malých a středních podniků nebo k jejich pokračování a k rozšíření podpory na finanční zprostředkovatele; |
| --- | --- |

55.

oceňuje opatření navržená v iniciativě SBA s cílem zlepšit nabídku kapitálu malým a středním podnikům; v souvislosti s finanční krizí vyzývá zejména k rozšíření vyzkoušených státních programů podpory malých a středních podniků nebo k jejich pokračování a k rozšíření podpory na finanční zprostředkovatele;

| 56. | konstatuje, že rámcový program EU pro konkurenceschopnost a inovace má obrovský potenciál pro nápravu selhání trhu při financování malých a středních podniků, pro prosazování ekologických inovací a podporu kultury podnikání; |
| --- | --- |

56.

konstatuje, že rámcový program EU pro konkurenceschopnost a inovace má obrovský potenciál pro nápravu selhání trhu při financování malých a středních podniků, pro prosazování ekologických inovací a podporu kultury podnikání;

Zlepšení přístupu na trh

| 57. | zdůrazňuje, že normalizace může vést k inovacím a konkurenceschopnosti tím, že zjednoduší přístup na trhy a umožní provozuschopnost; vyzývá Komisi, aby zlepšila přístup malých a středních podniků k normám a jejich zapojení do postupu normalizace; vybízí Komisi, aby i nadále prosazovala normy Společenství na mezinárodní úrovni; |
| --- | --- |

57.

zdůrazňuje, že normalizace může vést k inovacím a konkurenceschopnosti tím, že zjednoduší přístup na trhy a umožní provozuschopnost; vyzývá Komisi, aby zlepšila přístup malých a středních podniků k normám a jejich zapojení do postupu normalizace; vybízí Komisi, aby i nadále prosazovala normy Společenství na mezinárodní úrovni;

| 58. | zdůrazňuje význam co nejúplnějšího zapojení platformy Enterprise Europe Network, vnitrostátních orgánů pro řízení projektů, obchodních a průmyslových komor a veřejných orgánů do podpory příležitostí nabízených na místní úrovni programy EU pro výzkum, vývoj a inovace a strukturálními fondy EU, včetně iniciativy Společenství Společné evropské zdroje pro mikropodniky až středně velké podniky (JEREMIE); |
| --- | --- |

58.

zdůrazňuje význam co nejúplnějšího zapojení platformy Enterprise Europe Network, vnitrostátních orgánů pro řízení projektů, obchodních a průmyslových komor a veřejných orgánů do podpory příležitostí nabízených na místní úrovni programy EU pro výzkum, vývoj a inovace a strukturálními fondy EU, včetně iniciativy Společenství Společné evropské zdroje pro mikropodniky až středně velké podniky (JEREMIE);

| 59. | konstatuje, že veřejné zakázky dosahují 17 % HDP EU; vyzývá Komisi a členské státy, aby zlepšily přístup malých a středních podniků k veřejným zakázkám a jejich účast na těchto zakázkách, a to tak, že budou využívat možností, které nabízí výše zmíněný evropský kodex osvědčených postupů usnadňujících přístup malých a středních podniků k veřejným zakázkám mimo jiné tím, že budou:






  — | více využívat elektronického zadávání veřejných zakázek, |
| --- | --- | --- |

59.

konstatuje, že veřejné zakázky dosahují 17 % HDP EU; vyzývá Komisi a členské státy, aby zlepšily přístup malých a středních podniků k veřejným zakázkám a jejich účast na těchto zakázkách, a to tak, že budou využívat možností, které nabízí výše zmíněný evropský kodex osvědčených postupů usnadňujících přístup malých a středních podniků k veřejným zakázkám mimo jiné tím, že budou:

—

více využívat elektronického zadávání veřejných zakázek,

| — | přizpůsobovat velikost zakázek, |
| --- | --- |

—

přizpůsobovat velikost zakázek,

| — | zmírňovat správní a finanční zátěž při výběrovém řízení, |
| --- | --- |

—

zmírňovat správní a finanční zátěž při výběrovém řízení,

| — | poskytovat pro dané výběrové řízení relevantní a přiměřená kvalifikační kritéria, |
| --- | --- |

—

poskytovat pro dané výběrové řízení relevantní a přiměřená kvalifikační kritéria,

| — | rozšiřovat pro malé a střední podniky přístup k informacím o veřejných zakázkách, |
| --- | --- |

—

rozšiřovat pro malé a střední podniky přístup k informacím o veřejných zakázkách,

| — | harmonizovat požadované dokumenty; |
| --- | --- |

—

harmonizovat požadované dokumenty;

| 60. | dále vybízí členské státy, aby:






  — | požadovaly od zadavatelů, aby zdůvodňovali nerozdělování smluv, |
| --- | --- | --- |

60.

dále vybízí členské státy, aby:

—

požadovaly od zadavatelů, aby zdůvodňovali nerozdělování smluv,

| — | rozšiřovaly možnosti účasti na veřejných výběrových řízení pro konsorcia, |
| --- | --- |

—

rozšiřovaly možnosti účasti na veřejných výběrových řízení pro konsorcia,

| — | zavedly požadavek na výplatu záloh jako obvyklý postup u všech smluv o veřejných zakázkách; |
| --- | --- |

—

zavedly požadavek na výplatu záloh jako obvyklý postup u všech smluv o veřejných zakázkách;

| 61. | konstatuje, že je nezbytně zapotřebí služby systémového poradenství, která by pomáhala malým a středním podnikům při každodenních činnostech po jejich celý životní cyklus s cílem optimalizovat jejich investice; |
| --- | --- |

61.

konstatuje, že je nezbytně zapotřebí služby systémového poradenství, která by pomáhala malým a středním podnikům při každodenních činnostech po jejich celý životní cyklus s cílem optimalizovat jejich investice;

| 62. | je toho názoru, že vyspělé aplikace pro elektronický obchod založené na zavedení interoperabilních elektronických podpisů a ověřovacích certifikátů jsou klíčovým činitelem rozvoje konkurenceschopnosti malých a středních podniků a Komise a členské státy by je měly podporovat; |
| --- | --- |

62.

je toho názoru, že vyspělé aplikace pro elektronický obchod založené na zavedení interoperabilních elektronických podpisů a ověřovacích certifikátů jsou klíčovým činitelem rozvoje konkurenceschopnosti malých a středních podniků a Komise a členské státy by je měly podporovat;

| 63. | zdůrazňuje význam, jaký má pro malé a střední podniky jednotný trh, a konstatuje, že podpora přístupu těchto podniků na jednotný trh by měla být prioritou; |
| --- | --- |

63.

zdůrazňuje význam, jaký má pro malé a střední podniky jednotný trh, a konstatuje, že podpora přístupu těchto podniků na jednotný trh by měla být prioritou;

| 64. | uznává, že stále existují jistá omezení schopnosti malých a středních podniků plně využívat výhod, které skýtá vnitřní trh; proto konstatuje, že by se měl zlepšit právní i politický rámec vnitřního trhu tak, aby usnadnil přeshraniční aktivity malých a středních podniků; rovněž konstatuje, že transparentní právní prostředí by mohlo dát malým a středním podnikům více podnětů k obchodování na vnitřním trhu; domnívá se, že členské státy by měly vytvářet jednotná kontaktní místa a internetové portály; |
| --- | --- |

64.

uznává, že stále existují jistá omezení schopnosti malých a středních podniků plně využívat výhod, které skýtá vnitřní trh; proto konstatuje, že by se měl zlepšit právní i politický rámec vnitřního trhu tak, aby usnadnil přeshraniční aktivity malých a středních podniků; rovněž konstatuje, že transparentní právní prostředí by mohlo dát malým a středním podnikům více podnětů k obchodování na vnitřním trhu; domnívá se, že členské státy by měly vytvářet jednotná kontaktní místa a internetové portály;

| 65. | zdůrazňuje, že lepší informovanost o přístupu na trh a vývozních možnostech v rámci jednotného trhu má zásadní význam jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni EU; vyzývá proto Komisi a členské státy ke zlepšení informačních a poradenských služeb, především pak ke zdokonalení sítě pro řešení problémů vnitřního trhu (SOLVIT); |
| --- | --- |

65.

zdůrazňuje, že lepší informovanost o přístupu na trh a vývozních možnostech v rámci jednotného trhu má zásadní význam jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni EU; vyzývá proto Komisi a členské státy ke zlepšení informačních a poradenských služeb, především pak ke zdokonalení sítě pro řešení problémů vnitřního trhu (SOLVIT);

| 66. | podporuje výzvy, aby členské státy poskytovaly malým a středním podnikům poradenské služby, které jim pomohou bránit se proti nekalým obchodním praktikám, jako je např. klamavé jednání katalogových firem, což by mělo posílit důvěru malých a středních podniků v přeshraniční obchodování; zdůrazňuje význam role Komise jak při usnadnění koordinace, tak při spolupráci s takovými poradenskými službami, aby bylo zajištěno řádné a účinné vyřizování přeshraničních stížností; trvá však na tom, aby v případě, že tato „měkká“ opatření nepřinesou požadované výsledky, byla Komise připravena iniciovat příslušné legislativní změny, které by malým a středním podnikům v případech, kdy jsou slabší stranou takových obchodních transakcí, poskytovaly obdobnou ochranu jako spotřebitelům; |
| --- | --- |

66.

podporuje výzvy, aby členské státy poskytovaly malým a středním podnikům poradenské služby, které jim pomohou bránit se proti nekalým obchodním praktikám, jako je např. klamavé jednání katalogových firem, což by mělo posílit důvěru malých a středních podniků v přeshraniční obchodování; zdůrazňuje význam role Komise jak při usnadnění koordinace, tak při spolupráci s takovými poradenskými službami, aby bylo zajištěno řádné a účinné vyřizování přeshraničních stížností; trvá však na tom, aby v případě, že tato „měkká“ opatření nepřinesou požadované výsledky, byla Komise připravena iniciovat příslušné legislativní změny, které by malým a středním podnikům v případech, kdy jsou slabší stranou takových obchodních transakcí, poskytovaly obdobnou ochranu jako spotřebitelům;

| 67. | upozorňuje, že pouze 8 % malých a středních podniků se podílí na přeshraničních aktivitách, což omezuje možnosti růstu; považuje za zásadní podporovat vnitřní trh; je přesvědčen, že členské státy by měly spolupracovat na harmonizaci administrativních požadavků, které ovlivňují činnosti uvnitř Společenství; vyzývá členské státy, aby ve vnitrostátním právu urychleně provedly a uplatňovaly směrnici o službách (8) a věnovaly přitom zvláštní pozornost zájmům malých a středních podniků, a dále podporuje rychlé přijetí statutu evropské soukromé společnosti; |
| --- | --- |

67.

upozorňuje, že pouze 8 % malých a středních podniků se podílí na přeshraničních aktivitách, což omezuje možnosti růstu; považuje za zásadní podporovat vnitřní trh; je přesvědčen, že členské státy by měly spolupracovat na harmonizaci administrativních požadavků, které ovlivňují činnosti uvnitř Společenství; vyzývá členské státy, aby ve vnitrostátním právu urychleně provedly a uplatňovaly směrnici o službách (8) a věnovaly přitom zvláštní pozornost zájmům malých a středních podniků, a dále podporuje rychlé přijetí statutu evropské soukromé společnosti;

| 68. | je přesvědčen o nezbytnosti existence společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob; vyzývá k vytvoření centrálního kontaktního místa pro DPH, aby podnikatelé mohli plnit své povinnosti v původní zemi podnikání; |
| --- | --- |

68.

je přesvědčen o nezbytnosti existence společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob; vyzývá k vytvoření centrálního kontaktního místa pro DPH, aby podnikatelé mohli plnit své povinnosti v původní zemi podnikání;

| 69. | vyzývá Komisi, aby soustavně zlepšovala rámcové požadavky pro přístup malých a středních podniků na zahraniční trhy a podporovala poskytování informací; podněcuje k zakládání evropských center pro podporu obchodu v Číně a Indii a na všech nových trzích, a to v úzké spolupráci s národními centry pro podporu obchodu, která tam již působí; protože lze nízkou účast malých a středních podniků na přeshraniční činnosti vysvětlit i nedostatkem jazykových znalostí a multikulturních dovedností, vyžaduje splnění tohoto úkolu větší prostředky k aktivnímu jednání; připomíná však, že malé a střední podniky potřebují lepší přístup k informacím a kvalifikovanému poradenství ve své domovské zemi; |
| --- | --- |

69.

vyzývá Komisi, aby soustavně zlepšovala rámcové požadavky pro přístup malých a středních podniků na zahraniční trhy a podporovala poskytování informací; podněcuje k zakládání evropských center pro podporu obchodu v Číně a Indii a na všech nových trzích, a to v úzké spolupráci s národními centry pro podporu obchodu, která tam již působí; protože lze nízkou účast malých a středních podniků na přeshraniční činnosti vysvětlit i nedostatkem jazykových znalostí a multikulturních dovedností, vyžaduje splnění tohoto úkolu větší prostředky k aktivnímu jednání; připomíná však, že malé a střední podniky potřebují lepší přístup k informacím a kvalifikovanému poradenství ve své domovské zemi;

| 70. | zdůrazňuje, že je důležité pokročit v obchodních jednáních, která by dále omezila regulační překážky obchodu, jež nepřiměřeně postihují malé a střední podniky; |
| --- | --- |

70.

zdůrazňuje, že je důležité pokročit v obchodních jednáních, která by dále omezila regulační překážky obchodu, jež nepřiměřeně postihují malé a střední podniky;

| 71. | vyzývá Komisi, aby do svého pracovního programu zařadila úkol dosáhnout začlenění rovného zacházení s malými a středními podniky do pravidel WTO týkajících se přístupu ke smlouvám o veřejných zakázkách; vyzývá Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost problémům, s nimiž se setkávají malé a střední podniky při celních formalitách, a to zejména tím, že zařídí co nejlevnější adaptaci počítačových systémů, aby vyhovovaly systémům používaným vnitrostátními celními orgány, a zjednoduší podmínky pro přístup ke statusu hospodářského subjektu; |
| --- | --- |

71.

vyzývá Komisi, aby do svého pracovního programu zařadila úkol dosáhnout začlenění rovného zacházení s malými a středními podniky do pravidel WTO týkajících se přístupu ke smlouvám o veřejných zakázkách; vyzývá Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost problémům, s nimiž se setkávají malé a střední podniky při celních formalitách, a to zejména tím, že zařídí co nejlevnější adaptaci počítačových systémů, aby vyhovovaly systémům používaným vnitrostátními celními orgány, a zjednoduší podmínky pro přístup ke statusu hospodářského subjektu;

Boj proti byrokracii

| 72. | je přesvědčen, že je naléhavě zapotřebí omezit byrokracii nejméně o 25 % všude, kde je to možné, a zavést moderní systém správy přizpůsobený potřebám malých a středních podniků; proto vybízí k lepšímu využívání informačních a komunikačních technologií u malých a středních podniků, zejména pak u mladých podnikatelů a žen podnikatelek, a k lepšímu využívání digitální technologie, neboť tato technologie jim umožní ušetřit čas i peníze a věnovat tyto zdroje na svůj rozvoj; žádá Komisi a členské státy, aby podnikly kroky k výměně a prosazování osvědčených postupů, stanovily referenční hodnoty a vypracovaly a prosazovaly hlavní směry a normy pro takové správní postupy, které by vyhovovaly malým a středním podnikům; je přesvědčen, že je rovněž naléhavě zapotřebí v blízké budoucnosti realizovat návrhy skupiny nezávislých zainteresovaných stran na vysoké úrovni pro oblast administrativní zátěže, s cílem dosáhnout cíle snížení této zátěže, aniž by byl ohrožen přístup malých a středních podniků k financování; |
| --- | --- |

72.

je přesvědčen, že je naléhavě zapotřebí omezit byrokracii nejméně o 25 % všude, kde je to možné, a zavést moderní systém správy přizpůsobený potřebám malých a středních podniků; proto vybízí k lepšímu využívání informačních a komunikačních technologií u malých a středních podniků, zejména pak u mladých podnikatelů a žen podnikatelek, a k lepšímu využívání digitální technologie, neboť tato technologie jim umožní ušetřit čas i peníze a věnovat tyto zdroje na svůj rozvoj; žádá Komisi a členské státy, aby podnikly kroky k výměně a prosazování osvědčených postupů, stanovily referenční hodnoty a vypracovaly a prosazovaly hlavní směry a normy pro takové správní postupy, které by vyhovovaly malým a středním podnikům; je přesvědčen, že je rovněž naléhavě zapotřebí v blízké budoucnosti realizovat návrhy skupiny nezávislých zainteresovaných stran na vysoké úrovni pro oblast administrativní zátěže, s cílem dosáhnout cíle snížení této zátěže, aniž by byl ohrožen přístup malých a středních podniků k financování;

| 73. | domnívá se, že by malé a střední podniky, a zejména mikropodniky, měly být zdaněny takovým způsobem, aby se nejvíce snížila administrativní zátěž, usnadnila se fáze zahájení činnosti a podporovaly se inovace a investice v průběhu celého životního cyklu podniku; |
| --- | --- |

73.

domnívá se, že by malé a střední podniky, a zejména mikropodniky, měly být zdaněny takovým způsobem, aby se nejvíce snížila administrativní zátěž, usnadnila se fáze zahájení činnosti a podporovaly se inovace a investice v průběhu celého životního cyklu podniku;

| 74. | zdůrazňuje, že je zásadně důležité hodnotit dopad budoucích legislativních iniciativ na malé a střední podniky; vyzývá proto k zavedení povinného systematického a cíleného posuzování dopadu na malé a střední podniky, tzv. „testu malých a středních podniků“, jehož výsledky by měly podléhat nezávislému posouzení, jež by dostaly k dispozici legislativní orgány EU; domnívá se, že zvláštní pozornost je třeba věnovat dopadu na malé podniky a mikropodniky, včetně administrativní zátěže; naléhá na Komisi, aby test malých a středních podniků uplatňovala na všechny nové návrhy právních předpisů EU, které se týkají obchodu, a to i na návrhy zjednodušující stávající právní předpisy a na projednávané návrhy, které byly staženy; vybízí členské státy, aby zavedly podobné testy malých a středních podniků na vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

74.

zdůrazňuje, že je zásadně důležité hodnotit dopad budoucích legislativních iniciativ na malé a střední podniky; vyzývá proto k zavedení povinného systematického a cíleného posuzování dopadu na malé a střední podniky, tzv. „testu malých a středních podniků“, jehož výsledky by měly podléhat nezávislému posouzení, jež by dostaly k dispozici legislativní orgány EU; domnívá se, že zvláštní pozornost je třeba věnovat dopadu na malé podniky a mikropodniky, včetně administrativní zátěže; naléhá na Komisi, aby test malých a středních podniků uplatňovala na všechny nové návrhy právních předpisů EU, které se týkají obchodu, a to i na návrhy zjednodušující stávající právní předpisy a na projednávané návrhy, které byly staženy; vybízí členské státy, aby zavedly podobné testy malých a středních podniků na vnitrostátní úrovni;

| 75. | je toho názoru, že veškeré nové právní předpisy, např. pro zamezení zpoždění v oblasti plateb, nebo právní předpisy v oblasti autorského práva, práva obchodních společností či hospodářské soutěže (jako jsou předpisy sloužící k usnadnění získávání údajů o sporech týkajících se jednání v rozporu s pravidly hospodářské soutěže nebo vyplývajících z obecného nařízení o blokových výjimkách pro poskytování státních podpor), by měly být formulovány tak, aby nediskriminovaly malé a střední podniky, ale spíše tyto podniky a poskytování jejich služeb v rámci celého vnitřního trhu podporovaly; |
| --- | --- |

75.

je toho názoru, že veškeré nové právní předpisy, např. pro zamezení zpoždění v oblasti plateb, nebo právní předpisy v oblasti autorského práva, práva obchodních společností či hospodářské soutěže (jako jsou předpisy sloužící k usnadnění získávání údajů o sporech týkajících se jednání v rozporu s pravidly hospodářské soutěže nebo vyplývajících z obecného nařízení o blokových výjimkách pro poskytování státních podpor), by měly být formulovány tak, aby nediskriminovaly malé a střední podniky, ale spíše tyto podniky a poskytování jejich služeb v rámci celého vnitřního trhu podporovaly;

| 76. | zdůrazňuje, že je třeba malé a střední podniky včas náležitě zapojit do tvorby politik; domnívá se proto, že lhůta pro konzultaci s Komisí by se měla prodloužit alespoň na 12 týdnů od data, kdy je konzultace k dispozici ve všech jazycích Společenství; uznává nezbytnou a cennou úlohu organizací zastupujících podniky, a proto vyzývá Komisi, aby ve vhodných případech do svých poradních expertních výborů a skupin na vysoké úrovni systematicky zvala jako členy i malé a střední podniky a organizace, které je zastupují; |
| --- | --- |

76.

zdůrazňuje, že je třeba malé a střední podniky včas náležitě zapojit do tvorby politik; domnívá se proto, že lhůta pro konzultaci s Komisí by se měla prodloužit alespoň na 12 týdnů od data, kdy je konzultace k dispozici ve všech jazycích Společenství; uznává nezbytnou a cennou úlohu organizací zastupujících podniky, a proto vyzývá Komisi, aby ve vhodných případech do svých poradních expertních výborů a skupin na vysoké úrovni systematicky zvala jako členy i malé a střední podniky a organizace, které je zastupují;

| 77. | vyzývá Komisi, aby podněcovala zjednodušování a harmonizaci práva obchodních společností na vnitřním trhu, a zejména účetních pravidel s cílem snížit administrativní náklady pro malé a střední podniky a zvýšit transparentnost pro všechny relevantní zainteresované strany; naléhá na Komisi, aby výrazně podporovala využívání nových technologií, jako je „eXtensible Business Reporting Language“ (XBRL), a aby předložila plán pro zavedení podávání informací prostřednictvím technologie XBRL v Evropské unii s cílem učinit její užívání v přiměřeném časovém horizontu povinným a propagovat a podporovat široké používání této otevřené normy; |
| --- | --- |

77.

vyzývá Komisi, aby podněcovala zjednodušování a harmonizaci práva obchodních společností na vnitřním trhu, a zejména účetních pravidel s cílem snížit administrativní náklady pro malé a střední podniky a zvýšit transparentnost pro všechny relevantní zainteresované strany; naléhá na Komisi, aby výrazně podporovala využívání nových technologií, jako je „eXtensible Business Reporting Language“ (XBRL), a aby předložila plán pro zavedení podávání informací prostřednictvím technologie XBRL v Evropské unii s cílem učinit její užívání v přiměřeném časovém horizontu povinným a propagovat a podporovat široké používání této otevřené normy;

| 78. | vybízí k zavedení „statistických prázdnin“ pro mikropodniky, během nichž by mikropodniky dostaly dočasnou výjimku z povinných statistických průzkumů, a dále vyzývá k širokému uplatňování principu „jen jednou“ v souvislosti s informacemi poskytovanými podniky veřejným orgánům a k dalšímu rozvoji elektronické správy; |
| --- | --- |

78.

vybízí k zavedení „statistických prázdnin“ pro mikropodniky, během nichž by mikropodniky dostaly dočasnou výjimku z povinných statistických průzkumů, a dále vyzývá k širokému uplatňování principu „jen jednou“ v souvislosti s informacemi poskytovanými podniky veřejným orgánům a k dalšímu rozvoji elektronické správy;

| 79. | zdůrazňuje, že je třeba zavést společná data začátku platnosti nových právních předpisů Společenství, které se týkají malých a středních podniků; vyzývá členské státy a sdružení malých a středních podniků, aby stručně a srozumitelně informovaly malé a střední podniky o změnách v právních předpisech, které se jich týkají; |
| --- | --- |

79.

zdůrazňuje, že je třeba zavést společná data začátku platnosti nových právních předpisů Společenství, které se týkají malých a středních podniků; vyzývá členské státy a sdružení malých a středních podniků, aby stručně a srozumitelně informovaly malé a střední podniky o změnách v právních předpisech, které se jich týkají;

| 80. | vybízí členské státy, aby ve spolupráci s malými a středními podniky zřizovaly na základě již existujících struktur, jako jsou kanceláře platformy Enterprise Europe Network a sítě Europe Direct, národní fyzická či elektronická informační kontaktní místa a podpůrné agentury pro malé a střední podniky, které by vycházely ze zásady centrálního kontaktního místa a nabízely přístup k různým zdrojům informací a podpůrných služeb, strukturovaných podle životního cyklu podniku; |
| --- | --- |

80.

vybízí členské státy, aby ve spolupráci s malými a středními podniky zřizovaly na základě již existujících struktur, jako jsou kanceláře platformy Enterprise Europe Network a sítě Europe Direct, národní fyzická či elektronická informační kontaktní místa a podpůrné agentury pro malé a střední podniky, které by vycházely ze zásady centrálního kontaktního místa a nabízely přístup k různým zdrojům informací a podpůrných služeb, strukturovaných podle životního cyklu podniku;

| 81. | uznává, že vzhledem k rozmanitosti systémů zavedených v jednotlivých členských státech je proces založení nového podniku obtížný; považuje tedy za nutné vytvořit jednotný systém zakládání podniků, v němž se bude postupovat krok za krokem a který umožní založit podnik během 48 hodin; |
| --- | --- |

81.

uznává, že vzhledem k rozmanitosti systémů zavedených v jednotlivých členských státech je proces založení nového podniku obtížný; považuje tedy za nutné vytvořit jednotný systém zakládání podniků, v němž se bude postupovat krok za krokem a který umožní založit podnik během 48 hodin;

| 82. | znovu opakuje, že finanční předpisy, kterými se řídí programy Společenství, často vedou ke zbytečně byrokratickým, zdlouhavým a nákladným postupům, zejména pro malé a střední podniky; vyzývá Komisi, aby oživila monitorovací středisko pro evropské malé a střední podniky, aby zveřejňovala údaje o účasti těchto podniků na jednotlivých programech Společenství, spolu s analýzou přínosů, a aby následně předložila návrhy na zlepšení této účasti; vyzývá Komisi, aby posílila úlohu a viditelnost určených zástupců malých a středních podniků v jednotlivých politických oblastech; dále podporuje veškeré iniciativy, které umožní rozvíjet „ducha malých a středních podniků“ při tvorbě politik ve veřejných orgánech, jako je „Program podnikatelských zkušeností“ Komise, který umožňuje evropským státním úředníkům seznámit se s malými a středními podniky; |
| --- | --- |

82.

znovu opakuje, že finanční předpisy, kterými se řídí programy Společenství, často vedou ke zbytečně byrokratickým, zdlouhavým a nákladným postupům, zejména pro malé a střední podniky; vyzývá Komisi, aby oživila monitorovací středisko pro evropské malé a střední podniky, aby zveřejňovala údaje o účasti těchto podniků na jednotlivých programech Společenství, spolu s analýzou přínosů, a aby následně předložila návrhy na zlepšení této účasti; vyzývá Komisi, aby posílila úlohu a viditelnost určených zástupců malých a středních podniků v jednotlivých politických oblastech; dále podporuje veškeré iniciativy, které umožní rozvíjet „ducha malých a středních podniků“ při tvorbě politik ve veřejných orgánech, jako je „Program podnikatelských zkušeností“ Komise, který umožňuje evropským státním úředníkům seznámit se s malými a středními podniky;

| 83. | odsuzuje praxi členských států uchylovat se k nadměrné regulaci, jež nevyplývá z evropských předpisů (tzv. „gold-plating“), která poškozuje zvláště malé a střední podniky, a vyzývá Komisi, aby prozkoumala otázku, jaká další opatření lze přijmout, aby se této praxi zabránilo; vyzývá k následným posouzením dopadu, jež budou analyzovat, jak jsou rozhodnutí v členských státech a na místní úrovni prováděna v praxi; |
| --- | --- |

83.

odsuzuje praxi členských států uchylovat se k nadměrné regulaci, jež nevyplývá z evropských předpisů (tzv. „gold-plating“), která poškozuje zvláště malé a střední podniky, a vyzývá Komisi, aby prozkoumala otázku, jaká další opatření lze přijmout, aby se této praxi zabránilo; vyzývá k následným posouzením dopadu, jež budou analyzovat, jak jsou rozhodnutí v členských státech a na místní úrovni prováděna v praxi;

| 84. | vyzývá k vytvoření zvláštní internetové stránky EU pro malé a střední podniky, která by obsahovala informace a formuláře žádostí k projektům EU, odkazy na partnery, obchodní informace, informace o výzkumných projektech a internetové konzultace, přehledy informací a informace o nových právních předpisech; |
| --- | --- |

84.

vyzývá k vytvoření zvláštní internetové stránky EU pro malé a střední podniky, která by obsahovala informace a formuláře žádostí k projektům EU, odkazy na partnery, obchodní informace, informace o výzkumných projektech a internetové konzultace, přehledy informací a informace o nových právních předpisech;

| 85. | vyzývá Komisi, aby s členskými státy začala pracovat na harmonizaci formulářů žádostí, které musí podniky vyplňovat v souvislosti s postupy podávání žádostí a výběrových řízení; |
| --- | --- |

85.

vyzývá Komisi, aby s členskými státy začala pracovat na harmonizaci formulářů žádostí, které musí podniky vyplňovat v souvislosti s postupy podávání žádostí a výběrových řízení;

| 86. | vítá Cenu za nejlepší nápad, jak omezit byrokracii („Best Idea for Red Tape Reduction Award“) pro veřejné orgány, které vypracují inovační opatření pro omezení byrokracie na místní, regionální či vnitrostátní úrovni; |
| --- | --- |

86.

vítá Cenu za nejlepší nápad, jak omezit byrokracii („Best Idea for Red Tape Reduction Award“) pro veřejné orgány, které vypracují inovační opatření pro omezení byrokracie na místní, regionální či vnitrostátní úrovni;

| 87. | žádá, aby platby z fondů soudržnosti EU u již schválených projektů byly prováděny do 30 dnů, a tím byl zajištěn další pokrok, přežití a účinek těchto projektů; |
| --- | --- |

87.

žádá, aby platby z fondů soudržnosti EU u již schválených projektů byly prováděny do 30 dnů, a tím byl zajištěn další pokrok, přežití a účinek těchto projektů;

Udržitelnost obchodní příležitostí

| 88. | uznává, že úsilí o zlepšení udržitelnosti by se mohlo stát důležitým zdrojem (ekologických) inovací a klíčovým faktorem pro konkurenceschopnost průmyslu; upozorňuje na skutečnost, že malé a střední podniky často nemají dostatečné povědomí o nových energeticky účinných a ekologicky šetrných řešeních nebo nemají finanční zdroje potřebné k jejich získání; proto vyzývá Komisi, aby prozkoumala, jak by Společenství mohlo pomoci malým a středním podnikům dosáhnout větší efektivnosti při využívání energie a zdrojů; |
| --- | --- |

88.

uznává, že úsilí o zlepšení udržitelnosti by se mohlo stát důležitým zdrojem (ekologických) inovací a klíčovým faktorem pro konkurenceschopnost průmyslu; upozorňuje na skutečnost, že malé a střední podniky často nemají dostatečné povědomí o nových energeticky účinných a ekologicky šetrných řešeních nebo nemají finanční zdroje potřebné k jejich získání; proto vyzývá Komisi, aby prozkoumala, jak by Společenství mohlo pomoci malým a středním podnikům dosáhnout větší efektivnosti při využívání energie a zdrojů;

| 89. | připomíná význam připisovaný sociální odpovědnosti malých podniků, která vyžaduje horizontální propojení, vytváření sítí a poskytování služeb; domnívá se, že je neefektivní odvolávat se na certifikaci evropského systému řízení a auditu z hlediska životního prostředí (EMAS), a to jak proto, že to povede k opomíjení dalších existujících certifikátů, tak proto, že je omezena pouze na problémy životního prostředí; |
| --- | --- |

89.

připomíná význam připisovaný sociální odpovědnosti malých podniků, která vyžaduje horizontální propojení, vytváření sítí a poskytování služeb; domnívá se, že je neefektivní odvolávat se na certifikaci evropského systému řízení a auditu z hlediska životního prostředí (EMAS), a to jak proto, že to povede k opomíjení dalších existujících certifikátů, tak proto, že je omezena pouze na problémy životního prostředí;

| 90. | vítá nejnovější iniciativy, jejichž účelem je pomoci malým a středním podnikům dosáhnout souladu s právními předpisy v oblasti životního prostředí, mimo jiné prostřednictvím nižších poplatků agenturám, zajištěním jejich přístupu k informacím o normách v oblasti životního prostředí nebo zavedením specifických výjimek z právních předpisů Společenství; |
| --- | --- |

90.

vítá nejnovější iniciativy, jejichž účelem je pomoci malým a středním podnikům dosáhnout souladu s právními předpisy v oblasti životního prostředí, mimo jiné prostřednictvím nižších poplatků agenturám, zajištěním jejich přístupu k informacím o normách v oblasti životního prostředí nebo zavedením specifických výjimek z právních předpisů Společenství;

*

* *

| 91. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

91.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. C 316 E, 22.12.2006, s. 378.

(2)  Úř. věst. C 287 E, 24.11.2006, s. 258.

(3)  Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3.

(4)  Úř. věst. C 297 E, 20.11.2008, s. 174.

(5)  Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1.

(6)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES ze dne 24. října 2006, kterým se zavádí rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace (2007–2013) (Úř. věst. L 310, 9.11.2006, s. 15).

(7)  Úř. věst. L 200, 8.8.2000, s. 35.

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 36).

---

Středa 11. března 2009

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/60 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/60

---

Středa 11. března 2009Sociální situace Romů a zlepšení jejich přístupu na pracovní trh v EU

P6_TA(2009)0117

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o sociální situaci Romů a zlepšení jejich přístupu na pracovní trh v EU (2008/2137(INI))

2010/C 87 E/12

Evropský parlament,

s ohledem na články 3, 6, 7, 29 a 149 Smlouvy o ES, zvláště požadavek, aby členské státy zajistily rovné příležitosti pro všechny občany Evropské unie,

s ohledem na článek 13 Smlouvy o ES, na jehož základě může Společenství přijmout vhodná opatření k boji proti diskriminaci, mezi jinými na základě rasového nebo etnického původu,

s ohledem na svá usnesení ze dne 28. dubna 2005 o situaci Romů v Evropské unii (1), ze dne 1. června 2006 o situaci romských žen v Evropské unii (2), ze dne 31. ledna 2008 o evropské strategii pro romskou menšinu (3) a ze dne 10. července 2008 o soupisu romské komunity v Itálii na základě etnického původu (4),

s ohledem na své usnesení ze dne 9. října 2008 o podpoře sociálního začlenění a boji s chudobou, včetně dětské chudoby, v EU (5),

s ohledem na směrnici Rady 2000/43/ES ze dne 29. června 2000, kterou se zavádí zásada rovného zacházení s osobami bez ohledu na jejich rasu nebo etnický původ (6), a na směrnici Rady 2000/78/ES ze dne 27. listopadu 2000, kterou se stanoví obecný rámec pro rovné zacházení v zaměstnání a povolání (7),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 2. července 2008 nazvané „Obnovená sociální agenda: Příležitosti, přístup a solidarita v Evropě 21. století“ (KOM(2008)0412), (sdělení Komise o obnovené sociální agendě),

s ohledem na návrh směrnice Rady ze dne 2. července 2008 o provádění zásady rovného zacházení s osobami bez ohledu na náboženské vyznání nebo víru, zdravotní postižení, věk nebo sexuální orientaci (KOM(2008)0426) předložený Komisí,

s ohledem na svůj postoj ze dne 17. června 2008 k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o Evropském roku boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení (2010) (8),

s ohledem na své usnesení ze dne 23. května 2007 o podpoře důstojné práce pro všechny (9),

s ohledem na Rámcovou úmluvu Rady Evropy o ochraně národnostních menšin ze dne 1. února 1995 a na Úmluvu o ochraně lidských práv a základních svobod Rady Evropy ze dne 4. listopadu 1950,

s ohledem na Úmluvu OSN proti mučení a jinému krutému, nelidskému či ponižujícímu zacházení nebo trestání ze dne 10. prosince 1984,

s ohledem na akční plán Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) pro zlepšení situace Romů a Sintů na území států OBSE ze dne 27. listopadu 2003,

s ohledem na výroční zprávu Agentury Evropské unie pro základní práva za rok 2007 o rasismu a xenofobii v členských státech,

s ohledem na prohlášení o desetiletí začleňování Romů ze dne 2. února 2005 a na založení fondu pro vzdělávání Romů dne 12. května 2005,

s ohledem na zprávu nazvanou „Situace Romů v rozšířené Evropské unii“, kterou zveřejnila Komise z roku 2005,

s ohledem na zprávu poradní skupiny odborníků na vysoké úrovni pro sociální integraci etnických menšin a jejich plné zapojení na trhu práce nazvanou „Etnické menšiny na trhu práce – naléhavá výzva k lepšímu sociálnímu začlenění“, kterou zveřejnila Komise v dubnu roku 2007,

s ohledem na závěrečnou zprávu komisaře Rady Evropy pro lidská práva o stavu lidských práv Romů, Sintů a migrujících osob v Evropě, z roku 2006,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru nazvané „Integrace menšin - Romové“ (10) (stanovisko EHSV),

s ohledem na článek 45 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a stanovisko Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví (A6-0038/2009),

| A. | vzhledem k nedávnému rozšíření Evropské unie, potřeba sociální integrace vytvořila nové úkoly, jež musí být řešeny s ohledem na nové demografické a hospodářské okolnosti, a vzhledem k tomu, že ačkoli se s těmito úkoly musí vyrovnat všechny členské státy, v zemích střední a východní Evropy jsou naléhavější kvůli strukturální, hospodářské a sociální transformaci posledních dvaceti let; konstatuje proto, že ohrožené sociální skupiny, jako např. Romové, se nacházejí v nejpalčivější situaci, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k nedávnému rozšíření Evropské unie, potřeba sociální integrace vytvořila nové úkoly, jež musí být řešeny s ohledem na nové demografické a hospodářské okolnosti, a vzhledem k tomu, že ačkoli se s těmito úkoly musí vyrovnat všechny členské státy, v zemích střední a východní Evropy jsou naléhavější kvůli strukturální, hospodářské a sociální transformaci posledních dvaceti let; konstatuje proto, že ohrožené sociální skupiny, jako např. Romové, se nacházejí v nejpalčivější situaci,

| B. | vzhledem k tomu, že v nových členských státech, ve kterých se zhroutil průmysl, se jednotlivým regionům snížily vyhlídky na hospodářský rozvoj, a v důsledku toho byli zejména Romové vytlačeni na okraj společnosti, neboť došlo k dramatickému zvýšení jejich chudoby; vzhledem k tomu, že Parlament konstatuje a připomíná, že v průběhu tohoto vývoje došlo k devalvaci práva Romů na státní a EU občanství a že Romové nemohou náležitě využívat výhod plynoucích z rozšíření, což v mnoha ohledech umocňuje jejich marginalizaci a zvyšuje riziko jejich vícenásobné diskriminace, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že v nových členských státech, ve kterých se zhroutil průmysl, se jednotlivým regionům snížily vyhlídky na hospodářský rozvoj, a v důsledku toho byli zejména Romové vytlačeni na okraj společnosti, neboť došlo k dramatickému zvýšení jejich chudoby; vzhledem k tomu, že Parlament konstatuje a připomíná, že v průběhu tohoto vývoje došlo k devalvaci práva Romů na státní a EU občanství a že Romové nemohou náležitě využívat výhod plynoucích z rozšíření, což v mnoha ohledech umocňuje jejich marginalizaci a zvyšuje riziko jejich vícenásobné diskriminace,

| C. | vzhledem k tomu, že strategická politická kampaň na podporu rovných příležitostí pro Romy musí čelit velmi složité sociální situaci, protože tato největší etnická menšina v Evropě sdílí i znevýhodnění jiných skupin obyvatelstva; vzhledem k tomu, že boj za rovné příležitosti by byl nejúčinnější za pomoci souhrnné romské strategie a koordinovaného souboru nástrojů provázaného s řadou odvětvových politik a s pomocí finanční podpory, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že strategická politická kampaň na podporu rovných příležitostí pro Romy musí čelit velmi složité sociální situaci, protože tato největší etnická menšina v Evropě sdílí i znevýhodnění jiných skupin obyvatelstva; vzhledem k tomu, že boj za rovné příležitosti by byl nejúčinnější za pomoci souhrnné romské strategie a koordinovaného souboru nástrojů provázaného s řadou odvětvových politik a s pomocí finanční podpory,

| D. | vzhledem k tomu, že migrující osoby tvoří samostatný etnický fenomén, který by mohl být odůvodněně diskutován jako zvláštní otázka z hlediska lidských práv i z hlediska sociálních otázek a otázek trhu práce, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že migrující osoby tvoří samostatný etnický fenomén, který by mohl být odůvodněně diskutován jako zvláštní otázka z hlediska lidských práv i z hlediska sociálních otázek a otázek trhu práce,

| E. | vzhledem k tomu, že proces začleňování Romů do společnosti není jednostranný, ale vícestranný a že je nezbytné, aby Romové byli aktivně zapojeni do rozhodovacího procesu při tvorbě politik v oblasti sociálního začleňování, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že proces začleňování Romů do společnosti není jednostranný, ale vícestranný a že je nezbytné, aby Romové byli aktivně zapojeni do rozhodovacího procesu při tvorbě politik v oblasti sociálního začleňování,

| F. | vzhledem k tomu, že životní podmínky Romů, jejich zdravotní stav a úroveň jejich vzdělání určují jejich sociální situaci a postavení na trhu práce a často slouží jako záminka k jejich vyloučení z většinové společnosti a rasismu, a brání ve zlepšení jejich životní úrovně, a tak i v uplatňování nejzákladnějších lidských a občanských práv, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že životní podmínky Romů, jejich zdravotní stav a úroveň jejich vzdělání určují jejich sociální situaci a postavení na trhu práce a často slouží jako záminka k jejich vyloučení z většinové společnosti a rasismu, a brání ve zlepšení jejich životní úrovně, a tak i v uplatňování nejzákladnějších lidských a občanských práv,

| G. | vzhledem k tomu, že chabá dopravní infrastruktura, nedostatečný přístup k orgánům veřejné správy a službám, zejména velmi kvalitním vzdělávacím a zdravotnickým zařízením, a přemísťování podniků nutí mladé lidi z ekonomických důvodů opouštět domovy, čímž se prohlubují nerovnosti mezi regiony a sílí jejich izolace v ghettech, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že chabá dopravní infrastruktura, nedostatečný přístup k orgánům veřejné správy a službám, zejména velmi kvalitním vzdělávacím a zdravotnickým zařízením, a přemísťování podniků nutí mladé lidi z ekonomických důvodů opouštět domovy, čímž se prohlubují nerovnosti mezi regiony a sílí jejich izolace v ghettech,

| H. | vzhledem k tomu, že je vysoce důležité, ještě před skončením druhé fáze lisabonského procesu, posoudit sociální situaci Romů a jejich vyhlídky na získávání zaměstnání a rozhodnout o následném postupu, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že je vysoce důležité, ještě před skončením druhé fáze lisabonského procesu, posoudit sociální situaci Romů a jejich vyhlídky na získávání zaměstnání a rozhodnout o následném postupu,

| I. | vzhledem k významu strukturálních fondů a Fondu soudržnosti při podpoře integrace a vzhledem k složitosti sociálních problémů, kterým Romové čelí, konstatuje, že není myslitelné, aby tyto problémy byly řešeny čistě prostřednictvím projektového principu, kterým se strukturální fondy a Fond soudržnosti vyznačují, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k významu strukturálních fondů a Fondu soudržnosti při podpoře integrace a vzhledem k složitosti sociálních problémů, kterým Romové čelí, konstatuje, že není myslitelné, aby tyto problémy byly řešeny čistě prostřednictvím projektového principu, kterým se strukturální fondy a Fond soudržnosti vyznačují,

| J. | vzhledem k tomu, že ačkoli je bezesporu důležité zohlednit předchozí osvědčené postupy, je jejich platnost omezena na určité období či oblast, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že ačkoli je bezesporu důležité zohlednit předchozí osvědčené postupy, je jejich platnost omezena na určité období či oblast,

| K. | vzhledem k tomu, že mnoho romských komunit dává v současné době spíše přednost životu na jednom místě před stěhováním do oblastí s potenciálně lepšími pracovními příležitostmi, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že mnoho romských komunit dává v současné době spíše přednost životu na jednom místě před stěhováním do oblastí s potenciálně lepšími pracovními příležitostmi,

Romové na trhu práce: přístup nebo vyloučení?

| 1. | domnívá se, že mají-li se zlepšit pracovní a životní podmínky romské komunity, je nutné přijmout koordinovaný přístup, který se zaměří na následující tři cíle:






  — | rozšíření hospodářských příležitostí pro Romy; |
| --- | --- | --- |

1.

domnívá se, že mají-li se zlepšit pracovní a životní podmínky romské komunity, je nutné přijmout koordinovaný přístup, který se zaměří na následující tři cíle:

—

rozšíření hospodářských příležitostí pro Romy;

| — | rozvoj lidského kapitálu; a |
| --- | --- |

—

rozvoj lidského kapitálu; a

| — | posílení sociálního kapitálu a rozvoje komunity; |
| --- | --- |

—

posílení sociálního kapitálu a rozvoje komunity;

| 2. | poukazuje na skutečnost, že v řadě případů politiky zaměřené na Romy jejich situaci nezlepšily; požaduje, aby o všech činnostech EU a členských států, které se týkají zejména Romů, spolurozhodovaly zainteresované subjekty romské komunity, aby byla respektována jejich schopnost a odpovědnost za uspořádání svých záležitostí; |
| --- | --- |

2.

poukazuje na skutečnost, že v řadě případů politiky zaměřené na Romy jejich situaci nezlepšily; požaduje, aby o všech činnostech EU a členských států, které se týkají zejména Romů, spolurozhodovaly zainteresované subjekty romské komunity, aby byla respektována jejich schopnost a odpovědnost za uspořádání svých záležitostí;

| 3. | konstatuje, že nerovný přístup k službám a socioekonomická znevýhodnění romským dětem znemožňují v praxi rozvoj v raném věku a získání kvalitního vzdělání; bere na vědomí, že tato znevýhodnění negativně ovlivňují jejich citový, sociální, tělesný a osobní rozvoj a následně i jejich vyhlídky na trhu práce a začleňování do většinové společnosti; |
| --- | --- |

3.

konstatuje, že nerovný přístup k službám a socioekonomická znevýhodnění romským dětem znemožňují v praxi rozvoj v raném věku a získání kvalitního vzdělání; bere na vědomí, že tato znevýhodnění negativně ovlivňují jejich citový, sociální, tělesný a osobní rozvoj a následně i jejich vyhlídky na trhu práce a začleňování do většinové společnosti;

| 4. | konstatuje, že vzdělávací systémy jsou selektivní a že navzdory úsilí, které členské státy vynakládají na překonání segregace, četné a různorodé systémy, jež byly zdánlivě vypracovány za účelem jejího odstranění, ve skutečnosti často slouží ke zdůraznění rozdílů mezi sociálními skupinami a značně znevýhodňují chudé obyvatele, zejména Romy, kteří se tak ocitají na šikmé ploše; zdůrazňuje proto, že jsou zapotřebí cílené politiky vzdělávání zaměřené na romské rodiny a podporující aktivní účast; |
| --- | --- |

4.

konstatuje, že vzdělávací systémy jsou selektivní a že navzdory úsilí, které členské státy vynakládají na překonání segregace, četné a různorodé systémy, jež byly zdánlivě vypracovány za účelem jejího odstranění, ve skutečnosti často slouží ke zdůraznění rozdílů mezi sociálními skupinami a značně znevýhodňují chudé obyvatele, zejména Romy, kteří se tak ocitají na šikmé ploše; zdůrazňuje proto, že jsou zapotřebí cílené politiky vzdělávání zaměřené na romské rodiny a podporující aktivní účast;

| 5. | zdůrazňuje, že přestože se v některých členských státech zvýšil počet mladých Romů na středních a vysokých školách, zůstává úroveň jejich dosaženého vzdělání hluboko pod průměrem EU; zdůrazňuje nesoulad mezi nedostatkem pracovních sil na jedné straně a na straně druhé vysokou mírou nezaměstnanosti Romů, která je spjata s jejich nízkou kvalifikací; žádá proto členské státy a EU, aby si jako prioritu vytyčily podporu Romů při zvyšování jejich kvalifikace; upozorňuje na skutečnost, že chybějící formální vzdělání Romů lze na trhu práce vyvážit také vytvořením systému, který by uznával praktické dovednosti; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že přestože se v některých členských státech zvýšil počet mladých Romů na středních a vysokých školách, zůstává úroveň jejich dosaženého vzdělání hluboko pod průměrem EU; zdůrazňuje nesoulad mezi nedostatkem pracovních sil na jedné straně a na straně druhé vysokou mírou nezaměstnanosti Romů, která je spjata s jejich nízkou kvalifikací; žádá proto členské státy a EU, aby si jako prioritu vytyčily podporu Romů při zvyšování jejich kvalifikace; upozorňuje na skutečnost, že chybějící formální vzdělání Romů lze na trhu práce vyvážit také vytvořením systému, který by uznával praktické dovednosti;

| 6. | naléhavě žádá členské státy, aby pro romské ženy a dívky zajistily rovný přístup k vysoce kvalitnímu vzdělávání a aby zavedly pobídky (např. příležitosti pro profesní rozvoj), které by do škol v zanedbanějších socio-ekonomických oblastech, zejména pak na venkově v komunitách s velkým počtem romských obyvatel, přilákaly vysoce kvalifikované učitele; |
| --- | --- |

6.

naléhavě žádá členské státy, aby pro romské ženy a dívky zajistily rovný přístup k vysoce kvalitnímu vzdělávání a aby zavedly pobídky (např. příležitosti pro profesní rozvoj), které by do škol v zanedbanějších socio-ekonomických oblastech, zejména pak na venkově v komunitách s velkým počtem romských obyvatel, přilákaly vysoce kvalifikované učitele;

| 7. | vyzývá členské státy, aby pro romské ženy zlepšily přístup k odbornému vzdělávání a přizpůsobily odborné vzdělávání požadavkům místních pracovních trhů s cílem poskytnout romským ženám dovednosti, které mohou na trhu uplatnit; |
| --- | --- |

7.

vyzývá členské státy, aby pro romské ženy zlepšily přístup k odbornému vzdělávání a přizpůsobily odborné vzdělávání požadavkům místních pracovních trhů s cílem poskytnout romským ženám dovednosti, které mohou na trhu uplatnit;

| 8. | konstatuje, že drtivá většina romských absolventů vysokých škol se po ukončení studia nevrátí ke své komunitě a že někteří z nich popírají svůj původ, nebo pokusí-li se navrátit, nejsou svou komunitou přijati; |
| --- | --- |

8.

konstatuje, že drtivá většina romských absolventů vysokých škol se po ukončení studia nevrátí ke své komunitě a že někteří z nich popírají svůj původ, nebo pokusí-li se navrátit, nejsou svou komunitou přijati;

| 9. | doporučuje, aby byl naplánován komplexní balíček programů, který podporuje a motivuje návrat romských vysokoškoláků k jejich komunitám a zaměstnání Romů v rámci jejich komunity a v zájmu těchto společenství. |
| --- | --- |

9.

doporučuje, aby byl naplánován komplexní balíček programů, který podporuje a motivuje návrat romských vysokoškoláků k jejich komunitám a zaměstnání Romů v rámci jejich komunity a v zájmu těchto společenství.

| 10. | domnívá se, že romští občané specifickým způsobem ovlivňují populační pyramidu některých členských států; konstatuje, že poměr romských dětí v populaci je vysoký, avšak jejich očekávaná délka života je v době narození o celých deset let kratší než u příslušníků většinových národností; |
| --- | --- |

10.

domnívá se, že romští občané specifickým způsobem ovlivňují populační pyramidu některých členských států; konstatuje, že poměr romských dětí v populaci je vysoký, avšak jejich očekávaná délka života je v době narození o celých deset let kratší než u příslušníků většinových národností;

| 11. | zastává názor, že členské státy sice vynaložily značné prostředky EU i vlastní zdroje na pomoc dlouhodobě nezaměstnaným při hledání práce, avšak dosud nebylo nalezeno žádné jednotné řešení na úrovni EU: členské státy tuto situaci řeší velmi rozdílnými způsoby a v různém rozsahu a dosud nenabídly příležitosti k trvalému návratu na pracovní trh, a tak jejich opatření, jako např. programy úřadů práce, stigmatizaci Romů ještě zhoršily; žádá proto, aby EU i členské státy změnily svou politiku na integrovaný přístup, který by řešil všechny aspekty deprivace Romů; |
| --- | --- |

11.

zastává názor, že členské státy sice vynaložily značné prostředky EU i vlastní zdroje na pomoc dlouhodobě nezaměstnaným při hledání práce, avšak dosud nebylo nalezeno žádné jednotné řešení na úrovni EU: členské státy tuto situaci řeší velmi rozdílnými způsoby a v různém rozsahu a dosud nenabídly příležitosti k trvalému návratu na pracovní trh, a tak jejich opatření, jako např. programy úřadů práce, stigmatizaci Romů ještě zhoršily; žádá proto, aby EU i členské státy změnily svou politiku na integrovaný přístup, který by řešil všechny aspekty deprivace Romů;

| 12. | vyzývá členské státy, aby přizpůsobily programy odborného vzdělávání potřebám místních trhů práce a vytvořily pobídky zaměstnavatelům, kteří poskytují práci nekvalifikovaným pracovníkům (včetně Romů) a nabízejí jim školení a příležitost získat praktické zkušenosti přímo na pracovišti; |
| --- | --- |

12.

vyzývá členské státy, aby přizpůsobily programy odborného vzdělávání potřebám místních trhů práce a vytvořily pobídky zaměstnavatelům, kteří poskytují práci nekvalifikovaným pracovníkům (včetně Romů) a nabízejí jim školení a příležitost získat praktické zkušenosti přímo na pracovišti;

| 13. | vyzývá členské státy a místní orgány, aby předložily výroční hodnocení míry opětovného zaměstnání dlouhodobě nezaměstnaných (t včetně Romů), kteří dokončili odbornou přípravu na trhu práce, rozčleněné podle pohlaví, a na základě získaných poznatků vypracovaly nové metodiky a zahájily programy odborné přípravy přizpůsobené místním schopnostem a hospodářským potřebám; |
| --- | --- |

13.

vyzývá členské státy a místní orgány, aby předložily výroční hodnocení míry opětovného zaměstnání dlouhodobě nezaměstnaných (t včetně Romů), kteří dokončili odbornou přípravu na trhu práce, rozčleněné podle pohlaví, a na základě získaných poznatků vypracovaly nové metodiky a zahájily programy odborné přípravy přizpůsobené místním schopnostem a hospodářským potřebám;

| 14. | vyzývá členské státy, aby využily finanční prostředky EU k zachování a ochraně tradičních romských aktivit; |
| --- | --- |

14.

vyzývá členské státy, aby využily finanční prostředky EU k zachování a ochraně tradičních romských aktivit;

| 15. | souhlasí s názorem Komise, že dospělí Romové jsou kvůli vícenásobnému znevýhodnění nedostatečně zastoupeni mezi výdělečně činným obyvatelstvem a v procesu celoživotního vzdělávání, často nemají přístup k IKT a že jejich podíl mezi dlouhodobě nezaměstnanými a pracovníky v neatraktivních profesích je nadměrný, což představuje největší překážky pro jejich opětovné začlenění na trh práce; požaduje proto účinné provedení směrnice 2000/78/ES, jež zakazuje diskriminaci v oblasti zaměstnání a povolání na základě náboženského vyznání nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace; |
| --- | --- |

15.

souhlasí s názorem Komise, že dospělí Romové jsou kvůli vícenásobnému znevýhodnění nedostatečně zastoupeni mezi výdělečně činným obyvatelstvem a v procesu celoživotního vzdělávání, často nemají přístup k IKT a že jejich podíl mezi dlouhodobě nezaměstnanými a pracovníky v neatraktivních profesích je nadměrný, což představuje největší překážky pro jejich opětovné začlenění na trh práce; požaduje proto účinné provedení směrnice 2000/78/ES, jež zakazuje diskriminaci v oblasti zaměstnání a povolání na základě náboženského vyznání nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace;

| 16. | domnívá se, že je zapotřebí, aby Společenství přijalo zvláštní kroky na podporu přístupu Romů k programům profesní přípravy; |
| --- | --- |

16.

domnívá se, že je zapotřebí, aby Společenství přijalo zvláštní kroky na podporu přístupu Romů k programům profesní přípravy;

| 17. | upozorňuje členské státy na skutečnost, že taková sociální dichotomie může mnohé romské uchazeče o zaměstnání přimět k tomu, aby dali přednost černému trhu před zákonnou činností, a že je třeba na úrovni EU a členských států koordinovaným způsobem usilovat o návrat těchto osob do zákonného pracovního poměru se zaměstnaneckými právy a právem na sociální zabezpečení; |
| --- | --- |

17.

upozorňuje členské státy na skutečnost, že taková sociální dichotomie může mnohé romské uchazeče o zaměstnání přimět k tomu, aby dali přednost černému trhu před zákonnou činností, a že je třeba na úrovni EU a členských států koordinovaným způsobem usilovat o návrat těchto osob do zákonného pracovního poměru se zaměstnaneckými právy a právem na sociální zabezpečení;

| 18. | domnívá se, že by měly být přijaty kroky na podporu inkluzívní sociální a hospodářské politiky, mimo jiné prostřednictvím opatření ad hoc k zajištění důstojného bydlení; |
| --- | --- |

18.

domnívá se, že by měly být přijaty kroky na podporu inkluzívní sociální a hospodářské politiky, mimo jiné prostřednictvím opatření ad hoc k zajištění důstojného bydlení;

| 19. | poukazuje zejména na skutečnost, že podpora mobility nekvalifikovaných a nevyučených pracovních sil by mohla zhoršit diskriminaci romských žen, které jsou již ohroženy vícenásobnou diskriminací, a mohla by bránit jejich dalšímu rozvoji na trhu práce; |
| --- | --- |

19.

poukazuje zejména na skutečnost, že podpora mobility nekvalifikovaných a nevyučených pracovních sil by mohla zhoršit diskriminaci romských žen, které jsou již ohroženy vícenásobnou diskriminací, a mohla by bránit jejich dalšímu rozvoji na trhu práce;

| 20. | vyzývá vlády členských států, aby zvýšily ekonomickou nezávislost romských žen tím, že podpoří opatření pro snadné zahájení samostatné výdělečné činnosti a zakládání malých a středních podniků a přístup k mikroúvěrům, a tím, že posílí ekonomiku služeb v romských osadách, která by romským ženám pomohla rozšířit jejich vědomosti a odborné znalosti; |
| --- | --- |

20.

vyzývá vlády členských států, aby zvýšily ekonomickou nezávislost romských žen tím, že podpoří opatření pro snadné zahájení samostatné výdělečné činnosti a zakládání malých a středních podniků a přístup k mikroúvěrům, a tím, že posílí ekonomiku služeb v romských osadách, která by romským ženám pomohla rozšířit jejich vědomosti a odborné znalosti;

| 21. | vyzývá vlády členských států, aby mimo jiné vytvořily systémy pobídek pomocí daňových výhod pro podniky, které zaměstnávají romské ženy; |
| --- | --- |

21.

vyzývá vlády členských států, aby mimo jiné vytvořily systémy pobídek pomocí daňových výhod pro podniky, které zaměstnávají romské ženy;

| 22. | domnívá se, že je třeba zohlednit skutečnost, že podle pravidel, která se v současnosti vztahují na Evropský fond pro regionální rozvoj, je odstranění romských osad s použitím prostředků EU v praxi obtížné uskutečnit, protože v případě členských států, které přistoupily po roce 2004, je minimální počet obyvatel osad potřebný k tomu, aby byly uznané způsobilými pro financování z rozpočtu na bydlení, stanoven tak, že právě lidem žijícím v nejhorších podmínkách, tj. v nejmenších osadách, se nedostane pomoci; |
| --- | --- |

22.

domnívá se, že je třeba zohlednit skutečnost, že podle pravidel, která se v současnosti vztahují na Evropský fond pro regionální rozvoj, je odstranění romských osad s použitím prostředků EU v praxi obtížné uskutečnit, protože v případě členských států, které přistoupily po roce 2004, je minimální počet obyvatel osad potřebný k tomu, aby byly uznané způsobilými pro financování z rozpočtu na bydlení, stanoven tak, že právě lidem žijícím v nejhorších podmínkách, tj. v nejmenších osadách, se nedostane pomoci;

| 23. | zdůrazňuje skutečnost, že řešení sociálních a ekonomických problémů Romů vyžaduje komplexní přístup a dlouhodobé koordinované řešení zahrnující politiky v oblasti bydlení, vzdělávání, zdravotní péče a trhu práce; navrhuje proto Komisi a členským státům, aby veškerá opatření zaměřená na zlepšení situace Romů byla považována za nedílnou součást opatření koncipovaných na podporu regionálního rozvoje a sociálního začleňování; |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje skutečnost, že řešení sociálních a ekonomických problémů Romů vyžaduje komplexní přístup a dlouhodobé koordinované řešení zahrnující politiky v oblasti bydlení, vzdělávání, zdravotní péče a trhu práce; navrhuje proto Komisi a členským státům, aby veškerá opatření zaměřená na zlepšení situace Romů byla považována za nedílnou součást opatření koncipovaných na podporu regionálního rozvoje a sociálního začleňování;

| 24. | domnívá se, že členské státy by měly využít revize pravidel upravujících strukturální fondy a Fond soudržnosti, která poskytuje větší prostor souhrnným programům, neboť umožňuje přesouvat mezi různými fondy více než 10 % prostředků; |
| --- | --- |

24.

domnívá se, že členské státy by měly využít revize pravidel upravujících strukturální fondy a Fond soudržnosti, která poskytuje větší prostor souhrnným programům, neboť umožňuje přesouvat mezi různými fondy více než 10 % prostředků;

| 25. | konstatuje návrh nové souhrnné směrnice pro boj proti diskriminaci mimo zaměstnání na základě věku, zdravotního postižení, sexuální orientace, náboženského vyznání nebo víry a požaduje důsledné uplatňování směrnice 2000/43/ES; domnívá se, že by Komise měla v duchu sociální agendy určit konkrétní cíle a vypracovat vyvážené programy s cílem odstranit diskriminaci a stigmatizaci Romů, jakož i kriminalizaci romských komunit; |
| --- | --- |

25.

konstatuje návrh nové souhrnné směrnice pro boj proti diskriminaci mimo zaměstnání na základě věku, zdravotního postižení, sexuální orientace, náboženského vyznání nebo víry a požaduje důsledné uplatňování směrnice 2000/43/ES; domnívá se, že by Komise měla v duchu sociální agendy určit konkrétní cíle a vypracovat vyvážené programy s cílem odstranit diskriminaci a stigmatizaci Romů, jakož i kriminalizaci romských komunit;

| 26. | zdůrazňuje, že základním předpokladem pro podporu sociálního začleňování Romů a jejich přístupu na trh práce jsou stejná sociální a politická práva; vyzývá v této souvislosti členské státy a kandidátské země, aby vytvořily strategii na zlepšení účasti Romů ve volbách, a to jako voličů i kandidátů na všech úrovních; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje, že základním předpokladem pro podporu sociálního začleňování Romů a jejich přístupu na trh práce jsou stejná sociální a politická práva; vyzývá v této souvislosti členské státy a kandidátské země, aby vytvořily strategii na zlepšení účasti Romů ve volbách, a to jako voličů i kandidátů na všech úrovních;

| 27. | upozorňuje na význam mikroúvěrů, které jsou z různých důvodů doporučeny ve sdělení Komise o obnovené sociální agendě a ve stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru a které mohou – poskytnutím minimální částky – pomoci těm úplně nejchudším obyvatelům vydat se cestou k dosažení osobní odpovědnosti, získat podnikatelské dovednosti a rozvinout svou tvořivost a poskytnutím úvěru pokrýt náklady samostatné výdělečné činnosti; |
| --- | --- |

27.

upozorňuje na význam mikroúvěrů, které jsou z různých důvodů doporučeny ve sdělení Komise o obnovené sociální agendě a ve stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru a které mohou – poskytnutím minimální částky – pomoci těm úplně nejchudším obyvatelům vydat se cestou k dosažení osobní odpovědnosti, získat podnikatelské dovednosti a rozvinout svou tvořivost a poskytnutím úvěru pokrýt náklady samostatné výdělečné činnosti;

| 28. | podporuje návrh orgánů EU, že vzhledem k požadavku uplatňovat zásadu rovného zacházení by měl ve veřejných službách pracovat větší počet Romů; zdůrazňuje však, že pro uskutečnění tohoto cíle je třeba, nejen aby jednotlivé vlády přijaly náležité personální politiky a pracovním silám poskytovaly odpovídající odborné školení, ale také aby vynaložily zvláštní úsilí a aktivně podpořily hladké přijetí tohoto principu veřejností; |
| --- | --- |

28.

podporuje návrh orgánů EU, že vzhledem k požadavku uplatňovat zásadu rovného zacházení by měl ve veřejných službách pracovat větší počet Romů; zdůrazňuje však, že pro uskutečnění tohoto cíle je třeba, nejen aby jednotlivé vlády přijaly náležité personální politiky a pracovním silám poskytovaly odpovídající odborné školení, ale také aby vynaložily zvláštní úsilí a aktivně podpořily hladké přijetí tohoto principu veřejností;

| 29. | zdůrazňuje, že pro nezaměstnané romské občany (zejména ženy) mohou vzniknout nová pracovní místa např. na sociálním trhu, ve zdravotnictví, domácí péči, zařízeních společného stravování a odvětví služeb na podporu péče o dítě; znovu však připomíná, že sociální trh vyžaduje trvalou vazbu mezi poskytovatelem a uživatelem služeb, a že tudíž zaměstnanost Romů v těchto oblastech je možné zvýšit jedině za předpokladu sociálního přijetí, které však zároveň zaměstnávání Romů napomáhá; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že pro nezaměstnané romské občany (zejména ženy) mohou vzniknout nová pracovní místa např. na sociálním trhu, ve zdravotnictví, domácí péči, zařízeních společného stravování a odvětví služeb na podporu péče o dítě; znovu však připomíná, že sociální trh vyžaduje trvalou vazbu mezi poskytovatelem a uživatelem služeb, a že tudíž zaměstnanost Romů v těchto oblastech je možné zvýšit jedině za předpokladu sociálního přijetí, které však zároveň zaměstnávání Romů napomáhá;

| 30. | vyzývá členské státy, aby přijaly vhodná opatření k odstranění rasové nesnášenlivosti a podněcování diskriminace a násilí vůči Romům ve sdělovacích prostředcích a ve všech formách komunikačních technologií, a naléhavě hromadné sdělovací prostředky žádá, aby zavedly řádné postupy pro přijímání pracovníků, které by odrážely složení populace jako celku; |
| --- | --- |

30.

vyzývá členské státy, aby přijaly vhodná opatření k odstranění rasové nesnášenlivosti a podněcování diskriminace a násilí vůči Romům ve sdělovacích prostředcích a ve všech formách komunikačních technologií, a naléhavě hromadné sdělovací prostředky žádá, aby zavedly řádné postupy pro přijímání pracovníků, které by odrážely složení populace jako celku;

| 31. | shledává, že romské ženy často pracují načerno a mají velmi nízkou míru zaměstnanosti, a domnívá se, že má-li být překonána vícenásobná diskriminace, vysoká nezaměstnanost a chudoba, je třeba zaměřit konkrétní politiky na zajištění skutečného přístupu romských žen na trh práce, jenž je předpokladem pro zlepšení jejich sociálního a rodinného postavení; |
| --- | --- |

31.

shledává, že romské ženy často pracují načerno a mají velmi nízkou míru zaměstnanosti, a domnívá se, že má-li být překonána vícenásobná diskriminace, vysoká nezaměstnanost a chudoba, je třeba zaměřit konkrétní politiky na zajištění skutečného přístupu romských žen na trh práce, jenž je předpokladem pro zlepšení jejich sociálního a rodinného postavení;

| 32. | domnívá se, že zaměstnávání romských žen by mělo být usnadněno i pomocí systémů sociální podpory, které budou vycházet vstříc potřebám zaměstnaných žen, a vhodné odborné přípravy a příležitostí ke specializaci s cílem připravit je dlouhodobě na práci, která jim zajistí živobytí, a umožnit jim skloubit rodinný život a práci; vyzývá členské státy, aby přijaly opatření, která romským dětem pomohou zvýšit možnosti využívat zařízení péče o děti i tehdy, jsou-li jejich matky v domácnosti a věnují se ostatním dětem; |
| --- | --- |

32.

domnívá se, že zaměstnávání romských žen by mělo být usnadněno i pomocí systémů sociální podpory, které budou vycházet vstříc potřebám zaměstnaných žen, a vhodné odborné přípravy a příležitostí ke specializaci s cílem připravit je dlouhodobě na práci, která jim zajistí živobytí, a umožnit jim skloubit rodinný život a práci; vyzývá členské státy, aby přijaly opatření, která romským dětem pomohou zvýšit možnosti využívat zařízení péče o děti i tehdy, jsou-li jejich matky v domácnosti a věnují se ostatním dětem;

| 33. | zdůrazňuje, že lepší bydlení a zdravotní služby by mohly zlepšit přístup romských žen na trh práce a zvýšit jejich šance na to, aby si déle udržely zaměstnání; |
| --- | --- |

33.

zdůrazňuje, že lepší bydlení a zdravotní služby by mohly zlepšit přístup romských žen na trh práce a zvýšit jejich šance na to, aby si déle udržely zaměstnání;

| 34. | zdůrazňuje, že sociální politiky a politiky zaměstnanosti by měly přispívat k rozvoji potenciálu jednotlivce a uspokojování potřeb občanů a vytvářet více příležitostí pro co největší rezervy pracovní síly složené např. ze starších a postižených osob, chudých lidí a nekvalifikovaných pracovníků, mimo jiné Romů; |
| --- | --- |

34.

zdůrazňuje, že sociální politiky a politiky zaměstnanosti by měly přispívat k rozvoji potenciálu jednotlivce a uspokojování potřeb občanů a vytvářet více příležitostí pro co největší rezervy pracovní síly složené např. ze starších a postižených osob, chudých lidí a nekvalifikovaných pracovníků, mimo jiné Romů;

| 35. | zdůrazňuje, že vícenásobná diskriminace, které jsou vystaveny romské ženy, by měla být uznána a specificky řešena rovněž v politikách zacílených na romské ženy, které by mohly mít dvojí, dlouhodobý pozitivní dopad, a sice na ně a na ostatní rodinné příslušníky, zejména děti; |
| --- | --- |

35.

zdůrazňuje, že vícenásobná diskriminace, které jsou vystaveny romské ženy, by měla být uznána a specificky řešena rovněž v politikách zacílených na romské ženy, které by mohly mít dvojí, dlouhodobý pozitivní dopad, a sice na ně a na ostatní rodinné příslušníky, zejména děti;

| 36. | nesouhlasí s názorem, že podpory určené na pomoc dlouhodobě nezaměstnaným při hledání práce (včetně mnoha Romů), ať jsou vyplácené zaměstnancům či zaměstnavatelům, odporují zásadě neutrality hospodářské soutěže, protože opětovné začlenění Romů je cílem sociální politiky, pro jehož plnění vyžaduje vytvořit dotovaná pracovní místa; je toho názoru, že dotování míst na pracovním trhu s cílem znovu integrovat romské pracovníky má přednost před podporou dlouhodobě nezaměstnaných; |
| --- | --- |

36.

nesouhlasí s názorem, že podpory určené na pomoc dlouhodobě nezaměstnaným při hledání práce (včetně mnoha Romů), ať jsou vyplácené zaměstnancům či zaměstnavatelům, odporují zásadě neutrality hospodářské soutěže, protože opětovné začlenění Romů je cílem sociální politiky, pro jehož plnění vyžaduje vytvořit dotovaná pracovní místa; je toho názoru, že dotování míst na pracovním trhu s cílem znovu integrovat romské pracovníky má přednost před podporou dlouhodobě nezaměstnaných;

| 37. | uznává, že některá tradiční romská zaměstnání, jako je umění a řemesla, mohou napomoci zachování specifických rysů komunity a zároveň zlepšit její hmotnou situaci a stupeň sociálního začlenění, a domnívá se, že je žádoucí některé konkrétní profesní činnosti podporovat; |
| --- | --- |

37.

uznává, že některá tradiční romská zaměstnání, jako je umění a řemesla, mohou napomoci zachování specifických rysů komunity a zároveň zlepšit její hmotnou situaci a stupeň sociálního začlenění, a domnívá se, že je žádoucí některé konkrétní profesní činnosti podporovat;

Boj o přežití na okraji společnosti

| 38. | konstatuje, že v porovnání s ostatními kulturami v Evropské unii mají Romové silné rodinné tradice; bere na vědomí, že veřejný obraz romských rodin je charakterizován důrazem na tradiční role mužů a žen, velkým počtem dětí, vícegeneračními domácnostmi, snahou spřízněných osob bydlet blízko sebe a pěstováním četných společenských vztahů, a domnívá se, že je proto nezbytné, aby programy EU a vnitrostátní programy pro romské rodiny využívaly výhod této přirozené podpůrné sítě; |
| --- | --- |

38.

konstatuje, že v porovnání s ostatními kulturami v Evropské unii mají Romové silné rodinné tradice; bere na vědomí, že veřejný obraz romských rodin je charakterizován důrazem na tradiční role mužů a žen, velkým počtem dětí, vícegeneračními domácnostmi, snahou spřízněných osob bydlet blízko sebe a pěstováním četných společenských vztahů, a domnívá se, že je proto nezbytné, aby programy EU a vnitrostátní programy pro romské rodiny využívaly výhod této přirozené podpůrné sítě;

| 39. | zdůrazňuje, že je zapotřebí zachovat a upevnit charakteristické rysy kultury Romů s cílem chránit jejich identitu a omezit předsudky vůči nim, a domnívá se proto, že je nezbytné, aby členské státy a Komise hrály aktivnější úlohu v podpoře duchovního života romské menšiny; |
| --- | --- |

39.

zdůrazňuje, že je zapotřebí zachovat a upevnit charakteristické rysy kultury Romů s cílem chránit jejich identitu a omezit předsudky vůči nim, a domnívá se proto, že je nezbytné, aby členské státy a Komise hrály aktivnější úlohu v podpoře duchovního života romské menšiny;

| 40. | podporuje stanovisko EHSV, že romské ženy stojí na spodních příčkách v rodinné hierarchii, brzy se vdávají, často trpí domácím násilím a jsou často oběťmi prostituce a obchodování lidmi; |
| --- | --- |

40.

podporuje stanovisko EHSV, že romské ženy stojí na spodních příčkách v rodinné hierarchii, brzy se vdávají, často trpí domácím násilím a jsou často oběťmi prostituce a obchodování lidmi;

| 41. | domnívá se proto, že by se programy EU a členských států pro Romy měly zaměřit na vymanění jednotlivce a zvláště žen z tradiční hierarchie a socioekonomické závislosti romských komunit; |
| --- | --- |

41.

domnívá se proto, že by se programy EU a členských států pro Romy měly zaměřit na vymanění jednotlivce a zvláště žen z tradiční hierarchie a socioekonomické závislosti romských komunit;

| 42. | zdůrazňuje, že romské děti často předčasně ukončují školní docházku, což poškozuje jejich vzdělání, schopnost sociální integrace a příležitosti na trhu práce, zatímco fyzické a psychické zdraví romských žen a jejich předčasný odchod ze školy má dopad rovněž na zdravotní stav a školní docházku jejich dětí, neboť vede k jejich sociálnímu vyloučení; zdůrazňuje proto význam služeb, které zvyšují informovanost romských žen; |
| --- | --- |

42.

zdůrazňuje, že romské děti často předčasně ukončují školní docházku, což poškozuje jejich vzdělání, schopnost sociální integrace a příležitosti na trhu práce, zatímco fyzické a psychické zdraví romských žen a jejich předčasný odchod ze školy má dopad rovněž na zdravotní stav a školní docházku jejich dětí, neboť vede k jejich sociálnímu vyloučení; zdůrazňuje proto význam služeb, které zvyšují informovanost romských žen;

| 43. | naléhavě žádá členské státy, aby zajistily, že do stávajících a budoucích právních rámců budou začleněna ustanovení zaměřená na prevenci a řešení všech forem diskriminace, se kterými se potýkají romské ženy, jejichž cílem by bylo zlepšit socioekonomické postavení romských žen a zajistit jim přístup k vysoce kvalitní zdravotní péči, péči o děti a vzdělávání jako základním předpokladům pro získání zaměstnání; |
| --- | --- |

43.

naléhavě žádá členské státy, aby zajistily, že do stávajících a budoucích právních rámců budou začleněna ustanovení zaměřená na prevenci a řešení všech forem diskriminace, se kterými se potýkají romské ženy, jejichž cílem by bylo zlepšit socioekonomické postavení romských žen a zajistit jim přístup k vysoce kvalitní zdravotní péči, péči o děti a vzdělávání jako základním předpokladům pro získání zaměstnání;

| 44. | domnívá se, že proces integrace musí být zahájen v raném věku, aby byly k bídě a sociálnímu vyloučení nabídnuty účinné alternativy; domnívá se proto, že je nutné vytvořit institucionální rámec pro sociální a vzdělávací služby určené dětem a rodinám, které by byly založené na komunitě, odpovídaly regionálním a osobním potřebám a zaručovaly rovný přístup k vysoce kvalitním službám; vyzývá tudíž Komisi, aby ve všech zemích, které mají přístup k prostředkům EU, jako je nástroj předvstupní pomoci nebo strukturální fondy a Fond soudržnosti, podpořila zvláště programy pro včasnou integraci romských dětí; |
| --- | --- |

44.

domnívá se, že proces integrace musí být zahájen v raném věku, aby byly k bídě a sociálnímu vyloučení nabídnuty účinné alternativy; domnívá se proto, že je nutné vytvořit institucionální rámec pro sociální a vzdělávací služby určené dětem a rodinám, které by byly založené na komunitě, odpovídaly regionálním a osobním potřebám a zaručovaly rovný přístup k vysoce kvalitním službám; vyzývá tudíž Komisi, aby ve všech zemích, které mají přístup k prostředkům EU, jako je nástroj předvstupní pomoci nebo strukturální fondy a Fond soudržnosti, podpořila zvláště programy pro včasnou integraci romských dětí;

| 45. | bere na vědomí, že romské děti jsou příliš často umísťovány do zvláštních škol a že velký počet těchto dětí je do nich posílán bez odůvodnění a většinou jen v důsledku diskriminace; zdůrazňuje, že nutit děti, které byly nezákonně klasifikovány jako „mentálně postižené“, k návštěvě zvláštní školy je diskriminační a závažně porušuje jejich základní právo na vysoce kvalitní vzdělání, ztěžuje další studium a hledání práce, vede s větší pravděpodobností k nečinnosti na trhu práce a současně zatěžuje rozpočty; |
| --- | --- |

45.

bere na vědomí, že romské děti jsou příliš často umísťovány do zvláštních škol a že velký počet těchto dětí je do nich posílán bez odůvodnění a většinou jen v důsledku diskriminace; zdůrazňuje, že nutit děti, které byly nezákonně klasifikovány jako „mentálně postižené“, k návštěvě zvláštní školy je diskriminační a závažně porušuje jejich základní právo na vysoce kvalitní vzdělání, ztěžuje další studium a hledání práce, vede s větší pravděpodobností k nečinnosti na trhu práce a současně zatěžuje rozpočty;

| 46. | schvaluje návrh stanoviska EHSV, podle něhož jsou v zájmu rozvoje malých dětí zapotřebí ucelené formy pomoci určené celým rodinám, které se zaměří na potřeby rodiny a poskytnou praktickou individuální pomoc, jako je tomu např. v programu „jistý start“; |
| --- | --- |

46.

schvaluje návrh stanoviska EHSV, podle něhož jsou v zájmu rozvoje malých dětí zapotřebí ucelené formy pomoci určené celým rodinám, které se zaměří na potřeby rodiny a poskytnou praktickou individuální pomoc, jako je tomu např. v programu „jistý start“;

| 47. | souhlasí s názorem vyjádřeným ve stanovisku EHSV, podle něhož má romská komunita vzhledem ke svým demografickým rysům asymetrický přístup k sociálním příspěvkům; zdůrazňuje, že sociální dávky mají vyvážit zátěž nebo nedostatek plynoucí z individuální životní situace, péče o dítě nebo jiných sociálně přínosných závazků; |
| --- | --- |

47.

souhlasí s názorem vyjádřeným ve stanovisku EHSV, podle něhož má romská komunita vzhledem ke svým demografickým rysům asymetrický přístup k sociálním příspěvkům; zdůrazňuje, že sociální dávky mají vyvážit zátěž nebo nedostatek plynoucí z individuální životní situace, péče o dítě nebo jiných sociálně přínosných závazků;

| 48. | schvaluje doporučení obsažená ve stanovisku EHSV, podle něhož by měla být osobám, které mění povolání, poskytována zvláštní pomoc, má-li být podpořena účast na oficiálním trhu práce; zdůrazňuje, že legální zaměstnávání musí být přitažlivé pro zaměstnance i zaměstnavatele; |
| --- | --- |

48.

schvaluje doporučení obsažená ve stanovisku EHSV, podle něhož by měla být osobám, které mění povolání, poskytována zvláštní pomoc, má-li být podpořena účast na oficiálním trhu práce; zdůrazňuje, že legální zaměstnávání musí být přitažlivé pro zaměstnance i zaměstnavatele;

| 49. | zdůrazňuje, že skutečnost, že část aktivního života prožili Romové ve vyloučení má vliv na jejich horší přístup ke zdravotnickým službám a na jejich situaci ve vysokém věku; zdůrazňuje také, že faktory, jako zahájení pracovního života ve velmi mladém věku, období časté nezaměstnanosti, nedostatečná ochrana zaměstnanců, období nehlášené, fyzicky často velice náročné práce ve stínové ekonomice, která se nezapočítávají do důchodového pojištění, způsobují, že Romové nemohou pobírat náležitou penzi a prožít stáří důstojným způsobem; |
| --- | --- |

49.

zdůrazňuje, že skutečnost, že část aktivního života prožili Romové ve vyloučení má vliv na jejich horší přístup ke zdravotnickým službám a na jejich situaci ve vysokém věku; zdůrazňuje také, že faktory, jako zahájení pracovního života ve velmi mladém věku, období časté nezaměstnanosti, nedostatečná ochrana zaměstnanců, období nehlášené, fyzicky často velice náročné práce ve stínové ekonomice, která se nezapočítávají do důchodového pojištění, způsobují, že Romové nemohou pobírat náležitou penzi a prožít stáří důstojným způsobem;

| 50. | doporučuje, aby se Komise chopila iniciativy a určila nejúčinnější způsoby podpory sociálního, hospodářského a kulturního začleňování nejpočetnější menšiny v Evropské unii, a zdůrazňuje, že je nezbytná spolupráce Komise a vlád členských států s cílem přijmout zvláštní opatření k vyřešení složitých problémů Romů, které přesahují hranice jednotlivých států; |
| --- | --- |

50.

doporučuje, aby se Komise chopila iniciativy a určila nejúčinnější způsoby podpory sociálního, hospodářského a kulturního začleňování nejpočetnější menšiny v Evropské unii, a zdůrazňuje, že je nezbytná spolupráce Komise a vlád členských států s cílem přijmout zvláštní opatření k vyřešení složitých problémů Romů, které přesahují hranice jednotlivých států;

Závěry

| 51. | domnívá se, že zachování jazyka a kultury Romů je pro Evropské společenství přínosné; nesouhlasí však s myšlenkou, že Romové mají být členy bezstátního „evropského národa“, protože členské státy by se takto zbavily své zodpovědnosti a zpochybnila by se možnost integrace; |
| --- | --- |

51.

domnívá se, že zachování jazyka a kultury Romů je pro Evropské společenství přínosné; nesouhlasí však s myšlenkou, že Romové mají být členy bezstátního „evropského národa“, protože členské státy by se takto zbavily své zodpovědnosti a zpochybnila by se možnost integrace;

| 52. | upozorňuje členské státy na nebezpečí, že přijetí nepřiměřených opatření vůči romským komunitám by mohlo vést ke zhoršení již nyní dramatické situace této menšiny a ohrozit její možnosti integrace; |
| --- | --- |

52.

upozorňuje členské státy na nebezpečí, že přijetí nepřiměřených opatření vůči romským komunitám by mohlo vést ke zhoršení již nyní dramatické situace této menšiny a ohrozit její možnosti integrace;

| 53. | vyzývá Komisi a členské státy, aby spolupracovaly s nevládními organizacemi, romskými komunitami a vůdci s cílem rozvinout vzájemně přijatelný plán pro sociální začleňování Romů, který by se měl realizovat v těsném partnerství; |
| --- | --- |

53.

vyzývá Komisi a členské státy, aby spolupracovaly s nevládními organizacemi, romskými komunitami a vůdci s cílem rozvinout vzájemně přijatelný plán pro sociální začleňování Romů, který by se měl realizovat v těsném partnerství;

| 54. | vyzývá členské státy, aby navrhly a uskutečnily projekty určené k boji proti negativním stereotypům Romů na všech úrovních, které mohou být podpořeny strukturálními fondy a Fondem soudržnosti a rovněž zvláštními programy jako např. Progress a iniciativami, jako je Evropský rok mezikulturního dialogu 2008 a blížící se Evropský rok boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení 2010; |
| --- | --- |

54.

vyzývá členské státy, aby navrhly a uskutečnily projekty určené k boji proti negativním stereotypům Romů na všech úrovních, které mohou být podpořeny strukturálními fondy a Fondem soudržnosti a rovněž zvláštními programy jako např. Progress a iniciativami, jako je Evropský rok mezikulturního dialogu 2008 a blížící se Evropský rok boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení 2010;

| 55. | poznamenává, že ačkoli zlepšení sociální a hospodářské situace Romů bylo významným bodem jednání v procesu rozšíření, byl dosažen pouze omezený pokrok; vyzývá členské státy a Komisi, aby přezkoumaly předchozí a stávající programy a iniciativy a zhodnotily jejich výsledky; domnívá se, že Evropská unie je povinna lépe a úžeji koordinovat nástroje sociálního začleňování a že by tento proces měl pomoci při potírání chudoby, usnadnit přístup Romů k lepšímu, dlouhodobějšímu a stálejšímu zaměstnání, připravit půdu pro zefektivnění systémů sociálního začleňování a sociální ochrany, být nástrojem k analýze politických zkušeností a vzájemného učení a vytvořit systém koherentní analýzy osvědčených postupů; |
| --- | --- |

55.

poznamenává, že ačkoli zlepšení sociální a hospodářské situace Romů bylo významným bodem jednání v procesu rozšíření, byl dosažen pouze omezený pokrok; vyzývá členské státy a Komisi, aby přezkoumaly předchozí a stávající programy a iniciativy a zhodnotily jejich výsledky; domnívá se, že Evropská unie je povinna lépe a úžeji koordinovat nástroje sociálního začleňování a že by tento proces měl pomoci při potírání chudoby, usnadnit přístup Romů k lepšímu, dlouhodobějšímu a stálejšímu zaměstnání, připravit půdu pro zefektivnění systémů sociálního začleňování a sociální ochrany, být nástrojem k analýze politických zkušeností a vzájemného učení a vytvořit systém koherentní analýzy osvědčených postupů;

| 56. | vyzývá Komisi, aby konkrétně zhodnotila dopad cílů a nástrojů všech svých odvětvových politik na Romy a aby vytvořila soudržnou politickou strategii a dosáhla vysokého stupně koordinace; žádá Komisi, aby vyzvala členské státy, aby se ve zprávách o integrovaných ukazatelích a otevřené metodě koordinace pro sociální začleňování soustředily na to, jak lze změnit situaci romské populace; vyzývá Komisi, aby v členských státech a přistupujících zemích sledovala rozsah diskriminace a pravidelně hodnotila situaci Romů s ohledem na změny ve vzdělávání, zaměstnávání, sociální situaci, zdravotním stavu a úrovni bydlení; |
| --- | --- |

56.

vyzývá Komisi, aby konkrétně zhodnotila dopad cílů a nástrojů všech svých odvětvových politik na Romy a aby vytvořila soudržnou politickou strategii a dosáhla vysokého stupně koordinace; žádá Komisi, aby vyzvala členské státy, aby se ve zprávách o integrovaných ukazatelích a otevřené metodě koordinace pro sociální začleňování soustředily na to, jak lze změnit situaci romské populace; vyzývá Komisi, aby v členských státech a přistupujících zemích sledovala rozsah diskriminace a pravidelně hodnotila situaci Romů s ohledem na změny ve vzdělávání, zaměstnávání, sociální situaci, zdravotním stavu a úrovni bydlení;

| 57. | vyzývá Komisi, aby požádala členské státy, aby co nejdříve přijaly jasné politiky zaměstnanosti zaměřené na znevýhodněné skupiny, včetně ekonomicky aktivní romské populace, a podpůrná opatření na usnadnění jejich postupného začlenění do trhu práce, jakož i opatření, která budou zacílena proti důsledkům závislosti vytvořené systémem sociálního zabezpečení; |
| --- | --- |

57.

vyzývá Komisi, aby požádala členské státy, aby co nejdříve přijaly jasné politiky zaměstnanosti zaměřené na znevýhodněné skupiny, včetně ekonomicky aktivní romské populace, a podpůrná opatření na usnadnění jejich postupného začlenění do trhu práce, jakož i opatření, která budou zacílena proti důsledkům závislosti vytvořené systémem sociálního zabezpečení;

| 58. | vyzývá Komisi, aby spolupracovala s různými mezinárodními organizacemi a podpořila vytvoření akademické sítě romských odborníků, kteří by Komisi poskytovali vědecké údaje a podporu – výzkumy, analýzami, shromažďováním důkazů a vypracováním doporučení –, aby mohla na základě souhrnných zpráv těchto organizací analyzovat otázky spojené s romskou integrací, připravovat pracovní programy a důkladně popsat problémy Romů, a dále ji vyzývá, aby nejméně každé dva roky vypracovala hodnotící zprávu pro celou EU; |
| --- | --- |

58.

vyzývá Komisi, aby spolupracovala s různými mezinárodními organizacemi a podpořila vytvoření akademické sítě romských odborníků, kteří by Komisi poskytovali vědecké údaje a podporu – výzkumy, analýzami, shromažďováním důkazů a vypracováním doporučení –, aby mohla na základě souhrnných zpráv těchto organizací analyzovat otázky spojené s romskou integrací, připravovat pracovní programy a důkladně popsat problémy Romů, a dále ji vyzývá, aby nejméně každé dva roky vypracovala hodnotící zprávu pro celou EU;

| 59. | kritizuje členské státy, které dosud neratifikovaly Rámcovou úmluvu Rady Evropy o ochraně národnostních menšin; vyzývá tyto členské státy, aby úmluvu bezodkladně ratifikovaly; vyzývá členské státy, které v rámci Rámcové úmluvy vydaly restriktivní prohlášení mající vliv na uznání Romů jako národnostní menšiny, aby tato prohlášení stáhly; |
| --- | --- |

59.

kritizuje členské státy, které dosud neratifikovaly Rámcovou úmluvu Rady Evropy o ochraně národnostních menšin; vyzývá tyto členské státy, aby úmluvu bezodkladně ratifikovaly; vyzývá členské státy, které v rámci Rámcové úmluvy vydaly restriktivní prohlášení mající vliv na uznání Romů jako národnostní menšiny, aby tato prohlášení stáhly;

| 60. | doporučuje, aby členské státy






  a) | na úrovni EU vytvořily skupinu odborníků složenou mimo jiné z romských zástupců, která by koordinovala strategie členských států pro romskou menšinu, jakož i využití finančních prostředků EU na její prosazování; |
| --- | --- | --- |

60.

doporučuje, aby členské státy

a)

na úrovni EU vytvořily skupinu odborníků složenou mimo jiné z romských zástupců, která by koordinovala strategie členských států pro romskou menšinu, jakož i využití finančních prostředků EU na její prosazování;

| b) | vytvořily partnerství mezi různými organizacemi zastupujícími romské zájmy a příslušnými institucemi členských států; a |
| --- | --- |

b)

vytvořily partnerství mezi různými organizacemi zastupujícími romské zájmy a příslušnými institucemi členských států; a

| c) | vytvořily nástroje jako např. zvýhodněné půjčky nebo veřejné granty a aby při plánování zemědělských podpor stanovily jako důležitý cíl umožnit romským občanům dosáhnout takových podmínek, v nichž by se mohly uživit zemědělskou činností, aby vedle hledání placené práce v zemědělství nebo namísto této práce byli přístupnější myšlence inovačních forem zemědělské práce, včetně družstev, čímž by bylo odůvodněno poskytování nezbytných zdrojů; |
| --- | --- |

c)

vytvořily nástroje jako např. zvýhodněné půjčky nebo veřejné granty a aby při plánování zemědělských podpor stanovily jako důležitý cíl umožnit romským občanům dosáhnout takových podmínek, v nichž by se mohly uživit zemědělskou činností, aby vedle hledání placené práce v zemědělství nebo namísto této práce byli přístupnější myšlence inovačních forem zemědělské práce, včetně družstev, čímž by bylo odůvodněno poskytování nezbytných zdrojů;

| 61. | zastává názor, že některé členské státy mohou účinně oslovit cílové skupiny (v romských osadách nebo částech osad), použijí-li definici „několikanásobného znevýhodnění“, že je však obtížné navázat kontakt v této cílové skupině s menšími jednotkami, jako je rodina a jednotlivci; |
| --- | --- |

61.

zastává názor, že některé členské státy mohou účinně oslovit cílové skupiny (v romských osadách nebo částech osad), použijí-li definici „několikanásobného znevýhodnění“, že je však obtížné navázat kontakt v této cílové skupině s menšími jednotkami, jako je rodina a jednotlivci;

| 62. | domnívá se však, že by měly být vytvořeny právní předpoklady pro zahájení dobrovolného a anonymního shromažďování údajů a vytvoření databáze umožňující srovnávání, přičemž budou náležitě dodržována pravidla o ochraně údajů a lidských práv a používány výlučně metody, které respektují lidskou důstojnost; zastává názor, že by Komise měla navrhnout provedení potřebných změn v právních předpisech; |
| --- | --- |

62.

domnívá se však, že by měly být vytvořeny právní předpoklady pro zahájení dobrovolného a anonymního shromažďování údajů a vytvoření databáze umožňující srovnávání, přičemž budou náležitě dodržována pravidla o ochraně údajů a lidských práv a používány výlučně metody, které respektují lidskou důstojnost; zastává názor, že by Komise měla navrhnout provedení potřebných změn v právních předpisech;

| 63. | vyzývá Komisi, aby v návaznosti na analýzy provedené nezávislým subjektem usnadnila vypracování, ověření a potvrzení portfolia osvědčených postupů v programech pro Romy, pokud jde o bydlení, vzdělávání, zaměstnanost aj.; |
| --- | --- |

63.

vyzývá Komisi, aby v návaznosti na analýzy provedené nezávislým subjektem usnadnila vypracování, ověření a potvrzení portfolia osvědčených postupů v programech pro Romy, pokud jde o bydlení, vzdělávání, zaměstnanost aj.;

| 64. | domnívá se, že vytvoření této databáze není alternativním řešením k systému posuzování a hodnocení, ale jeho předpokladem, a že tento systém může posoudit výměnu osvědčených postupů a využívání finančních zdrojů; v této souvislosti se domnívá, že potřebujeme takový systém ukazatelů, který bude rozšířen na všechny oblasti života a bude univerzálně použitelný, což se vedle vstupních a výstupních ukazatelů různých programů týká také využití ukazatelů pro sociální výsledky a dopady, a to i jako podmínky pro financování; doporučuje proto, aby Komise tento systém ukazatelů zavedla v rámcovém nařízení o strukturálních fondech a v nařízeních týkajících se jiných druhů veřejných grantů; |
| --- | --- |

64.

domnívá se, že vytvoření této databáze není alternativním řešením k systému posuzování a hodnocení, ale jeho předpokladem, a že tento systém může posoudit výměnu osvědčených postupů a využívání finančních zdrojů; v této souvislosti se domnívá, že potřebujeme takový systém ukazatelů, který bude rozšířen na všechny oblasti života a bude univerzálně použitelný, což se vedle vstupních a výstupních ukazatelů různých programů týká také využití ukazatelů pro sociální výsledky a dopady, a to i jako podmínky pro financování; doporučuje proto, aby Komise tento systém ukazatelů zavedla v rámcovém nařízení o strukturálních fondech a v nařízeních týkajících se jiných druhů veřejných grantů;

| 65. | doporučuje, aby Komise od všech rozvojových programů financovaných z prostředků EU požadovala soudržnější a jednotnější výsledky, kdy lze požadovat, aby tyto programy objasnily, jak hodlají zabránit sociálnímu vyloučení Romů či je zvrátit; domnívá se, že by členské státy a subjekty EU měly kontrolovat veškeré činnosti financované ze strukturálních fondů a Fondu soudržnosti z hlediska vlivu daného programu na sociální začleňování Romů; doporučuje, aby v rámci každého programu byla ve fázi výběru přisouzena priorita takovým činnostem, které mají za cíl také zlepšit situaci Romů žijících v mimořádně znevýhodněných osadách a Romů, kteří jsou chudí a nezaměstnaní; |
| --- | --- |

65.

doporučuje, aby Komise od všech rozvojových programů financovaných z prostředků EU požadovala soudržnější a jednotnější výsledky, kdy lze požadovat, aby tyto programy objasnily, jak hodlají zabránit sociálnímu vyloučení Romů či je zvrátit; domnívá se, že by členské státy a subjekty EU měly kontrolovat veškeré činnosti financované ze strukturálních fondů a Fondu soudržnosti z hlediska vlivu daného programu na sociální začleňování Romů; doporučuje, aby v rámci každého programu byla ve fázi výběru přisouzena priorita takovým činnostem, které mají za cíl také zlepšit situaci Romů žijících v mimořádně znevýhodněných osadách a Romů, kteří jsou chudí a nezaměstnaní;

| 66. | vyzývá Komisi, aby ve spolupráci se všemi členskými státy rozvinula a uskutečnila rozsáhlou informační kampaň určenou široké veřejnosti a romským spoluobčanům o programech v členských státech na zlepšení životních podmínek Romů a o jejich průběžném provádění; |
| --- | --- |

66.

vyzývá Komisi, aby ve spolupráci se všemi členskými státy rozvinula a uskutečnila rozsáhlou informační kampaň určenou široké veřejnosti a romským spoluobčanům o programech v členských státech na zlepšení životních podmínek Romů a o jejich průběžném provádění;

| 67. | vyzývá Komisi, aby průběžně sledovala opatření a aktivity na zlepšování postavení Romů na trhu práce a jejich dopad; |
| --- | --- |

67.

vyzývá Komisi, aby průběžně sledovala opatření a aktivity na zlepšování postavení Romů na trhu práce a jejich dopad;

| 68. | přeje si, aby byly zdroje, o nichž se rozhoduje na úrovni EU, využívány mimo jiné na „cílené“ programy, jichž se účastní také odborníci z organizací činných v této oblasti, kteří by poskytovali podporu a poradenství s cílem vyrovnat znevýhodnění, kterým Romové čelí při vzdělávání a odborné přípravě; domnívá se, že rozhodují-li členské státy o financování projektů, které se netýkají rozvoje od raného věku či veřejného vzdělávání, měly by při rozdělování finančních prostředků EU a svých vlastních zdrojů posoudit, zda místní správní orgány, organizace atd., jež požádaly o podporu, plní své povinnosti, pokud jde o odstranění segregace; |
| --- | --- |

68.

přeje si, aby byly zdroje, o nichž se rozhoduje na úrovni EU, využívány mimo jiné na „cílené“ programy, jichž se účastní také odborníci z organizací činných v této oblasti, kteří by poskytovali podporu a poradenství s cílem vyrovnat znevýhodnění, kterým Romové čelí při vzdělávání a odborné přípravě; domnívá se, že rozhodují-li členské státy o financování projektů, které se netýkají rozvoje od raného věku či veřejného vzdělávání, měly by při rozdělování finančních prostředků EU a svých vlastních zdrojů posoudit, zda místní správní orgány, organizace atd., jež požádaly o podporu, plní své povinnosti, pokud jde o odstranění segregace;

| 69. | vyzývá Komisi, aby vyzvala vnitrostátní orgány, aby přestaly uplatňovat diskriminační postupy při soudním vystěhovávání obyvatel romských chudinských čtvrtí a namísto toho vytvořily konkrétní projekty bydlení s využitím technického poradenství a kontrolních mechanismů Komise, Světové banky, nevládních organizací zaměřujících se na romskou populaci aj.; domnívá se, že prioritou musí být řešení problémů s bydlením Romů žijících ve venkovských oblastech a že by se mělo v této důležité záležitosti začít bezodkladně jednat; |
| --- | --- |

69.

vyzývá Komisi, aby vyzvala vnitrostátní orgány, aby přestaly uplatňovat diskriminační postupy při soudním vystěhovávání obyvatel romských chudinských čtvrtí a namísto toho vytvořily konkrétní projekty bydlení s využitím technického poradenství a kontrolních mechanismů Komise, Světové banky, nevládních organizací zaměřujících se na romskou populaci aj.; domnívá se, že prioritou musí být řešení problémů s bydlením Romů žijících ve venkovských oblastech a že by se mělo v této důležité záležitosti začít bezodkladně jednat;

| 70. | vyzývá Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost nejen občanským sdružením, ale i schopnosti Romů vytvářet vlastní organizace a podporovat integrační politiku, a aby rozvoj komunit podporovala především pomocí projektů, které zvýší účast Romů na rozhodovacím procesu a jejich zodpovědnost při společném příjímání rozhodnutí; |
| --- | --- |

70.

vyzývá Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost nejen občanským sdružením, ale i schopnosti Romů vytvářet vlastní organizace a podporovat integrační politiku, a aby rozvoj komunit podporovala především pomocí projektů, které zvýší účast Romů na rozhodovacím procesu a jejich zodpovědnost při společném příjímání rozhodnutí;

| 71. | vyzývá Komisi a členské státy, aby ve spolupráci s nevládními organizacemi zaměřujícími se na romskou populaci posoudily stávající politiky a programy s cílem poučit se z neúspěšných projektů v minulosti; |
| --- | --- |

71.

vyzývá Komisi a členské státy, aby ve spolupráci s nevládními organizacemi zaměřujícími se na romskou populaci posoudily stávající politiky a programy s cílem poučit se z neúspěšných projektů v minulosti;

| 72. | vyzývá Komisi, aby podpořila nevládní organizace, které se věnují romské populaci na úrovni Evropské unie i na vnitrostátní a místní úrovni s cílem sledovat provádění politik a programů zaměřených na Romy, a rovněž vzdělávání ve Společenství v oblasti demokracie a lidských práv; |
| --- | --- |

72.

vyzývá Komisi, aby podpořila nevládní organizace, které se věnují romské populaci na úrovni Evropské unie i na vnitrostátní a místní úrovni s cílem sledovat provádění politik a programů zaměřených na Romy, a rovněž vzdělávání ve Společenství v oblasti demokracie a lidských práv;

| 73. | navrhuje, aby Komise a členské státy vytvořily celounijní fórum, ve kterém by společenská hnutí, odbory a nevládní organizace zastupující Romy a jejich zájmy mohly spolu navzájem průběžně konzultovat za účelem vypracování obecných zásad a výměny nejosvědčenějších postupů a jehož prostřednictvím by byl podpořen koordinovaný přístup na úrovni EU; |
| --- | --- |

73.

navrhuje, aby Komise a členské státy vytvořily celounijní fórum, ve kterém by společenská hnutí, odbory a nevládní organizace zastupující Romy a jejich zájmy mohly spolu navzájem průběžně konzultovat za účelem vypracování obecných zásad a výměny nejosvědčenějších postupů a jehož prostřednictvím by byl podpořen koordinovaný přístup na úrovni EU;

| 74. | vyzývá členské státy, aby aktivněji podporovaly přesun pracovních míst do oblastí, kde žijí romské komunity, a rovněž přesun Romů do míst, kde existují pracovní místa; |
| --- | --- |

74.

vyzývá členské státy, aby aktivněji podporovaly přesun pracovních míst do oblastí, kde žijí romské komunity, a rovněž přesun Romů do míst, kde existují pracovní místa;

| 75. | připomíná členským státům a Komisi, že dobré sociální podmínky sice hrají v podpoře a posilování znevýhodněných komunit, jako jsou Romové, klíčovou úlohu, ale že důležitá je také podpora svépomoci; je toho názoru, že dlouhodobým cílem by spíše než závislost měla být kultura nezávislosti; |
| --- | --- |

75.

připomíná členským státům a Komisi, že dobré sociální podmínky sice hrají v podpoře a posilování znevýhodněných komunit, jako jsou Romové, klíčovou úlohu, ale že důležitá je také podpora svépomoci; je toho názoru, že dlouhodobým cílem by spíše než závislost měla být kultura nezávislosti;

| 76. | domnívá se, že by mělo být mnohem více upřednostňováno zajišťování pracovních míst na místní úrovni a podpora podnikání a místních řemesel, jakož i rozvíjení základních souvisejících dovedností, aby došlo k nárůstu bohatství i zvýšení sebeúcty; |
| --- | --- |

76.

domnívá se, že by mělo být mnohem více upřednostňováno zajišťování pracovních míst na místní úrovni a podpora podnikání a místních řemesel, jakož i rozvíjení základních souvisejících dovedností, aby došlo k nárůstu bohatství i zvýšení sebeúcty;

*

* *

| 77. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a kandidátských zemí. |
| --- | --- |

77.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a kandidátských zemí.

---

(1)  Úř. věst. C 45 E, 23.2.2006, s. 129.

(2)  Úř. věst. C 298 E, 8.12.2006, s. 283.

(3)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0035.

(4)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0361.

(5)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0467.

(6)  Úř. věst. L 180, 19.7.2000, s. 22.

(7)  Úř. věst. L 303, 2.12.2000, s. 16.

(8)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0286.

(9)  Úř. věst. C 102 E, 24.4.2008, s. 321.

(10)  Úř. věst. C 27, 3.2.2009, s. 88

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/70 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/70

---

Středa 11. března 2009Řešení ropné krize

P6_TA(2009)0118

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o řešení ropné krize (2008/2212(INI))

2010/C 87 E/13

Evropský parlament,

s ohledem na sdělení Komise ze dne 10. ledna 2007 nazvané „Energetická politika pro Evropu“ (KOM(2007)0001),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. června 2008 nazvané „Řešení problému vyšších cen ropy“ (KOM(2008)0384),

s ohledem na směrnici Rady 73/238/EHS ze dne 24. července 1973 o opatřeních ke zmírnění následků potíží v zásobování ropou a ropnými produkty (1),

s ohledem na rozhodnutí Rady 77/706/EHS ze dne 7. listopadu 1977, kterým se stanoví společný ukazatel Společenství ke snížení spotřeby primární energie při potížích v zásobování ropou a ropnými produkty (2),

s ohledem na směrnici Rady 2006/67/ES ze dne 24. července 2006, kterou se členským státům ukládá povinnost udržovat minimální zásoby ropy nebo ropných. produktů (3),

s ohledem na návrh směrnice Rady ze dne 13. listopadu 2008, kterou se členským státům ukládá povinnost udržovat minimální zásoby ropy a/nebo ropných produktů, který předložila Komise (KOM(2008)0775),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 13. listopadu 2008 týkající se druhého strategického přezkumu energetické politiky: akční plán EU pro zabezpečení dodávek energie a jejich solidární využití (KOM(2008)0781),

s ohledem na zelenou knihu ze dne 12. listopadu 2008 nazvanou „Na cestě k zabezpečené, udržitelné a konkurenceschopné evropské energetické síti“ (KOM(2008)0782),

s ohledem na své usnesení ze dne 15. února 2007 o makroekonomických dopadech zvyšování cen energie (4),

s ohledem na své usnesení ze dne 29. září 2005 o závislosti na ropě (5),

s ohledem na své usnesení ze dne 19. června 2008 o krizi v odvětví rybolovu v důsledku rostoucích cen pohonných hmot (6),

s ohledem na závěry předsednictví ohledně zabezpečení dodávek energie, které během svého zasedání ve dnech 15. a 16. října 2008 vydala Evropská rada,

s ohledem na závěry předsednictví ohledně vlivu vysokých cen potravin a ropy na politiku v různých oblastech, které během svého zasedání ve dnech 19. a 20. června 2008 vydala Evropská rada,

s ohledem na „World Energy Outlook 2008“ Mezinárodní energetické agentury (IEA),

s ohledem na průzkumné stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 14. ledna 2009 na téma řešení ropné krize (7),

s ohledem na článek 45 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro zahraniční věci, Hospodářského a měnového výboru a Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů (A6-0035/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že v zájmu zabezpečení dodávek energie v nadcházejících desetiletích bude na evropské úrovni stále větší pozornost věnována diverzifikaci tras dodávek energie a jejích zdrojů, úsporám energie a energetické účinnosti, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v zájmu zabezpečení dodávek energie v nadcházejících desetiletích bude na evropské úrovni stále větší pozornost věnována diverzifikaci tras dodávek energie a jejích zdrojů, úsporám energie a energetické účinnosti,

| B. | vzhledem k tomu, že je stále naléhavější vytvořit koherentní a komplexní energetickou politiku Společenství s cílem zajistit bezpečnost dodávek v době, kdy je Evropská unie stále závislejší na dovozu, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že je stále naléhavější vytvořit koherentní a komplexní energetickou politiku Společenství s cílem zajistit bezpečnost dodávek v době, kdy je Evropská unie stále závislejší na dovozu,

| C. | vzhledem k tomu, že ropa patří mezi omezené zdroje, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že ropa patří mezi omezené zdroje,

| D. | vzhledem k tomu, že těžba ropy v Evropské unii a v Norsku v roce 2007 přispívala k pokrytí domácí poptávky více než 30 %, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že těžba ropy v Evropské unii a v Norsku v roce 2007 přispívala k pokrytí domácí poptávky více než 30 %,

| E. | vzhledem k tomu, že v současné době mnohé, i snadno těžitelné zdroje ropy nejsou v mnoha zemích světa plně zpřístupněny kvůli ekologickým opatřením nebo v rámci řízení zdrojů, a že na základě všeobecně vysokých nákladů na suroviny a materiály se náklady na získávání ropy od roku 2005 zdvojnásobily, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že v současné době mnohé, i snadno těžitelné zdroje ropy nejsou v mnoha zemích světa plně zpřístupněny kvůli ekologickým opatřením nebo v rámci řízení zdrojů, a že na základě všeobecně vysokých nákladů na suroviny a materiály se náklady na získávání ropy od roku 2005 zdvojnásobily,

| F. | vzhledem k tomu, že podle propočtů Úřadu pro energetické informace Spojených států amerických bude v roce 2030 celosvětová poptávka po ropě o více než jednu třetinu vyšší než byla v roce 2006, poptávka v Evropské unii v letech 2005 až 2030 poroste zejména kvůli rostoucí poptávce v odvětví dopravy ročně v průměru o 0,25 % a v důsledku toho bude v roce 2030 podíl ropy na poptávce po primárních energiích činit v Evropské unii 35 %, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že podle propočtů Úřadu pro energetické informace Spojených států amerických bude v roce 2030 celosvětová poptávka po ropě o více než jednu třetinu vyšší než byla v roce 2006, poptávka v Evropské unii v letech 2005 až 2030 poroste zejména kvůli rostoucí poptávce v odvětví dopravy ročně v průměru o 0,25 % a v důsledku toho bude v roce 2030 podíl ropy na poptávce po primárních energiích činit v Evropské unii 35 %,

| G. | vzhledem k tomu, že závislost Evropské unie na dovozu ropy do roku 2030 stoupne na 95 % a že konvenční zásoby ropy budou současně ve zvýšené míře soustředěny v zemích „strategické elipsy“ a rostoucí konkurence v poptávce může vést k nejistotě v oblasti dodávek, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že závislost Evropské unie na dovozu ropy do roku 2030 stoupne na 95 % a že konvenční zásoby ropy budou současně ve zvýšené míře soustředěny v zemích „strategické elipsy“ a rostoucí konkurence v poptávce může vést k nejistotě v oblasti dodávek,

| H. | vzhledem k tomu, že lze očekávat dlouhodobý růst cen ropy, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že lze očekávat dlouhodobý růst cen ropy,

| I. | vzhledem k tomu, že vyšší inflace související se zvyšováním cen ropy a základních komodit způsobila oslabení kupní síly, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že vyšší inflace související se zvyšováním cen ropy a základních komodit způsobila oslabení kupní síly,

| J. | vzhledem k tomu, že kolísání cen v roce 2008 nelze přičítat pouze nabídce a poptávce v danou dobu, a vzhledem k tomu, že toto kolísání má negativní vliv na hospodářství, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že kolísání cen v roce 2008 nelze přičítat pouze nabídce a poptávce v danou dobu, a vzhledem k tomu, že toto kolísání má negativní vliv na hospodářství,

| K. | vzhledem k tomu, že vznik nových investičních nástrojů na trhu s ropou a dalšími základními komoditami ještě znásobilo kolísání cen těchto komodit, a vzhledem k tomu, že je třeba zajistit větší transparentnost na energetických trzích, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že vznik nových investičních nástrojů na trhu s ropou a dalšími základními komoditami ještě znásobilo kolísání cen těchto komodit, a vzhledem k tomu, že je třeba zajistit větší transparentnost na energetických trzích,

| 1. | upozorňuje na to, že ve výše zmíněném sdělení Komise o druhém strategickém přezkumu energetické politiky je opět věnována zvláštní pozornost otázce zabezpečení dodávek; vyslovuje však politování nad tím, že se Komise nepoučila z hospodářské krize, která ukázala, že pouze rozsáhlá změna energetické politiky EU povede k řešení, pokud jde o zabezpečení dodávek, solidaritu mezi členskými státy, zaměstnanost a sociální, environmentální a hospodářské otázky; vyslovuje rovněž politování nad tím, že se politika EU doposud jednoznačně nezasadila za další rozvoj energetické politiky a energetické struktury; |
| --- | --- |

1.

upozorňuje na to, že ve výše zmíněném sdělení Komise o druhém strategickém přezkumu energetické politiky je opět věnována zvláštní pozornost otázce zabezpečení dodávek; vyslovuje však politování nad tím, že se Komise nepoučila z hospodářské krize, která ukázala, že pouze rozsáhlá změna energetické politiky EU povede k řešení, pokud jde o zabezpečení dodávek, solidaritu mezi členskými státy, zaměstnanost a sociální, environmentální a hospodářské otázky; vyslovuje rovněž politování nad tím, že se politika EU doposud jednoznačně nezasadila za další rozvoj energetické politiky a energetické struktury;

| 2. | trvá na tom, aby kromě krátkodobých opatření na zabezpečení dodávek byl zohledněn i dlouhodobý horizont; |
| --- | --- |

2.

trvá na tom, aby kromě krátkodobých opatření na zabezpečení dodávek byl zohledněn i dlouhodobý horizont;

| 3. | vyzývá Komisi, aby se při přípravě návrhů právních předpisů více zaměřila na analýzu přímých i nepřímých dopadů navrhovaných opatření na bezpečnost dodávek a na náklady; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby se při přípravě návrhů právních předpisů více zaměřila na analýzu přímých i nepřímých dopadů navrhovaných opatření na bezpečnost dodávek a na náklady;

Zpřístupnění existujících zdrojů

| 4. | konstatuje, že podle různých odhadů lze i v budoucnu těžit dostatečné množství ropy na pokrytí poptávky; může se však stát, že nové metody těžby povedou ke zvýšení cen ropy; poznamenává však, že v důsledku to podpoří energeticky účinnější chování a využívání alternativních paliv, jako jsou biopaliva druhé generace a vodík, a využívání vozidel s elektrickým pohonem; rovněž konstatuje, že je nutné zlepšit investiční podmínky, a v této souvislosti dále zdůrazňuje, že přetrvávající vysoká poptávka po ropě způsobuje, že nabídka se stále více ocitá na hranici kapacit; |
| --- | --- |

4.

konstatuje, že podle různých odhadů lze i v budoucnu těžit dostatečné množství ropy na pokrytí poptávky; může se však stát, že nové metody těžby povedou ke zvýšení cen ropy; poznamenává však, že v důsledku to podpoří energeticky účinnější chování a využívání alternativních paliv, jako jsou biopaliva druhé generace a vodík, a využívání vozidel s elektrickým pohonem; rovněž konstatuje, že je nutné zlepšit investiční podmínky, a v této souvislosti dále zdůrazňuje, že přetrvávající vysoká poptávka po ropě způsobuje, že nabídka se stále více ocitá na hranici kapacit;

| 5. | poukazuje na to, že není jisté, kdy a v jaké míře dojde k nepoměru mezi rostoucí poptávkou a klesající nabídkou; je zneklidněn skutečností, že tato nejistota bude ve stále větší míře zvyšovat nebezpečí kolísání cen ropy; je proto přesvědčen, že by se měla přísně sledovat všechna opatření, která jsou vhodná pro snížení poptávky ropy; |
| --- | --- |

5.

poukazuje na to, že není jisté, kdy a v jaké míře dojde k nepoměru mezi rostoucí poptávkou a klesající nabídkou; je zneklidněn skutečností, že tato nejistota bude ve stále větší míře zvyšovat nebezpečí kolísání cen ropy; je proto přesvědčen, že by se měla přísně sledovat všechna opatření, která jsou vhodná pro snížení poptávky ropy;

| 6. | podporuje návrh Komise na krátkodobá opatření, která budou přijímána v případě nezbytného zmírňování prudkého nárůstu cen ropy; vyzývá členské státy, aby poskytovaly finanční podporu investicím do alternativních zdrojů energie, jako je např. obnovitelná energie, a aby za prioritu považovaly opatření na zvyšování povědomí spotřebitelů, podporovaly nákup energeticky úsporného zboží a služeb, a minimalizovaly tak dlouhodobé výdaje, a zároveň zmírňovaly budoucí pokles v dodávce ropy; |
| --- | --- |

6.

podporuje návrh Komise na krátkodobá opatření, která budou přijímána v případě nezbytného zmírňování prudkého nárůstu cen ropy; vyzývá členské státy, aby poskytovaly finanční podporu investicím do alternativních zdrojů energie, jako je např. obnovitelná energie, a aby za prioritu považovaly opatření na zvyšování povědomí spotřebitelů, podporovaly nákup energeticky úsporného zboží a služeb, a minimalizovaly tak dlouhodobé výdaje, a zároveň zmírňovaly budoucí pokles v dodávce ropy;

| 7. | požaduje, aby se zvýšilo úsilí o komerční využití nekonvenčních zdrojů ropy a aby se tímto způsobem přispělo k diverzifikaci za předpokladu, že jsou rozvíjeny a následně využívány těžební postupy šetrné k životnímu prostředí; zdůrazňuje, že přístup založený na životním cyklu týkající se emisí skleníkových plynů z paliv dodaných na trh EU, jak jej zavedl návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o změně směrnice 98/70/ES, pokud jde o specifikaci benzinu, motorové nafty a plynových olejů, o zavedení mechanismu pro sledování a snížení emisí skleníkových plynů pocházejících z paliv používaných v silniční dopravě, o změně směrnice Rady 1999/32/ES, pokud jde o specifikaci paliva používaného plavidly vnitrozemské plavby, a o zrušení směrnice 93/12/EHS (KOM (2007)0018), poskytne skutečnou pobídku pro ropný průmysl ke snížení jeho dopadů na klima zlepšením výrobních procesů; |
| --- | --- |

7.

požaduje, aby se zvýšilo úsilí o komerční využití nekonvenčních zdrojů ropy a aby se tímto způsobem přispělo k diverzifikaci za předpokladu, že jsou rozvíjeny a následně využívány těžební postupy šetrné k životnímu prostředí; zdůrazňuje, že přístup založený na životním cyklu týkající se emisí skleníkových plynů z paliv dodaných na trh EU, jak jej zavedl návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o změně směrnice 98/70/ES, pokud jde o specifikaci benzinu, motorové nafty a plynových olejů, o zavedení mechanismu pro sledování a snížení emisí skleníkových plynů pocházejících z paliv používaných v silniční dopravě, o změně směrnice Rady 1999/32/ES, pokud jde o specifikaci paliva používaného plavidly vnitrozemské plavby, a o zrušení směrnice 93/12/EHS (KOM (2007)0018), poskytne skutečnou pobídku pro ropný průmysl ke snížení jeho dopadů na klima zlepšením výrobních procesů;

| 8. | je přesvědčen, že využívání ropy a dalších zdrojů energie s vysokými emisemi CO2 by se mělo omezovat, a to jak zvyšováním energetické účinnosti, tak přechodem na uhlíkově neutrálnější řešení, jako je jaderná energie či energie z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

8.

je přesvědčen, že využívání ropy a dalších zdrojů energie s vysokými emisemi CO2 by se mělo omezovat, a to jak zvyšováním energetické účinnosti, tak přechodem na uhlíkově neutrálnější řešení, jako je jaderná energie či energie z obnovitelných zdrojů;

| 9. | zastává názor, že těžbu existujících zásob ve stále větší míře ovlivňují politické faktory, mj. politická nestabilita, nedostatečná právní ochrana, ale také opatření na ochranu životního prostředí a řízení zdrojů; vyzývá proto Komisi, aby na všech úrovních zintenzivnila dialog s producentskými zeměmi a aby v oboustranném zájmu hledala pragmatická řešení konfliktů; |
| --- | --- |

9.

zastává názor, že těžbu existujících zásob ve stále větší míře ovlivňují politické faktory, mj. politická nestabilita, nedostatečná právní ochrana, ale také opatření na ochranu životního prostředí a řízení zdrojů; vyzývá proto Komisi, aby na všech úrovních zintenzivnila dialog s producentskými zeměmi a aby v oboustranném zájmu hledala pragmatická řešení konfliktů;

| 10. | vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s ropnými společnostmi a zeměmi produkujícími ropu hledala způsoby, jak lze i přes kolísající ceny a zisky zajistit přísun investic; |
| --- | --- |

10.

vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s ropnými společnostmi a zeměmi produkujícími ropu hledala způsoby, jak lze i přes kolísající ceny a zisky zajistit přísun investic;

| 11. | očekává od naftařských společností, že budou investovat své nedávné značné zisky do objevování a rozvoje nových ropných rezerv a do propagace energeticky úsporných technologií a výzkumu produktů nahrazujících ropu (zejména pro použití v dopravě); |
| --- | --- |

11.

očekává od naftařských společností, že budou investovat své nedávné značné zisky do objevování a rozvoje nových ropných rezerv a do propagace energeticky úsporných technologií a výzkumu produktů nahrazujících ropu (zejména pro použití v dopravě);

| 12. | naléhavě doporučuje dynamičtější vztah mezi Evropskou unií a zeměmi produkujícími ropu, k němuž bude patřit oboustranná ochota dávat i brát a jehož cílem budou stálejší a bezproblémovější dodávky i stanovování cen ropy, což by bylo v zájmu všech zúčastněných stran a světové ekonomiky obecně; |
| --- | --- |

12.

naléhavě doporučuje dynamičtější vztah mezi Evropskou unií a zeměmi produkujícími ropu, k němuž bude patřit oboustranná ochota dávat i brát a jehož cílem budou stálejší a bezproblémovější dodávky i stanovování cen ropy, což by bylo v zájmu všech zúčastněných stran a světové ekonomiky obecně;

| 13. | vítá iniciativu Komise na vedení globálního politického dialogu formou setkání na vysoké úrovni, jehož se zúčastní zástupci zemí, které spotřebovávají a produkují ropu za účelem vytvoření spravedlivé rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou na trhu s ropou, a zabránění zemím produkujícím ropu, aby udržovaly ceny ropy na uměle vytvořené vysoké úrovni; |
| --- | --- |

13.

vítá iniciativu Komise na vedení globálního politického dialogu formou setkání na vysoké úrovni, jehož se zúčastní zástupci zemí, které spotřebovávají a produkují ropu za účelem vytvoření spravedlivé rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou na trhu s ropou, a zabránění zemím produkujícím ropu, aby udržovaly ceny ropy na uměle vytvořené vysoké úrovni;

Transparentnost trhu a tvorba cen

| 14. | je znepokojen stále se zvyšujícím povážlivým kolísáním cen ropy, jež bylo možno sledovat v roce 2008 a které má negativní vliv na celé hospodářství Evropské unie a jeho spotřebitele; |
| --- | --- |

14.

je znepokojen stále se zvyšujícím povážlivým kolísáním cen ropy, jež bylo možno sledovat v roce 2008 a které má negativní vliv na celé hospodářství Evropské unie a jeho spotřebitele;

| 15. | zastává názor, že kolísání cen ropy odráží zvýšenou poptávku po ropě, postupné vyčerpávání zásob ropy, změny demografických a urbanistických trendů, a to zejména v rozvíjejících se ekonomikách, kde zvýšení průměrného příjmu způsobuje zvýšení poptávky, spekulace na komoditních trzích a globální hospodářské cykly; dále zdůrazňuje, že ropa a další komodity se v důsledku oslabení amerického dolaru stále více používají k diverzifikaci portfolia; |
| --- | --- |

15.

zastává názor, že kolísání cen ropy odráží zvýšenou poptávku po ropě, postupné vyčerpávání zásob ropy, změny demografických a urbanistických trendů, a to zejména v rozvíjejících se ekonomikách, kde zvýšení průměrného příjmu způsobuje zvýšení poptávky, spekulace na komoditních trzích a globální hospodářské cykly; dále zdůrazňuje, že ropa a další komodity se v důsledku oslabení amerického dolaru stále více používají k diverzifikaci portfolia;

| 16. | vyjadřuje znepokojení nad kolísáním cen ropy a jeho dopadem na hospodářskou a finanční stabilitu; vědom si výhod aktivních trhů s ropou a dalšími energetickými produkty, naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby zajistily co největší možnou transparentnost na energetickém trhu; |
| --- | --- |

16.

vyjadřuje znepokojení nad kolísáním cen ropy a jeho dopadem na hospodářskou a finanční stabilitu; vědom si výhod aktivních trhů s ropou a dalšími energetickými produkty, naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby zajistily co největší možnou transparentnost na energetickém trhu;

| 17. | uznává, že i hospodářství vývozců ropy jsou takovýmto kolísáním poškozována, a že je proto stabilizace cen ropy v oboustranném zájmu; |
| --- | --- |

17.

uznává, že i hospodářství vývozců ropy jsou takovýmto kolísáním poškozována, a že je proto stabilizace cen ropy v oboustranném zájmu;

| 18. | vítá sdělení Komise ze dne 13. června 2008 o řešení problému vyšších cen ropy a sdílí její obavy z nedávného výrazného kolísání cen ropy a jeho negativního účinku na inflaci, hospodářskou soutěž, obchod a hospodářský růst; |
| --- | --- |

18.

vítá sdělení Komise ze dne 13. června 2008 o řešení problému vyšších cen ropy a sdílí její obavy z nedávného výrazného kolísání cen ropy a jeho negativního účinku na inflaci, hospodářskou soutěž, obchod a hospodářský růst;

| 19. | vidí hlavní příčinu nárůstu cen ropy za posledních osm let ve výrazném nárůstu poptávky, který vedl k výpadkům při těžbě, dopravě a rafinaci ropy a k velkým neočekávaným ziskům pouze několika velkých ropných podnikatelů; uznává, že na vývoji ceny ropy se ještě více odrazily citelně zvýšené ceny surovin a spekulativní transakce na finančních trzích; |
| --- | --- |

19.

vidí hlavní příčinu nárůstu cen ropy za posledních osm let ve výrazném nárůstu poptávky, který vedl k výpadkům při těžbě, dopravě a rafinaci ropy a k velkým neočekávaným ziskům pouze několika velkých ropných podnikatelů; uznává, že na vývoji ceny ropy se ještě více odrazily citelně zvýšené ceny surovin a spekulativní transakce na finančních trzích;

| 20. | zdůrazňuje, že je třeba stanovit jako prioritu dohled na hospodářskou soutěž při zpracování a prodeji ropy a ropných produktů a zvyšovat transparentnost údajů o komerčních zásobách ropy; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje, že je třeba stanovit jako prioritu dohled na hospodářskou soutěž při zpracování a prodeji ropy a ropných produktů a zvyšovat transparentnost údajů o komerčních zásobách ropy;

| 21. | je přesvědčen, že pro to, aby došlo ke stabilizaci ceny ropy, je nezbytné zvýšit transparentnost trhu; vyzývá Komisi, aby v tomto smyslu předložila Parlamentu a Radě příslušné návrhy; poukazuje na to, že transparentnost je naléhavě nutno zvýšit i v zemích produkujících ropu a že je rovněž nutno transparentním způsobem zveřejňovat objemy produkce a úroveň rezerv; vyzývá Komisi a členské státy, aby se snažily o větší transparentnost v rámci svého dialogu se zeměmi produkujícími ropu; |
| --- | --- |

21.

je přesvědčen, že pro to, aby došlo ke stabilizaci ceny ropy, je nezbytné zvýšit transparentnost trhu; vyzývá Komisi, aby v tomto smyslu předložila Parlamentu a Radě příslušné návrhy; poukazuje na to, že transparentnost je naléhavě nutno zvýšit i v zemích produkujících ropu a že je rovněž nutno transparentním způsobem zveřejňovat objemy produkce a úroveň rezerv; vyzývá Komisi a členské státy, aby se snažily o větší transparentnost v rámci svého dialogu se zeměmi produkujícími ropu;

| 22. | vítá v této souvislosti studii o využívání a nákladovosti týdenního zveřejňování výše zásob navrženou při druhém přezkumu strategie v oblasti energetiky; vyzývá Komisi, aby výsledky studie zahrnula do svých dalších legislativních opatření; zároveň zdůrazňuje, že je nutné dosáhnout transparentnosti na celosvětové úrovni; |
| --- | --- |

22.

vítá v této souvislosti studii o využívání a nákladovosti týdenního zveřejňování výše zásob navrženou při druhém přezkumu strategie v oblasti energetiky; vyzývá Komisi, aby výsledky studie zahrnula do svých dalších legislativních opatření; zároveň zdůrazňuje, že je nutné dosáhnout transparentnosti na celosvětové úrovni;

| 23. | upozorňuje na to, že rozdílné technické specifikace pro ropné produkty v hlavních odběratelských zemích vedou k roztříštění trhu, které se může v případě výpadků dodávek projevit v dramatickém zvýšení ceny; vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na odstranění těchto překážek v přístupu na trh; |
| --- | --- |

23.

upozorňuje na to, že rozdílné technické specifikace pro ropné produkty v hlavních odběratelských zemích vedou k roztříštění trhu, které se může v případě výpadků dodávek projevit v dramatickém zvýšení ceny; vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na odstranění těchto překážek v přístupu na trh;

| 24. | zastává názor, že úkolem strategických zásob je čelit fyzickému překročení kapacity způsobenému výpadky dodávek; odmítá proto z důvodů udržitelné rozpočtové politiky veškeré pokusy bránit kolísání cen ropy využíváním těchto zásob; |
| --- | --- |

24.

zastává názor, že úkolem strategických zásob je čelit fyzickému překročení kapacity způsobenému výpadky dodávek; odmítá proto z důvodů udržitelné rozpočtové politiky veškeré pokusy bránit kolísání cen ropy využíváním těchto zásob;

| 25. | zdůrazňuje význam aktivní činnosti, která má umožnit dostupnost nových alternativních zdrojů energie pro malé podniky, aby byly méně závislé na výkyvech cen ropy; uvědomuje si význam malých a středních podniků pro výrobu biopaliv a dalších forem energie z obnovitelných zdrojů; vyjadřuje znepokojení nad technickými a regulačními překážkami, jež nadále existují v oblasti výroby a komercializace těchto produktů, a vyzývá Komisi, aby usilovala o usnadnění přístupu těchto paliv na trh; |
| --- | --- |

25.

zdůrazňuje význam aktivní činnosti, která má umožnit dostupnost nových alternativních zdrojů energie pro malé podniky, aby byly méně závislé na výkyvech cen ropy; uvědomuje si význam malých a středních podniků pro výrobu biopaliv a dalších forem energie z obnovitelných zdrojů; vyjadřuje znepokojení nad technickými a regulačními překážkami, jež nadále existují v oblasti výroby a komercializace těchto produktů, a vyzývá Komisi, aby usilovala o usnadnění přístupu těchto paliv na trh;

| 26. | zdůrazňuje, že významnými nástroji stimulujícími rozvoj širokospektrálního, špičkového trhu s energeticky účinnými technologiemi a produkty by měly být účinný systém obchodování s emisemi a přijetí řady dalších opatření na úsporu energie; dále upozorňuje na význam uplatňování zásady „znečišťovatel platí“; připomíná, že čím více bude zemí, které prosadí podobnou politiku, tím menší bude dopad této politiky na konkurenceschopnost v rámci daného odvětví; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje, že významnými nástroji stimulujícími rozvoj širokospektrálního, špičkového trhu s energeticky účinnými technologiemi a produkty by měly být účinný systém obchodování s emisemi a přijetí řady dalších opatření na úsporu energie; dále upozorňuje na význam uplatňování zásady „znečišťovatel platí“; připomíná, že čím více bude zemí, které prosadí podobnou politiku, tím menší bude dopad této politiky na konkurenceschopnost v rámci daného odvětví;

Investice do produkce a zpracování ropy

| 27. | bere na vědomí, že podle IEA bude do roku 2020 nutné ročně investovat do ropného průmyslu 350 miliard USD k tomu, aby se dosáhlo zabezpečení dodávek; vyzývá Komisi a členské státy, aby v rámci svých politik poskytovaly investiční pobídky, a to zejména i v rámci Evropské unie; zdůrazňuje přitom úlohu dlouhodobé jistoty pro investory; odmítá však nahrazovat soukromé investice a kapitál veřejnými prostředky; |
| --- | --- |

27.

bere na vědomí, že podle IEA bude do roku 2020 nutné ročně investovat do ropného průmyslu 350 miliard USD k tomu, aby se dosáhlo zabezpečení dodávek; vyzývá Komisi a členské státy, aby v rámci svých politik poskytovaly investiční pobídky, a to zejména i v rámci Evropské unie; zdůrazňuje přitom úlohu dlouhodobé jistoty pro investory; odmítá však nahrazovat soukromé investice a kapitál veřejnými prostředky;

| 28. | je znepokojen důsledky současné krize úvěrového trhu pro investiční možnosti ropného průmyslu a žádá Komisi a členské státy, aby své úsilí o překonání krize úzce koordinovaly; |
| --- | --- |

28.

je znepokojen důsledky současné krize úvěrového trhu pro investiční možnosti ropného průmyslu a žádá Komisi a členské státy, aby své úsilí o překonání krize úzce koordinovaly;

| 29. | vítá rozsáhlejší používání biopaliv v dopravě, které by mohlo přispět k lepšímu zabezpečení dodávek; konstatuje, že se tímto způsobem dosáhne v ropném průmyslu konsolidace a restrukturalizace; konstatuje dále, že je nutno dodatečně přijmout strukturální opatření v odvětví dopravy s cílem minimalizovat poptávku po ropě; |
| --- | --- |

29.

vítá rozsáhlejší používání biopaliv v dopravě, které by mohlo přispět k lepšímu zabezpečení dodávek; konstatuje, že se tímto způsobem dosáhne v ropném průmyslu konsolidace a restrukturalizace; konstatuje dále, že je nutno dodatečně přijmout strukturální opatření v odvětví dopravy s cílem minimalizovat poptávku po ropě;

| 30. | vyzývá členské státy a podniky k tomu, aby se i navzdory tomuto vývoji postaraly o to, že v Evropské unii bude k dispozici dostatečné množství zásob, aby bylo možno vyrovnat nedostatky vzniklé např. následkem přírodních katastrof; |
| --- | --- |

30.

vyzývá členské státy a podniky k tomu, aby se i navzdory tomuto vývoji postaraly o to, že v Evropské unii bude k dispozici dostatečné množství zásob, aby bylo možno vyrovnat nedostatky vzniklé např. následkem přírodních katastrof;

| 31. | vyzývá členské státy, Komisi a ropné společnosti, aby zajistily odpovídající odborné vzdělání odborníků, kteří jsou potřební pro výzkum v oblasti ropných rezerv a těžby ropy; |
| --- | --- |

31.

vyzývá členské státy, Komisi a ropné společnosti, aby zajistily odpovídající odborné vzdělání odborníků, kteří jsou potřební pro výzkum v oblasti ropných rezerv a těžby ropy;

Přepravní trasy

| 32. | vítá úspěchy, kterých bylo v rámci programu INOGATE dosaženo právě v oblasti opatření pro budování důvěry; vyzývá Komisi, aby navrhla strategii na podporu a lepší koordinaci projektů tohoto typu pomocí podpůrných opatření; |
| --- | --- |

32.

vítá úspěchy, kterých bylo v rámci programu INOGATE dosaženo právě v oblasti opatření pro budování důvěry; vyzývá Komisi, aby navrhla strategii na podporu a lepší koordinaci projektů tohoto typu pomocí podpůrných opatření;

| 33. | upozorňuje na zásadní význam dobrých sousedských vztahů mezi tranzitními státy i mezi nimi a jejich sousedními státy a pověřuje členské státy a Komisi, aby v tomto ohledu zvýšily své úsilí; |
| --- | --- |

33.

upozorňuje na zásadní význam dobrých sousedských vztahů mezi tranzitními státy i mezi nimi a jejich sousedními státy a pověřuje členské státy a Komisi, aby v tomto ohledu zvýšily své úsilí;

| 34. | konstatuje, že ropovody byly vyňaty z transevropských energetických sítí, a vyzývá členské státy a Komisi, aby vzhledem k současnému vývoji posoudily zařazení ropné infrastruktury do TEN-E, a to zejména vzhledem k poklesu domácí výroby a současnému růstu závislosti na dovozu a potřebě nových dopravních kapacit; |
| --- | --- |

34.

konstatuje, že ropovody byly vyňaty z transevropských energetických sítí, a vyzývá členské státy a Komisi, aby vzhledem k současnému vývoji posoudily zařazení ropné infrastruktury do TEN-E, a to zejména vzhledem k poklesu domácí výroby a současnému růstu závislosti na dovozu a potřebě nových dopravních kapacit;

| 35. | vyzývá Komisi a členské státy, aby se v rámci společné zahraniční, obchodní a bezpečnostní politiky snažily o stabilizaci, zejména v zemích produkujících ropu, které jsou ohrožovány politickou nestabilitou, protože stabilita představuje základ pro investice a prosperitu; |
| --- | --- |

35.

vyzývá Komisi a členské státy, aby se v rámci společné zahraniční, obchodní a bezpečnostní politiky snažily o stabilizaci, zejména v zemích produkujících ropu, které jsou ohrožovány politickou nestabilitou, protože stabilita představuje základ pro investice a prosperitu;

| 36. | zdůrazňuje, že nové projekty týkající se ropné infrastruktury, jako např. ropovody Oděsa-Gdaňsk a Constanța-Terst, by měly nadále zůstat vysoce prioritními projekty evropského zájmu; |
| --- | --- |

36.

zdůrazňuje, že nové projekty týkající se ropné infrastruktury, jako např. ropovody Oděsa-Gdaňsk a Constanța-Terst, by měly nadále zůstat vysoce prioritními projekty evropského zájmu;

| 37. | je znepokojen rozmáhajícím se pirátstvím, které ohrožuje mezinárodní lodní dopravu, a tím i přepravu ropy, a vítá společnou akci Rady (8) v této věci; |
| --- | --- |

37.

je znepokojen rozmáhajícím se pirátstvím, které ohrožuje mezinárodní lodní dopravu, a tím i přepravu ropy, a vítá společnou akci Rady (8) v této věci;

| 38. | je dále znepokojen tím, že přepravní trasy a strategické infrastruktury jsou ohrožovány terorismem, a vyzývá Komisi a členské státy k prohloubení dialogu s hlavními zúčastněnými stranami; |
| --- | --- |

38.

je dále znepokojen tím, že přepravní trasy a strategické infrastruktury jsou ohrožovány terorismem, a vyzývá Komisi a členské státy k prohloubení dialogu s hlavními zúčastněnými stranami;

Doprava a stavebnictví

| 39. | poukazuje na možnost úspor energie v odvětví stavebnictví, které by mohlo snížit svou poptávku po fosilních zdrojích energie, jako je ropa a plyn, a vítá současnou snahu Komise a členských států o ještě lepší využití této možnosti; |
| --- | --- |

39.

poukazuje na možnost úspor energie v odvětví stavebnictví, které by mohlo snížit svou poptávku po fosilních zdrojích energie, jako je ropa a plyn, a vítá současnou snahu Komise a členských států o ještě lepší využití této možnosti;

| 40. | vítá úsilí Evropské unie o diverzifikaci zdrojů energie v odvětví dopravy; upřednostňuje při zavádění nových technologií tržní přístupy; uznává, že cena je tím nejlepším ukazatelem konkurenceschopnosti nových technologií; vyslovuje politování nad nedostatkem ambicí, pokud jde o potenciál pro energeticky účinná, lépe konstruovaná a lehčí vozidla; |
| --- | --- |

40.

vítá úsilí Evropské unie o diverzifikaci zdrojů energie v odvětví dopravy; upřednostňuje při zavádění nových technologií tržní přístupy; uznává, že cena je tím nejlepším ukazatelem konkurenceschopnosti nových technologií; vyslovuje politování nad nedostatkem ambicí, pokud jde o potenciál pro energeticky účinná, lépe konstruovaná a lehčí vozidla;

| 41. | vyjadřuje své pochyby o tom, že by ve střednědobém a dlouhodobém horizontu byla paliva první generace vhodnou náhradou ropy; požaduje, aby bylo vyvíjeno větší úsilí ve výzkumu syntetických paliv; |
| --- | --- |

41.

vyjadřuje své pochyby o tom, že by ve střednědobém a dlouhodobém horizontu byla paliva první generace vhodnou náhradou ropy; požaduje, aby bylo vyvíjeno větší úsilí ve výzkumu syntetických paliv;

| 42. | je přesvědčen o tom, že nárůst spotřeby ropy v dopravě lze ve střednědobém a dlouhodobém horizontu snížit pouze tehdy, jestliže Evropská unie a členské státy učiní dodatečná opatření, která posunou dopravu a mobilitu směrem k udržitelným způsobům dopravy, jež nespotřebovávají žádnou ropu nebo jí spotřebovávají méně, jako je železnice a vodní doprava, a které vedou k intermodální mobilitě v městských oblastech (chůze, jízda na kole, veřejná doprava); je dále přesvědčen, že podstatných úspor energie lze dosáhnout rozsáhlejším využíváním moderních systémů řízení dopravy, jež zkracují čekací doby a nepřímé trasy v silniční a letecké dopravě, jakož i v lodní přepravě, a dále zvýšenou podporou ekologické logistiky; |
| --- | --- |

42.

je přesvědčen o tom, že nárůst spotřeby ropy v dopravě lze ve střednědobém a dlouhodobém horizontu snížit pouze tehdy, jestliže Evropská unie a členské státy učiní dodatečná opatření, která posunou dopravu a mobilitu směrem k udržitelným způsobům dopravy, jež nespotřebovávají žádnou ropu nebo jí spotřebovávají méně, jako je železnice a vodní doprava, a které vedou k intermodální mobilitě v městských oblastech (chůze, jízda na kole, veřejná doprava); je dále přesvědčen, že podstatných úspor energie lze dosáhnout rozsáhlejším využíváním moderních systémů řízení dopravy, jež zkracují čekací doby a nepřímé trasy v silniční a letecké dopravě, jakož i v lodní přepravě, a dále zvýšenou podporou ekologické logistiky;

Vztahy se zeměmi s rostoucí spotřebou ropy

| 43. | zastává názor, že v rámci společných vnějších vztahů Unie se zeměmi s výrazně rostoucí spotřebou ropy musí být více zohledněna témata energetické politiky a že Evropská unie musí působit tak, aby byly odstraněny státní dotace pro ropné produkty; |
| --- | --- |

43.

zastává názor, že v rámci společných vnějších vztahů Unie se zeměmi s výrazně rostoucí spotřebou ropy musí být více zohledněna témata energetické politiky a že Evropská unie musí působit tak, aby byly odstraněny státní dotace pro ropné produkty;

| 44. | vyzývá Komisi, aby do společné zahraniční a obchodní politiky a do společné politiky sousedství zahrnula opatření, která mohou přispět k tomu, aby se zrychlilo oddělení hospodářského růstu od spotřeby ropy v celosvětovém měřítku; |
| --- | --- |

44.

vyzývá Komisi, aby do společné zahraniční a obchodní politiky a do společné politiky sousedství zahrnula opatření, která mohou přispět k tomu, aby se zrychlilo oddělení hospodářského růstu od spotřeby ropy v celosvětovém měřítku;

| 45. | poukazuje především na to, že geopolitickým dopadům změn globálních podmínek pro mezinárodní energetickou bezpečnost a důsledkům pro budoucí politiku řízení mezinárodních záležitostí dosud nevěnovala Evropská unie dostatečnou pozornost a diskusní prostor; domnívá se, že trvání na vnitrostátních řešeních musí být nahrazeno novými typy úzké politické a hospodářské spolupráce mezi EU, USA, Ruskem a Čínou, které musí být ve střednědobém horizontu institucionalizovány; |
| --- | --- |

45.

poukazuje především na to, že geopolitickým dopadům změn globálních podmínek pro mezinárodní energetickou bezpečnost a důsledkům pro budoucí politiku řízení mezinárodních záležitostí dosud nevěnovala Evropská unie dostatečnou pozornost a diskusní prostor; domnívá se, že trvání na vnitrostátních řešeních musí být nahrazeno novými typy úzké politické a hospodářské spolupráce mezi EU, USA, Ruskem a Čínou, které musí být ve střednědobém horizontu institucionalizovány;

*

* *

| 46. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

46.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. L 228, 16.8.1973, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 292, 16.11.1977, s. 9.

(3)  Úř. věst. L 217, 8.8.2006, s. 8.

(4)  Úř. věst. C 287 E, 29.11.2007, s. 548.

(5)  Úř. věst. C 227 E, 21.9.2006, s. 580.

(6)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0308.

(7)  Úř. věst. C 182, 4.8.2009, s. 60.

(8)  Společná akce Rady 2008/851/SZBP ze dne 10. listopadu 2008 o vojenské operaci Evropské unie s cílem přispět k odvrácení, prevenci a potlačení pirátství a ozbrojených loupeží u pobřeží Somálska (Úř. věst. L 301, 12.11.2008, s. 33).

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/76 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/76

---

Středa 11. března 2009Doprava šetrnější k životnímu prostředí a internalizace vnějších nákladů

P6_TA(2009)0119

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o dopravě šetrnější k životnímu prostředí a internalizaci vnějších nákladů (2008/2240(INI))

2010/C 87 E/14

Evropský parlament,

s ohledem na sdělení Komise ze dne 8. července 2008 nazvané „Doprava šetrnější k životnímu prostředí“ (KOM(2008)0433),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 8. července 2008 nazvané „Strategie pro provedení internalizace vnějších nákladů“ (KOM(2008)0435),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 8. července 2008 nazvané „Opatření na snížení hluku ze železniční dopravy zaměřená na stávající vozový park“ (KOM(2008)0432),

s ohledem na své usnesení ze dne 12. července 2007 o Evropě v pohybu – Udržitelná mobilita pro náš kontinent (1),

s ohledem na své usnesení ze dne 11. března 2008 o evropské politice udržitelné dopravy s přihlédnutím k evropské politice v oblasti energetiky a životního prostředí (2),

s ohledem na článek 45 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A6-0055/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že cílem Evropské unie je snížit emise skleníkových plynů o 20 %, zvýšit používání obnovitelných zdrojů energie na 20 % a snížit spotřebu energie o 20 %, a to vše do roku 2020, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že cílem Evropské unie je snížit emise skleníkových plynů o 20 %, zvýšit používání obnovitelných zdrojů energie na 20 % a snížit spotřebu energie o 20 %, a to vše do roku 2020,

| B. | vzhledem k tomu, že Komise s cílem vytvořit koncepci dopravy, jež by byla šetrná k životnímu prostředí, předložila řadu podnětů v souvislosti s bojem proti změně klimatu, sdělení o internalizaci vnějších nákladů u všech druhů dopravy, sdělení o snížení hluku ze železniční dopravy a také konkrétní legislativní návrh k revizi silničních poplatků pro těžká nákladní vozidla, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Komise s cílem vytvořit koncepci dopravy, jež by byla šetrná k životnímu prostředí, předložila řadu podnětů v souvislosti s bojem proti změně klimatu, sdělení o internalizaci vnějších nákladů u všech druhů dopravy, sdělení o snížení hluku ze železniční dopravy a také konkrétní legislativní návrh k revizi silničních poplatků pro těžká nákladní vozidla,

| C. | vzhledem k tomu, že čl. 11 třetí a čtvrtý pododstavec směrnice o euroznámce (3) ve znění z roku 2006 stanoví, že: „Poté, co přezkoumá všechny možnosti včetně nákladů spojených s životním prostředím, hlukem, dopravní neprůjezdností a zdravím, předloží Komise do 10. června 2008 všeobecně použitelný, transparentní a srozumitelný model pro hodnocení všech vnějších nákladů, který bude sloužit jako základ pro budoucí výpočty poplatků za pozemní komunikace. K tomuto modelu se přiloží analýza dopadů internalizace vnějších nákladů na všechny druhy dopravy a strategie postupného zavedení tohoto modelu pro všechny druhy dopravy. Zprávu a model budou případně doprovázet návrhy Evropskému parlamentu a Radě na další revizi této směrnice.“, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že čl. 11 třetí a čtvrtý pododstavec směrnice o euroznámce (3) ve znění z roku 2006 stanoví, že: „Poté, co přezkoumá všechny možnosti včetně nákladů spojených s životním prostředím, hlukem, dopravní neprůjezdností a zdravím, předloží Komise do 10. června 2008 všeobecně použitelný, transparentní a srozumitelný model pro hodnocení všech vnějších nákladů, který bude sloužit jako základ pro budoucí výpočty poplatků za pozemní komunikace. K tomuto modelu se přiloží analýza dopadů internalizace vnějších nákladů na všechny druhy dopravy a strategie postupného zavedení tohoto modelu pro všechny druhy dopravy. Zprávu a model budou případně doprovázet návrhy Evropskému parlamentu a Radě na další revizi této směrnice.“,

| D. | vzhledem k tomu, že internalizace musí být začleněna do komplexnější politiky s cílem podporovat součinnost různých druhů dopravy a udržitelný dopravní systém a že tato politika musí také zahrnovat podporu výzkumu, financování infrastruktury, otvírání trhů a standardizaci; nicméně vzhledem k tomu, že nebudou-li k těmto cenovým signálům existovat nezbytná alternativní řešení (čistší auta, alternativní druhy dopravy aj.), nebudou tyto signály samy sobě stačit k tomu, aby chování uživatelů změnily, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že internalizace musí být začleněna do komplexnější politiky s cílem podporovat součinnost různých druhů dopravy a udržitelný dopravní systém a že tato politika musí také zahrnovat podporu výzkumu, financování infrastruktury, otvírání trhů a standardizaci; nicméně vzhledem k tomu, že nebudou-li k těmto cenovým signálům existovat nezbytná alternativní řešení (čistší auta, alternativní druhy dopravy aj.), nebudou tyto signály samy sobě stačit k tomu, aby chování uživatelů změnily,

| E. | vzhledem k tomu, že Komise přesvědčivým způsobem dokládá zdravotní zatížení obyvatel způsobené hlukem ze železniční dopravy, avšak jádrem její iniciativy ke snížení tohoto hluku je pouze požadavek dodatečného vybavení nákladních vagónů nízkohlučnými brzdami, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Komise přesvědčivým způsobem dokládá zdravotní zatížení obyvatel způsobené hlukem ze železniční dopravy, avšak jádrem její iniciativy ke snížení tohoto hluku je pouze požadavek dodatečného vybavení nákladních vagónů nízkohlučnými brzdami,

Doprava šetrnější k životnímu prostředí

| 1. | vítá sdělení Komise o dopravě šetrnější k životnímu prostředí, jež je prvním krůčkem k ucelenějšímu přístupu cílenému na koncepci dopravy, jež by byla šetrnější k životnímu prostředí a zahrnovala všechny druhy dopravy, stejně jako uznání důležitosti a nezbytnosti toho, aby byla doprava účinnější v souvislosti s bojem proti změně klimatu; |
| --- | --- |

1.

vítá sdělení Komise o dopravě šetrnější k životnímu prostředí, jež je prvním krůčkem k ucelenějšímu přístupu cílenému na koncepci dopravy, jež by byla šetrnější k životnímu prostředí a zahrnovala všechny druhy dopravy, stejně jako uznání důležitosti a nezbytnosti toho, aby byla doprava účinnější v souvislosti s bojem proti změně klimatu;

| 2. | zdůrazňuje značnou prospěšnost mobility pro kvalitní život občanů, pro růst a zaměstnanost v EU, socioekonomickou a územní soudržnost, obchod se třetími zeměmi, jakož i pro podniky a pracovníky, kteří jsou přímo či nepřímo činní v odvětví dopravy a logistiky; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje značnou prospěšnost mobility pro kvalitní život občanů, pro růst a zaměstnanost v EU, socioekonomickou a územní soudržnost, obchod se třetími zeměmi, jakož i pro podniky a pracovníky, kteří jsou přímo či nepřímo činní v odvětví dopravy a logistiky;

| 3. | uznává, že mobilita je sice přínosná a nezbytná pro hospodářský rozvoj Evropské unie a hospodářskou, sociální a územní soudržnost, má však také negativní vliv na přirozené životní prostředí i člověka, a proto zastává názor, že - aniž by byly přehlédnuty oprávněné zájmy občanů a podniků v souvislosti s mobilitou - evropská dopravní politika by se měla i nadále ubírat cestou šetrnosti k životnímu prostředí, aby byly odstraněny či alespoň zmírněny negativní dopady dopravy v souladu s cíly Unie v oblasti boje proti globálnímu oteplování do roku 2020; |
| --- | --- |

3.

uznává, že mobilita je sice přínosná a nezbytná pro hospodářský rozvoj Evropské unie a hospodářskou, sociální a územní soudržnost, má však také negativní vliv na přirozené životní prostředí i člověka, a proto zastává názor, že - aniž by byly přehlédnuty oprávněné zájmy občanů a podniků v souvislosti s mobilitou - evropská dopravní politika by se měla i nadále ubírat cestou šetrnosti k životnímu prostředí, aby byly odstraněny či alespoň zmírněny negativní dopady dopravy v souladu s cíly Unie v oblasti boje proti globálnímu oteplování do roku 2020;

| 4. | vítá skutečnost, že Komise ve svém sdělení sestavila „soupis“ stávajících opatření EU zaměřených na udržitelnou dopravní politiku; |
| --- | --- |

4.

vítá skutečnost, že Komise ve svém sdělení sestavila „soupis“ stávajících opatření EU zaměřených na udržitelnou dopravní politiku;

| 5. | vyjadřuje politování nad tím, že se Komisi nepodařilo sestavit integrovaný plán pro dosažení dopravy šetrnější k životnímu prostředí, který by pokryl všechna odvětví dopravy; konstatuje, že Komise již přijala první iniciativy, které by v konečném důsledku měly vést k soudržné strategii pro internalizaci vnějších nákladů u všech druhů dopravy; ale že namísto toho dosud:






  — | přijala postupný přístup, navržený v příručce, pro odhad vnějších nákladů na dopravu a jejich internalizaci v jednotlivých dílčích odvětvích (viz „Příručka pro odhad externích nákladů v odvětví dopravy“), |
| --- | --- | --- |

5.

vyjadřuje politování nad tím, že se Komisi nepodařilo sestavit integrovaný plán pro dosažení dopravy šetrnější k životnímu prostředí, který by pokryl všechna odvětví dopravy; konstatuje, že Komise již přijala první iniciativy, které by v konečném důsledku měly vést k soudržné strategii pro internalizaci vnějších nákladů u všech druhů dopravy; ale že namísto toho dosud:

—

přijala postupný přístup, navržený v příručce, pro odhad vnějších nákladů na dopravu a jejich internalizaci v jednotlivých dílčích odvětvích (viz „Příručka pro odhad externích nákladů v odvětví dopravy“),

| — | předložila návrh na změnu směrnice 1999/62/ES (směrnice o euroznámce) o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly, jehož záměrem je umožnit členským státům vybírat poplatky za vnější náklady za těžká nákladní vozidla v souladu s článkem 11 této směrnice, |
| --- | --- |

—

předložila návrh na změnu směrnice 1999/62/ES (směrnice o euroznámce) o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly, jehož záměrem je umožnit členským státům vybírat poplatky za vnější náklady za těžká nákladní vozidla v souladu s článkem 11 této směrnice,

| — | navrhla zdanění vnějších nákladů způsobených hlukem z železniční dopravy prostřednictvím poplatků za užívání infrastruktury, které rozlišují různou míru hlučnosti; |
| --- | --- |

—

navrhla zdanění vnějších nákladů způsobených hlukem z železniční dopravy prostřednictvím poplatků za užívání infrastruktury, které rozlišují různou míru hlučnosti;

| 6. | vyzývá proto Komisi, aby pro všechny druhy dopravy vypracovala opatření a nástroje potřebné k dalšímu ekologickému rozvoji dopravy a zohlednila přitom platné mezinárodní úmluvy a opatření, která již byla učiněna v různých dopravních odvětvích, zohlednila přitom návrhy na provedení vědecky podložených studií odhadu dopadů jednotlivých opatření a jejich vlivu na hospodářskou soutěž mezi jednotlivými druhy dopravy a také jejich dopadů na náklady mobility a konkurenceschopnost, a aby na základě výše uvedeného spolu s konkrétními legislativními návrhy předložila integrovanou koncepci dopravy šetrnější k životnímu prostředí; |
| --- | --- |

6.

vyzývá proto Komisi, aby pro všechny druhy dopravy vypracovala opatření a nástroje potřebné k dalšímu ekologickému rozvoji dopravy a zohlednila přitom platné mezinárodní úmluvy a opatření, která již byla učiněna v různých dopravních odvětvích, zohlednila přitom návrhy na provedení vědecky podložených studií odhadu dopadů jednotlivých opatření a jejich vlivu na hospodářskou soutěž mezi jednotlivými druhy dopravy a také jejich dopadů na náklady mobility a konkurenceschopnost, a aby na základě výše uvedeného spolu s konkrétními legislativními návrhy předložila integrovanou koncepci dopravy šetrnější k životnímu prostředí;

Internalizace vnějších nákladů

| 7. | konstatuje, že Komise ve svém sdělení o strategii pro internalizaci vnějších nákladů nesplnila povinnost stanovenou Parlamentem a Radou podle článku 11 pozměněné směrnice o euroznámce, protože, jak sama Komise připouští, nevypracovala a nepředložila všeobecně použitelný, transparentní a srozumitelný model pro hodnocení celkových vnějších nákladů, neboť nesestavila analýzu dopadů pro všechny druhy dopravy, a prakticky předložila pouze pro těžká nákladní vozidla první krok ke strategii postupného zavedení tohoto modelu pro všechny druhy dopravy; |
| --- | --- |

7.

konstatuje, že Komise ve svém sdělení o strategii pro internalizaci vnějších nákladů nesplnila povinnost stanovenou Parlamentem a Radou podle článku 11 pozměněné směrnice o euroznámce, protože, jak sama Komise připouští, nevypracovala a nepředložila všeobecně použitelný, transparentní a srozumitelný model pro hodnocení celkových vnějších nákladů, neboť nesestavila analýzu dopadů pro všechny druhy dopravy, a prakticky předložila pouze pro těžká nákladní vozidla první krok ke strategii postupného zavedení tohoto modelu pro všechny druhy dopravy;

| 8. | konstatuje, že Komise ve svém sdělení k vypočítávání vnějších nákladů často odkazuje na příručku vydanou v lednu 2008, která přináší nejnovější vědecké poznatky týkající se vypočítávání vnějších nákladů v dopravním odvětví; |
| --- | --- |

8.

konstatuje, že Komise ve svém sdělení k vypočítávání vnějších nákladů často odkazuje na příručku vydanou v lednu 2008, která přináší nejnovější vědecké poznatky týkající se vypočítávání vnějších nákladů v dopravním odvětví;

| 9. | konstatuje, že Komise ve svém sdělení předložila z vědeckého hlediska ucelená zdůvodnění pro rozdělování jednotlivých vnějších nákladů na rozdílné druhy dopravy a přijala tzv. „pragmatický přístup založený na průměrných nákladech“; obecně podporuje východisko použité Komisí pro ocenění sociálních mezních nákladů v souladu s bílou knihou o dopravě z roku 2001; |
| --- | --- |

9.

konstatuje, že Komise ve svém sdělení předložila z vědeckého hlediska ucelená zdůvodnění pro rozdělování jednotlivých vnějších nákladů na rozdílné druhy dopravy a přijala tzv. „pragmatický přístup založený na průměrných nákladech“; obecně podporuje východisko použité Komisí pro ocenění sociálních mezních nákladů v souladu s bílou knihou o dopravě z roku 2001;

| 10. | konstatuje, že Komise ve svém sdělení a v návrhu směrnice, kterou se mění směrnice 1999/62/ES (směrnice o euroznámce), výslovně zohledňuje zásadu „znečišťovatel platí“, uvedenou v čl. 175 odst. 5 Smlouvy; vyzývá však Komisi, aby v dalších krocích, pokud jde o internalizaci vnějších nákladů, zohlednila všechny formy internalizace vnějších nákladů, které již existují, jako například daně z pohonných hmot a silniční poplatky; |
| --- | --- |

10.

konstatuje, že Komise ve svém sdělení a v návrhu směrnice, kterou se mění směrnice 1999/62/ES (směrnice o euroznámce), výslovně zohledňuje zásadu „znečišťovatel platí“, uvedenou v čl. 175 odst. 5 Smlouvy; vyzývá však Komisi, aby v dalších krocích, pokud jde o internalizaci vnějších nákladů, zohlednila všechny formy internalizace vnějších nákladů, které již existují, jako například daně z pohonných hmot a silniční poplatky;

| 11. | vyzývá Komisi, aby při předkládání dalších návrhů koncepce dopravy, jež by byla šetrnější k životnímu prostředí, začlenila hodnocení dopadu hospodářské soutěže mezi druhy dopravy a souvisejících sociálních a environmentálních dopadů, jako tomu bylo u návrhu na změnu směrnice 1999/62/ES (směrnice o euroznámce), a aby zahrnula náklady mobility a konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

11.

vyzývá Komisi, aby při předkládání dalších návrhů koncepce dopravy, jež by byla šetrnější k životnímu prostředí, začlenila hodnocení dopadu hospodářské soutěže mezi druhy dopravy a souvisejících sociálních a environmentálních dopadů, jako tomu bylo u návrhu na změnu směrnice 1999/62/ES (směrnice o euroznámce), a aby zahrnula náklady mobility a konkurenceschopnosti;

| 12. | vyjadřuje politování nad skutečností, že Komise nenavrhla opatření na zmírnění dopadů větších vzdáleností vyplývajících z rozšíření EU a neučinila žádný odhad týkající se důsledků této změny, zejména v těch členských státech, ve kterých existují zeměpisné překážky, a v těch, které dosud nemají alternativní řešení multimodální dopravy; vyzývá proto Komisi, aby napravila tyto nedostatky jako součást nadcházejícího přezkumu transevropské dopravní sítě; |
| --- | --- |

12.

vyjadřuje politování nad skutečností, že Komise nenavrhla opatření na zmírnění dopadů větších vzdáleností vyplývajících z rozšíření EU a neučinila žádný odhad týkající se důsledků této změny, zejména v těch členských státech, ve kterých existují zeměpisné překážky, a v těch, které dosud nemají alternativní řešení multimodální dopravy; vyzývá proto Komisi, aby napravila tyto nedostatky jako součást nadcházejícího přezkumu transevropské dopravní sítě;

| 13. | vyzývá za tím účelem Komisi, aby předložila dodatečný návrh na koridory multimodální mobility („zelené koridory“) jako součást přezkumu transevropské dopravní sítě, kompenzující zátěž, jež ukládá současný návrh, tím, že umožní dostupnost a mobilitu bez překážek; |
| --- | --- |

13.

vyzývá za tím účelem Komisi, aby předložila dodatečný návrh na koridory multimodální mobility („zelené koridory“) jako součást přezkumu transevropské dopravní sítě, kompenzující zátěž, jež ukládá současný návrh, tím, že umožní dostupnost a mobilitu bez překážek;

| 14. | vyzývá Komisi, aby učinila co nejdříve kroky jednak k předložení konkrétních návrhů pro všechny druhy dopravy, jednak aby splnila své povinnosti vyplývající z čl. 11 pozměněné směrnice o euroznámce a na základě srozumitelného modelu předložila souhrnný návrh pro výpočet a rozdělení vnějších nákladů, včetně posouzení dopadu tohoto návrhu; |
| --- | --- |

14.

vyzývá Komisi, aby učinila co nejdříve kroky jednak k předložení konkrétních návrhů pro všechny druhy dopravy, jednak aby splnila své povinnosti vyplývající z čl. 11 pozměněné směrnice o euroznámce a na základě srozumitelného modelu předložila souhrnný návrh pro výpočet a rozdělení vnějších nákladů, včetně posouzení dopadu tohoto návrhu;

Snížení hluku ze železniční dopravy

| 15. | uznává, že Komise ve svém sdělení o opatřeních na snížení hluku ze železniční dopravy zaměřených na stávající vozový park reagovala na potřebu snížit zatížení obyvatel, kteří žijí v blízkosti železničních sítí, hlukem způsobovaným především nákladními vagóny; |
| --- | --- |

15.

uznává, že Komise ve svém sdělení o opatřeních na snížení hluku ze železniční dopravy zaměřených na stávající vozový park reagovala na potřebu snížit zatížení obyvatel, kteří žijí v blízkosti železničních sítí, hlukem způsobovaným především nákladními vagóny;

| 16. | zdůrazňuje, že modernizace vagonů za rozumnou cenu předem předpokládá vyřešení stávajících technických překážek, jakož i odstranění administrativní zátěže u příslušných osvědčení, co nejdříve a před přijetím jakéhokoli závazného legislativního opatření; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje, že modernizace vagonů za rozumnou cenu předem předpokládá vyřešení stávajících technických překážek, jakož i odstranění administrativní zátěže u příslušných osvědčení, co nejdříve a před přijetím jakéhokoli závazného legislativního opatření;

| 17. | vyzývá Komisi, aby sestavila návrh směrnice o zavedení výběru odstupňovaných poplatků na trasách v závislosti na úrovni hluku u lokomotiv a vagónů, aby byly co nejrychleji vytvořeny podněty pro železniční společnosti k rychlému přechodu k nízkohlučným vozům nahrazením zajišťovacích klínů; domnívá se, že v případě nutnosti lze uvažovat i o krátkodobých opatřeních a že by žádné z legislativních opatření nemělo mít negativní dopady na železniční dopravu v rámci intermodální hospodářské soutěže; |
| --- | --- |

17.

vyzývá Komisi, aby sestavila návrh směrnice o zavedení výběru odstupňovaných poplatků na trasách v závislosti na úrovni hluku u lokomotiv a vagónů, aby byly co nejrychleji vytvořeny podněty pro železniční společnosti k rychlému přechodu k nízkohlučným vozům nahrazením zajišťovacích klínů; domnívá se, že v případě nutnosti lze uvažovat i o krátkodobých opatřeních a že by žádné z legislativních opatření nemělo mít negativní dopady na železniční dopravu v rámci intermodální hospodářské soutěže;

| 18. | očekává, že Komise v rámci svého návrhu nalezne proveditelný způsob, který prostřednictvím účelově vázaných příjmů zajistí, aby byly provedeny úpravy nejen u vagónů, které železniční společnosti vlastní a provozují, ale také u vagónů, které železniční společnosti pouze provozují, ale nejsou jejich vlastníky; |
| --- | --- |

18.

očekává, že Komise v rámci svého návrhu nalezne proveditelný způsob, který prostřednictvím účelově vázaných příjmů zajistí, aby byly provedeny úpravy nejen u vagónů, které železniční společnosti vlastní a provozují, ale také u vagónů, které železniční společnosti pouze provozují, ale nejsou jejich vlastníky;

*

* *

| 19. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

19.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. C 175 E, 10.7.2008, s. 556.

(2)  Přijaté texty P6_TA(2008)0087.

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/62/ES ze dne 17. června 1999 o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly (Úř. věst. L 187, 20.7.1999, s. 42).

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/79 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/79

---

Středa 11. března 2009Příspěvek k jarnímu zasedání Evropské rady o Lisabonské strategii

P6_TA(2009)0120

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o příspěvku k jarnímu zasedání Evropské rady 2009 ohledně Lisabonské strategie

2010/C 87 E/15

Evropský parlament,

s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. prosince 2008 nazvané „Zpráva o provádění pro lisabonský program Společenství na období 2008–2010“ (KOM (2008)0881) a doporučení Komise ze dne 28. ledna 2009 k aktualizaci hlavních směrů hospodářských politik členských států a Společenství pro rok 2009 a k provádění politik zaměstnanosti členských států (KOM (2009)0034),

s ohledem na 27 národních programů reforem v rámci Lisabonské strategie, které předložily členské státy,

s ohledem na sdělení Komise ze dne 3. října 2007 nazvané „V evropském zájmu je uspět ve věku globalizace - Příspěvek Komise k říjnovému setkání hlav států a předsedů vlád“ (KOM (2007)0581),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. listopadu 2007 o jednotném trhu pro Evropu ve 21. století (KOM (2007)0724),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. prosince 2008 o vnějším rozměru „Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost: Podávání zpráv o přístupu na trh a stanovení rámce pro účinnější mezinárodní spolupráci v oblasti právních předpisů“ (KOM (2008)0874),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. prosince 2008 nazvané „Aktualizovaný strategický rámec evropské spolupráce v oblasti vzdělávání a odborné přípravy“ (KOM (2008)0865),

ohledem na sdělení Komise ze dne 16. prosince 2008 nazvané „Nové dovednosti pro nová pracovní místa – Předvídání a zohledňování potřeb trhu práce a potřebných kvalifikací“ (KOM (2008)0868),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. prosince 2008 nazvané „Politika soudržnosti: investice do reálné ekonomiky“ (KOM (2008)0876),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2008 nazvané „Plán evropské hospodářské obnovy“ (KOM (2008)0800),

s ohledem na návrh Komise ze dne 16. prosince 2008 na nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (KOM (2008)0867),

s ohledem na závěry zasedání Evropské rady, která se konala ve dnech 23. a 24. března 2000, 23. a 24. března 2001, 22. a 23. března 2005, 27. a 28. října 2005, 23. a 24. března 2006, 8. a 9. března 2007 a 13. a 14. března 2008,

s ohledem na své usnesení ze dne 15. listopadu 2007 o evropském zájmu: jak uspět v době globalizace (1),

s ohledem na své usnesení ze dne 20. února 2008 o integrovaných hlavních směrech pro růst a zaměstnanost (část: obecné hlavní směry pro hospodářské politiky členských států a Společenství): zahájení nového cyklu (2008–2010) (2),

s ohledem na své usnesení ze dne 18. listopadu 2008 o deseti letech HMU: prvních deset let Hospodářské a měnové unie a budoucí problémy (3),

s ohledem na čl. 103 odst. 2 jednacího řádu

Finanční krize a její hospodářské a sociální dopady

| 1. | konstatuje, že světová finanční krize, která má původ v globální makroekonomické nerovnováze a globální úvěrové krizi, vážně narušila finanční systémy na celém světě, včetně Evropské unie; dále konstatuje, že světová finanční krize způsobila zhroucení akciových trhů na celém světě a má dalekosáhlé negativní dopady na „reálnou ekonomiku“ a zejména na perspektivy zaměstnanosti a sociální situaci; zdůrazňuje, že finanční trhy mají pro „reálnou ekonomiku“ zásadní význam a že jednou z hlavních priorit pro hospodářský růst a zaměstnanost je – kromě zaručení zaměstnanosti – obnovení toku kapitálu, který by poskytoval úvěry a financoval investice, což vyžaduje obnovení důvěryhodnosti prostřednictvím jednoznačných závazků a vládních záruk, jakož i důslednější provádění dohledu na všech finančních trzích v globální perspektivě, a zavedení právních předpisů na podporu odpovědného poskytování úvěrů trhům; |
| --- | --- |

1.

konstatuje, že světová finanční krize, která má původ v globální makroekonomické nerovnováze a globální úvěrové krizi, vážně narušila finanční systémy na celém světě, včetně Evropské unie; dále konstatuje, že světová finanční krize způsobila zhroucení akciových trhů na celém světě a má dalekosáhlé negativní dopady na „reálnou ekonomiku“ a zejména na perspektivy zaměstnanosti a sociální situaci; zdůrazňuje, že finanční trhy mají pro „reálnou ekonomiku“ zásadní význam a že jednou z hlavních priorit pro hospodářský růst a zaměstnanost je – kromě zaručení zaměstnanosti – obnovení toku kapitálu, který by poskytoval úvěry a financoval investice, což vyžaduje obnovení důvěryhodnosti prostřednictvím jednoznačných závazků a vládních záruk, jakož i důslednější provádění dohledu na všech finančních trzích v globální perspektivě, a zavedení právních předpisů na podporu odpovědného poskytování úvěrů trhům;

| 2. | doporučuje, aby na krátkodobá opatření pro vyvážení bezprostředních důsledků krize a pro minimalizaci negativních dopadů na reálnou ekonomiku, jakož i na balíčky pro hospodářskou obnovu navazoval koordinovaný krátkodobý a dlouhodobý akční plán, který by ekonomiky EU přivedl ke stabilnímu růstu a v budoucnosti je ochránil před podobnými krizemi; |
| --- | --- |

2.

doporučuje, aby na krátkodobá opatření pro vyvážení bezprostředních důsledků krize a pro minimalizaci negativních dopadů na reálnou ekonomiku, jakož i na balíčky pro hospodářskou obnovu navazoval koordinovaný krátkodobý a dlouhodobý akční plán, který by ekonomiky EU přivedl ke stabilnímu růstu a v budoucnosti je ochránil před podobnými krizemi;

| 3. | připomíná, že Parlament již před rokem ve svém usnesení ze dne 20. února 2008 o Lisabonské strategii (4) poukázal na úkol prvořadého významu, a to zajistit stabilitu finančních trhů, a konstatoval, že nedávná krize související s rizikovými hypotékami ukazuje, že je nezbytné, aby Evropská unie vyvinula opatření hospodářského dohledu s cílem posílit průhlednost a stabilitu finančních trhů a lépe chránit klienty; dále v něm požadoval posouzení stávajících systémů a nástrojů obezřetnostního dohledu v Evropě a trval na bližší konzultaci s Parlamentem, která by vedla k objasnění doporučení ke zlepšení stability finančního systému a jeho schopnosti poskytovat bezpečné a dlouhodobé financování evropského obchodu; |
| --- | --- |

3.

připomíná, že Parlament již před rokem ve svém usnesení ze dne 20. února 2008 o Lisabonské strategii (4) poukázal na úkol prvořadého významu, a to zajistit stabilitu finančních trhů, a konstatoval, že nedávná krize související s rizikovými hypotékami ukazuje, že je nezbytné, aby Evropská unie vyvinula opatření hospodářského dohledu s cílem posílit průhlednost a stabilitu finančních trhů a lépe chránit klienty; dále v něm požadoval posouzení stávajících systémů a nástrojů obezřetnostního dohledu v Evropě a trval na bližší konzultaci s Parlamentem, která by vedla k objasnění doporučení ke zlepšení stability finančního systému a jeho schopnosti poskytovat bezpečné a dlouhodobé financování evropského obchodu;

| 4. | zdůrazňuje, že finanční trhy jsou, a nadále zůstanou centrem fungování sociálních tržních ekonomik, že jsou určeny k financování „reálné ekonomiky“ i k zajištění účinného přidělování zdrojů a že rovněž mají ekonomikám poskytovat prostředky k prosperitě, což na druhé straně umožnilo udržitelným způsobem zlepšit životní úroveň občanů během posledních desetiletí; zdůrazňuje, že naprosto spolehlivé, účinné a transparentní finanční trhy jsou předpokladem pro zdravou a inovační evropskou ekonomiku, která je charakterizována hospodářským růstem a vytvářením pracovních příležitostí; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že finanční trhy jsou, a nadále zůstanou centrem fungování sociálních tržních ekonomik, že jsou určeny k financování „reálné ekonomiky“ i k zajištění účinného přidělování zdrojů a že rovněž mají ekonomikám poskytovat prostředky k prosperitě, což na druhé straně umožnilo udržitelným způsobem zlepšit životní úroveň občanů během posledních desetiletí; zdůrazňuje, že naprosto spolehlivé, účinné a transparentní finanční trhy jsou předpokladem pro zdravou a inovační evropskou ekonomiku, která je charakterizována hospodářským růstem a vytvářením pracovních příležitostí;

| 5. | zdůrazňuje, že finanční krize vytvořila příležitost pro inovace, jejichž význam jakožto motoru ekonomiky již nemůže být dále opomíjen; domnívá se, že nastal pravý čas pro rozvíjení dynamické znalostí ekonomiky, jejíž vybudování si Evropa stanovila za cíl před přibližně osmi lety; dále zastává názor, že je vhodná doba k vybudování hospodářství s nejvyšší energetickou účinností, které dokáže změnit svět a zajistit evropskou prosperitu a mezinárodní konkurenceschopnost na několik následujících desetiletí; domnívá se, že je také čas na podporu inovačních průmyslových odvětví, která jsou schopna do Evropy přinést nový růst; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že finanční krize vytvořila příležitost pro inovace, jejichž význam jakožto motoru ekonomiky již nemůže být dále opomíjen; domnívá se, že nastal pravý čas pro rozvíjení dynamické znalostí ekonomiky, jejíž vybudování si Evropa stanovila za cíl před přibližně osmi lety; dále zastává názor, že je vhodná doba k vybudování hospodářství s nejvyšší energetickou účinností, které dokáže změnit svět a zajistit evropskou prosperitu a mezinárodní konkurenceschopnost na několik následujících desetiletí; domnívá se, že je také čas na podporu inovačních průmyslových odvětví, která jsou schopna do Evropy přinést nový růst;

| 6. | uznává pozitivní výsledky záchranných opatření přijatých k zamezení škodám na daňovém systému; požaduje nicméně vybudování nové finanční architektury pomocí transparentní a účinné regulace, jež je v nejlepším zájmu spotřebitelů, podniků a zaměstnanců; požaduje vypracování dalších legislativních návrhů a uzavření mezinárodních dohod, které umožní bojovat proti podstupování nadměrného rizika a proti pákovému účinku a krátkodobým spekulativním opatřením, jež představují základní zdroje krize; připomíná Komisi její povinnost reagovat na žádosti Parlamentu týkající se regulace zajišťovacích fondů a soukromých kapitálových fondů a v nejbližší době očekává legislativní návrhy; |
| --- | --- |

6.

uznává pozitivní výsledky záchranných opatření přijatých k zamezení škodám na daňovém systému; požaduje nicméně vybudování nové finanční architektury pomocí transparentní a účinné regulace, jež je v nejlepším zájmu spotřebitelů, podniků a zaměstnanců; požaduje vypracování dalších legislativních návrhů a uzavření mezinárodních dohod, které umožní bojovat proti podstupování nadměrného rizika a proti pákovému účinku a krátkodobým spekulativním opatřením, jež představují základní zdroje krize; připomíná Komisi její povinnost reagovat na žádosti Parlamentu týkající se regulace zajišťovacích fondů a soukromých kapitálových fondů a v nejbližší době očekává legislativní návrhy;

| 7. | zdůrazňuje, že je naléhavě nutné zajistit, aby finanční sektor, kterému se dostalo veřejné podpory, poskytoval podnikům, zejména malým a středním podnikům, a domácnostem dostatek úvěrů; trvá na tom, aby záchranné plány obsahovaly závazné podmínky ohledně rozdělování dividend a postupů poskytování úvěrů; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že je naléhavě nutné zajistit, aby finanční sektor, kterému se dostalo veřejné podpory, poskytoval podnikům, zejména malým a středním podnikům, a domácnostem dostatek úvěrů; trvá na tom, aby záchranné plány obsahovaly závazné podmínky ohledně rozdělování dividend a postupů poskytování úvěrů;

| 8. | varuje před začarovaným kruhem nižších investic a menších výdajů spotřebitelů vedoucích ke snižování pracovních míst, omezování podnikatelských plánů a poklesu inovací, což by EU mohlo uvrhnout do hluboké a dlouhotrvající recese; zdůrazňuje, že v této souvislosti má mimořádný význam koordinovaná evropská reakce, má-li se zabránit tomu, aby krize vedla k vypracování souhrnu vnitrostátních plánů na finanční stabilitu nebo hospodářskou obnovu, které by obsahovaly případné konflikty a náklady oslabující vnitřní trh, hospodářskou stabilitu a Hospodářskou a měnovou unii i roli Evropské unie jako globálního ekonomického hráče; |
| --- | --- |

8.

varuje před začarovaným kruhem nižších investic a menších výdajů spotřebitelů vedoucích ke snižování pracovních míst, omezování podnikatelských plánů a poklesu inovací, což by EU mohlo uvrhnout do hluboké a dlouhotrvající recese; zdůrazňuje, že v této souvislosti má mimořádný význam koordinovaná evropská reakce, má-li se zabránit tomu, aby krize vedla k vypracování souhrnu vnitrostátních plánů na finanční stabilitu nebo hospodářskou obnovu, které by obsahovaly případné konflikty a náklady oslabující vnitřní trh, hospodářskou stabilitu a Hospodářskou a měnovou unii i roli Evropské unie jako globálního ekonomického hráče;

| 9. | očekává, že společný postup překoná dopady finanční krize na reálnou ekonomiku; žádá, aby byla vymezena kritéria pro budoucí míru zaměstnanosti a hospodářského růstu, která by měla pomoci určit rozsah a složky Plán evropské hospodářské obnovy; v této souvislosti vyzývá k tomu, aby byla v rámci Paktu stability a růstu a jeho pravidel flexibility vypracována soudržná evropské strategie pro budoucí investice (např. do kvalifikovaného a zkušeného lidského kapitálu, který by zajistil technologický průlom a rozvoj, do inovací, energetické účinnosti, udržitelných infrastruktur, komunikačních technologií, vzájemných kontaktů a služeb, včetně zdravotnických služeb, a příležitostí pro podnikatelské subjekty, v neposlední řadě i malé a střední podniky, investovat do nových produktů a trhů), ochranu pracovních míst a příjmů a lepší koordinaci hospodářských a sociálních politik; |
| --- | --- |

9.

očekává, že společný postup překoná dopady finanční krize na reálnou ekonomiku; žádá, aby byla vymezena kritéria pro budoucí míru zaměstnanosti a hospodářského růstu, která by měla pomoci určit rozsah a složky Plán evropské hospodářské obnovy; v této souvislosti vyzývá k tomu, aby byla v rámci Paktu stability a růstu a jeho pravidel flexibility vypracována soudržná evropské strategie pro budoucí investice (např. do kvalifikovaného a zkušeného lidského kapitálu, který by zajistil technologický průlom a rozvoj, do inovací, energetické účinnosti, udržitelných infrastruktur, komunikačních technologií, vzájemných kontaktů a služeb, včetně zdravotnických služeb, a příležitostí pro podnikatelské subjekty, v neposlední řadě i malé a střední podniky, investovat do nových produktů a trhů), ochranu pracovních míst a příjmů a lepší koordinaci hospodářských a sociálních politik;

| 10. | zastává názor, že energie z obnovitelných zdrojů, energetická účinnost a životní prostředí se mohou stát strategickými oblastmi, na něž se zaměří stimulační opatření, která vytvoří vysoce kvalitní ekologická povolání a evropskému průmyslu poskytnou výhodu iniciátora před ostatními regiony světa, jež se této iniciativy teprve musí ujmout; |
| --- | --- |

10.

zastává názor, že energie z obnovitelných zdrojů, energetická účinnost a životní prostředí se mohou stát strategickými oblastmi, na něž se zaměří stimulační opatření, která vytvoří vysoce kvalitní ekologická povolání a evropskému průmyslu poskytnou výhodu iniciátora před ostatními regiony světa, jež se této iniciativy teprve musí ujmout;

| 11. | domnívá se, že pouze politika, která spojuje boj proti rostoucí nezaměstnanosti a chudobě v krátkodobém horizontu s přípravou podmínek pro přechod našeho hospodářství k udržitelnosti v dlouhodobém horizontu, může vést k trvalejšímu řešení, které vychází ze strategie udržitelnosti přijaté v Göteborgu a prohlášené za součást Lisabonské strategie; |
| --- | --- |

11.

domnívá se, že pouze politika, která spojuje boj proti rostoucí nezaměstnanosti a chudobě v krátkodobém horizontu s přípravou podmínek pro přechod našeho hospodářství k udržitelnosti v dlouhodobém horizontu, může vést k trvalejšímu řešení, které vychází ze strategie udržitelnosti přijaté v Göteborgu a prohlášené za součást Lisabonské strategie;

| 12. | zdůrazňuje, že nejvyšší prioritou Evropské unie musí být ochrana jejích občanů před dopady finanční krize, neboť právě občané jsou postiženi nejvíce, ať už se jedná o pracující, osoby v domácnosti nebo podnikatele; zastává názor, že mnoho pracujících a jejich rodin je nebo bude zasaženo krizí, a proto je třeba přijmout opatření, která pomohou zastavit rušení pracovních míst a lidem umožní rychlý návrat na trh práce a ušetří je dlouhodobé nezaměstnanosti; očekává, že se Evropská rada na svém jarním zasedání v roce 2009 dohodne na jasných obecných směrech a konkrétních opatřeních pro zajištění zaměstnanosti a vytváření pracovních příležitostí; |
| --- | --- |

12.

zdůrazňuje, že nejvyšší prioritou Evropské unie musí být ochrana jejích občanů před dopady finanční krize, neboť právě občané jsou postiženi nejvíce, ať už se jedná o pracující, osoby v domácnosti nebo podnikatele; zastává názor, že mnoho pracujících a jejich rodin je nebo bude zasaženo krizí, a proto je třeba přijmout opatření, která pomohou zastavit rušení pracovních míst a lidem umožní rychlý návrat na trh práce a ušetří je dlouhodobé nezaměstnanosti; očekává, že se Evropská rada na svém jarním zasedání v roce 2009 dohodne na jasných obecných směrech a konkrétních opatřeních pro zajištění zaměstnanosti a vytváření pracovních příležitostí;

| 13. | domnívá se, že z dopadů hospodářské krize je nejvíce znepokojující nárůst chudoby v Evropské unii; považuje za nezbytné zastavit stávající růst nezaměstnanosti v Evropské unii; zdůrazňuje, že nejúčinnějším způsobem snížení a prevence chudoby je strategie založená na cílech plné zaměstnanosti, velmi kvalitních pracovních míst a sociálního začlenění a na opatřeních na podporu podnikání a činností posilujících postavení malých a středních podniků a investice; připomíná, že tato strategie, jež má řešit vyloučení z trhu práce, by měla být založena na odpovídající životní úrovni a podpoře příjmů, inkluzivních trzích práce a přístupu ke kvalitním službám a vzdělání; domnívá se tedy, že zaměstnanost je třeba podpořit opatřeními zaměřenými na podnikatele, malé a střední podniky a investice a dále iniciativami, které mají lidem pomoci znovu vstoupit na trh práce; zastává názor, že zvláštní prioritu by v tomto ohledu měla mít rekvalifikace nezaměstnaných osob a poskytování vzdělávání zaměřeného na vytvoření kvalifikované a specializované pracovní síly; je přesvědčen, že zásada solidarity je základní hodnotou při budování Evropy, a že je proto třeba členským státům poskytnout finanční prostředky Společenství na mechanismy zaměřené na prevenci nadměrného rušení pracovních míst, rekvalifikaci pracovníků a na rozvoj dovedností nekvalifikovaných osob; domnívá se, že v oblasti pracovního práva je nutno vytvořit předpisy, jejichž cílem bude dosáhnout vyššího stupně flexibility a jistoty na trhu práce i při získávání nových pracovních míst; dále se domnívá, že finanční nástroje Společenství, jako je Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, musí být přepracovány tak, aby je bylo možno účinně a včas použít v situacích, kdy velká hospodářská odvětví ruší pracovní místa; vítá návrh Komise zjednodušit kritéria pro Evropský sociální fond a jeho činnosti soustředit na nejzranitelnější skupiny obyvatel; |
| --- | --- |

13.

domnívá se, že z dopadů hospodářské krize je nejvíce znepokojující nárůst chudoby v Evropské unii; považuje za nezbytné zastavit stávající růst nezaměstnanosti v Evropské unii; zdůrazňuje, že nejúčinnějším způsobem snížení a prevence chudoby je strategie založená na cílech plné zaměstnanosti, velmi kvalitních pracovních míst a sociálního začlenění a na opatřeních na podporu podnikání a činností posilujících postavení malých a středních podniků a investice; připomíná, že tato strategie, jež má řešit vyloučení z trhu práce, by měla být založena na odpovídající životní úrovni a podpoře příjmů, inkluzivních trzích práce a přístupu ke kvalitním službám a vzdělání; domnívá se tedy, že zaměstnanost je třeba podpořit opatřeními zaměřenými na podnikatele, malé a střední podniky a investice a dále iniciativami, které mají lidem pomoci znovu vstoupit na trh práce; zastává názor, že zvláštní prioritu by v tomto ohledu měla mít rekvalifikace nezaměstnaných osob a poskytování vzdělávání zaměřeného na vytvoření kvalifikované a specializované pracovní síly; je přesvědčen, že zásada solidarity je základní hodnotou při budování Evropy, a že je proto třeba členským státům poskytnout finanční prostředky Společenství na mechanismy zaměřené na prevenci nadměrného rušení pracovních míst, rekvalifikaci pracovníků a na rozvoj dovedností nekvalifikovaných osob; domnívá se, že v oblasti pracovního práva je nutno vytvořit předpisy, jejichž cílem bude dosáhnout vyššího stupně flexibility a jistoty na trhu práce i při získávání nových pracovních míst; dále se domnívá, že finanční nástroje Společenství, jako je Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, musí být přepracovány tak, aby je bylo možno účinně a včas použít v situacích, kdy velká hospodářská odvětví ruší pracovní místa; vítá návrh Komise zjednodušit kritéria pro Evropský sociální fond a jeho činnosti soustředit na nejzranitelnější skupiny obyvatel;

| 14. | zdůrazňuje, že současný hospodářský pokles obzvlášť silně postihl malé a střední podniky, na nichž stojí evropské hospodářství; upozorňuje na to, že omezení úvěrů zasáhlo nejvíce malé a střední podniky, protože se jedná o část hospodářství, která nejvíce závisí na krátkodobém pracovním kapitálu, jenž je obvykle poskytován prostřednictvím úvěrů; upozorňuje na to, že nedostatek kapitálu spolu s obecným poklesem poptávky nutí malé a střední podniky ustupovat na všech frontách; zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že malé a střední podniky nejvíce přispívají k tvorbě HDP a jsou největšími zaměstnavateli v Evropské unii, má jejich současná těžká situace dalekosáhlé důsledky pro Evropskou unii jako celek, a zejména pak pro nejzranitelnější a nejpostiženější regiony; dále zdůrazňuje obecný význam rychlého provedení iniciativy „Small Business Act“, a zejména ustanovení o poskytování úvěrů malým a středním podnikům prostřednictvím opatření Evropské investiční banky (EIB); |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že současný hospodářský pokles obzvlášť silně postihl malé a střední podniky, na nichž stojí evropské hospodářství; upozorňuje na to, že omezení úvěrů zasáhlo nejvíce malé a střední podniky, protože se jedná o část hospodářství, která nejvíce závisí na krátkodobém pracovním kapitálu, jenž je obvykle poskytován prostřednictvím úvěrů; upozorňuje na to, že nedostatek kapitálu spolu s obecným poklesem poptávky nutí malé a střední podniky ustupovat na všech frontách; zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že malé a střední podniky nejvíce přispívají k tvorbě HDP a jsou největšími zaměstnavateli v Evropské unii, má jejich současná těžká situace dalekosáhlé důsledky pro Evropskou unii jako celek, a zejména pak pro nejzranitelnější a nejpostiženější regiony; dále zdůrazňuje obecný význam rychlého provedení iniciativy „Small Business Act“, a zejména ustanovení o poskytování úvěrů malým a středním podnikům prostřednictvím opatření Evropské investiční banky (EIB);

| 15. | zdůrazňuje, že dostatečný, dostupný a rozumně zabezpečený přístup k financování je rozhodujícím předpokladem pro investice a růst; domnívá se, že v současném hospodářském ovzduší je iniciativa „Small Business Act“ a její cíle důležitější než kdy jindy, protože malé a střední podniky nabízejí dosud nevyužitý potenciál pro hospodářský růst a vytváření a zachování pracovních míst a protože tato iniciativa poskytuje příležitost pro politické vedení a podpoření důvěry v evropský podnikatelský sektor; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že dostatečný, dostupný a rozumně zabezpečený přístup k financování je rozhodujícím předpokladem pro investice a růst; domnívá se, že v současném hospodářském ovzduší je iniciativa „Small Business Act“ a její cíle důležitější než kdy jindy, protože malé a střední podniky nabízejí dosud nevyužitý potenciál pro hospodářský růst a vytváření a zachování pracovních míst a protože tato iniciativa poskytuje příležitost pro politické vedení a podpoření důvěry v evropský podnikatelský sektor;

| 16. | upozorňuje na to, že pro udržitelný růst potřebuje Evropa zdravou, dynamickou a kvalifikovanou pracovní sílu; to je bohužel ve většině členských států ohroženo mimo jiné úbytkem populace; domnívá se, že účinná infrastruktura péče o děti, jak byla dohodnuta na jarním zasedání Evropské rady konané ve dnech 15. a 16. března 2002, významně usnadňuje sladění pracovního a rodinného života; je toho názoru, že rozvoj péče o děti, založené na rodině, usnadňuje ženám i mužům účastnit se pracovního života a zároveň pečovat o rodinu; zdůrazňuje, že zvyšující se zaměstnanost žen nejen podporuje růst hospodářství jako celku, ale přispívá také ke zmírnění současných demografických problémů Evropy; domnívá se, že je třeba podporovat solidaritu mezi generacemi, aby bylo možno ze stávající pracovní síly získat větší potenciál; |
| --- | --- |

16.

upozorňuje na to, že pro udržitelný růst potřebuje Evropa zdravou, dynamickou a kvalifikovanou pracovní sílu; to je bohužel ve většině členských států ohroženo mimo jiné úbytkem populace; domnívá se, že účinná infrastruktura péče o děti, jak byla dohodnuta na jarním zasedání Evropské rady konané ve dnech 15. a 16. března 2002, významně usnadňuje sladění pracovního a rodinného života; je toho názoru, že rozvoj péče o děti, založené na rodině, usnadňuje ženám i mužům účastnit se pracovního života a zároveň pečovat o rodinu; zdůrazňuje, že zvyšující se zaměstnanost žen nejen podporuje růst hospodářství jako celku, ale přispívá také ke zmírnění současných demografických problémů Evropy; domnívá se, že je třeba podporovat solidaritu mezi generacemi, aby bylo možno ze stávající pracovní síly získat větší potenciál;

| 17. | trvá nicméně na tom, že členské státy musí přepracovat své přistěhovalecké politiky tak, aby cíleně přilákaly vysoce kvalifikované přistěhovalce, kteří vyhovují potřebám evropského pracovního trhu, přičemž by měly vycházet ze zkušeností Spojených států v této oblasti a dbát na spolupráci se zeměmi původu, aby se zabránilo „odlivu mozků“; domnívá se, že vzdělávací politika by měla být více zaměřena na přilákání zahraničních vědců a studentů, kteří v Evropské unii zůstávají delší dobu (např. program Erasmus Mundus, 2007–2012); domnívá se, že jedním z hlavních předpokladů pro vybudování nejlepší znalostní ekonomiky na světě je to, že všechny členské státy zaručí a ochrání základní práva legálních přistěhovalců a zajistí jim přístup ke společným evropským hodnotám a respekt ke kulturní rozmanitosti; |
| --- | --- |

17.

trvá nicméně na tom, že členské státy musí přepracovat své přistěhovalecké politiky tak, aby cíleně přilákaly vysoce kvalifikované přistěhovalce, kteří vyhovují potřebám evropského pracovního trhu, přičemž by měly vycházet ze zkušeností Spojených států v této oblasti a dbát na spolupráci se zeměmi původu, aby se zabránilo „odlivu mozků“; domnívá se, že vzdělávací politika by měla být více zaměřena na přilákání zahraničních vědců a studentů, kteří v Evropské unii zůstávají delší dobu (např. program Erasmus Mundus, 2007–2012); domnívá se, že jedním z hlavních předpokladů pro vybudování nejlepší znalostní ekonomiky na světě je to, že všechny členské státy zaručí a ochrání základní práva legálních přistěhovalců a zajistí jim přístup ke společným evropským hodnotám a respekt ke kulturní rozmanitosti;

Potřeby občanů a nezbytná opatření

| 18. | konstatuje, že v Lisabonské strategii existuje několik klíčových priorit, kterým by se evropské orgány měly v důsledku stávající krize věnovat bez jakéhokoli prodlení, a sice: podporovat regionální a místní konkurenceschopnost, dodržovat pravidla v oblasti hospodářské soutěže a podporovat spotřebitelské politiky s cílem dosáhnout účinnějších a spravedlivějších trhů a využívat přitom výhod vnitřního trhu, a to zejména pokud jde o maloobchod a služby; dále by měly urychleně přistoupit k provádění iniciativy „Small Business Act“, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/35/ES ze dne 29. června 2000 o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích (5), jakož i k spěšnému přijetí a provádění návrhu Komise ze dne 25. června 2008 k přijetí nařízení Rady o statutu evropské soukromé společnosti (KOM (2008)0396), rychle pokročit s realizací Evropského výzkumného prostoru a návrhů týkajících se „páté svobody“, které mají podněcováním k předávání znalostí v rámci trojúhelníku tvořeného vzděláváním, výzkumem a vývojem a průmyslovou výrobou umožnit volné šíření znalostí a inovací, a také přijmout nákladově efektivní patent Společenství a systém patentového soudnictví pro celou EU, jež by výrazně zlepšily konkurenceschopnost evropských podniků, a usnadnily tak přístup společností k finančním prostředkům a podpořily inovace; |
| --- | --- |

18.

konstatuje, že v Lisabonské strategii existuje několik klíčových priorit, kterým by se evropské orgány měly v důsledku stávající krize věnovat bez jakéhokoli prodlení, a sice: podporovat regionální a místní konkurenceschopnost, dodržovat pravidla v oblasti hospodářské soutěže a podporovat spotřebitelské politiky s cílem dosáhnout účinnějších a spravedlivějších trhů a využívat přitom výhod vnitřního trhu, a to zejména pokud jde o maloobchod a služby; dále by měly urychleně přistoupit k provádění iniciativy „Small Business Act“, zejména směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/35/ES ze dne 29. června 2000 o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích (5), jakož i k spěšnému přijetí a provádění návrhu Komise ze dne 25. června 2008 k přijetí nařízení Rady o statutu evropské soukromé společnosti (KOM (2008)0396), rychle pokročit s realizací Evropského výzkumného prostoru a návrhů týkajících se „páté svobody“, které mají podněcováním k předávání znalostí v rámci trojúhelníku tvořeného vzděláváním, výzkumem a vývojem a průmyslovou výrobou umožnit volné šíření znalostí a inovací, a také přijmout nákladově efektivní patent Společenství a systém patentového soudnictví pro celou EU, jež by výrazně zlepšily konkurenceschopnost evropských podniků, a usnadnily tak přístup společností k finančním prostředkům a podpořily inovace;

| 19. | je toho názoru, že Evropská unie by měla sledovat společný základní cíl: vytvářet pracovní příležitosti a předcházet tak hromadné nezaměstnanosti; domnívá se, že tento cíl by proto měl určovat rozsah a jednotlivé prvky Plánu evropské hospodářské obnovy; domnívá se, že solidarita je nezbytná, má-li se zajistit maximální pozitivní vliv Plánu evropské hospodářské obnovy a doprovodných opatření na evropské trhy práce; zdůrazňuje, že je nutné více podporovat nejohroženější společenské skupiny; |
| --- | --- |

19.

je toho názoru, že Evropská unie by měla sledovat společný základní cíl: vytvářet pracovní příležitosti a předcházet tak hromadné nezaměstnanosti; domnívá se, že tento cíl by proto měl určovat rozsah a jednotlivé prvky Plánu evropské hospodářské obnovy; domnívá se, že solidarita je nezbytná, má-li se zajistit maximální pozitivní vliv Plánu evropské hospodářské obnovy a doprovodných opatření na evropské trhy práce; zdůrazňuje, že je nutné více podporovat nejohroženější společenské skupiny;

| 20. | důrazně se vyslovuje pro takovou politiku trhu práce, která všem usnadní přístup na trh práce a podpoří celoživotní vzdělávání; vyzývá členské státy a sociální partnery, aby uzavřely inovativní dohody pro udržení zaměstnanosti; podporuje mimo jiné snížení odvodů na sociální zabezpečení z nízkých příjmů s cílem podpořit zaměstnatelnost dělníků s nižší kvalifikací a zavedení inovativních řešení (např. poukázek na služby domácí péče a péče o dítě, dotací pro nábor pracovníků z ohrožených skupin), která se již v některých členských státech začínají úspěšně prosazovat; očekává, že bude probíhat výměna osvědčených postupů v této oblasti; |
| --- | --- |

20.

důrazně se vyslovuje pro takovou politiku trhu práce, která všem usnadní přístup na trh práce a podpoří celoživotní vzdělávání; vyzývá členské státy a sociální partnery, aby uzavřely inovativní dohody pro udržení zaměstnanosti; podporuje mimo jiné snížení odvodů na sociální zabezpečení z nízkých příjmů s cílem podpořit zaměstnatelnost dělníků s nižší kvalifikací a zavedení inovativních řešení (např. poukázek na služby domácí péče a péče o dítě, dotací pro nábor pracovníků z ohrožených skupin), která se již v některých členských státech začínají úspěšně prosazovat; očekává, že bude probíhat výměna osvědčených postupů v této oblasti;

| 21. | zdůrazňuje, že je naléhavě zapotřebí zvýšit účinnost pravidel na ochranu spotřebitele ve snaze dostát velkým očekáváním občanů Unie, zejména pokud jde o finanční produkty; vybízí členské státy, aby vytvořily politiky na podporu nejvíce postižených obětí finanční krize; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že je naléhavě zapotřebí zvýšit účinnost pravidel na ochranu spotřebitele ve snaze dostát velkým očekáváním občanů Unie, zejména pokud jde o finanční produkty; vybízí členské státy, aby vytvořily politiky na podporu nejvíce postižených obětí finanční krize;

| 22. | zdůrazňuje, že je velmi důležité zajistit okamžitě na trhu práce volný pohyb a mobilitu, přičemž trvá na tom, že je nutné zaručit stejnou odměnu za stejnou práci a plně respektovat kolektivní vyjednávání a úlohu odborů, včetně jejich práva na kolektivní akce; zdůrazňuje, že odstranění překážek v mobilitě na evropském trhu práce umožní lepší ochranu evropské pracovní síly; konstatuje, že Evropská unie musí vynaložit úsilí na to, aby občanům vysvětlila výhody postupu, který účinně spojuje rozšíření, integraci, solidaritu a pracovní mobilitu; |
| --- | --- |

22.

zdůrazňuje, že je velmi důležité zajistit okamžitě na trhu práce volný pohyb a mobilitu, přičemž trvá na tom, že je nutné zaručit stejnou odměnu za stejnou práci a plně respektovat kolektivní vyjednávání a úlohu odborů, včetně jejich práva na kolektivní akce; zdůrazňuje, že odstranění překážek v mobilitě na evropském trhu práce umožní lepší ochranu evropské pracovní síly; konstatuje, že Evropská unie musí vynaložit úsilí na to, aby občanům vysvětlila výhody postupu, který účinně spojuje rozšíření, integraci, solidaritu a pracovní mobilitu;

| 23. | konstatuje, že některé členské státy již zavedly pojem minimální mzdy; domnívá se, že by z jejich zkušeností mohly čerpat ostatní členské státy; vyzývá členské státy, aby zajistily podmínky pro zapojení všech občanů do společnosti a hospodářského života a zejména aby vytvořily předpisy upravující záležitosti, jako je minimální mzda, nebo v závislosti na vnitrostátních tradicích jinou zákonnou a obecně závaznou úpravu či kolektivní smlouvy, které pracovníkům na plný úvazek umožňují vést ze svých příjmů důstojný život; |
| --- | --- |

23.

konstatuje, že některé členské státy již zavedly pojem minimální mzdy; domnívá se, že by z jejich zkušeností mohly čerpat ostatní členské státy; vyzývá členské státy, aby zajistily podmínky pro zapojení všech občanů do společnosti a hospodářského života a zejména aby vytvořily předpisy upravující záležitosti, jako je minimální mzda, nebo v závislosti na vnitrostátních tradicích jinou zákonnou a obecně závaznou úpravu či kolektivní smlouvy, které pracovníkům na plný úvazek umožňují vést ze svých příjmů důstojný život;

| 24. | domnívá se, že finanční krize nabízí příležitost k provedení nezbytných reforem s důrazem na zdravé hospodářské základy, počínaje náležitými investicemi do vzdělání a kvalifikací až po kvalitní veřejné finance a podmínky příznivé pro inovace a vytváření pracovních míst; domnívá se, že udržitelný růst a vytváření pracovních míst v Evropské unii stále více závisí na kvalitě a inovacích, které jsou hlavními hnacími silami evropské konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

24.

domnívá se, že finanční krize nabízí příležitost k provedení nezbytných reforem s důrazem na zdravé hospodářské základy, počínaje náležitými investicemi do vzdělání a kvalifikací až po kvalitní veřejné finance a podmínky příznivé pro inovace a vytváření pracovních míst; domnívá se, že udržitelný růst a vytváření pracovních míst v Evropské unii stále více závisí na kvalitě a inovacích, které jsou hlavními hnacími silami evropské konkurenceschopnosti;

| 25. | vyzývá Evropskou unii a její členské státy, aby urychleně přijaly opatření s cílem podpořit hospodářský růst a zaměstnanost a posílit poptávku a důvěru spotřebitelů; za zásadní považuje v této souvislosti promyšlenou iniciativu pro hospodářský růst zaměřenou na cíle Lisabonské strategie, jako jsou investice do trojúhelníku znalostí (jenž tvoří vzdělání, výzkum a inovace), zelených technologií, energetické účinnosti, udržitelných infrastruktur a komunikačních technologií; zdůrazňuje synergické účinky takové iniciativy s ohledem na budoucí konkurenceschopnost, trh práce a ochranu životního prostředí a zdrojů; |
| --- | --- |

25.

vyzývá Evropskou unii a její členské státy, aby urychleně přijaly opatření s cílem podpořit hospodářský růst a zaměstnanost a posílit poptávku a důvěru spotřebitelů; za zásadní považuje v této souvislosti promyšlenou iniciativu pro hospodářský růst zaměřenou na cíle Lisabonské strategie, jako jsou investice do trojúhelníku znalostí (jenž tvoří vzdělání, výzkum a inovace), zelených technologií, energetické účinnosti, udržitelných infrastruktur a komunikačních technologií; zdůrazňuje synergické účinky takové iniciativy s ohledem na budoucí konkurenceschopnost, trh práce a ochranu životního prostředí a zdrojů;

| 26. | zdůrazňuje, že by členské státy měly pokračovat v reformě trhů práce s cílem vytvořit více pracovních míst a v reformě vzdělávacích systémů s cílem zvýšit úroveň kvalifikací; domnívá se, že členské státy by se měly i nadále snažit o zvýšení produktivity prostřednictvím vyšších investic do vzdělání; dále zdůrazňuje, že vyřešení problémů týkajících se inovace a jejího šíření a zajištění zaměstnatelnosti a flexibility pracovní síly vyžaduje lepší vzdělávání a odbornou přípravu, jakož i celoživotní vzdělávání; poukazuje však na to, že stávající investice do lidského kapitálu v Evropě jsou pro vysoce znalostní ekonomiku očividně stále nedostatečné; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje, že by členské státy měly pokračovat v reformě trhů práce s cílem vytvořit více pracovních míst a v reformě vzdělávacích systémů s cílem zvýšit úroveň kvalifikací; domnívá se, že členské státy by se měly i nadále snažit o zvýšení produktivity prostřednictvím vyšších investic do vzdělání; dále zdůrazňuje, že vyřešení problémů týkajících se inovace a jejího šíření a zajištění zaměstnatelnosti a flexibility pracovní síly vyžaduje lepší vzdělávání a odbornou přípravu, jakož i celoživotní vzdělávání; poukazuje však na to, že stávající investice do lidského kapitálu v Evropě jsou pro vysoce znalostní ekonomiku očividně stále nedostatečné;

| 27. | zdůrazňuje, že stávající krize nesmí být využita jako záminka pro odklad tolik potřebného přesměrování výdajů na „zelené investice“, ale že by měla být spíše chápána jako další pobídka k urychlení velmi potřebné ekologizace průmyslu; je přesvědčen, že hospodářské důvody pro boj proti změně klimatu jsou jasné a že každý krok odkládající nezbytná opatření přinese v konečném důsledku vyšší náklady; |
| --- | --- |

27.

zdůrazňuje, že stávající krize nesmí být využita jako záminka pro odklad tolik potřebného přesměrování výdajů na „zelené investice“, ale že by měla být spíše chápána jako další pobídka k urychlení velmi potřebné ekologizace průmyslu; je přesvědčen, že hospodářské důvody pro boj proti změně klimatu jsou jasné a že každý krok odkládající nezbytná opatření přinese v konečném důsledku vyšší náklady;

| 28. | vyzývá členské státy k revizím svých rozpočtů a k investicím do promyšlených projektů hospodářského růstu a tedy k plnému využívání revidovaného Paktu stability a růstu; |
| --- | --- |

28.

vyzývá členské státy k revizím svých rozpočtů a k investicím do promyšlených projektů hospodářského růstu a tedy k plnému využívání revidovaného Paktu stability a růstu;

| 29. | zdůrazňuje, že hospodářství členských států jsou vzájemně úzce provázána; zdůrazňuje proto potřebu účinnější koordinace a lepší správy věcí veřejných, což je o to naléhavější v době krize; poukazuje na to, že nejpádnější důvody pro intenzivnější spolupráci mají země eurozóny; odkazuje v této souvislosti na svá doporučení obsažená v usnesení o 10 letech HMU; očekává, že Komise vydá jasné a přesvědčující pokyny pro zajištění lepší koordinace mezi všemi členskými státy; |
| --- | --- |

29.

zdůrazňuje, že hospodářství členských států jsou vzájemně úzce provázána; zdůrazňuje proto potřebu účinnější koordinace a lepší správy věcí veřejných, což je o to naléhavější v době krize; poukazuje na to, že nejpádnější důvody pro intenzivnější spolupráci mají země eurozóny; odkazuje v této souvislosti na svá doporučení obsažená v usnesení o 10 letech HMU; očekává, že Komise vydá jasné a přesvědčující pokyny pro zajištění lepší koordinace mezi všemi členskými státy;

| 30. | domnívá se, že upuštění od boje proti změně klimatu a pozastavení investic do ochrany životního prostředí by byla zničující chyba, která by měla jednak okamžitý dopad a jednak by se projevovala i po několik dalších generací; |
| --- | --- |

30.

domnívá se, že upuštění od boje proti změně klimatu a pozastavení investic do ochrany životního prostředí by byla zničující chyba, která by měla jednak okamžitý dopad a jednak by se projevovala i po několik dalších generací;

Rozsah činností Evropy

| 31. | zdůrazňuje potřebu posílit sociální rozměr Plánu evropské hospodářské obnovy a národních plánů obnovy; vyzývá Komisi, aby až do jarního zasedání Evropské rady v roce 2009 sledovala sociální dopady finanční krize, zejména pokud jde o sociální vyloučení, chudobu a důchody, a aby předložila příslušné návrhy; |
| --- | --- |

31.

zdůrazňuje potřebu posílit sociální rozměr Plánu evropské hospodářské obnovy a národních plánů obnovy; vyzývá Komisi, aby až do jarního zasedání Evropské rady v roce 2009 sledovala sociální dopady finanční krize, zejména pokud jde o sociální vyloučení, chudobu a důchody, a aby předložila příslušné návrhy;

| 32. | vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, aby byl hlavní mechanismus financování Evropského sociálního fondu zaměřen zejména na rekvalifikaci a zvýšení zaměstnatelnosti i na činnosti související se začleněním do společnosti s cílem překonat negativní sociální dopady krize; připomíná, že pozornost by měla být věnována těm, kdo jsou od trhu práce nejvíce vzdáleni; |
| --- | --- |

32.

vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily, aby byl hlavní mechanismus financování Evropského sociálního fondu zaměřen zejména na rekvalifikaci a zvýšení zaměstnatelnosti i na činnosti související se začleněním do společnosti s cílem překonat negativní sociální dopady krize; připomíná, že pozornost by měla být věnována těm, kdo jsou od trhu práce nejvíce vzdáleni;

| 33. | poukazuje na to, že potřebujeme iniciativu „New Deal pro Evropu“, která bude také řešit otázky hospodářské, ekologické a sociální krize; vytváření pracovních míst ve výrobních odvětvích a v odvětvích souvisejících s průmyslem musí být doplněno výraznými investicemi do oblasti sociálních služeb, zejména do vzdělání a zdravotnictví, vytvořením lepších podmínek pro výuku dětí a studentů, výrazným zvýšením počtu učitelů a zlepšením fyzických podmínek pro učení, což jsou všechno investice, které se v budoucnosti vrátí; |
| --- | --- |

33.

poukazuje na to, že potřebujeme iniciativu „New Deal pro Evropu“, která bude také řešit otázky hospodářské, ekologické a sociální krize; vytváření pracovních míst ve výrobních odvětvích a v odvětvích souvisejících s průmyslem musí být doplněno výraznými investicemi do oblasti sociálních služeb, zejména do vzdělání a zdravotnictví, vytvořením lepších podmínek pro výuku dětí a studentů, výrazným zvýšením počtu učitelů a zlepšením fyzických podmínek pro učení, což jsou všechno investice, které se v budoucnosti vrátí;

| 34. | poukazuje na to, že investice v rámci iniciativy „New Deal“ by měly být zaměřené také na zvyšování účinnosti a nahrazování jiných zdrojů než ropy („strategické materiály“), které budou v krátkodobém až střednědobém horizontu obtížně dostupné a jejich nedostatek bude bránit rozvoji některých odvětví, jako je např. informační, komunikační a zábavní průmysl; konstatuje, že podle nedávných studií lze u těchto materiálů dosáhnout značného zvýšení účinnosti, čímž by bylo možné snížit množství odpadu, náklady a závislost na zdrojích; |
| --- | --- |

34.

poukazuje na to, že investice v rámci iniciativy „New Deal“ by měly být zaměřené také na zvyšování účinnosti a nahrazování jiných zdrojů než ropy („strategické materiály“), které budou v krátkodobém až střednědobém horizontu obtížně dostupné a jejich nedostatek bude bránit rozvoji některých odvětví, jako je např. informační, komunikační a zábavní průmysl; konstatuje, že podle nedávných studií lze u těchto materiálů dosáhnout značného zvýšení účinnosti, čímž by bylo možné snížit množství odpadu, náklady a závislost na zdrojích;

| 35. | pokud jde o energii, poukazuje na to, že Evropa je v současnosti závislá na fosilních palivech, která pro ni představují hlavní zdroj energie; domnívá se, že ačkoli je nutné snížit závislost na fosilních palivech, je rovněž nezbytné zabezpečit dodávky energie pro Evropu; domnívá se, že tato skutečnost vyžaduje diverzifikaci zdrojů fosilních paliv a zároveň pokud možno zachování dostupných cen energie; domnívá se, že odvětví energetiky v členských státech musí být otevřené a že je nutné zajistit skutečnou hospodářskou soutěž; je toho názoru, že je třeba zlepšit energetickou účinnost prostřednictvím výzkumu a vývoje a využitím osvědčených postupů; domnívá se, že vzhledem k dlouhodobě vysokým cenám ropy a plynu musí být Evropa v tomto ohledu schopna snížit svou zranitelnost; domnívá se, že je klíčové, aby Evropská unie vážně uvažovala o přechodu na vnitřní trh s energií s cílem dosáhnout účinnější distribuce energií mezi členskými státy a vyřešit svou závislost na energii, jež pochází ze třetích zemí; je toho názoru, že je nutné zvýšit podíl obnovitelné energie v Evropské unii, aby se snížila závislost na fosilních palivech; domnívá se, že je třeba v této oblasti provádět intenzivnější výzkum a vývoj a že by měla být upřednostňována různá místní řešení s cílem co nejlépe využívat dostupné obnovitelné zdroje energie; |
| --- | --- |

35.

pokud jde o energii, poukazuje na to, že Evropa je v současnosti závislá na fosilních palivech, která pro ni představují hlavní zdroj energie; domnívá se, že ačkoli je nutné snížit závislost na fosilních palivech, je rovněž nezbytné zabezpečit dodávky energie pro Evropu; domnívá se, že tato skutečnost vyžaduje diverzifikaci zdrojů fosilních paliv a zároveň pokud možno zachování dostupných cen energie; domnívá se, že odvětví energetiky v členských státech musí být otevřené a že je nutné zajistit skutečnou hospodářskou soutěž; je toho názoru, že je třeba zlepšit energetickou účinnost prostřednictvím výzkumu a vývoje a využitím osvědčených postupů; domnívá se, že vzhledem k dlouhodobě vysokým cenám ropy a plynu musí být Evropa v tomto ohledu schopna snížit svou zranitelnost; domnívá se, že je klíčové, aby Evropská unie vážně uvažovala o přechodu na vnitřní trh s energií s cílem dosáhnout účinnější distribuce energií mezi členskými státy a vyřešit svou závislost na energii, jež pochází ze třetích zemí; je toho názoru, že je nutné zvýšit podíl obnovitelné energie v Evropské unii, aby se snížila závislost na fosilních palivech; domnívá se, že je třeba v této oblasti provádět intenzivnější výzkum a vývoj a že by měla být upřednostňována různá místní řešení s cílem co nejlépe využívat dostupné obnovitelné zdroje energie;

| 36. | konstatuje, že Evropská unie stále zaostává za vývojem inovací v hospodářství USA; poukazuje na skutečnost, že inovace může zajistit rychlé oživení evropských hospodářství tím, že poskytuje poměrnou výhodu na světových trzích; poukazuje na skutečnost, že v dobách hospodářské recese se často přistupuje k omezování prostředků určených na výzkum a vývoj, avšak tento přístup není správný, neboť je přesným opakem toho, co je třeba udělat; domnívá se, že vyšší investice do výzkumu a vývoje a do vzdělání zvyšují produktivitu, a tedy i růst; vyzývá k investicím do výzkumu a vývoje ve snaze dosáhnout cíle ve výši 3 % HDP; zdůrazňuje, že rozpočet EU musí umožňovat větší podíl výdajů na výzkum; je toho názoru, že členské státy by si měly klást vyšší cíle nebo alespoň splnit své stávající cíle, pokud jde o investice do výzkumu a vývoje, a měly by podporovat investice do výzkumu a vývoje v soukromém sektoru, a to prostřednictvím daňových opatření, úvěrových záruk, regionálních modelů a špičkových výzkumných středisek i všech dalších možných nástrojů, které mohou přispět k dosažení tohoto cíle; je toho názoru, že vzdělávání dospělých a celoživotní vzdělávání by měly být prioritami na všech politických úrovních, neboť zvyšují produktivitu a zároveň zajišťují kvalifikaci nezbytnou pro vstup na trh práce a pro zachování zaměstnatelnosti ve vysoce konkurenčním pracovním prostředí; |
| --- | --- |

36.

konstatuje, že Evropská unie stále zaostává za vývojem inovací v hospodářství USA; poukazuje na skutečnost, že inovace může zajistit rychlé oživení evropských hospodářství tím, že poskytuje poměrnou výhodu na světových trzích; poukazuje na skutečnost, že v dobách hospodářské recese se často přistupuje k omezování prostředků určených na výzkum a vývoj, avšak tento přístup není správný, neboť je přesným opakem toho, co je třeba udělat; domnívá se, že vyšší investice do výzkumu a vývoje a do vzdělání zvyšují produktivitu, a tedy i růst; vyzývá k investicím do výzkumu a vývoje ve snaze dosáhnout cíle ve výši 3 % HDP; zdůrazňuje, že rozpočet EU musí umožňovat větší podíl výdajů na výzkum; je toho názoru, že členské státy by si měly klást vyšší cíle nebo alespoň splnit své stávající cíle, pokud jde o investice do výzkumu a vývoje, a měly by podporovat investice do výzkumu a vývoje v soukromém sektoru, a to prostřednictvím daňových opatření, úvěrových záruk, regionálních modelů a špičkových výzkumných středisek i všech dalších možných nástrojů, které mohou přispět k dosažení tohoto cíle; je toho názoru, že vzdělávání dospělých a celoživotní vzdělávání by měly být prioritami na všech politických úrovních, neboť zvyšují produktivitu a zároveň zajišťují kvalifikaci nezbytnou pro vstup na trh práce a pro zachování zaměstnatelnosti ve vysoce konkurenčním pracovním prostředí;

| 37. | poukazuje na skutečnost, že s nástupem 21. století uvolnily technologické a telekomunikační nástroje v nebývalé míře globalizační síly, vzájemně přiblížily trh s komunikacemi a trh práce a přispěly k zahájení období nevídaných inovací, v důsledku čehož se zvýšila hospodářská produktivita a došlo k propojení občanů na celém světě; je proto přesvědčen, že pokud Evropská unie maximální měrou využije možností, jež skýtají technologie, a jejich vlivu na hospodářství, více otevře vnitřní trh v oblasti telekomunikací, energetiky, výzkumu, a zejména průmyslu, může ze stávajících hospodářských otřesů vyjít silnější a zlepšit kvalitu a dostupnost zdravotní péče, pokročit ve vývoji a zavádění energetiky šetrné vůči klimatu, zlepšit školství ve všech členských státech a zvýšit pravděpodobnost toho, že se Evropská unie stane světovou mocností v oblasti technologií a aplikovaných technologických inovací; poukazuje na to, že znalostní ekonomika vyžaduje rozvoj velmi kvalitních služeb a širokopásmovou strategii schopnou urychlit modernizaci a rozšiřování sítí; je toho názoru, že návrh Evropské komise v rámci Plánu evropské hospodářské obnovy, jehož cílem je dosáhnout plného pokrytí širokopásmovými komunikačními sítěmi do roku 2010, je nezbytným krokem, jenž Evropské unii umožní zůstat konkurenceschopnou; |
| --- | --- |

37.

poukazuje na skutečnost, že s nástupem 21. století uvolnily technologické a telekomunikační nástroje v nebývalé míře globalizační síly, vzájemně přiblížily trh s komunikacemi a trh práce a přispěly k zahájení období nevídaných inovací, v důsledku čehož se zvýšila hospodářská produktivita a došlo k propojení občanů na celém světě; je proto přesvědčen, že pokud Evropská unie maximální měrou využije možností, jež skýtají technologie, a jejich vlivu na hospodářství, více otevře vnitřní trh v oblasti telekomunikací, energetiky, výzkumu, a zejména průmyslu, může ze stávajících hospodářských otřesů vyjít silnější a zlepšit kvalitu a dostupnost zdravotní péče, pokročit ve vývoji a zavádění energetiky šetrné vůči klimatu, zlepšit školství ve všech členských státech a zvýšit pravděpodobnost toho, že se Evropská unie stane světovou mocností v oblasti technologií a aplikovaných technologických inovací; poukazuje na to, že znalostní ekonomika vyžaduje rozvoj velmi kvalitních služeb a širokopásmovou strategii schopnou urychlit modernizaci a rozšiřování sítí; je toho názoru, že návrh Evropské komise v rámci Plánu evropské hospodářské obnovy, jehož cílem je dosáhnout plného pokrytí širokopásmovými komunikačními sítěmi do roku 2010, je nezbytným krokem, jenž Evropské unii umožní zůstat konkurenceschopnou;

| 38. | žádá, aby se zaměřila větší pozornost na bílou knihu o mládeži ze dne 21. listopadu 2001 vypracovanou Komisí (KOM (2001)0681) a na Evropský pakt mládeže vypracovaný Evropskou radou a přijatý ve dench 22. a 23. března 2005, neboť jde o nástroje, které přispívají k dosažení cílů Lisabonské strategie; domnívá se, že Komise by měla při přípravě legislativních návrhů zohlednit a zapracovat jejich dopad na mládež a výsledky strukturovaného dialogu s mládežnickými organizacemi; dále se domnívá, že členské státy by se měly při provádění vnitrostátních programů reforem v rámci Lisabonské strategie soustředit na mládež a zohledňovat ji v příslušných politických oblastech; domnívá se, že v souvislosti s přeformulováním hlavních cílů Boloňského procesu pro období po roce 2010 by mělo být prioritou zvyšování mobility studentů a kvalita různých systémů vzdělávání a že je třeba přijmout opatření v rozličných politických oblastech; poukazuje na to, že různé aspekty mobility překračují rámec vysokoškolského vzdělávání a dotýkají se sociálních věcí, financí a přistěhovalecké a vízové politiky, což přispěje k vytvoření skutečného Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání; |
| --- | --- |

38.

žádá, aby se zaměřila větší pozornost na bílou knihu o mládeži ze dne 21. listopadu 2001 vypracovanou Komisí (KOM (2001)0681) a na Evropský pakt mládeže vypracovaný Evropskou radou a přijatý ve dench 22. a 23. března 2005, neboť jde o nástroje, které přispívají k dosažení cílů Lisabonské strategie; domnívá se, že Komise by měla při přípravě legislativních návrhů zohlednit a zapracovat jejich dopad na mládež a výsledky strukturovaného dialogu s mládežnickými organizacemi; dále se domnívá, že členské státy by se měly při provádění vnitrostátních programů reforem v rámci Lisabonské strategie soustředit na mládež a zohledňovat ji v příslušných politických oblastech; domnívá se, že v souvislosti s přeformulováním hlavních cílů Boloňského procesu pro období po roce 2010 by mělo být prioritou zvyšování mobility studentů a kvalita různých systémů vzdělávání a že je třeba přijmout opatření v rozličných politických oblastech; poukazuje na to, že různé aspekty mobility překračují rámec vysokoškolského vzdělávání a dotýkají se sociálních věcí, financí a přistěhovalecké a vízové politiky, což přispěje k vytvoření skutečného Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání;

| 39. | domnívá se, že „europeizace“ struktury finančního dohledu, účinná pravidla hospodářské soutěže, vhodná regulace a větší transparentnost finančních trhů je zásadní způsob, jak ve střednědobém horizontu zabránit opakování stávající krize; je toho názoru, že integrovaný, komplexní (pokrývající všechna finanční odvětví) a koherentní rámec dohledu by, počínaje vyváženým přístupem k regulaci šíření finančního rizika přes hranice vycházejícím z harmonizovaných právních předpisů, snížil náklady na plnění požadavků u činností, jež zasahují do více právních řádů; vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na revizi stávající struktury dohledu v souladu s těmito zásadami; vyzývá členské státy, aby se nehledě na opatření uvedená v tomto odstavci ve střednědobém horizontu vrátily k vyrovnaným veřejným financím, a vyzývá členské státy, aby také objasnily, jak tohoto cíle budou moci dosáhnout; |
| --- | --- |

39.

domnívá se, že „europeizace“ struktury finančního dohledu, účinná pravidla hospodářské soutěže, vhodná regulace a větší transparentnost finančních trhů je zásadní způsob, jak ve střednědobém horizontu zabránit opakování stávající krize; je toho názoru, že integrovaný, komplexní (pokrývající všechna finanční odvětví) a koherentní rámec dohledu by, počínaje vyváženým přístupem k regulaci šíření finančního rizika přes hranice vycházejícím z harmonizovaných právních předpisů, snížil náklady na plnění požadavků u činností, jež zasahují do více právních řádů; vyzývá Komisi, aby předložila návrhy na revizi stávající struktury dohledu v souladu s těmito zásadami; vyzývá členské státy, aby se nehledě na opatření uvedená v tomto odstavci ve střednědobém horizontu vrátily k vyrovnaným veřejným financím, a vyzývá členské státy, aby také objasnily, jak tohoto cíle budou moci dosáhnout;

| 40. | souhlasí s rozhodnutím evropských členů G20 přijatým na konci února v Berlíně, že je třeba přijmout „definitivní opatření proti daňovým rájům a nespolupracujícím státům“ a za tím účelem se co nejdříve dohodnout na souboru sankcí, který by měl být schválen na londýnském summitu; doporučuje, aby EU přijala na své vlastní úrovni vhodný legislativní rámec s přiměřenými pobídkami pro tržní subjekty, aby s těmito oblastmi přestaly obchodovat; zdůrazňuje, že z globálního hlediska jsou pro řešení tohoto problému zásadní konvergentní přístupy; |
| --- | --- |

40.

souhlasí s rozhodnutím evropských členů G20 přijatým na konci února v Berlíně, že je třeba přijmout „definitivní opatření proti daňovým rájům a nespolupracujícím státům“ a za tím účelem se co nejdříve dohodnout na souboru sankcí, který by měl být schválen na londýnském summitu; doporučuje, aby EU přijala na své vlastní úrovni vhodný legislativní rámec s přiměřenými pobídkami pro tržní subjekty, aby s těmito oblastmi přestaly obchodovat; zdůrazňuje, že z globálního hlediska jsou pro řešení tohoto problému zásadní konvergentní přístupy;

| 41. | vyzývá členské státy a Evropskou unii, aby upravily rozpočet EU tak, aby umožnily využít nevyčerpané finanční zdroje na podporu politických cílů Evropské unie; |
| --- | --- |

41.

vyzývá členské státy a Evropskou unii, aby upravily rozpočet EU tak, aby umožnily využít nevyčerpané finanční zdroje na podporu politických cílů Evropské unie;

| 42. | je znepokojen zvyšujícími se regionálními rozdíly, pokud jde o dopady finanční krize, které se odrážejí mimo jiné ve větších rozdílech v úvěruschopnosti členských států, což vede k vyšším nákladům na úvěry u států s nižším ratingem; vyzývá k vytvoření nových inovativních finančních nástrojů ve snaze zmírnit tyto dopady a přilákat nový kapitál; |
| --- | --- |

42.

je znepokojen zvyšujícími se regionálními rozdíly, pokud jde o dopady finanční krize, které se odrážejí mimo jiné ve větších rozdílech v úvěruschopnosti členských států, což vede k vyšším nákladům na úvěry u států s nižším ratingem; vyzývá k vytvoření nových inovativních finančních nástrojů ve snaze zmírnit tyto dopady a přilákat nový kapitál;

| 43. | zdůrazňuje, že krize má zvláště negativní hospodářské a sociální důsledky v mnoha z nových členských států, což podstatně zpomaluje jejich sbližování s EU-15; dále očekává, že dojde k dominovým efektům, které zasáhnou i euro a ekonomiky eurozóny; proto vyzývá k rozhodným krokům na podporu evropské solidarity, na ochranu eurozóny a posílení vnitřní soudržnosti Evropské unie, především v zájmu zvýšení podpory poskytované ekonomikám střední a východní Evropy, zvláště pomocí úprav v strukturálních fondech a Globalizačním fondu tak, aby odpovídaly potřebám těchto států, a pomocí zvláštní podpory EIB s ohledem na nové, inovativní finanční nástroje; klade důraz na význam evropské jednoty v době hospodářské krize, kdy hospodářský pokles ohrožuje také společné evropské hodnoty, a proto vyzývá Komisi, aby byla při své činnosti vůči novým členským státům pozornější a opatrnější; |
| --- | --- |

43.

zdůrazňuje, že krize má zvláště negativní hospodářské a sociální důsledky v mnoha z nových členských států, což podstatně zpomaluje jejich sbližování s EU-15; dále očekává, že dojde k dominovým efektům, které zasáhnou i euro a ekonomiky eurozóny; proto vyzývá k rozhodným krokům na podporu evropské solidarity, na ochranu eurozóny a posílení vnitřní soudržnosti Evropské unie, především v zájmu zvýšení podpory poskytované ekonomikám střední a východní Evropy, zvláště pomocí úprav v strukturálních fondech a Globalizačním fondu tak, aby odpovídaly potřebám těchto států, a pomocí zvláštní podpory EIB s ohledem na nové, inovativní finanční nástroje; klade důraz na význam evropské jednoty v době hospodářské krize, kdy hospodářský pokles ohrožuje také společné evropské hodnoty, a proto vyzývá Komisi, aby byla při své činnosti vůči novým členským státům pozornější a opatrnější;

| 44. | připomíná, že by nástroje financování EU měly být využity na podporu veřejných výdajů; poukazuje na to, že v zájmu přispění k hospodářské obnově Evropské unie je třeba zvýšit míru a rychlost provádění těchto finančních nástrojů; domnívá se, že politika soudržnosti Evropské unie je vynikajícím nástrojem územní solidarity, zejména jeho přeshraniční prvky; je velmi spokojen s nedávnou „lisabonizací“ politiky soudržnosti; domnívá se, že pomocí opatření, jež nasměrují regionálních fondy více do oblasti podnikání, výzkumu, inovace, zaměstnanosti a nových dovedností by měly být na místní úrovni dostupné značné finanční prostředky pro zvýšení podnikatelského potenciálu a na podporu těch nejzranitelnějších; |
| --- | --- |

44.

připomíná, že by nástroje financování EU měly být využity na podporu veřejných výdajů; poukazuje na to, že v zájmu přispění k hospodářské obnově Evropské unie je třeba zvýšit míru a rychlost provádění těchto finančních nástrojů; domnívá se, že politika soudržnosti Evropské unie je vynikajícím nástrojem územní solidarity, zejména jeho přeshraniční prvky; je velmi spokojen s nedávnou „lisabonizací“ politiky soudržnosti; domnívá se, že pomocí opatření, jež nasměrují regionálních fondy více do oblasti podnikání, výzkumu, inovace, zaměstnanosti a nových dovedností by měly být na místní úrovni dostupné značné finanční prostředky pro zvýšení podnikatelského potenciálu a na podporu těch nejzranitelnějších;

| 45. | poukazuje na to, že programy týkající se Transevrospké dopravní sítě (TEN-T) a Transevropské energetické sítě (TEN-E) by měly rovněž plně přispět jak k Plánu evropské hospodářské obnovy, tak k cílům Lisabonské strategie; domnívá se, že pozitivní úsilí koordinátorů a zřízení výkonné agentury Transevropské dopravní sítě vedlo společně s provedením právních předpisů pro zlepšení účinnosti využití více způsobů dopravy k poměrně velkému počtu dokončených projektů TEN-T v celé Evropské unii na podporu udržitelného hospodářského růstu a lepší mobility; |
| --- | --- |

45.

poukazuje na to, že programy týkající se Transevrospké dopravní sítě (TEN-T) a Transevropské energetické sítě (TEN-E) by měly rovněž plně přispět jak k Plánu evropské hospodářské obnovy, tak k cílům Lisabonské strategie; domnívá se, že pozitivní úsilí koordinátorů a zřízení výkonné agentury Transevropské dopravní sítě vedlo společně s provedením právních předpisů pro zlepšení účinnosti využití více způsobů dopravy k poměrně velkému počtu dokončených projektů TEN-T v celé Evropské unii na podporu udržitelného hospodářského růstu a lepší mobility;

| 46. | bere na vědomí zásadní úlohu EIB, pokud jde o Plán evropské hospodářské obnovy; vítá navýšení kapitálu pro EIB ze strany členských států s cílem poskytnou více úvěrů malým a středním podnikům; trvá na tom, aby byly úvěry dostupné pro malé a střední podniky ze všech členských států, a to transparentním a spravedlivým způsobem; vyzývá k dalšímu posílení úlohy EIB, pokud jde o nové inovativní finanční nástroje; |
| --- | --- |

46.

bere na vědomí zásadní úlohu EIB, pokud jde o Plán evropské hospodářské obnovy; vítá navýšení kapitálu pro EIB ze strany členských států s cílem poskytnou více úvěrů malým a středním podnikům; trvá na tom, aby byly úvěry dostupné pro malé a střední podniky ze všech členských států, a to transparentním a spravedlivým způsobem; vyzývá k dalšímu posílení úlohy EIB, pokud jde o nové inovativní finanční nástroje;

| 47. | s ohledem na hospodářské řízení se domnívá, že současná hospodářská krize vyžaduje pevný, koordinovaný a včasný zásah vlád všech členských států i regulační opatření s cílem podpořit finanční trhy a znovunastolit důvěru; domnívá se, že nová legislativní opatření by měla být založena na zásadách transparentnosti a odpovědnosti a že je třeba provádět účinný dohled, a chránit tak práva spotřebitelů; je toho názoru, že nové právní předpisy by měly zahrnovat požadavky na opatření proti nadměrnému pákovému účinku a ve prospěch vyšších kapitálových rezerv pro banky; poukazuje dále v této souvislosti na stávající problémy týkající se pravidel oceňování a hodnocení rizik; domnívá se, že kontroly musí držet krok s finančními inovacemi a Evropská unie by v tomto ohledu měla zlepšit znalosti svých regulačních orgánů; domnívá se, že více regulace neznamená nutně lepší regulaci; domnívá se, že členské státy musí svá regulační opatření koordinovat; domnívá se, že musí být zaručeny standardy stabilizace a regulace finančního dohledu v eurozóně; |
| --- | --- |

47.

s ohledem na hospodářské řízení se domnívá, že současná hospodářská krize vyžaduje pevný, koordinovaný a včasný zásah vlád všech členských států i regulační opatření s cílem podpořit finanční trhy a znovunastolit důvěru; domnívá se, že nová legislativní opatření by měla být založena na zásadách transparentnosti a odpovědnosti a že je třeba provádět účinný dohled, a chránit tak práva spotřebitelů; je toho názoru, že nové právní předpisy by měly zahrnovat požadavky na opatření proti nadměrnému pákovému účinku a ve prospěch vyšších kapitálových rezerv pro banky; poukazuje dále v této souvislosti na stávající problémy týkající se pravidel oceňování a hodnocení rizik; domnívá se, že kontroly musí držet krok s finančními inovacemi a Evropská unie by v tomto ohledu měla zlepšit znalosti svých regulačních orgánů; domnívá se, že více regulace neznamená nutně lepší regulaci; domnívá se, že členské státy musí svá regulační opatření koordinovat; domnívá se, že musí být zaručeny standardy stabilizace a regulace finančního dohledu v eurozóně;

| 48. | připomíná, že ratingové agentury nesou část odpovědnosti za finanční krizi; vítá výzvu Evropské rady k urychlení legislativního návrhu Komise ze dne 12. listopadu 2008 na nařízení Evropského parlamentu a Rady o ratingových agenturách (KOM (2008)0704), aby byla zpřísněna pravidla pro ratingové agentury; |
| --- | --- |

48.

připomíná, že ratingové agentury nesou část odpovědnosti za finanční krizi; vítá výzvu Evropské rady k urychlení legislativního návrhu Komise ze dne 12. listopadu 2008 na nařízení Evropského parlamentu a Rady o ratingových agenturách (KOM (2008)0704), aby byla zpřísněna pravidla pro ratingové agentury;

| 49. | vyzývá Komisi, aby předložila legislativní návrh, který by vyňal tzv. mikrosubjekty z oblasti působnosti čtvrté směrnice Rady 78/660/EHS ze dne 25. července 1978, založené na článku 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o ročních účetních závěrkách některých forem společností (6); |
| --- | --- |

49.

vyzývá Komisi, aby předložila legislativní návrh, který by vyňal tzv. mikrosubjekty z oblasti působnosti čtvrté směrnice Rady 78/660/EHS ze dne 25. července 1978, založené na článku 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o ročních účetních závěrkách některých forem společností (6);

| 50. | věří, že nejnaléhavějším úkolem je posílit globální regulaci finančního odvětví, která musí dalece přesahovat tradiční bankovní odvětví, přijmout razantní opatření pro stanovení závazných pravidel obezřetnostního dohledu, transparentnosti a osvědčených postupů a uplatňovat sankce vůči všem státům a územím, které nespolupracují; vyzývá Komisi, aby předložila vhodné návrhy v tomto ohledu a naléhavě žádá Radu, aby na mezinárodních jednáních připravila politickou půdu pro rychlé přijetí takového přístupu; konstatuje, že globální finanční stabilita je veřejným statkem a že odpovědnost za její zajištění nesou političtí představitelé; |
| --- | --- |

50.

věří, že nejnaléhavějším úkolem je posílit globální regulaci finančního odvětví, která musí dalece přesahovat tradiční bankovní odvětví, přijmout razantní opatření pro stanovení závazných pravidel obezřetnostního dohledu, transparentnosti a osvědčených postupů a uplatňovat sankce vůči všem státům a územím, které nespolupracují; vyzývá Komisi, aby předložila vhodné návrhy v tomto ohledu a naléhavě žádá Radu, aby na mezinárodních jednáních připravila politickou půdu pro rychlé přijetí takového přístupu; konstatuje, že globální finanční stabilita je veřejným statkem a že odpovědnost za její zajištění nesou političtí představitelé;

| 51. | naléhavě žádá Radu, aby do března 2009 dokončila revizi směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (7) s cílem poskytnout sníženou DPH na služby s vysokým podílem lidské práce a zaměstnávající velký počet osob a aby přijala další vhodná opatření, jež povzbudí domácí poptávku; vyzývá v tomto ohledu ke koordinované činnosti a solidaritě mezi členskými státy spočívající v možnosti volby při snižování DPH podle odvětví, kterou stanoví směrnice o DPH a kterou mohou členské státy uplatnit či neuplatnit v závislosti na svých konkrétních prioritách; domnívá se, že selektivní daňové pobídky by měly povzbudit domácí poptávku a hospodářství; |
| --- | --- |

51.

naléhavě žádá Radu, aby do března 2009 dokončila revizi směrnice Rady 2006/112/ES ze dne 28. listopadu 2006 o společném systému daně z přidané hodnoty (7) s cílem poskytnout sníženou DPH na služby s vysokým podílem lidské práce a zaměstnávající velký počet osob a aby přijala další vhodná opatření, jež povzbudí domácí poptávku; vyzývá v tomto ohledu ke koordinované činnosti a solidaritě mezi členskými státy spočívající v možnosti volby při snižování DPH podle odvětví, kterou stanoví směrnice o DPH a kterou mohou členské státy uplatnit či neuplatnit v závislosti na svých konkrétních prioritách; domnívá se, že selektivní daňové pobídky by měly povzbudit domácí poptávku a hospodářství;

| 52. | vřele vítá požadavek Komise vytvořit Skupinu na vysoké úrovni pro snižování administrativní zátěže a požaduje, aby návrhy, které tato skupina schválí, byly uskutečněny co nejdříve; zdůrazňuje, že Lisabonská strategie by měla omezit regulační zatížení podniků a současně podporovat produktivitu, a tím i větší rychlost celkového růstu; domnívá se, že Evropská unie musí přezkoumat alternativy k právním předpisům, konzultovat se zúčastněnými stranami, pokud jde o nové předpisy, a zaměřit se na poměr mezi náklady a přínosem daných předpisů; |
| --- | --- |

52.

vřele vítá požadavek Komise vytvořit Skupinu na vysoké úrovni pro snižování administrativní zátěže a požaduje, aby návrhy, které tato skupina schválí, byly uskutečněny co nejdříve; zdůrazňuje, že Lisabonská strategie by měla omezit regulační zatížení podniků a současně podporovat produktivitu, a tím i větší rychlost celkového růstu; domnívá se, že Evropská unie musí přezkoumat alternativy k právním předpisům, konzultovat se zúčastněnými stranami, pokud jde o nové předpisy, a zaměřit se na poměr mezi náklady a přínosem daných předpisů;

Lisabonská strategie – hodnocení, další postup a práce v budoucnu

| 53. | vítá pokrok dosažený v rámci Lisabonské strategie v posledních letech, avšak připomíná, že mnoho důležitých legislativních iniciativ stále ještě nebylo přijato a že by se tak mělo stát, neboť se jedná o prvořadou otázku; zdůrazňuje nevyváženou situaci, pokud jde o kvalitu a množství iniciativ na základě různých evropských pokynů; vyzývá k vyváženějšímu přístupu v zájmu skutečného reformního programu kombinujícího politiky EU, jenž by poskytoval mnohostrannou podporu; podporuje posílení vnějšího rozměru evropského programu reforem, který stanoví vysoké standardy, vhodný regulační rámec a kooperativní pracovní postupy s cílem spolupracovat s jinými mezinárodními hospodářskými subjekty a řešit globální problémy; vítá v této souvislosti práci, kterou při vytváření nových kvalitativních ukazatelů odvedla různá generální ředitelství Komise; naléhá na Radu, aby požádala Komisi o využití takových ukazatelů v nadcházejícím hodnocení národních programů reforem a jejich začlenění do monitorování, které Komise vykonává, čímž by vznikla komplexnější a přiměřenější představa o úspěchu Lisabonsko-göteborské strategie; |
| --- | --- |

53.

vítá pokrok dosažený v rámci Lisabonské strategie v posledních letech, avšak připomíná, že mnoho důležitých legislativních iniciativ stále ještě nebylo přijato a že by se tak mělo stát, neboť se jedná o prvořadou otázku; zdůrazňuje nevyváženou situaci, pokud jde o kvalitu a množství iniciativ na základě různých evropských pokynů; vyzývá k vyváženějšímu přístupu v zájmu skutečného reformního programu kombinujícího politiky EU, jenž by poskytoval mnohostrannou podporu; podporuje posílení vnějšího rozměru evropského programu reforem, který stanoví vysoké standardy, vhodný regulační rámec a kooperativní pracovní postupy s cílem spolupracovat s jinými mezinárodními hospodářskými subjekty a řešit globální problémy; vítá v této souvislosti práci, kterou při vytváření nových kvalitativních ukazatelů odvedla různá generální ředitelství Komise; naléhá na Radu, aby požádala Komisi o využití takových ukazatelů v nadcházejícím hodnocení národních programů reforem a jejich začlenění do monitorování, které Komise vykonává, čímž by vznikla komplexnější a přiměřenější představa o úspěchu Lisabonsko-göteborské strategie;

| 54. | zdůrazňuje, že k lepším výsledkům v rámci Lisabonské strategie by Rada měla vyvinout účinný vzájemný tlak v rámci mnohostranného dohledu; |
| --- | --- |

54.

zdůrazňuje, že k lepším výsledkům v rámci Lisabonské strategie by Rada měla vyvinout účinný vzájemný tlak v rámci mnohostranného dohledu;

| 55. | poukazuje na to, že otevřená metoda koordinace, na níž byla Lisabonská strategie po dobu devíti let založena, odhalila tato omezení v souvislosti s novými vnitřními a vnějšími problémy, s nimiž se Evropská unie potýká; trvá proto na tom, aby se období po skončení Lisabonské strategie opíralo o politiku aktivnější a více orientovanou na světová hlediska, tzn. o aktualizované stávající společné politiky (obchodní politiku, politiku vnitřního trhu, politiku hospodářské a měnové unie atd.) a o nové společné vnější politiky (energetickou politiku, politiku v oblasti klimatu, rozvojovou politiku, migrační politiku atd.); |
| --- | --- |

55.

poukazuje na to, že otevřená metoda koordinace, na níž byla Lisabonská strategie po dobu devíti let založena, odhalila tato omezení v souvislosti s novými vnitřními a vnějšími problémy, s nimiž se Evropská unie potýká; trvá proto na tom, aby se období po skončení Lisabonské strategie opíralo o politiku aktivnější a více orientovanou na světová hlediska, tzn. o aktualizované stávající společné politiky (obchodní politiku, politiku vnitřního trhu, politiku hospodářské a měnové unie atd.) a o nové společné vnější politiky (energetickou politiku, politiku v oblasti klimatu, rozvojovou politiku, migrační politiku atd.);

| 56. | lituje, že ačkoli do konce období vymezeného Lisabonskou strategií zbývá pouze jeden rok, nebyly splněny jasně stanovené cíle a nebylo dosaženo dostatečného pokroku v programových oblastech; domnívá se, že členské státy nepřijaly dostatečná prováděcí opatření, která by umožnila přiblížit se cílům Lisabonské strategie; věří, že na Lisabonskou strategii je nutno pohlížet jako na důležité vodítko pro politiky utvářející budoucnost, jejichž cílem je silná a konkurenceschopná EU, která klade důraz na růst; je tudíž toho názoru, že si zaslouží, aby ji měly členské státy více na zřeteli, přičemž by se na ni nemělo pohlížet jako na pouhý soubor vzdálených cílů, ale jako na akční plán pro budoucí rozvoj Evropy; |
| --- | --- |

56.

lituje, že ačkoli do konce období vymezeného Lisabonskou strategií zbývá pouze jeden rok, nebyly splněny jasně stanovené cíle a nebylo dosaženo dostatečného pokroku v programových oblastech; domnívá se, že členské státy nepřijaly dostatečná prováděcí opatření, která by umožnila přiblížit se cílům Lisabonské strategie; věří, že na Lisabonskou strategii je nutno pohlížet jako na důležité vodítko pro politiky utvářející budoucnost, jejichž cílem je silná a konkurenceschopná EU, která klade důraz na růst; je tudíž toho názoru, že si zaslouží, aby ji měly členské státy více na zřeteli, přičemž by se na ni nemělo pohlížet jako na pouhý soubor vzdálených cílů, ale jako na akční plán pro budoucí rozvoj Evropy;

| 57. | navrhuje, aby další úvahy o strategii „Lisabon plus“ (jež musí začít v roce 2010) byly založeny na obecné struktuře stávající Lisabonské strategie (konkurenceschopnost a přechod na ekologický evropský průmysl, větší počet a vyšší kvalita pracovních míst, sociální začlenění, udržitelný rozvoj), avšak zdůrazňuje nutnost zavést homogennější a solidárnější přístup, který dokáže zásadním způsobem zlepšit kapacitu evropské správyu ve smyslu Lisabonské strategie; žádá Komisi, aby do konce roku 2009 předložila důkladné zhodnocení uplynulých devíti let Lisabonské strategie a úspěchů a závazků týkajících se plnění cílů Lisabonské strategie ze strany členských států; |
| --- | --- |

57.

navrhuje, aby další úvahy o strategii „Lisabon plus“ (jež musí začít v roce 2010) byly založeny na obecné struktuře stávající Lisabonské strategie (konkurenceschopnost a přechod na ekologický evropský průmysl, větší počet a vyšší kvalita pracovních míst, sociální začlenění, udržitelný rozvoj), avšak zdůrazňuje nutnost zavést homogennější a solidárnější přístup, který dokáže zásadním způsobem zlepšit kapacitu evropské správyu ve smyslu Lisabonské strategie; žádá Komisi, aby do konce roku 2009 předložila důkladné zhodnocení uplynulých devíti let Lisabonské strategie a úspěchů a závazků týkajících se plnění cílů Lisabonské strategie ze strany členských států;

| 58. | žádá Komisi, aby provedla analýzu užitečnosti strategie na období po skončení Lisabonské strategie a jejích nových cílů, zejména aby posoudila připravenost členských států provádět tento nový program a aby posoudila jeho životaschopnost; zdůrazňuje, že je třeba v souvislosti s hospodářským poklesem změnit orientaci integrovaných politických hlavních směrů, a naléhavě žádá Radu, aby souhlasila s krátkodobými opatřeními pro zachování míry nezaměstnanosti z roku 2008, investovala do boje proti změně klimatu a zajistila dostatečné příjmy se zvláštním ohledem na nejzranitelnější skupiny společnosti; očekává, že Komise zahájí iniciativy a včas předloží návrhy týkající se těchto cílů k projednání na nadcházejícím jarním zasedání Rady v Lisabonu v roce 2010; |
| --- | --- |

58.

žádá Komisi, aby provedla analýzu užitečnosti strategie na období po skončení Lisabonské strategie a jejích nových cílů, zejména aby posoudila připravenost členských států provádět tento nový program a aby posoudila jeho životaschopnost; zdůrazňuje, že je třeba v souvislosti s hospodářským poklesem změnit orientaci integrovaných politických hlavních směrů, a naléhavě žádá Radu, aby souhlasila s krátkodobými opatřeními pro zachování míry nezaměstnanosti z roku 2008, investovala do boje proti změně klimatu a zajistila dostatečné příjmy se zvláštním ohledem na nejzranitelnější skupiny společnosti; očekává, že Komise zahájí iniciativy a včas předloží návrhy týkající se těchto cílů k projednání na nadcházejícím jarním zasedání Rady v Lisabonu v roce 2010;

| 59. | zdůrazňuje, že „lisabonizace“ veřejných výdajů ve všech členských státech a rozpočtu EU se musí stát realitou, protože by se tím dostala do popředí sama Lisabonská strategie a radikálně by se tím posílila účinnost snah o dosažení cílů růstu a vytváření pracovních míst; |
| --- | --- |

59.

zdůrazňuje, že „lisabonizace“ veřejných výdajů ve všech členských státech a rozpočtu EU se musí stát realitou, protože by se tím dostala do popředí sama Lisabonská strategie a radikálně by se tím posílila účinnost snah o dosažení cílů růstu a vytváření pracovních míst;

| 60. | domnívá se, že nástroji, které Evropské unie potřebuje k podpoření cílů Lisabonské strategie, jsou v zásadě zefektivnění všech souvisejících politik, všech finančních nástrojů a prostředků, jakož i rozpočtu EU takovým způsobem, aby došlo k urychlení a prohloubení úsilí vynakládaného na dosažení růstu a vytvoření pracovních míst; v krátkodobém horizontu jsou zapotřebí silné fiskální podněty pro rychlé zotavení z finanční krize za předpokladu, že tato opatření povedou k přesměrování soukromých výdajů a ke změně chování v souladu s cíli stanovenými Lisabonsko-göteborskou strategií a klimaticko-energetickým balíčkem; varuje v této souvislosti před plošným snižováním daní; domnívá se, že finanční podněty musí být zaměřeny na sociální a environmentální cíle; možným prostředkem je snížení výše DPH, pokud jde o služby s vysokým podílem lidské práce, a o místně dodávané služby; finanční prostředky mohou být rovněž poskytnuty na „zelené“ iniciativy např. v energetice, ale i v automobilovém průmyslu a ve stavebnictví, zejména proto, že tato odvětví se potýkají s propadem poptávky po svých produktech; domnívá se, že spotřebitele lze pomocí daňových úlev např. podporovat v nákupu ekologičtějších aut a pořizování bydlení; |
| --- | --- |

60.

domnívá se, že nástroji, které Evropské unie potřebuje k podpoření cílů Lisabonské strategie, jsou v zásadě zefektivnění všech souvisejících politik, všech finančních nástrojů a prostředků, jakož i rozpočtu EU takovým způsobem, aby došlo k urychlení a prohloubení úsilí vynakládaného na dosažení růstu a vytvoření pracovních míst; v krátkodobém horizontu jsou zapotřebí silné fiskální podněty pro rychlé zotavení z finanční krize za předpokladu, že tato opatření povedou k přesměrování soukromých výdajů a ke změně chování v souladu s cíli stanovenými Lisabonsko-göteborskou strategií a klimaticko-energetickým balíčkem; varuje v této souvislosti před plošným snižováním daní; domnívá se, že finanční podněty musí být zaměřeny na sociální a environmentální cíle; možným prostředkem je snížení výše DPH, pokud jde o služby s vysokým podílem lidské práce, a o místně dodávané služby; finanční prostředky mohou být rovněž poskytnuty na „zelené“ iniciativy např. v energetice, ale i v automobilovém průmyslu a ve stavebnictví, zejména proto, že tato odvětví se potýkají s propadem poptávky po svých produktech; domnívá se, že spotřebitele lze pomocí daňových úlev např. podporovat v nákupu ekologičtějších aut a pořizování bydlení;

| 61. | lituje, že Lisabonská strategie je ve vnitrostátních politikách mnoha členských států stále ještě málo viditelná; zastává názor, že pro zajištění jejího účinného provádění je zásadní otázkou mobilizace všech ekonomických aktérů; zejména má za to, že větší zapojení sociálních partnerů, národních parlamentů, regionálních a místních orgánů a občanské společnosti napomůže dosažení Lisabonské strategie a posílí veřejné debaty o vhodných reformách; věří, že mobilizaci všech zúčastněných stran lze zajistit prostřednictvím náležitého uplatňování zásady víceúrovňového řízení; |
| --- | --- |

61.

lituje, že Lisabonská strategie je ve vnitrostátních politikách mnoha členských států stále ještě málo viditelná; zastává názor, že pro zajištění jejího účinného provádění je zásadní otázkou mobilizace všech ekonomických aktérů; zejména má za to, že větší zapojení sociálních partnerů, národních parlamentů, regionálních a místních orgánů a občanské společnosti napomůže dosažení Lisabonské strategie a posílí veřejné debaty o vhodných reformách; věří, že mobilizaci všech zúčastněných stran lze zajistit prostřednictvím náležitého uplatňování zásady víceúrovňového řízení;

| 62. | vyslovuje znovu politování nad tím, že Parlament, Rada a Komise, jež konzultovaly s Evropským hospodářským a sociálním výborem a Výborem regionů, se doposud nedohodly na jednoznačném časovém harmonogramu a kodexu chování, jež by zaručily odpovídající spolupráci a plné zapojení všech příslušných orgánů EU do další činnosti následující po Lisabonské strategii; vyzývá v této souvislosti Radu a Komisi, aby neprodleně předložily návrhy na úzkou spolupráci mezi příslušnými orgány EU s ohledem na blížící se revizi integrovaných politických hlavních směrů a na úvahy a vytváření nadcházejícího programu Lisabon II; |
| --- | --- |

62.

vyslovuje znovu politování nad tím, že Parlament, Rada a Komise, jež konzultovaly s Evropským hospodářským a sociálním výborem a Výborem regionů, se doposud nedohodly na jednoznačném časovém harmonogramu a kodexu chování, jež by zaručily odpovídající spolupráci a plné zapojení všech příslušných orgánů EU do další činnosti následující po Lisabonské strategii; vyzývá v této souvislosti Radu a Komisi, aby neprodleně předložily návrhy na úzkou spolupráci mezi příslušnými orgány EU s ohledem na blížící se revizi integrovaných politických hlavních směrů a na úvahy a vytváření nadcházejícího programu Lisabon II;

*

* *

| 63. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a kandidátských zemí, Výboru regionů a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru. |
| --- | --- |

63.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a kandidátských zemí, Výboru regionů a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru.

---

(1)  Úř. věst. C 282 E, 6.11.2008, s. 422.

(2)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0058.

(3)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0543.

(4)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0057.

(5)  Úř. věst. L 200, 8.8.2000, s. 35.

(6)  Úř. věst. L 222, 14.8.1978, s. 11.

(7)  Úř. věst. L 347, 11.12.2006, s. 1.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/90 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/90

---

Středa 11. března 2009Boj proti klimatickým změnám

P6_TA(2009)0121

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o strategii EU pro souhrnnou dohodu o změně klimatu v Kodani a o přiměřeném financování politiky v oblasti změny klimatu

2010/C 87 E/16

Evropský parlament,

s ohledem na článek 175 Smlouvy o ES,

s ohledem na soubor opatření v oblasti klimatu a energetiky, který dne 17. prosince 2008 přijal Evropský parlament, zejména na svůj postoj k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2003/87/ES tak, aby se zlepšil a rozšířil systém pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (1), a k návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o úsilí členských států snížit emise skleníkových plynů, aby byly splněny závazky Společenství v oblasti snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 (2),

s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady konaného ve dnech 19.–20. června 2008 a 11.–12. prosince 2008,

s ohledem na své usnesení ze dne 4. února 2009 o CARS „2050: Budoucnost začíná dnes – Doporučení pro budoucí integrovanou politiku EU na ochranu klimatu“ (3),

s ohledem na 14. konferenci smluvních stran rámcové úmluvy OSN o změně klimatu (UNFCCC) (COP 14) a na čtvrtou konferenci smluvních stran Kjótského protokolu (COP/MOP 4), které se konaly od 1. do 12. prosince 2008 v polské Poznani,

s ohledem na sdělení Komise ze dne 28. ledna 2009 nazvané „Cesta ke komplexní dohodě o změně klimatu v Kodani“ (KOM(2009)0039),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2008 nazvané „Plán evropské hospodářské obnovy“ (KOM(2008)0800),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. listopadu 2007 nazvané „Evropský strategický plán pro energetické technologie (plán SET) – Směřování k budoucnosti s nízkými emisemi uhlíku“ (KOM(2007)0723),

s ohledem na článek 103 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že v prosinci 2009 mají být v Kodani dokončena jednání o komplexní mezinárodní dohodě o změně klimatu, která by měla být v souladu s cílem snížit nárůst globální teploty na úroveň nižší než 2 °C, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v prosinci 2009 mají být v Kodani dokončena jednání o komplexní mezinárodní dohodě o změně klimatu, která by měla být v souladu s cílem snížit nárůst globální teploty na úroveň nižší než 2 °C,

| B. | vzhledem k tomu, že nedávné studie ukazují, že existuje potenciál snížit do roku 2030 světové emise skleníkových plynů o 40 % a že větrná, solární a jiné udržitelné obnovitelné energie by mohly pokrývat téměř třetinu celkových světových energetických potřeb za cenu menší než půl procenta světového HDP; vzhledem k tomu, že díky energetické účinnosti by bylo možné snížit emise skleníkových plynů o více než čtvrtinu, a vzhledem k tomu, že by bylo možno téměř zastavit odlesňování, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že nedávné studie ukazují, že existuje potenciál snížit do roku 2030 světové emise skleníkových plynů o 40 % a že větrná, solární a jiné udržitelné obnovitelné energie by mohly pokrývat téměř třetinu celkových světových energetických potřeb za cenu menší než půl procenta světového HDP; vzhledem k tomu, že díky energetické účinnosti by bylo možné snížit emise skleníkových plynů o více než čtvrtinu, a vzhledem k tomu, že by bylo možno téměř zastavit odlesňování,

| C. | vzhledem k tomu, že stále větší počet vědců dochází k závěru, že zamezení nebezpečné změně klimatu bude vyžadovat, aby se obsah skleníkových plynů v atmosféře ustálil na hodnotě 350 ppmv ekvivalentu CO2, což je výrazně nižší hodnota, než jaká byla doporučována dříve, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že stále větší počet vědců dochází k závěru, že zamezení nebezpečné změně klimatu bude vyžadovat, aby se obsah skleníkových plynů v atmosféře ustálil na hodnotě 350 ppmv ekvivalentu CO2, což je výrazně nižší hodnota, než jaká byla doporučována dříve,

| D. | vzhledem k tomu, že vyjednávací postoj Evropské unie bude dohodnut na jarním zasedání Evropské rady v roce 2009, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že vyjednávací postoj Evropské unie bude dohodnut na jarním zasedání Evropské rady v roce 2009,

| E. | vzhledem k tomu, že EU se v boji proti globálnímu oteplování snaží zaujímat vůdčí postavení a plně podporuje vyjednávací proces smluvních stran úmluvy UNFCCC, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že EU se v boji proti globálnímu oteplování snaží zaujímat vůdčí postavení a plně podporuje vyjednávací proces smluvních stran úmluvy UNFCCC,

| F. | vzhledem k tomu, že EU přijala výše uvedený klimaticko-energetický balíček obsahující legislativní opatření, která sledují cíl spočívající ve dvacetiprocentním snížení emisí skleníkových plynů ve srovnání s úrovní roku 1990 do roku 2020, se závazkem zvýšit tento cíl na 30 %, pokud bude v Kodani dosaženo dostatečně ambiciózní mezinárodní dohody; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že EU přijala výše uvedený klimaticko-energetický balíček obsahující legislativní opatření, která sledují cíl spočívající ve dvacetiprocentním snížení emisí skleníkových plynů ve srovnání s úrovní roku 1990 do roku 2020, se závazkem zvýšit tento cíl na 30 %, pokud bude v Kodani dosaženo dostatečně ambiciózní mezinárodní dohody;

| G. | vzhledem k tomu, že emise rychle rostou v rozvojových zemích, které je bez rozsáhlé technické a finanční podpory nedokáží snížit, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že emise rychle rostou v rozvojových zemích, které je bez rozsáhlé technické a finanční podpory nedokáží snížit,

| H. | vzhledem k tomu, že kolem 20 % světových emisí oxidu uhličitého (CO2) je způsobováno odlesňováním a znehodnocováním lesů, které představují vážný problém v souvislosti se změnou klimatu proto, že narušují důležitou funkci lesů jako úložiště uhlíku; vzhledem k tomu, že odlesňování probíhá hrozivým tempem 13 milionů hektarů ročně, většinou v tropických oblastech v rozvojových zemích, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že kolem 20 % světových emisí oxidu uhličitého (CO2) je způsobováno odlesňováním a znehodnocováním lesů, které představují vážný problém v souvislosti se změnou klimatu proto, že narušují důležitou funkci lesů jako úložiště uhlíku; vzhledem k tomu, že odlesňování probíhá hrozivým tempem 13 milionů hektarů ročně, většinou v tropických oblastech v rozvojových zemích,

| I. | vzhledem k tomu, že systém EU pro obchodování s emisemi (EU ETS) může posloužit jako předloha pro rozvoj obchodování s emisemi v jiných rozvinutých zemích a regionech, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že systém EU pro obchodování s emisemi (EU ETS) může posloužit jako předloha pro rozvoj obchodování s emisemi v jiných rozvinutých zemích a regionech,

| J. | vzhledem k tomu, že polovina globálních zmírňujících snah by mohla probíhat pomocí nízkonákladových opatření, z nichž budou mít prospěch všichni, tj. zlepšováním energetické účinnosti, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že polovina globálních zmírňujících snah by mohla probíhat pomocí nízkonákladových opatření, z nichž budou mít prospěch všichni, tj. zlepšováním energetické účinnosti,

| K. | vzhledem k tomu, že aukční prodej v rámci obchodování s emisemi má potenciál stát se v budoucnu zdrojem značných příjmů, které by mohly být použity na financování zmírňujících a adaptačních opatření v rozvojových zemích, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že aukční prodej v rámci obchodování s emisemi má potenciál stát se v budoucnu zdrojem značných příjmů, které by mohly být použity na financování zmírňujících a adaptačních opatření v rozvojových zemích,

| L. | vzhledem k tomu, že získávání finančních prostředků na kvalitní projekty v rozvojových zemích, které se týkají malých a středních podniků, závisí na neustálém proudu úplných a transparentních informací o dostupnosti finančních prostředků a o způsobech, jak o ně žádat; vzhledem k tomu, že toto musí být úkolem mezinárodního společenství, přičemž EU se musí ujmout vedení a jít příkladem, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že získávání finančních prostředků na kvalitní projekty v rozvojových zemích, které se týkají malých a středních podniků, závisí na neustálém proudu úplných a transparentních informací o dostupnosti finančních prostředků a o způsobech, jak o ně žádat; vzhledem k tomu, že toto musí být úkolem mezinárodního společenství, přičemž EU se musí ujmout vedení a jít příkladem,

| M. | vzhledem k tomu, že výše nových investic, kterých je celosvětově pro snižování emisí do roku 2020 zapotřebí, dosahuje podle nedávných odhadů 175 000 miliónů EUR, přičemž více než polovina z těchto prostředků by měla být investována v rozvojových zemích, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že výše nových investic, kterých je celosvětově pro snižování emisí do roku 2020 zapotřebí, dosahuje podle nedávných odhadů 175 000 miliónů EUR, přičemž více než polovina z těchto prostředků by měla být investována v rozvojových zemích,

| N. | vzhledem k tomu, že Komise odhaduje, že omezení odlesňování na polovinu do roku 2020 bude stát 15–20 mld. EUR ročně a že jeho úplné zastavení bude vyžadovat ještě větší sumu, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že Komise odhaduje, že omezení odlesňování na polovinu do roku 2020 bude stát 15–20 mld. EUR ročně a že jeho úplné zastavení bude vyžadovat ještě větší sumu,

| O. | vzhledem k tomu, že různé studie mezinárodních organizací odhadují náklady adaptace na změnu klimatu v rozvojových zemích v rozmezí desítek miliard eur ročně, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že různé studie mezinárodních organizací odhadují náklady adaptace na změnu klimatu v rozvojových zemích v rozmezí desítek miliard eur ročně,

| 1. | zdůrazňuje, že je nezbytné, aby si EU udržela prvenství v mezinárodní politice v oblasti klimatu; poukazuje na to, že EU musí hovořit jedním hlasem, má-li tuto úlohu i nadále plnit důvěryhodně; |
| --- | --- |

1.

zdůrazňuje, že je nezbytné, aby si EU udržela prvenství v mezinárodní politice v oblasti klimatu; poukazuje na to, že EU musí hovořit jedním hlasem, má-li tuto úlohu i nadále plnit důvěryhodně;

| 2. | vyzývá EU, aby aktivně prováděla kodaňskou dohodu, která zohledňuje nejnovější vědecké zprávy o změně klimatu, zavazuje smluvní strany ke stabilizačním úrovním a teplotním cílům, které zajistí, že bude s velkou pravděpodobností odvrácena změna klimatu, a aby umožnila pravidelné revize, jež budou zárukou toho, že stanovené cíle budou vždy odpovídat nejnovějším vědeckým poznatkům; vítá návrhy Komise v této oblasti; |
| --- | --- |

2.

vyzývá EU, aby aktivně prováděla kodaňskou dohodu, která zohledňuje nejnovější vědecké zprávy o změně klimatu, zavazuje smluvní strany ke stabilizačním úrovním a teplotním cílům, které zajistí, že bude s velkou pravděpodobností odvrácena změna klimatu, a aby umožnila pravidelné revize, jež budou zárukou toho, že stanovené cíle budou vždy odpovídat nejnovějším vědeckým poznatkům; vítá návrhy Komise v této oblasti;

| 3. | připomíná, že má-li se zvýšení průměrné globální teploty omezit na nejvýše 2 °C oproti předprůmyslovému období, je nejen nutné, aby rozvinuté země výrazně snížily své emise, ale také aby k dosažení tohoto cíle přispěly i rozvojové země; |
| --- | --- |

3.

připomíná, že má-li se zvýšení průměrné globální teploty omezit na nejvýše 2 °C oproti předprůmyslovému období, je nejen nutné, aby rozvinuté země výrazně snížily své emise, ale také aby k dosažení tohoto cíle přispěly i rozvojové země;

| 4. | upozorňuje na to, že snížení emisí v rozvojových zemích pod úroveň běžného provozu, pomůže omezit nárůst průměrné globální teploty na hodnotu znatelně nižší než 2 °C a vyžaduje širokou podporu ze strany průmyslových zemí; |
| --- | --- |

4.

upozorňuje na to, že snížení emisí v rozvojových zemích pod úroveň běžného provozu, pomůže omezit nárůst průměrné globální teploty na hodnotu znatelně nižší než 2 °C a vyžaduje širokou podporu ze strany průmyslových zemí;

| 5. | zdůrazňuje, že aby mohla být v rozvojových zemích uskutečněna nezbytná opatření na zmírnění změny klimatu, je třeba výrazně navýšit zdroje financování; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že aby mohla být v rozvojových zemích uskutečněna nezbytná opatření na zmírnění změny klimatu, je třeba výrazně navýšit zdroje financování;

| 6. | zdůrazňuje, že průmyslové země mají povinnost poskytovat rozvojovým zemím dostatečnou, udržitelnou a předvídatelnou finanční a technickou podporu, aby je motivovaly k přijetí závazků snižovat své emise skleníkových plynů, přizpůsobovat se důsledkům změny klimatu, snižovat emise vznikající odlesňováním a znehodnocováním lesů a zvýšit budování kapacit v zájmu splnění povinností plynoucích z budoucí mezinárodní dohody o změně klimatu; zdůrazňuje, že tyto prostředky musí být z převážné části nové, poskytnuté nad rámec oficiální rozvojové pomoci (ODA); |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje, že průmyslové země mají povinnost poskytovat rozvojovým zemím dostatečnou, udržitelnou a předvídatelnou finanční a technickou podporu, aby je motivovaly k přijetí závazků snižovat své emise skleníkových plynů, přizpůsobovat se důsledkům změny klimatu, snižovat emise vznikající odlesňováním a znehodnocováním lesů a zvýšit budování kapacit v zájmu splnění povinností plynoucích z budoucí mezinárodní dohody o změně klimatu; zdůrazňuje, že tyto prostředky musí být z převážné části nové, poskytnuté nad rámec oficiální rozvojové pomoci (ODA);

| 7. | připomíná výše uvedené usnesení ze dne 4. února 2009, a zejména pasáže věnované mezinárodnímu rozměru a finančním a rozpočtovým záležitostem včetně významu stanovení dlouhodobého cíle pro EU a ostatní průmyslové země jako celek, který spočívá ve snížení emisí do roku 2050 nejméně o 80 % ve srovnání s úrovní roku 1990; |
| --- | --- |

7.

připomíná výše uvedené usnesení ze dne 4. února 2009, a zejména pasáže věnované mezinárodnímu rozměru a finančním a rozpočtovým záležitostem včetně významu stanovení dlouhodobého cíle pro EU a ostatní průmyslové země jako celek, který spočívá ve snížení emisí do roku 2050 nejméně o 80 % ve srovnání s úrovní roku 1990;

| 8. | dále připomíná své doporučení, aby jisté zásady přijaté v rámci klimatického balíčku byly použity jako vodítko pro mezinárodní dohodu, a to zejména závazný lineární směr pro závazky průmyslové země, odstupňování na základě ověřených emisí a posílený režim dodržování s ročním faktorem snížení; |
| --- | --- |

8.

dále připomíná své doporučení, aby jisté zásady přijaté v rámci klimatického balíčku byly použity jako vodítko pro mezinárodní dohodu, a to zejména závazný lineární směr pro závazky průmyslové země, odstupňování na základě ověřených emisí a posílený režim dodržování s ročním faktorem snížení;

| 9. | zdůrazňuje, že cíl, který si EU vytkla v oblasti boje proti změně klimatu, lze za současné finanční a hospodářské krize spojit s významnými novými ekonomickými příležitostmi k rozvoji nových technologií, vytváření pracovních míst a lepšímu zabezpečení dodávek energie; poukazuje na to, že dohoda v Kodani by mohla poskytnout nezbytný impuls pro takovýto „green new deal“, který by nastartoval hospodářský růst, podpořil ekologické technologie a poskytl tyto nové pracovní příležitosti v EU a v rozvojových zemích; |
| --- | --- |

9.

zdůrazňuje, že cíl, který si EU vytkla v oblasti boje proti změně klimatu, lze za současné finanční a hospodářské krize spojit s významnými novými ekonomickými příležitostmi k rozvoji nových technologií, vytváření pracovních míst a lepšímu zabezpečení dodávek energie; poukazuje na to, že dohoda v Kodani by mohla poskytnout nezbytný impuls pro takovýto „green new deal“, který by nastartoval hospodářský růst, podpořil ekologické technologie a poskytl tyto nové pracovní příležitosti v EU a v rozvojových zemích;

| 10. | vyzývá Evropskou radu, aby usilovala o mezinárodní dohodu s průmyslovými zeměmi, jejímž prostřednictvím by bylo společně dosaženo snížení emisí skleníkových plynů na horní hranici rozpětí 25–40 %, které doporučuje Čtvrtá hodnotící zpráva Mezinárodního panelu pro změnu klimatu (IPCC 4AR), a aby se snažila zajistit, že tohoto snížení bude dosaženo v tuzemsku; |
| --- | --- |

10.

vyzývá Evropskou radu, aby usilovala o mezinárodní dohodu s průmyslovými zeměmi, jejímž prostřednictvím by bylo společně dosaženo snížení emisí skleníkových plynů na horní hranici rozpětí 25–40 %, které doporučuje Čtvrtá hodnotící zpráva Mezinárodního panelu pro změnu klimatu (IPCC 4AR), a aby se snažila zajistit, že tohoto snížení bude dosaženo v tuzemsku;

| 11. | je znepokojen tím, že výše uvedené sdělení Komise ze dne 28. ledna 2009 neobsahuje dostatečně přesné informace o tom, jaké výše dosahuje finanční závazek EU; vyzývá Evropskou radu, aby při schvalování vyjednávacího mandátu pro kodaňskou konferenci přijala konkrétní závazky v oblasti financování, které budou odpovídat úsilí, které je v celosvětovém měřítku nezbytné pro to, aby se nárůst průměrné teploty omezil na úroveň výrazně nižší než 2 °C; |
| --- | --- |

11.

je znepokojen tím, že výše uvedené sdělení Komise ze dne 28. ledna 2009 neobsahuje dostatečně přesné informace o tom, jaké výše dosahuje finanční závazek EU; vyzývá Evropskou radu, aby při schvalování vyjednávacího mandátu pro kodaňskou konferenci přijala konkrétní závazky v oblasti financování, které budou odpovídat úsilí, které je v celosvětovém měřítku nezbytné pro to, aby se nárůst průměrné teploty omezil na úroveň výrazně nižší než 2 °C;

| 12. | je přesvědčen, že tyto závazky v oblasti financování by v souladu s rozhodnutím Evropské rady z prosince 2008 měly zahrnovat příslib členských států, že značnou část příjmů, které jim plynou z aukčního prodeje v rámci systému EU ETS, použijí na financování zmírňujících opatření a adaptačních potřeb v rozvojových zemích, které mezinárodní dohodu o změně klimatu ratifikují; zdůrazňuje však, že protože se obchodování s emisemi vztahuje na méně než 50 % emisí v EU, je nutné zahrnout do tohoto systému také ostatní hospodářské sektory v členských státech, aby bylo možné tyto významné akce financovat; |
| --- | --- |

12.

je přesvědčen, že tyto závazky v oblasti financování by v souladu s rozhodnutím Evropské rady z prosince 2008 měly zahrnovat příslib členských států, že značnou část příjmů, které jim plynou z aukčního prodeje v rámci systému EU ETS, použijí na financování zmírňujících opatření a adaptačních potřeb v rozvojových zemích, které mezinárodní dohodu o změně klimatu ratifikují; zdůrazňuje však, že protože se obchodování s emisemi vztahuje na méně než 50 % emisí v EU, je nutné zahrnout do tohoto systému také ostatní hospodářské sektory v členských státech, aby bylo možné tyto významné akce financovat;

| 13. | trvá na tom, že tyto závazky musí zajišťovat prediktabilní financování mechanismů zřízených v rámci UNFCCC, které jdou nad rámec ODA a jsou nezávislé na ročních rozpočtech členských států; |
| --- | --- |

13.

trvá na tom, že tyto závazky musí zajišťovat prediktabilní financování mechanismů zřízených v rámci UNFCCC, které jdou nad rámec ODA a jsou nezávislé na ročních rozpočtech členských států;

| 14. | vítá obě alternativy inovativního financování navržené ve výše zmíněném sdělení Komise ze dne 28. ledna 2009, budou-li navrženy takovým způsobem, který zaručuje dostatečně předvídatelné úrovně financování; dále souhlasí s návrhem, aby to bylo propojeno s financováním z aukčního prodeje emisí pro leteckou a námořní dopravu v rámci obchodních systémů stanovujících stropy; |
| --- | --- |

14.

vítá obě alternativy inovativního financování navržené ve výše zmíněném sdělení Komise ze dne 28. ledna 2009, budou-li navrženy takovým způsobem, který zaručuje dostatečně předvídatelné úrovně financování; dále souhlasí s návrhem, aby to bylo propojeno s financováním z aukčního prodeje emisí pro leteckou a námořní dopravu v rámci obchodních systémů stanovujících stropy;

| 15. | vítá návrh Komise, aby část finančních prostředků byla poskytována formou půjček, neboť některé činnosti mohou vést k všestranně výhodným výsledkům i v rozvojových zemích; |
| --- | --- |

15.

vítá návrh Komise, aby část finančních prostředků byla poskytována formou půjček, neboť některé činnosti mohou vést k všestranně výhodným výsledkům i v rozvojových zemích;

| 16. | zdůrazňuje, že závazné cíle by investorům umožnily lépe posoudit rizika a příležitosti spojené se změnou klimatu a vedly by k jejich zapojení do projektů splňujících cíle v oblasti zmírnění dopadů změny klimatu a adaptace na ni; dále zdůrazňuje, že je nutné vyjasnit úlohu soukromého kapitálu v investicích, které jsou pro splnění těchto cílů nezbytné; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje, že závazné cíle by investorům umožnily lépe posoudit rizika a příležitosti spojené se změnou klimatu a vedly by k jejich zapojení do projektů splňujících cíle v oblasti zmírnění dopadů změny klimatu a adaptace na ni; dále zdůrazňuje, že je nutné vyjasnit úlohu soukromého kapitálu v investicích, které jsou pro splnění těchto cílů nezbytné;

| 17. | je však toho názoru, že zásadní význam má přijetí komplexnějšího akčního plánu budoucího financování politiky v oblasti klimatu, který by obsáhl všechny podstatné oblasti a zdroje financování; domnívá se, že výše uvedené sdělení Komise ze dne 28. ledna 2009 představuje pro tuto činnost dobré východisko, ale zdůrazňuje, že musí být posíleno jasně definovanými opatřeními; vyzývá Evropskou radu, aby s ohledem na kodaňská jednání pověřila Komisi, aby tento akční plán vypracovala co nejdříve; |
| --- | --- |

17.

je však toho názoru, že zásadní význam má přijetí komplexnějšího akčního plánu budoucího financování politiky v oblasti klimatu, který by obsáhl všechny podstatné oblasti a zdroje financování; domnívá se, že výše uvedené sdělení Komise ze dne 28. ledna 2009 představuje pro tuto činnost dobré východisko, ale zdůrazňuje, že musí být posíleno jasně definovanými opatřeními; vyzývá Evropskou radu, aby s ohledem na kodaňská jednání pověřila Komisi, aby tento akční plán vypracovala co nejdříve;

| 18. | je přesvědčen, že značná část kolektivních příspěvků na zmírňující úsilí a adaptační potřeby v rozvojových zemích musí být věnována na projekty k zastavení odlesňování a znehodnocování lesních porostů a na projekty obnovy lesů a zalesňování v těchto zemích; |
| --- | --- |

18.

je přesvědčen, že značná část kolektivních příspěvků na zmírňující úsilí a adaptační potřeby v rozvojových zemích musí být věnována na projekty k zastavení odlesňování a znehodnocování lesních porostů a na projekty obnovy lesů a zalesňování v těchto zemích;

| 19. | pozitivně hodnotí tzv. mechanismus čistého rozvoje (Clean Development Mechanism, CDM) zřízený Kjótským protokolem, který je jednou z možných cest, jak umožnit rozvojovým zemím, aby se podílely na uhlíkovém trhu; zdůrazňuje, že není možné, aby v rámci mezinárodní dohody o změně klimatu byly kompenzace za účelem splnění cílů v oblasti snižování emisí průmyslových zemí součástí povinnosti rozvojových zemí omezovat své emise skleníkových plynů; trvá proto na tom, že součástí budoucích kompenzačních mechanismů musí být přísná kritéria pro posuzování kvality projektů, aby průmyslové státy nemohly brát rozvojovým zemím nízkonákladové možnosti snižování emisí, a mimoto zaručuje vysokou kvalitu těchto projektů se spolehlivým, ověřitelným, reálným snížením emisí, které rovněž zajišťuje udržitelný rozvoj v těchto zemích; |
| --- | --- |

19.

pozitivně hodnotí tzv. mechanismus čistého rozvoje (Clean Development Mechanism, CDM) zřízený Kjótským protokolem, který je jednou z možných cest, jak umožnit rozvojovým zemím, aby se podílely na uhlíkovém trhu; zdůrazňuje, že není možné, aby v rámci mezinárodní dohody o změně klimatu byly kompenzace za účelem splnění cílů v oblasti snižování emisí průmyslových zemí součástí povinnosti rozvojových zemí omezovat své emise skleníkových plynů; trvá proto na tom, že součástí budoucích kompenzačních mechanismů musí být přísná kritéria pro posuzování kvality projektů, aby průmyslové státy nemohly brát rozvojovým zemím nízkonákladové možnosti snižování emisí, a mimoto zaručuje vysokou kvalitu těchto projektů se spolehlivým, ověřitelným, reálným snížením emisí, které rovněž zajišťuje udržitelný rozvoj v těchto zemích;

| 20. | domnívá se, že kolektivní příspěvek EU ke zmírňujícímu úsilí a adaptačním potřebám rozvojových zemí by neměl do roku 2020 klesnout pod 30 000 miliónů EUR ročně, přičemž tato částka se může zvyšovat v závislosti na nových poznatcích o závažnosti klimatických změn a výši jimi způsobených nákladů; |
| --- | --- |

20.

domnívá se, že kolektivní příspěvek EU ke zmírňujícímu úsilí a adaptačním potřebám rozvojových zemí by neměl do roku 2020 klesnout pod 30 000 miliónů EUR ročně, přičemž tato částka se může zvyšovat v závislosti na nových poznatcích o závažnosti klimatických změn a výši jimi způsobených nákladů;

| 21. | zdůrazňuje, že rozsáhlé transfery finančních prostředků na zmírňující úsilí a adaptační potřeby rozvojových zemí jsou pouze částečným řešením; trvá na tom, že finanční prostředky by měly být vynakládány udržitelným způsobem, bez byrokracie, zejména ve vztahu k malým a středním podnikům, a korupce; klade důraz na to, že financování musí být prediktabilní, koordinované a transparentní a musí budovat kapacitu v rozvojových zemích na ústřední i místní úrovni, přičemž prioritou by měli být lidé, kteří se potýkají s problémy způsobenými změnou klimatu, a ne jenom vlády; v této souvislosti zdůrazňuje, že je třeba zajistit snadný přístup k průběžně aktualizovaným informacím o dostupných zdrojích financování; vyzývá Radu a Švédsko, které bude v příštím půlroce předsedat EU, aby na jednání UNFCCC COP15 v Kodani v prosinci 2009 aktivně propagovaly tyto zásady; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že rozsáhlé transfery finančních prostředků na zmírňující úsilí a adaptační potřeby rozvojových zemí jsou pouze částečným řešením; trvá na tom, že finanční prostředky by měly být vynakládány udržitelným způsobem, bez byrokracie, zejména ve vztahu k malým a středním podnikům, a korupce; klade důraz na to, že financování musí být prediktabilní, koordinované a transparentní a musí budovat kapacitu v rozvojových zemích na ústřední i místní úrovni, přičemž prioritou by měli být lidé, kteří se potýkají s problémy způsobenými změnou klimatu, a ne jenom vlády; v této souvislosti zdůrazňuje, že je třeba zajistit snadný přístup k průběžně aktualizovaným informacím o dostupných zdrojích financování; vyzývá Radu a Švédsko, které bude v příštím půlroce předsedat EU, aby na jednání UNFCCC COP15 v Kodani v prosinci 2009 aktivně propagovaly tyto zásady;

| 22. | žádá Komisi, aby se přestala bránit začlenění lesního hospodářství do systémů obchodování s emisemi; je přesvědčen, že pro financování budoucích mechanismů pro snížení emisí z odlesňování a znehodnocování lesů v rámci dohody pro období po roce 2012 budou zapotřebí tržní i netržní finanční zdroje; v této souvislosti vyzývá Komisi a Radu, aby se ujaly vůdčí úlohy při vývoji pilotních projektů uhlíkových trhů pro snížení emisí z odlesňování a znehodnocování lesů; dále vyzývá Radu a Komisi, aby podrobně uvedly, jak se mohou tržní a netržní lesní fondy vzájemně doplňovat; |
| --- | --- |

22.

žádá Komisi, aby se přestala bránit začlenění lesního hospodářství do systémů obchodování s emisemi; je přesvědčen, že pro financování budoucích mechanismů pro snížení emisí z odlesňování a znehodnocování lesů v rámci dohody pro období po roce 2012 budou zapotřebí tržní i netržní finanční zdroje; v této souvislosti vyzývá Komisi a Radu, aby se ujaly vůdčí úlohy při vývoji pilotních projektů uhlíkových trhů pro snížení emisí z odlesňování a znehodnocování lesů; dále vyzývá Radu a Komisi, aby podrobně uvedly, jak se mohou tržní a netržní lesní fondy vzájemně doplňovat;

| 23. | věří, že vedoucí postavení EU v oblasti poskytování finanční a technické pomoci rozvojovým zemím značně zvyšuje její šance na úspěch při kodaňských jednáních; je toho názoru, že je nezbytné, aby si EU zajistila prvenství v oblasti financování tím, že v rané fázi vyjednávání poskytne konkrétní údaje o výši pomoci a získá si tak dostatečnou podporu domácí veřejnosti a podnítí rozvojové země k přijetí závazných cílů snižování emisí a ostatním členským zemím Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) poskytne podnět k tomu, aby přispěly podobným způsobem; |
| --- | --- |

23.

věří, že vedoucí postavení EU v oblasti poskytování finanční a technické pomoci rozvojovým zemím značně zvyšuje její šance na úspěch při kodaňských jednáních; je toho názoru, že je nezbytné, aby si EU zajistila prvenství v oblasti financování tím, že v rané fázi vyjednávání poskytne konkrétní údaje o výši pomoci a získá si tak dostatečnou podporu domácí veřejnosti a podnítí rozvojové země k přijetí závazných cílů snižování emisí a ostatním členským zemím Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) poskytne podnět k tomu, aby přispěly podobným způsobem;

| 24. | konstatuje, že EU jako celek je na nejlepší cestě splnit kjótské cíle, avšak poukazuje na to, že některé členské státy mají ke splnění svých cílů ještě daleko, což může snížit důvěryhodnost EU v kodaňském procesu; proto trvá na tom, že ty členské státy, které zatím své kjótské cíle neplní, by měly zvýšit své úsilí; |
| --- | --- |

24.

konstatuje, že EU jako celek je na nejlepší cestě splnit kjótské cíle, avšak poukazuje na to, že některé členské státy mají ke splnění svých cílů ještě daleko, což může snížit důvěryhodnost EU v kodaňském procesu; proto trvá na tom, že ty členské státy, které zatím své kjótské cíle neplní, by měly zvýšit své úsilí;

| 25. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Evropské radě, Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a sekretariátu UNFCCC s žádostí, aby je zaslal všem smluvním stranám, které nejsou členskými státy EU. |
| --- | --- |

25.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Evropské radě, Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a sekretariátu UNFCCC s žádostí, aby je zaslal všem smluvním stranám, které nejsou členskými státy EU.

---

(1)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0610.

(2)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0611.

(3)  Přijaté texty, P6_TA(2009)0042.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/94 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/94

---

Středa 11. března 2009Hlavní směry politiky zaměstnanosti

P6_TA(2009)0122

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o provádění hlavních směrů politiky zaměstnanosti členských států v letech 2008–2010

2010/C 87 E/17

Evropský parlament,

s ohledem na svůj postoj ze dne 20. května 2008 o hlavních směrech politiky zaměstnanosti členských států 2008–2010 (1),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2008 o Plánu evropské hospodářské obnovy (KOM(2008)0800),

s ohledem na rozhodnutí Rady 2008/618/ES ze dne 15. července 2008 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (2),

s ohledem na návrh Komise na rozhodnutí Rady o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států ze dne 28. ledna 2009 (COM(2008)0869),

s ohledem na závěry Evropské rady ze dnů 11. a 12. prosince 2008, které stanoví rámec opatření EU, která mají zabránit recesi a podpořit hospodářskou činnost a zaměstnanost,

s ohledem na své usnesení ze dne 9. října 2008 o podpoře sociálního začlenění a boji s chudobou, včetně dětské chudoby, v EU (3),

s ohledem na čl. 103 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že hospodářský růst, zaměstnanost, boj proti chudobě a sociální začlenění jsou navzájem velmi provázány; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že hospodářský růst, zaměstnanost, boj proti chudobě a sociální začlenění jsou navzájem velmi provázány;

| B. | vzhledem k tomu, že současná hospodářská krize přináší nebývalé problémy v souvislosti se stoupající nezaměstnaností a sociálním vyloučením a že podle prognóz se hospodářská situace v Evropské unii bude ještě dále zhoršovat, což v roce 2009 povede v Evropské unii k pomalejšímu nebo dokonce záporného růstu zaměstnanosti a vyšší míře nezaměstnanosti, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že současná hospodářská krize přináší nebývalé problémy v souvislosti se stoupající nezaměstnaností a sociálním vyloučením a že podle prognóz se hospodářská situace v Evropské unii bude ještě dále zhoršovat, což v roce 2009 povede v Evropské unii k pomalejšímu nebo dokonce záporného růstu zaměstnanosti a vyšší míře nezaměstnanosti,

| C. | vzhledem k tomu, že evropská strategie zaměstnanosti a hlavní směry zaměstnanosti jsou hlavními nástroji v rámci Lisabonské strategie, jejichž cílem je řešit naléhavé problémy v oblasti pracovního trhu, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že evropská strategie zaměstnanosti a hlavní směry zaměstnanosti jsou hlavními nástroji v rámci Lisabonské strategie, jejichž cílem je řešit naléhavé problémy v oblasti pracovního trhu,

| D. | vzhledem k tomu, že Unie a členské státy nesou společnou odpovědnost za to, jak budou řešit výzvy, možnosti a nejistoty občanů ohledně globalizace, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Unie a členské státy nesou společnou odpovědnost za to, jak budou řešit výzvy, možnosti a nejistoty občanů ohledně globalizace,

| E. | vzhledem k tomu, že celosvětová finanční a hospodářská krize vyžaduje rozhodnou a koordinovanou reakci Unie s cílem zabránit ztrátám pracovních míst, podpořit odpovídající příjmy občanů, zabránit recesi a proměnit současné hospodářské výzvy a výzvy v oblasti zaměstnanosti v nové příležitosti, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že celosvětová finanční a hospodářská krize vyžaduje rozhodnou a koordinovanou reakci Unie s cílem zabránit ztrátám pracovních míst, podpořit odpovídající příjmy občanů, zabránit recesi a proměnit současné hospodářské výzvy a výzvy v oblasti zaměstnanosti v nové příležitosti,

| F. | vzhledem k tomu, že je proto naléhavě potřeba vystupňovat úsilí na všech úrovních správy a zapojit sociální partnery a ostatní příslušné subjekty, investovat do lidí a modernizovat evropské pracovní trhy, zejména používáním přístupu flexikurity, a to v konzultaci se sociálními partnery v souladu s vnitrostátními zvyklostmi a postupy, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že je proto naléhavě potřeba vystupňovat úsilí na všech úrovních správy a zapojit sociální partnery a ostatní příslušné subjekty, investovat do lidí a modernizovat evropské pracovní trhy, zejména používáním přístupu flexikurity, a to v konzultaci se sociálními partnery v souladu s vnitrostátními zvyklostmi a postupy,

Obecně: hospodářská obnova a hlavní směry politiky zaměstnanosti

| 1. | je přesvědčen, že v kontextu vážného celosvětového hospodářského poklesu a předpovědí, podle nichž dojde do konce roku 2009 k nárůstu počtu nezaměstnaných v EU o nejméně 3,5 milionu osob, musí být klíčovým cílem politiky zaměstnanosti Unie a jejích členských států ochránit co možná nejvyšší počet životaschopných pracovních míst před krátkodobým propadem poptávky a podpořit tvorbu pracovních míst a současně i kupní sílu nezaměstnaných pracovníků a jejich schopnost rychle nalézt nové zaměstnání; vyzývá Komisi, aby členským státům dala jednoznačně najevo, že hlavní směry pro zaměstnanost je třeba uplatňovat v tomto duchu a že třeba zaměřit se přednostně na problém zaměstnanosti, a to tím, že na jarním zasedání Evropské rady v roce 2009 k evropské iniciativě pro zaměstnanost předloží návrhy na koordinovanou činnost členských států, jejímž cílem by bylo ochránit již existující pracovní místa a vytvářet místa nová; |
| --- | --- |

1.

je přesvědčen, že v kontextu vážného celosvětového hospodářského poklesu a předpovědí, podle nichž dojde do konce roku 2009 k nárůstu počtu nezaměstnaných v EU o nejméně 3,5 milionu osob, musí být klíčovým cílem politiky zaměstnanosti Unie a jejích členských států ochránit co možná nejvyšší počet životaschopných pracovních míst před krátkodobým propadem poptávky a podpořit tvorbu pracovních míst a současně i kupní sílu nezaměstnaných pracovníků a jejich schopnost rychle nalézt nové zaměstnání; vyzývá Komisi, aby členským státům dala jednoznačně najevo, že hlavní směry pro zaměstnanost je třeba uplatňovat v tomto duchu a že třeba zaměřit se přednostně na problém zaměstnanosti, a to tím, že na jarním zasedání Evropské rady v roce 2009 k evropské iniciativě pro zaměstnanost předloží návrhy na koordinovanou činnost členských států, jejímž cílem by bylo ochránit již existující pracovní místa a vytvářet místa nová;

| 2. | vítá sdělení Komise o Plánu evropské hospodářské obnovy a důraz, který Komise klade na spojení krátkodobých finančních pobídek a dlouhodobé Lisabonské strategie a integrovaných hlavních směrů; zdůrazňuje v této souvislosti potřebu zajistit, aby všechna krátkodobá opatření členských států k oživení hospodářství přispěla k dosažení společně stanovených cílů; |
| --- | --- |

2.

vítá sdělení Komise o Plánu evropské hospodářské obnovy a důraz, který Komise klade na spojení krátkodobých finančních pobídek a dlouhodobé Lisabonské strategie a integrovaných hlavních směrů; zdůrazňuje v této souvislosti potřebu zajistit, aby všechna krátkodobá opatření členských států k oživení hospodářství přispěla k dosažení společně stanovených cílů;

| 3. | konstatuje, že hlavní dilema ve stávající krizi představuje skutečnost, že nástroje evropské hospodářské politiky dosud nejsou dostatečně rozvinuté, aby úspěšně plnily náročné úkoly; požaduje proto přezkum a aktualizaci základních nástrojů politiky, zejména integrovaných hlavních směrů politiky pro růst a zaměstnanost, Paktu stability a růstu a strategie pro udržitelný rozvoj s cílem začlenit je do „Nového údělu pro dobře nastavený hospodářský růst v Evropské unii“; |
| --- | --- |

3.

konstatuje, že hlavní dilema ve stávající krizi představuje skutečnost, že nástroje evropské hospodářské politiky dosud nejsou dostatečně rozvinuté, aby úspěšně plnily náročné úkoly; požaduje proto přezkum a aktualizaci základních nástrojů politiky, zejména integrovaných hlavních směrů politiky pro růst a zaměstnanost, Paktu stability a růstu a strategie pro udržitelný rozvoj s cílem začlenit je do „Nového údělu pro dobře nastavený hospodářský růst v Evropské unii“;

| 4. | zdůrazňuje že je vzhledem k hospodářskému poklesu potřeba změnit orientaci integrovaných hlavních směrů politiky a naléhavě Radu vyzývá, aby schválila krátkodobá opatření pro zachování stejné míry zaměstnanosti jako v roce 2008 a pro investice v oblasti boje proti změně klimatu a aby vyzvala členské státy a sociální partnery, aby v souladu s vnitrostátními zvyklostmi zajistily dostatečný příjem, a to zejména s ohledem na nejvíce ohrožené skupiny obyvatelstva; očekává, že Komise v souvislosti s těmito cíli včas před následujícím jarním zasedáním Evropské rady vypracuje a předloží příslušné iniciativy; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje že je vzhledem k hospodářskému poklesu potřeba změnit orientaci integrovaných hlavních směrů politiky a naléhavě Radu vyzývá, aby schválila krátkodobá opatření pro zachování stejné míry zaměstnanosti jako v roce 2008 a pro investice v oblasti boje proti změně klimatu a aby vyzvala členské státy a sociální partnery, aby v souladu s vnitrostátními zvyklostmi zajistily dostatečný příjem, a to zejména s ohledem na nejvíce ohrožené skupiny obyvatelstva; očekává, že Komise v souvislosti s těmito cíli včas před následujícím jarním zasedáním Evropské rady vypracuje a předloží příslušné iniciativy;

| 5. | znovu připomíná, že koordinované investování členských států do pěti hlavních lisabonských cílů, tj. výzkumu, vzdělávání, aktivní politiky v oblasti trhu práce, péče o děti a pobídek pro soukromé investice, musí být klíčovým prvkem politiky zaměstnanosti a že infrastrukturu pro péči o děti je nutno považovat za jeden z předpokladů pro zvýšení účasti na trhu práce, a to zejména v případě žen; podněcuje členské státy, aby tyto společné zásady zahrnuly do konzultací se sociálními partnery o svých národních programech reforem; |
| --- | --- |

5.

znovu připomíná, že koordinované investování členských států do pěti hlavních lisabonských cílů, tj. výzkumu, vzdělávání, aktivní politiky v oblasti trhu práce, péče o děti a pobídek pro soukromé investice, musí být klíčovým prvkem politiky zaměstnanosti a že infrastrukturu pro péči o děti je nutno považovat za jeden z předpokladů pro zvýšení účasti na trhu práce, a to zejména v případě žen; podněcuje členské státy, aby tyto společné zásady zahrnuly do konzultací se sociálními partnery o svých národních programech reforem;

Hlavní směry zaměstnanosti na období 2008–2010: naléhavá potřeba jejich přísného provádění

| 6. | 6.při uplatňování těchto hlavních směrů členské státy:






  — | přihlíží k požadavkům spojeným s podporou vysoké úrovně zaměstnanosti, se zárukou přiměřeného sociálního zabezpečení, s bojem proti sociálnímu vyloučení a vysokou úrovní všeobecného a odborného vzdělávání a ochrany lidského zdraví |
| --- | --- | --- |

6.

6.při uplatňování těchto hlavních směrů členské státy:

—

přihlíží k požadavkům spojeným s podporou vysoké úrovně zaměstnanosti, se zárukou přiměřeného sociálního zabezpečení, s bojem proti sociálnímu vyloučení a vysokou úrovní všeobecného a odborného vzdělávání a ochrany lidského zdraví

| — | a zaměřují se na boj proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace; |
| --- | --- |

—

a zaměřují se na boj proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace;

| 7. | členské státy posílí součinnost hlavních směrů s otevřenou metodou koordinace v oblasti sociálního zabezpečení a procesu sociálního začleňování; |
| --- | --- |

7.

členské státy posílí součinnost hlavních směrů s otevřenou metodou koordinace v oblasti sociálního zabezpečení a procesu sociálního začleňování;

| 8. | členské státy ve spolupráci se sociálními partnery a v souladu se svými národními tradicemi přezkoumají způsoby, jak zlepšit dodržování a uplatňování zásad a pravidel evropského sociálního práva, dohod mezi sociálními partnery a základních zásad rovného zacházení a nediskriminace, a informují o tom ve svých národních reformních programech; |
| --- | --- |

8.

členské státy ve spolupráci se sociálními partnery a v souladu se svými národními tradicemi přezkoumají způsoby, jak zlepšit dodržování a uplatňování zásad a pravidel evropského sociálního práva, dohod mezi sociálními partnery a základních zásad rovného zacházení a nediskriminace, a informují o tom ve svých národních reformních programech;

| 9. | znovu připomíná, že koncepce flexikurity podle hlavního směru č. 21 je nutno využít k vytvoření spojení mezi jednotlivými zaměstnáními a zdůrazňuje, že to vyžaduje vysoký stupeň ochrany v systémech sociálního zabezpečení a také aktivní politiky týkající se trhu práce; |
| --- | --- |

9.

znovu připomíná, že koncepce flexikurity podle hlavního směru č. 21 je nutno využít k vytvoření spojení mezi jednotlivými zaměstnáními a zdůrazňuje, že to vyžaduje vysoký stupeň ochrany v systémech sociálního zabezpečení a také aktivní politiky týkající se trhu práce;

| 10. | vítá v této souvislosti prohlášení Komise, podle něhož je mimořádně důležité posílit aktivizační opatření, především pracovníků s nízkou kvalifikací, zvýšit dotace na pracovní místa a krátké školící kurzy pro ohrožené skupiny a osoby, které jsou nejvíce ohroženy dlouhodobou nezaměstnaností, nabídnout (pře)školení a rekvalifikace potřebné v odvětvích méně zasažených krizí; zajistit přiměřenou sociální ochranu, jež nabízí jistotu příjmu, a také se bezvýhradně zasazovat o sociální dialog a zapojení sociálních partnerů; |
| --- | --- |

10.

vítá v této souvislosti prohlášení Komise, podle něhož je mimořádně důležité posílit aktivizační opatření, především pracovníků s nízkou kvalifikací, zvýšit dotace na pracovní místa a krátké školící kurzy pro ohrožené skupiny a osoby, které jsou nejvíce ohroženy dlouhodobou nezaměstnaností, nabídnout (pře)školení a rekvalifikace potřebné v odvětvích méně zasažených krizí; zajistit přiměřenou sociální ochranu, jež nabízí jistotu příjmu, a také se bezvýhradně zasazovat o sociální dialog a zapojení sociálních partnerů;

| 11. | zdůrazňuje význam cílených opatření zaměřených v období vysoké nezaměstnanosti pro nejvíce ohrožené skupiny obyvatelstva, zejména na dlouhodobě nezaměstnané osoby, osoby se zdravotním postižením a skupiny přistěhovalců; |
| --- | --- |

11.

zdůrazňuje význam cílených opatření zaměřených v období vysoké nezaměstnanosti pro nejvíce ohrožené skupiny obyvatelstva, zejména na dlouhodobě nezaměstnané osoby, osoby se zdravotním postižením a skupiny přistěhovalců;

| 12. | je toho názoru, že Komise musí být vzhledem k rozsahu krize připravena přijmout mimořádná opatření, včetně rozšíření přístupu k Evropskému fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EGF), který musí být schopen podporovat pracovníky v širší škále situací, včetně pracovníků se smlouvami na dobu určitou, kteří ztratili zaměstnání, a také přechodného zpřístupnění Evropského sociálního fondu (ESF) pro podporu opatření na zachování pracovních míst prostřednictvím vzdělávacích programů; |
| --- | --- |

12.

je toho názoru, že Komise musí být vzhledem k rozsahu krize připravena přijmout mimořádná opatření, včetně rozšíření přístupu k Evropskému fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EGF), který musí být schopen podporovat pracovníky v širší škále situací, včetně pracovníků se smlouvami na dobu určitou, kteří ztratili zaměstnání, a také přechodného zpřístupnění Evropského sociálního fondu (ESF) pro podporu opatření na zachování pracovních míst prostřednictvím vzdělávacích programů;

| 13. | je toho názoru, že hospodářská krize vyžaduje posílení opatření EU v oblasti restrukturalizace, zejména posílení práv na informování a projednávání; |
| --- | --- |

13.

je toho názoru, že hospodářská krize vyžaduje posílení opatření EU v oblasti restrukturalizace, zejména posílení práv na informování a projednávání;

| 14. | domnívá se, že příští reforma strukturálních fondů EU by měla více zaměřit cíle fondů na vytvoření udržitelných, vysoce kvalitních pracovních míst; |
| --- | --- |

14.

domnívá se, že příští reforma strukturálních fondů EU by měla více zaměřit cíle fondů na vytvoření udržitelných, vysoce kvalitních pracovních míst;

| 15. | zdůrazňuje navíc význam vzdělání, a to nejen pro zvýšení zaměstnatelnosti pracovníků, ale také pro zlepšení jejich mobility, což je důležité pro fungování vnitřního trhu; klade proto důraz na potřebu uznávání formálně nebo neformálně získané kvalifikace; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje navíc význam vzdělání, a to nejen pro zvýšení zaměstnatelnosti pracovníků, ale také pro zlepšení jejich mobility, což je důležité pro fungování vnitřního trhu; klade proto důraz na potřebu uznávání formálně nebo neformálně získané kvalifikace;

| 16. | zdůrazňuje důležitost hlavního směru č. 23 a zásadních investic do celoživotního vzdělávání pro snížení nezaměstnanosti a pro splnění cíle vytvořit v Evropě lepší pracovní místa; zdůrazňuje v této souvislosti, že všichni občané musí mít stejný přístup a stejné možnosti účastnit se programů celoživotního vzdělávání, přičemž zvláštní pozornost je třeba věnovat ohroženým skupinám obyvatelstva; zdůrazňuje, že pro financování těchto opatření je třeba okamžitě poskytnout prostředky z Evropského sociálního fondu a z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje důležitost hlavního směru č. 23 a zásadních investic do celoživotního vzdělávání pro snížení nezaměstnanosti a pro splnění cíle vytvořit v Evropě lepší pracovní místa; zdůrazňuje v této souvislosti, že všichni občané musí mít stejný přístup a stejné možnosti účastnit se programů celoživotního vzdělávání, přičemž zvláštní pozornost je třeba věnovat ohroženým skupinám obyvatelstva; zdůrazňuje, že pro financování těchto opatření je třeba okamžitě poskytnout prostředky z Evropského sociálního fondu a z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci;

| 17. | vyjadřuje politování nad tím, že ve všech zemích je nejmenší pravděpodobnost účasti na vzdělávacích programech a programech odborné přípravy a na programech celoživotního vzdělávání u osob s nejnižší úrovní základního vzdělání, starších lidí, lidí z venkovských oblastí a osoby se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

17.

vyjadřuje politování nad tím, že ve všech zemích je nejmenší pravděpodobnost účasti na vzdělávacích programech a programech odborné přípravy a na programech celoživotního vzdělávání u osob s nejnižší úrovní základního vzdělání, starších lidí, lidí z venkovských oblastí a osoby se zdravotním postižením;

| 18. | zdůrazňuje, že zkvalitnění vzdělávání dospělých je rozhodujícím faktorem pro zvýšení účasti v něm a že opatření na podporu vyšší efektivity výuky zahrnují dostupnost vhodných prostor a možnost péče o děti v místě; nabídky otevřeného a distančního vzdělávání pro občany v odlehlých oblastech; informační a poradenské služby; programy vytvořené podle individuálních potřeb a pružné uspořádání výuky; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje, že zkvalitnění vzdělávání dospělých je rozhodujícím faktorem pro zvýšení účasti v něm a že opatření na podporu vyšší efektivity výuky zahrnují dostupnost vhodných prostor a možnost péče o děti v místě; nabídky otevřeného a distančního vzdělávání pro občany v odlehlých oblastech; informační a poradenské služby; programy vytvořené podle individuálních potřeb a pružné uspořádání výuky;

| 19. | připomíná skutečnost, že míra nezaměstnanosti mezi mladými lidmi v Evropě je stále velmi vysoká; připomíná rovněž, že zkušenosti z dřívějších hospodářských krizí ukazují, že dospělí mladí lidé, kteří se zařadí mezi nezaměstnané po ukončení svého vzdělání, jsou podstatně méně schopni se zapojit do pracovního procesu; zdůrazňuje proto, že je důležité, aby každý členský stát splnil cíl hlavního směru č. 18, aby každému mladému člověku, který ukončil vzdělání, bylo do čtyř měsíců nabídnuto zaměstnání, učební poměr, další odborná příprava nebo jiné opatření zaměstnanosti; |
| --- | --- |

19.

připomíná skutečnost, že míra nezaměstnanosti mezi mladými lidmi v Evropě je stále velmi vysoká; připomíná rovněž, že zkušenosti z dřívějších hospodářských krizí ukazují, že dospělí mladí lidé, kteří se zařadí mezi nezaměstnané po ukončení svého vzdělání, jsou podstatně méně schopni se zapojit do pracovního procesu; zdůrazňuje proto, že je důležité, aby každý členský stát splnil cíl hlavního směru č. 18, aby každému mladému člověku, který ukončil vzdělání, bylo do čtyř měsíců nabídnuto zaměstnání, učební poměr, další odborná příprava nebo jiné opatření zaměstnanosti;

| 20. | požaduje rozhodná opatření k boji proti problému nízkého podílu žen na pracovním trhu; připomíná, že míra zaměstnanosti žen je obecně nižší a ženy mnohem častěji než muži vykonávají zaměstnání na částečný úvazek; zdůrazňuje proto význam politiky, v níž muži i ženy mají stejné povinnosti; aby toho bylo dosaženo, vyzývá členské státy k neodkladnému splnění svých povinností vyplývajících z barcelonských cílů; |
| --- | --- |

20.

požaduje rozhodná opatření k boji proti problému nízkého podílu žen na pracovním trhu; připomíná, že míra zaměstnanosti žen je obecně nižší a ženy mnohem častěji než muži vykonávají zaměstnání na částečný úvazek; zdůrazňuje proto význam politiky, v níž muži i ženy mají stejné povinnosti; aby toho bylo dosaženo, vyzývá členské státy k neodkladnému splnění svých povinností vyplývajících z barcelonských cílů;

| 21. | se znepokojením konstatuje, že se ukazuje, že zaměstnání na částečný úvazek, v němž většinu tvoří ženy, se obzvláště dotýká ekonomická krize; |
| --- | --- |

21.

se znepokojením konstatuje, že se ukazuje, že zaměstnání na částečný úvazek, v němž většinu tvoří ženy, se obzvláště dotýká ekonomická krize;

| 22. | domnívá se, že v dobách vysoké nezaměstnanosti existuje velké nebezpečí, že utrpí regionální a sociální soudržnost, a proto zdůrazňuje význam hlavního směru č. 17, který se týká uplatňování sociální a územní soudržnosti, aby se zabránilo nedostatkům v této oblasti; vyzývá proto členské státy, aby v rámci boje s chudobou a sociálním vyloučením podporovaly aktivní sociální integraci pro všechny zajištěním důstojného příjmu, kvalitních sociálních služeb a přístupu na trh práce prostřednictvím vytváření náborových příležitostí a počáteční či průběžné odborné přípravy; |
| --- | --- |

22.

domnívá se, že v dobách vysoké nezaměstnanosti existuje velké nebezpečí, že utrpí regionální a sociální soudržnost, a proto zdůrazňuje význam hlavního směru č. 17, který se týká uplatňování sociální a územní soudržnosti, aby se zabránilo nedostatkům v této oblasti; vyzývá proto členské státy, aby v rámci boje s chudobou a sociálním vyloučením podporovaly aktivní sociální integraci pro všechny zajištěním důstojného příjmu, kvalitních sociálních služeb a přístupu na trh práce prostřednictvím vytváření náborových příležitostí a počáteční či průběžné odborné přípravy;

| 23. | zdůrazňuje význam investic do oblasti veřejné sociální péče, zejména v době hospodářské krize; domnívá se, že jde o oblast, která na místní úrovni poskytuje širokou škálu důležitých veřejných sociálních služeb a zaměstnává také velkou část obyvatelstva; zdůrazňuje, že je třeba sektor veřejných sociálních služeb udržovat, aby se zabránilo poklesu kvality veřejných sociálních služeb a růstu nezaměstnanosti; |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje význam investic do oblasti veřejné sociální péče, zejména v době hospodářské krize; domnívá se, že jde o oblast, která na místní úrovni poskytuje širokou škálu důležitých veřejných sociálních služeb a zaměstnává také velkou část obyvatelstva; zdůrazňuje, že je třeba sektor veřejných sociálních služeb udržovat, aby se zabránilo poklesu kvality veřejných sociálních služeb a růstu nezaměstnanosti;

| 24. | 24.s politováním konstatuje, že je možné, že se v některých podnicích může v této době hospodářské krize objevit určitý tlak na mzdy jako dobrovolná alternativa k selektivnímu propouštění; zdůrazňuje však, že je důležité nedovolit, aby krize obecně netlačila mzdy směrem dolů; považuje za důležité, aby:






  — | každý členský stát vypracoval s souladu se svými národními tradicemi a zvyklostmi politiku, která vytlačí z pracovního trhu hospodářskou soutěž na základě co nejnižších mezd, |
| --- | --- | --- |

24.

24.s politováním konstatuje, že je možné, že se v některých podnicích může v této době hospodářské krize objevit určitý tlak na mzdy jako dobrovolná alternativa k selektivnímu propouštění; zdůrazňuje však, že je důležité nedovolit, aby krize obecně netlačila mzdy směrem dolů; považuje za důležité, aby:

—

každý členský stát vypracoval s souladu se svými národními tradicemi a zvyklostmi politiku, která vytlačí z pracovního trhu hospodářskou soutěž na základě co nejnižších mezd,

| — | dohody na základě kolektivního vyjednávání měly širokou platnost, |
| --- | --- |

—

dohody na základě kolektivního vyjednávání měly širokou platnost,

| — | byla dodržována hierarchie kolektivních smluv, |
| --- | --- |

—

byla dodržována hierarchie kolektivních smluv,

| — | byly dodržovány a uplatňovány v praxi mzdy a pracovní podmínky stanovené v kolektivních smlouvách nebo pracovněprávních předpisech; |
| --- | --- |

—

byly dodržovány a uplatňovány v praxi mzdy a pracovní podmínky stanovené v kolektivních smlouvách nebo pracovněprávních předpisech;

Potřeba koordinované akce v reakci na hospodářskou krizi

| 25. | zdůrazňuje význam aktivních a koordinovaných investic ve všech členských státech, a to zejména do výrobní infrastruktury, vzdělávání a klimatických změn, aby byl splněn cíl zvýšit úroveň zaměstnanosti, přispět k vytvoření kvalitních pracovních míst a zajistit sociální soudržnost; zdůrazňuje v této souvislosti význam podpory EU rozvoji moderního a udržitelného průmyslu; |
| --- | --- |

25.

zdůrazňuje význam aktivních a koordinovaných investic ve všech členských státech, a to zejména do výrobní infrastruktury, vzdělávání a klimatických změn, aby byl splněn cíl zvýšit úroveň zaměstnanosti, přispět k vytvoření kvalitních pracovních míst a zajistit sociální soudržnost; zdůrazňuje v této souvislosti význam podpory EU rozvoji moderního a udržitelného průmyslu;

| 26. | zdůrazňuje, že je důležité nejen vytvářet další pracovní místa, ale také zachovat a zlepšovat kvalitu stávajících pracovních míst; |
| --- | --- |

26.

zdůrazňuje, že je důležité nejen vytvářet další pracovní místa, ale také zachovat a zlepšovat kvalitu stávajících pracovních míst;

| 27. | vyzývá členské státy, aby nadále prosazovaly odpovědnost a zlepšovaly zapojování všech zúčastněných subjektů, včetně sociálních partnerů a ostatních zainteresovaných stran tam, kde je to vhodné, v zájmu účinného provádění hlavních směrů zaměstnanosti; |
| --- | --- |

27.

vyzývá členské státy, aby nadále prosazovaly odpovědnost a zlepšovaly zapojování všech zúčastněných subjektů, včetně sociálních partnerů a ostatních zainteresovaných stran tam, kde je to vhodné, v zájmu účinného provádění hlavních směrů zaměstnanosti;

*

* *

| 28. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, Výboru regionů a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru. |
| --- | --- |

28.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, Výboru regionů a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru.

---

(1)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0207.

(2)  Úř. věst. L 198, 26.7.2008, s.47.

(3)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0467.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/98 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/98

---

Středa 11. března 2009Plán na oživení ekonomiky

P6_TA(2009)0123

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o plánu evropské hospodářské obnovy (2008/2334(INI))

2010/C 87 E/18

Evropský parlament,

s ohledem na sdělení Komise ze dne 4. března 2009 určené jarnímu zasedání Evropské rady nazvané „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ (KOM(2009)0114),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2008 o plánu evropské hospodářské obnovy (KOM(2008)0800),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 29. října 2008 nazvané „Od finanční krize k vzestupu: Evropský rámec pro činnost“ (KOM(2008)0706),

s ohledem na doporučení Komise ze dne 28.1.2009 k aktualizaci hlavních směrů hospodářských politik členských států a Společenství pro rok 2009 a k provádění politik zaměstnanosti členských států (KOM(2009)0034),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 17. prosince 2008 o prozatímním rámci Společenství pro opatření státní podpory na zajištění přístupu k finančním prostředkům v současné finanční a hospodářské krizi (1),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. prosince 2008 o zprávě o provádění pro lisabonský program Společenství na období 2008–2010 (KOM(2008)0881),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. prosince 2008 nazvané „Politika soudržnosti: investice do reálné ekonomiky“ (KOM(2008)0876),

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 16. prosince 2008 nazvaný „Přezkum jednotného trhu: rok poté“ (SEK(2008)3064),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. prosince 2008 o vnějším rozměru Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost: Podávání zpráv o přístupu na trh a stanovení rámce pro účinnější mezinárodní spolupráci v oblasti právních předpisů (KOM(2008)0874),

s ohledem na návrh nařízení předložený Komisí dne 16. prosince 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1927/2006 o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (KOM(2008)0867),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 11. prosince 2007 o integrovaných hlavních směrech pro růst a zaměstnanost (2008–2010) včetně doporučení Komise o hlavních směrech hospodářské politiky členských států a Společenství (na základě článku 99 Smlouvy o ES) a návrhu rozhodnutí Rady o hlavních směrech politiky zaměstnanosti členských států (na základě článku 128 Smlouvy o ES) (KOM(2007)0803),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 7. května 2008 nazvané „Deset let HMU: úspěchy a problémy po prvních deseti letech fungování Hospodářské a měnové unie“ (KOM(2008) 0238) (sdělení o deseti letech HMU),

s ohledem na akční plány členských států a aktualizované národní programy reforem pro období 2008–2010,

s ohledem na složení skupiny odborníků na vysoké úrovni pro finanční dohled EU, které předsedá pan Jacques de Larosière a na její zprávu Komisi ze dne 25. února 2009 se zřetelem na zasedání Evropské rady na jaře 2009,

s ohledem na závěry předsednictví k zasedání Evropské rady konanému ve dnech 11. a 12. prosince 2008, které se týkají hospodářských a finančních otázek,

s ohledem na zasedání hlav států a předsedů vlád Euroskupiny konané dne 12. října 2008 a zaměřené na přijetí plánu na koordinované záchranné kroky tváří v tvář hospodářské krizi,

s ohledem na závěry předsednictví k zasedání Evropské rady konanému ve dnech 13. a 14. března 2008, které se týkají zahájení nového cyklu obnovené Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost (2008–2010),

s ohledem na závěry zasedání Rady ve složení pro hospodářství a finance (Ecofin) konaného dne 7. října 2008, které se týkají bezprostředních reakcí na finanční otřesy,

s ohledem na závěry Rady Ecofin ze dne 4. listopadu 2008 o celosvětových iniciativách vyvíjených v souvislosti s finanční krizí a o přípravách na mezinárodní vrcholnou schůzku o finanční krizi,

s ohledem na příspěvek Rady Ecofin ze dne 2. prosince 2008 k jednání Evropské rady ve dnech 11. a 12. prosince 2008,

s ohledem na memorandum o porozumění ze dne 1. června 2008 o spolupráci mezi orgány finančního dozoru, centrálními bankami a ministerstvy financí Evropské unie v oblasti přeshraniční finanční stability,

s ohledem na své usnesení ze dne 22. října 2008 o zasedání Evropské rady ve dnech 15. až 16. října 2008 (2),

s ohledem na své usnesení ze dne 20. února 2008 o integrovaných hlavních směrech pro růst a zaměstnanost (část: obecné hlavní směry pro hospodářské politiky členských států a Společenství): zahájení nového cyklu (2008-2010) (3),

s ohledem na své usnesení ze dne 18. listopadu 2008 o deseti letech HMU: prvních deset let hospodářské a měnové unie a budoucí problémy (4) (usnesení o HMU),

s ohledem na své usnesení ze dne 23. září 2008 obsahující doporučení Komisi o zajišťovacích fondech a soukromých kapitálových fondech (5),

s ohledem na své usnesení ze dne 9. října 2008 s doporučeními Komisi ohledně opatření navazujících na Lamfalussyho proces: budoucí struktura dohledu (6),

s ohledem na článek 45 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Hospodářského a měnového výboru a stanoviska Rozpočtového výboru, Výboru pro rozvoj, Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro regionální rozvoj (A6-0063/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že za posledních 25 let se mezinárodnímu hospodářství a světovým trhům podařilo dosáhnout nebývalého a historicky ojedinělého růstu s výrobní schopností, jež zajistila prosperitu většímu počtu lidí, než kdy dřív, schopností, kterou je nutné přizpůsobit hospodářskému zpomalení a následující klesající poptávce, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že za posledních 25 let se mezinárodnímu hospodářství a světovým trhům podařilo dosáhnout nebývalého a historicky ojedinělého růstu s výrobní schopností, jež zajistila prosperitu většímu počtu lidí, než kdy dřív, schopností, kterou je nutné přizpůsobit hospodářskému zpomalení a následující klesající poptávce,

| B. | vzhledem k tomu, že se finanční a hospodářská krize den ode dne prohlubuje, následkem čehož se EU a sousedící země, i kvůli chybějícím mnohem silnějším a účinnějším veřejným opatřením, než jaká byla přijímána doposud, ocitají stále blíže hluboké sociální a politické krizi, která je velkou zkouškou evropské solidarity, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že se finanční a hospodářská krize den ode dne prohlubuje, následkem čehož se EU a sousedící země, i kvůli chybějícím mnohem silnějším a účinnějším veřejným opatřením, než jaká byla přijímána doposud, ocitají stále blíže hluboké sociální a politické krizi, která je velkou zkouškou evropské solidarity,

| C. | vzhledem k tomu, že boj proti poklesu mezinárodního a evropského hospodářství se v současnosti musí zaměřit na řešení nedostatečné důvěry ve finanční a kapitálové trhy a rostoucí nezaměstnanost, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že boj proti poklesu mezinárodního a evropského hospodářství se v současnosti musí zaměřit na řešení nedostatečné důvěry ve finanční a kapitálové trhy a rostoucí nezaměstnanost,

| D. | vzhledem k tomu, že dosud nevídaný rozměr současné finanční krize a hloubka následného hospodářského poklesu vyžadují uvážený přezkum regulačního rámce a rámce řízení finančních trhů na úrovni EU i na mezinárodní úrovni, s cílem předejít budoucím problémům mezinárodního hospodářství a vzniku podobných problémů na finančních trzích a učinit EU odolnější vůči změnám, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že dosud nevídaný rozměr současné finanční krize a hloubka následného hospodářského poklesu vyžadují uvážený přezkum regulačního rámce a rámce řízení finančních trhů na úrovni EU i na mezinárodní úrovni, s cílem předejít budoucím problémům mezinárodního hospodářství a vzniku podobných problémů na finančních trzích a učinit EU odolnější vůči změnám,

| E. | vzhledem k tomu, že neúspěch klíčových finančních institucí oslabuje úvěrové trhy, omezuje tok kapitálu, investice a obchod a vede ke snižování cen a hodnot, čímž je narušena stabilita a kapitálová aktiva nutná k tomu, aby finanční instituce mohly poskytovat půjčky a aby společnosti mohly zajistit vlastní financování, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že neúspěch klíčových finančních institucí oslabuje úvěrové trhy, omezuje tok kapitálu, investice a obchod a vede ke snižování cen a hodnot, čímž je narušena stabilita a kapitálová aktiva nutná k tomu, aby finanční instituce mohly poskytovat půjčky a aby společnosti mohly zajistit vlastní financování,

| F. | vzhledem k tomu, že příčinami a důvody stávající finanční krize byla prokazatelně ochablá měnová politika, politicky prosazované navýšení úvěrů na bydlení a v minulosti se vyskytující makroekonomická nerovnováha především mezi USA a rozvíjejícími se ekonomikami, jako je Čína; zdůrazňuje nutnost více rozvinout konkurenceschopnost EU a investice do infrastruktury, výzkumu a nových společností a nových trhů, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že příčinami a důvody stávající finanční krize byla prokazatelně ochablá měnová politika, politicky prosazované navýšení úvěrů na bydlení a v minulosti se vyskytující makroekonomická nerovnováha především mezi USA a rozvíjejícími se ekonomikami, jako je Čína; zdůrazňuje nutnost více rozvinout konkurenceschopnost EU a investice do infrastruktury, výzkumu a nových společností a nových trhů,

| G. | vzhledem k tomu, že v zájmu zajištění hospodářské obnovy by se političtí činitelé EU měli především snažit obnovit fungování finančních a kapitálových trhů a ochránit zaměstnanost, aby hospodářství EU mělo možnost opětovně uskutečňovat růst a investice a vytvářet nové pracovní příležitosti, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že v zájmu zajištění hospodářské obnovy by se političtí činitelé EU měli především snažit obnovit fungování finančních a kapitálových trhů a ochránit zaměstnanost, aby hospodářství EU mělo možnost opětovně uskutečňovat růst a investice a vytvářet nové pracovní příležitosti,

| H. | vzhledem k tomu, že současná recese by měla být využita jako příležitost k prosazování „zelených“ investic a vytváření „zelených“ pracovních míst v rámci naplňování dlouhodobých lisabonských a göteborgských cílů a cílů klimatického a energetického balíčku, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že současná recese by měla být využita jako příležitost k prosazování „zelených“ investic a vytváření „zelených“ pracovních míst v rámci naplňování dlouhodobých lisabonských a göteborgských cílů a cílů klimatického a energetického balíčku,

| I. | vzhledem k tomu, že hospodářská obnova vyžaduje koordinovanou činnost v rámci právních předpisů EU upravujících hospodářskou soutěž a státní podporu a stabilitu finančních a pracovních trhů, aby nedocházelo k narušování hospodářské soutěže mezi společnostmi a vytváření nerovnováhy mezi členskými státy, s cílem zajistit stabilitu a konkurenceschopnost hospodářství EU, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že hospodářská obnova vyžaduje koordinovanou činnost v rámci právních předpisů EU upravujících hospodářskou soutěž a státní podporu a stabilitu finančních a pracovních trhů, aby nedocházelo k narušování hospodářské soutěže mezi společnostmi a vytváření nerovnováhy mezi členskými státy, s cílem zajistit stabilitu a konkurenceschopnost hospodářství EU,

| J. | vzhledem k tomu, že v důsledku finanční krize vznikly v reálném hospodářství mimořádné hospodářské okolnosti, které si vyžadují přijetí včasných, cílených, dočasných a vyvážených opatření a rozhodnutí, aby mohla být nalezena řešení dosud nevídané celosvětové situace týkající se hospodářství a zaměstnanosti, a vzhledem k tomu, že zásahy veřejné moci, i když jsou nezbytné, zasazují klín mezi příslušné úlohy soukromého a veřejného sektoru v normálním období, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že v důsledku finanční krize vznikly v reálném hospodářství mimořádné hospodářské okolnosti, které si vyžadují přijetí včasných, cílených, dočasných a vyvážených opatření a rozhodnutí, aby mohla být nalezena řešení dosud nevídané celosvětové situace týkající se hospodářství a zaměstnanosti, a vzhledem k tomu, že zásahy veřejné moci, i když jsou nezbytné, zasazují klín mezi příslušné úlohy soukromého a veřejného sektoru v normálním období,

| K. | vzhledem k tomu, že nedostatky současného finančního regulačního rámce se již Parlament zabýval ve svých stanoviscích týkajících se legislativních návrhů a ve svých usneseních, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že nedostatky současného finančního regulačního rámce se již Parlament zabýval ve svých stanoviscích týkajících se legislativních návrhů a ve svých usneseních,

| L. | vzhledem k tomu, že nejnovější údaje, jež Společenství poskytlo ohledně výhledu na rok 2009, poukazují na prudké zhoršení hospodářských podmínek v celé EU, a vzhledem k tomu, že EU a členské státy nesou nyní konečnou zodpovědnost za zaručení makroekonomické stability, udržitelného růstu a zaměstnanosti, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že nejnovější údaje, jež Společenství poskytlo ohledně výhledu na rok 2009, poukazují na prudké zhoršení hospodářských podmínek v celé EU, a vzhledem k tomu, že EU a členské státy nesou nyní konečnou zodpovědnost za zaručení makroekonomické stability, udržitelného růstu a zaměstnanosti,

| M. | vzhledem k tomu, že finanční krize odhalila dilema mezi potřebou řešit regulační pravomoc pro hospodářskou politiku na úrovni EU na jedné straně a skutečností, že plány na povzbuzení hospodářské politiky spadají pod orgány členských států na straně druhé, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že finanční krize odhalila dilema mezi potřebou řešit regulační pravomoc pro hospodářskou politiku na úrovni EU na jedné straně a skutečností, že plány na povzbuzení hospodářské politiky spadají pod orgány členských států na straně druhé,

| N. | vzhledem k tomu, že krátkodobá opatření jednotlivých členských států vyžadují rozsáhlou koordinaci EU s cílem zajistit společný multiplikační efekt na straně jedné a zabránit efektu přelévání, deformovanému trhu a nehospodárné duplicitní činnosti na straně druhé, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že krátkodobá opatření jednotlivých členských států vyžadují rozsáhlou koordinaci EU s cílem zajistit společný multiplikační efekt na straně jedné a zabránit efektu přelévání, deformovanému trhu a nehospodárné duplicitní činnosti na straně druhé,

| O. | vzhledem k tomu, že krátkodobá opatření musí odpovídat dlouhodobým cílům a podporovat je, aby se EU stala nejkonkurenceschopnější ekonomikou založenou na znalostech, přičemž je třeba dbát na to, aby nebyla narušena budoucí jistota a důvěra a aby byla zajištěna makroekonomická stabilita, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že krátkodobá opatření musí odpovídat dlouhodobým cílům a podporovat je, aby se EU stala nejkonkurenceschopnější ekonomikou založenou na znalostech, přičemž je třeba dbát na to, aby nebyla narušena budoucí jistota a důvěra a aby byla zajištěna makroekonomická stabilita,

| P. | vzhledem k tomu, že je třeba zohlednit odlišné možnosti jednotlivých členských států zapojit se do programů obnovy; vzhledem k tomu, že je nutné vyvinout rozsáhlý doplňující přístup EU se silným důrazem na vzájemně podpůrný soubor politických opatření v oblasti hospodářství, životního prostředí, zaměstnanosti a sociálních politik, |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že je třeba zohlednit odlišné možnosti jednotlivých členských států zapojit se do programů obnovy; vzhledem k tomu, že je nutné vyvinout rozsáhlý doplňující přístup EU se silným důrazem na vzájemně podpůrný soubor politických opatření v oblasti hospodářství, životního prostředí, zaměstnanosti a sociálních politik,

| Q. | vzhledem k tomu, že členství v eurozóně prokazatelně zvýšilo hospodářskou stabilitu v dotčených členských státech; vzhledem k tomu, že v době hospodářské recese občané kromě zodpovědného zásahu vlády proti hospodářskému poklesu očekávají radikální reakci, kterou Evropská unie promítne do svých předpisů, a sociální a regionální soudržnost, a dále očekávají, že zůstanou zachována pravidla a zásady zaručující silnou a stabilní měnu, |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že členství v eurozóně prokazatelně zvýšilo hospodářskou stabilitu v dotčených členských státech; vzhledem k tomu, že v době hospodářské recese občané kromě zodpovědného zásahu vlády proti hospodářskému poklesu očekávají radikální reakci, kterou Evropská unie promítne do svých předpisů, a sociální a regionální soudržnost, a dále očekávají, že zůstanou zachována pravidla a zásady zaručující silnou a stabilní měnu,

| R. | vzhledem k tomu, že obnovení důvěry má zásadní význam pro řádné fungování finančních trhů a zmírnění negativních dopadů finanční krize na reálnou ekonomiku, |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že obnovení důvěry má zásadní význam pro řádné fungování finančních trhů a zmírnění negativních dopadů finanční krize na reálnou ekonomiku,

| S. | vzhledem k tomu, že členské státy, které nedávno přistoupily k EU a nejsou součástí eurozóny, jsou vážně ohroženy spekulacemi s jejich měnami, únikem kapitálu a zmrazením mezinárodních úvěrových trhů, |
| --- | --- |

S.

vzhledem k tomu, že členské státy, které nedávno přistoupily k EU a nejsou součástí eurozóny, jsou vážně ohroženy spekulacemi s jejich měnami, únikem kapitálu a zmrazením mezinárodních úvěrových trhů,

Obecné

| 1. | vítá iniciativu Komise na realizaci plánu evropské hospodářské obnovy (plán obnovy) v reakci na vážný pokračující hospodářský pokles; bere na vědomí, že podle tohoto plánu se má Společenství na rozpočtu programu obnovy podílet 15 %, což je třeba naléhavě realizovat; |
| --- | --- |

1.

vítá iniciativu Komise na realizaci plánu evropské hospodářské obnovy (plán obnovy) v reakci na vážný pokračující hospodářský pokles; bere na vědomí, že podle tohoto plánu se má Společenství na rozpočtu programu obnovy podílet 15 %, což je třeba naléhavě realizovat;

| 2. | zdůrazňuje, že hlavní prioritou plánu obnovy musí být podpora hospodářství a konkurenceschopnosti EU, aby se občané nemuseli vzdát svých příležitostí a bezpečnosti a aby se nezvyšovala nezaměstnanost; domnívá se, že plán obnovy musí zvrátit hospodářský pokles tím, že umožní, aby finanční trhy mohly opět řádně fungovat, usnadní investice a zlepší příležitosti pro růst a zaměstnanost, přičemž posílí hospodářství EU a její pracovní trh a zlepší rámcové podmínky pro růst a vytváření pracovních míst; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že hlavní prioritou plánu obnovy musí být podpora hospodářství a konkurenceschopnosti EU, aby se občané nemuseli vzdát svých příležitostí a bezpečnosti a aby se nezvyšovala nezaměstnanost; domnívá se, že plán obnovy musí zvrátit hospodářský pokles tím, že umožní, aby finanční trhy mohly opět řádně fungovat, usnadní investice a zlepší příležitosti pro růst a zaměstnanost, přičemž posílí hospodářství EU a její pracovní trh a zlepší rámcové podmínky pro růst a vytváření pracovních míst;

| 3. | očekává, že Komise předloží jasné a pevné pokyny zaměřené na lepší koordinovaný postup všech členských států při řízení této hluboké hospodářské krize, aby se v Evropě podařilo zachovat co nejvíce pracovních míst a co nejvyšší zaměstnanost; |
| --- | --- |

3.

očekává, že Komise předloží jasné a pevné pokyny zaměřené na lepší koordinovaný postup všech členských států při řízení této hluboké hospodářské krize, aby se v Evropě podařilo zachovat co nejvíce pracovních míst a co nejvyšší zaměstnanost;

| 4. | trvá na tom, aby veškerá finanční podpora byla včasná, cílená a dočasná; varuje před možností vytěsnění a rozpuštění politiky hospodářské soutěže EU; naléhavě vyzývá k tomu, aby byly co nejdříve obnoveny spravedlivé konkurenční trhy tak, jak stanoví Smlouvy; se znepokojením pozoruje rychlý nárůst veřejného dluhu a rozpočtových schodků; dále vyzývá k návratu ke spolehlivému systému státních financí co nejdříve, jak stanovuje revidovaný Pakt o stabilitě a růstu (revidovaný PSR), aby se předešlo přenesení příliš velké zátěže na budoucí generace; |
| --- | --- |

4.

trvá na tom, aby veškerá finanční podpora byla včasná, cílená a dočasná; varuje před možností vytěsnění a rozpuštění politiky hospodářské soutěže EU; naléhavě vyzývá k tomu, aby byly co nejdříve obnoveny spravedlivé konkurenční trhy tak, jak stanoví Smlouvy; se znepokojením pozoruje rychlý nárůst veřejného dluhu a rozpočtových schodků; dále vyzývá k návratu ke spolehlivému systému státních financí co nejdříve, jak stanovuje revidovaný Pakt o stabilitě a růstu (revidovaný PSR), aby se předešlo přenesení příliš velké zátěže na budoucí generace;

| 5. | zdůrazňuje, že dočasné výjimky a odchylky od politiky hospodářské soutěže Společenství musí být zrušeny a musí být obnovena normalita, a to v jednoznačně určených časových lhůtách; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že dočasné výjimky a odchylky od politiky hospodářské soutěže Společenství musí být zrušeny a musí být obnovena normalita, a to v jednoznačně určených časových lhůtách;

| 6. | zdůrazňuje, že plán obnovy musí vést k dosažení spravedlivé a vyrovnané mezinárodní dohody nutné k tomu, aby v roce 2012 mohly být splněny cíle Kjótského protokolu, a že tato dohoda musí chudším zemím mimo jiné dát příležitost uniknout chudobě, aniž by přispěly ke globálnímu oteplování, tím, že podpoří financování masivních investic do přizpůsobení se změně klimatu a do obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje, že plán obnovy musí vést k dosažení spravedlivé a vyrovnané mezinárodní dohody nutné k tomu, aby v roce 2012 mohly být splněny cíle Kjótského protokolu, a že tato dohoda musí chudším zemím mimo jiné dát příležitost uniknout chudobě, aniž by přispěly ke globálnímu oteplování, tím, že podpoří financování masivních investic do přizpůsobení se změně klimatu a do obnovitelných zdrojů energie a energetické účinnosti;

| 7. | se znepokojením pozoruje rychlý nárůst veřejného dluhu a rozpočtových schodků; má obavy, že se veřejné dluhy mohou stát příliš velkou zátěží pro budoucí generace; |
| --- | --- |

7.

se znepokojením pozoruje rychlý nárůst veřejného dluhu a rozpočtových schodků; má obavy, že se veřejné dluhy mohou stát příliš velkou zátěží pro budoucí generace;

| 8. | ačkoli si je vědom toho, že potřeba přizpůsobit se celosvětovému konkurenčnímu prostředí a umožnit evropskému hospodářství opětovně prosperovat patří k velmi důležitým společným cílům, vyzývá EU, aby zintenzívnila své úsilí a investovala do znalostí, odborné přípravy a tvorby nových pracovních míst, ochrany zaměstnanosti a předcházení masové nezaměstnanosti a aby současně uplatňovala konstruktivní daňové politiky, což by mělo napomoci určování rozsahu a dílčích prvků plánu obnovy; očekává, že na jarním zasedání Evropské rady v roce 2009 bude dosaženo dohody o jasných pokynech a konkrétních opatřeních zaměřených na zachování zaměstnanosti a vytváření pracovních příležitostí; |
| --- | --- |

8.

ačkoli si je vědom toho, že potřeba přizpůsobit se celosvětovému konkurenčnímu prostředí a umožnit evropskému hospodářství opětovně prosperovat patří k velmi důležitým společným cílům, vyzývá EU, aby zintenzívnila své úsilí a investovala do znalostí, odborné přípravy a tvorby nových pracovních míst, ochrany zaměstnanosti a předcházení masové nezaměstnanosti a aby současně uplatňovala konstruktivní daňové politiky, což by mělo napomoci určování rozsahu a dílčích prvků plánu obnovy; očekává, že na jarním zasedání Evropské rady v roce 2009 bude dosaženo dohody o jasných pokynech a konkrétních opatřeních zaměřených na zachování zaměstnanosti a vytváření pracovních příležitostí;

| 9. | doporučuje, aby koordinace vnitrostátních plánů obnovy umožňovala přizpůsobit program každé země jejím konkrétním potřebám, což je základní podmínkou účinnosti, ale současně zohledňovala společný zájem, společné strategie z hlediska boje proti změně klimatu a záruky co nejsilnějšího multiplikačního efektu, zejména v souvislosti se zaměstnaností; |
| --- | --- |

9.

doporučuje, aby koordinace vnitrostátních plánů obnovy umožňovala přizpůsobit program každé země jejím konkrétním potřebám, což je základní podmínkou účinnosti, ale současně zohledňovala společný zájem, společné strategie z hlediska boje proti změně klimatu a záruky co nejsilnějšího multiplikačního efektu, zejména v souvislosti se zaměstnaností;

| 10. | doporučuje zavést nové horizontální iniciativy na úrovni EU, jelikož odlišné možnosti a manévrovací prostor v rámci rozpočtu v jednotlivých zemích mohou v rámci celé EU vést k velmi asymetrickým výsledkům; připomíná však, že každý členský stát je zodpovědný za provádění rozpočtové kázně, investic a strukturálních reforem; |
| --- | --- |

10.

doporučuje zavést nové horizontální iniciativy na úrovni EU, jelikož odlišné možnosti a manévrovací prostor v rámci rozpočtu v jednotlivých zemích mohou v rámci celé EU vést k velmi asymetrickým výsledkům; připomíná však, že každý členský stát je zodpovědný za provádění rozpočtové kázně, investic a strukturálních reforem;

| 11. | důrazně varuje před rizikem, že se zaváděná řešení stanou součtem všech vnitrostátních, potenciálně sporných a nákladných politik, které naruší jednotný trh, hospodářskou a měnovou unii a oslabí úlohu EU jako celosvětového aktéra; |
| --- | --- |

11.

důrazně varuje před rizikem, že se zaváděná řešení stanou součtem všech vnitrostátních, potenciálně sporných a nákladných politik, které naruší jednotný trh, hospodářskou a měnovou unii a oslabí úlohu EU jako celosvětového aktéra;

| 12. | podporuje závazek, který Komise učinila v souvislosti s revidovaným PSR, a bere na vědomí její ochotu provádět anticyklické politiky k řešení hospodářské recese se vší flexibilitou, jak je uvedeno v paktu, což členským státům umožní přiměřeně reagovat na hospodářskou krizi, konkrétně při posuzování toho, zda jsou rozhodnutí o krátkodobých investicích slučitelná se střednědobými rozpočtovými cíli a zda vedou k udržitelnému růstu a splnění dlouhodobých cílů Lisabonské strategie; |
| --- | --- |

12.

podporuje závazek, který Komise učinila v souvislosti s revidovaným PSR, a bere na vědomí její ochotu provádět anticyklické politiky k řešení hospodářské recese se vší flexibilitou, jak je uvedeno v paktu, což členským státům umožní přiměřeně reagovat na hospodářskou krizi, konkrétně při posuzování toho, zda jsou rozhodnutí o krátkodobých investicích slučitelná se střednědobými rozpočtovými cíli a zda vedou k udržitelnému růstu a splnění dlouhodobých cílů Lisabonské strategie;

| 13. | zdůrazňuje, že je zcela nezbytné, aby členské státy nadále postupovaly v souladu s revidovaným PSR s cílem na jedné straně účinně řešit současné výjimečné okolnosti a na straně druhé zaručit pevný závazek k obnovení běžné rozpočtové kázně, jakmile dojde k oživení hospodářství, a na straně druhé posílit anticyklickou povahu revidovaného PSR; |
| --- | --- |

13.

zdůrazňuje, že je zcela nezbytné, aby členské státy nadále postupovaly v souladu s revidovaným PSR s cílem na jedné straně účinně řešit současné výjimečné okolnosti a na straně druhé zaručit pevný závazek k obnovení běžné rozpočtové kázně, jakmile dojde k oživení hospodářství, a na straně druhé posílit anticyklickou povahu revidovaného PSR;

Finanční trhy: od zvládání krize ke zdravým trhům v budoucnosti

Obnovení důvěry ve finanční sektor

| 14. | vítá přijatá krátkodobá opatření k obnovení důvěry ve finanční systém; připomíná, že tato nouzová opatření nejsou dostatečná pro řešení některých základních problémů způsobujících tuto krizi, konkrétně celosvětovou nerovnováhu, přijímání nadměrně vysokých rizik, nadužívání pákového efektu a nadměrné uplatňování krátkodobých spekulativních obchodů; připomíná nutnost přezkoumat systémy odměňování jako možné zdroje finanční nestability; |
| --- | --- |

14.

vítá přijatá krátkodobá opatření k obnovení důvěry ve finanční systém; připomíná, že tato nouzová opatření nejsou dostatečná pro řešení některých základních problémů způsobujících tuto krizi, konkrétně celosvětovou nerovnováhu, přijímání nadměrně vysokých rizik, nadužívání pákového efektu a nadměrné uplatňování krátkodobých spekulativních obchodů; připomíná nutnost přezkoumat systémy odměňování jako možné zdroje finanční nestability;

| 15. | vyzývá ke koordinované činnosti mezi členskými státy, jež povolí obecné i konkrétní záruky národních bank vztahující se na finanční závazky, ale vyloučí kmenový kapitál, s cílem zvýšit jistotu na úvěrových trzích a usnadnit jejich fungování; |
| --- | --- |

15.

vyzývá ke koordinované činnosti mezi členskými státy, jež povolí obecné i konkrétní záruky národních bank vztahující se na finanční závazky, ale vyloučí kmenový kapitál, s cílem zvýšit jistotu na úvěrových trzích a usnadnit jejich fungování;

| 16. | vyzývá členské státy a zejména státy eurozóny, aby zvážily možnost velké evropské půjčky se společným ručením členských států; |
| --- | --- |

16.

vyzývá členské státy a zejména státy eurozóny, aby zvážily možnost velké evropské půjčky se společným ručením členských států;

| 17. | znovu konstatuje, že ochrana úspor a poskytování úvěrů pro fyzické osoby a podniky, včetně malých a středních podniků, jsou dostatečnými důvody pro současný výjimečný zásah orgánů veřejné moci do finančního systému; připomíná vládám členských států jejich odpovědnost a zodpovědnost vůči svým parlamentům při vynakládání veřejných prostředků na záchranné plány a důrazně doporučuje, aby v zájmu dosažení těchto cílů zavedly, a na úrovni EU koordinovaly, soubor vhodné kontroly a případně sankcí; |
| --- | --- |

17.

znovu konstatuje, že ochrana úspor a poskytování úvěrů pro fyzické osoby a podniky, včetně malých a středních podniků, jsou dostatečnými důvody pro současný výjimečný zásah orgánů veřejné moci do finančního systému; připomíná vládám členských států jejich odpovědnost a zodpovědnost vůči svým parlamentům při vynakládání veřejných prostředků na záchranné plány a důrazně doporučuje, aby v zájmu dosažení těchto cílů zavedly, a na úrovni EU koordinovaly, soubor vhodné kontroly a případně sankcí;

| 18. | zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby centrální snižování úrokových sazeb bylo přeneseno na vypůjčovatele; |
| --- | --- |

18.

zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby centrální snižování úrokových sazeb bylo přeneseno na vypůjčovatele;

| 19. | připomíná, že je třeba, aby regulační orgány a příslušné orgány členských států provedly hloubkovou kontrolu činnosti bank a bankéřů za poslední měsíce a aby také určily, zda nedošlo ke škodlivé nebo dokonce k trestné činnosti, která mohla přispět ke zhroucení bankovního systému, a zajistily, aby veřejné intervence a rozhodnutí v oblasti měnové politiky týkající se úrokových sazeb byly schopny změnit stlačení úvěrového trhu; |
| --- | --- |

19.

připomíná, že je třeba, aby regulační orgány a příslušné orgány členských států provedly hloubkovou kontrolu činnosti bank a bankéřů za poslední měsíce a aby také určily, zda nedošlo ke škodlivé nebo dokonce k trestné činnosti, která mohla přispět ke zhroucení bankovního systému, a zajistily, aby veřejné intervence a rozhodnutí v oblasti měnové politiky týkající se úrokových sazeb byly schopny změnit stlačení úvěrového trhu;

| 20. | domnívá se, že pro zajištění rovných podmínek je nezbytné přísně sledovat záchranné balíčky poskytnuté finančním institucím, včetně: úrovně solventnosti, předpokládaných dosažených výnosů, likvidity na mezibankovním trhu, vývoje lidských zdrojů a důvěry klientů, ať už soukromých klientů nebo podnikatelů; |
| --- | --- |

20.

domnívá se, že pro zajištění rovných podmínek je nezbytné přísně sledovat záchranné balíčky poskytnuté finančním institucím, včetně: úrovně solventnosti, předpokládaných dosažených výnosů, likvidity na mezibankovním trhu, vývoje lidských zdrojů a důvěry klientů, ať už soukromých klientů nebo podnikatelů;

| 21. | domnívá se, že by záchranné plány pro bankovní sektor měly splňovat podmínky, pokud jde o peněžní podněty, poskytování úvěrů, podmínky půjček, restrukturalizaci odvětví a ochranu podmínek sociální politiky; |
| --- | --- |

21.

domnívá se, že by záchranné plány pro bankovní sektor měly splňovat podmínky, pokud jde o peněžní podněty, poskytování úvěrů, podmínky půjček, restrukturalizaci odvětví a ochranu podmínek sociální politiky;

| 22. | je přesvědčen, že by měl být podporován rozvoj mikroúvěru, jenž je uznáván jako účinný nástroj se silným násobným účinkem, především tím, že se stane požadavkem pro komerční banky, které měly zisk z veřejné podpory; |
| --- | --- |

22.

je přesvědčen, že by měl být podporován rozvoj mikroúvěru, jenž je uznáván jako účinný nástroj se silným násobným účinkem, především tím, že se stane požadavkem pro komerční banky, které měly zisk z veřejné podpory;

| 23. | trvá na tom, že při zvažování jakéhokoli nového právního prostředí musí mít přední význam obnova běžné úrovně prodloužení úvěru ze strany bank, především v zájmu oživení procesu sekuritizace jako významného prvku pro znovunabytí finančních prostředků na hypotéky, financování automobilů a kreditních karet; |
| --- | --- |

23.

trvá na tom, že při zvažování jakéhokoli nového právního prostředí musí mít přední význam obnova běžné úrovně prodloužení úvěru ze strany bank, především v zájmu oživení procesu sekuritizace jako významného prvku pro znovunabytí finančních prostředků na hypotéky, financování automobilů a kreditních karet;

| 24. | vyzývá Komisi, aby připravila jasnou analýzu vlivu záchranného balíčku na konkurenceschopnost finančního sektoru a fungování mezibankovního trhu; vyzývá Komisi, aby zřídila mezioborové skupiny, jejichž členy budou i odborníci z generálních ředitelství pro hospodářskou soutěž, pro hospodářské a finanční věci, pro vnitřní trh a služby, ze 3 výborů dohledu třetí úrovně a Evropského systému centrálních bank, s cílem podělit se o znalosti a know-how a zajistit vyvážené, nestranné, kvalitní a včasné rozsudky ve všech členských státech; |
| --- | --- |

24.

vyzývá Komisi, aby připravila jasnou analýzu vlivu záchranného balíčku na konkurenceschopnost finančního sektoru a fungování mezibankovního trhu; vyzývá Komisi, aby zřídila mezioborové skupiny, jejichž členy budou i odborníci z generálních ředitelství pro hospodářskou soutěž, pro hospodářské a finanční věci, pro vnitřní trh a služby, ze 3 výborů dohledu třetí úrovně a Evropského systému centrálních bank, s cílem podělit se o znalosti a know-how a zajistit vyvážené, nestranné, kvalitní a včasné rozsudky ve všech členských státech;

Účinnější regulační a kontrolní struktury

| 25. | domnívá se, že ačkoli Evropská centrální banka (ECB) nemá oficiální pověření vykonávat dohled, je třeba posílit její úlohu, kterou je sledovat finanční stabilitu v eurozóně, zejména v souvislosti s dohledem nad bankovním sektorem celé EU; doporučuje proto, aby ECB byla zapojena do celoevropského makroobezřetnostního dohledu systematicky významných finančních institucí na základě čl. 105 odst. 6 Smlouvy; |
| --- | --- |

25.

domnívá se, že ačkoli Evropská centrální banka (ECB) nemá oficiální pověření vykonávat dohled, je třeba posílit její úlohu, kterou je sledovat finanční stabilitu v eurozóně, zejména v souvislosti s dohledem nad bankovním sektorem celé EU; doporučuje proto, aby ECB byla zapojena do celoevropského makroobezřetnostního dohledu systematicky významných finančních institucí na základě čl. 105 odst. 6 Smlouvy;

| 26. | vyslovuje politování nad tím, že chybějí jednoznačné nástroje a politiky EU, které by se řádně a včas použily na řešení nerovnoměrných vlivů finanční krize na jednotlivé členské státy uvnitř i vně eurozóny; |
| --- | --- |

26.

vyslovuje politování nad tím, že chybějí jednoznačné nástroje a politiky EU, které by se řádně a včas použily na řešení nerovnoměrných vlivů finanční krize na jednotlivé členské státy uvnitř i vně eurozóny;

| 27. | znovu opakuje svůj požadavek, aby Komise provedla analýzu důsledků chování bank, jež poté, co ostatní členské státy přijaly záchranné plány, přesunuly svá aktiva z členských států, které k EU přistoupily v poslední době, a aby podrobně prozkoumala spekulativní útoky (krátké prodeje) zaměřené na měny těchto členských států; vyzývá Komisi, aby sdělila výsledky této analýzy skupině, jíž předsedá Jacques de Larosière, a příslušnému výboru Parlamentu; |
| --- | --- |

27.

znovu opakuje svůj požadavek, aby Komise provedla analýzu důsledků chování bank, jež poté, co ostatní členské státy přijaly záchranné plány, přesunuly svá aktiva z členských států, které k EU přistoupily v poslední době, a aby podrobně prozkoumala spekulativní útoky (krátké prodeje) zaměřené na měny těchto členských států; vyzývá Komisi, aby sdělila výsledky této analýzy skupině, jíž předsedá Jacques de Larosière, a příslušnému výboru Parlamentu;

| 28. | vybízí Komisi a členské státy, aby neodkladně řešily problém bankovních záruk s cílem zajistit, aby podobným způsobem navržené systémy předcházely krachům bank v Evropské unii, čímž dojde k oživení mezibankovních výpůjček, které je nezbytné pro ukončení bankovní krize, k obnovení důvěry v reálnou ekonomiku a ke zvýšení investic a spotřeby, což povede k odstranění hospodářské krize; |
| --- | --- |

28.

vybízí Komisi a členské státy, aby neodkladně řešily problém bankovních záruk s cílem zajistit, aby podobným způsobem navržené systémy předcházely krachům bank v Evropské unii, čímž dojde k oživení mezibankovních výpůjček, které je nezbytné pro ukončení bankovní krize, k obnovení důvěry v reálnou ekonomiku a ke zvýšení investic a spotřeby, což povede k odstranění hospodářské krize;

| 29. | důrazně žádá skupinu, jíž předsedá Jacques de Larosière, aby uplatnila doporučení navržená v předchozích usneseních Parlamentu o dohledu nad finančním trhem; naléhavě žádá Komisi, aby schválila své příspěvky na vytvoření stabilního a účinného systému regulace a kontroly, který může předcházet negativním vlivům budoucích krizí nebo je omezit; vyzývá Radu, aby řádně zohlednila postoj, který může Parlament k těmto závěrům zaujmout, před tím, než je podpoří; |
| --- | --- |

29.

důrazně žádá skupinu, jíž předsedá Jacques de Larosière, aby uplatnila doporučení navržená v předchozích usneseních Parlamentu o dohledu nad finančním trhem; naléhavě žádá Komisi, aby schválila své příspěvky na vytvoření stabilního a účinného systému regulace a kontroly, který může předcházet negativním vlivům budoucích krizí nebo je omezit; vyzývá Radu, aby řádně zohlednila postoj, který může Parlament k těmto závěrům zaujmout, před tím, než je podpoří;

| 30. | uznává doporučení skupiny, jíž předsedá Jacques de Larosière, a zdůrazňuje, že mnohá z nich Parlament požadoval již v minulých letech; vítá záměr Komise využít své právo iniciativy a přijmout opatření k řešení nejnaléhavějších problémů vyplývajících z finanční krize a naléhavě vyzývá Komisi, aby tento proces zahájila co nejdříve; vyzývá Evropskou radu, aby na svém jarním zasedání v roce 2009 poskytla rozhodné politické podněty a stanovila pracovní plán pro všechny právní iniciativy, který by zajistil jejich včasné přijetí ve spolupráci s Parlamentem; |
| --- | --- |

30.

uznává doporučení skupiny, jíž předsedá Jacques de Larosière, a zdůrazňuje, že mnohá z nich Parlament požadoval již v minulých letech; vítá záměr Komise využít své právo iniciativy a přijmout opatření k řešení nejnaléhavějších problémů vyplývajících z finanční krize a naléhavě vyzývá Komisi, aby tento proces zahájila co nejdříve; vyzývá Evropskou radu, aby na svém jarním zasedání v roce 2009 poskytla rozhodné politické podněty a stanovila pracovní plán pro všechny právní iniciativy, který by zajistil jejich včasné přijetí ve spolupráci s Parlamentem;

| 31. | opětovně potvrzuje, že větší transparentnost, lepší řízení rizik a koordinovaný dohled zajišťuje většinu řešení pro předcházení budoucích krizí a že reforma regulace musí být všeobecná a platit pro všechny aktéry a transakce na finančních trzích; poukazuje na skutečnost, že globální povaha finančních trhů vyžaduje mezinárodní koordinaci reforem; zdůrazňuje, že cílem regulačních iniciativ musí být vytvoření transparentnosti, udržitelnosti, stability a větší zodpovědnosti finančních aktérů na trhu; připomíná Komisi její povinnost reagovat na žádosti Parlamentu týkající se zajišťovacích fondů a soukromých kapitálových fondů; |
| --- | --- |

31.

opětovně potvrzuje, že větší transparentnost, lepší řízení rizik a koordinovaný dohled zajišťuje většinu řešení pro předcházení budoucích krizí a že reforma regulace musí být všeobecná a platit pro všechny aktéry a transakce na finančních trzích; poukazuje na skutečnost, že globální povaha finančních trhů vyžaduje mezinárodní koordinaci reforem; zdůrazňuje, že cílem regulačních iniciativ musí být vytvoření transparentnosti, udržitelnosti, stability a větší zodpovědnosti finančních aktérů na trhu; připomíná Komisi její povinnost reagovat na žádosti Parlamentu týkající se zajišťovacích fondů a soukromých kapitálových fondů;

| 32. | domnívá se, že ratingové agentury by měly zaplnit informační mezery a odhalit nejistoty a střety zájmů; trvá na tom, že má-li se zabránit procyklickým účinkům, je nutné přezkoumat a zdokonalit účetní politiky; |
| --- | --- |

32.

domnívá se, že ratingové agentury by měly zaplnit informační mezery a odhalit nejistoty a střety zájmů; trvá na tom, že má-li se zabránit procyklickým účinkům, je nutné přezkoumat a zdokonalit účetní politiky;

| 33. | navrhuje důkladně posoudit, zda hrozí, že by budoucí kroky směřující k řádné regulaci finančního sektoru, konkrétně makroobezřetnostní dohled a regulační rámec, mohly ztížit či znemožnit hospodářskou obnovu a inovace v oblasti finančních produktů, omezit atraktivnost finančních trhů EU a odklonit finanční toky a společnosti směrem k trhům třetích zemí; připomíná svůj prvořadý zájem zůstat prvním finančním tržním místem na světě; |
| --- | --- |

33.

navrhuje důkladně posoudit, zda hrozí, že by budoucí kroky směřující k řádné regulaci finančního sektoru, konkrétně makroobezřetnostní dohled a regulační rámec, mohly ztížit či znemožnit hospodářskou obnovu a inovace v oblasti finančních produktů, omezit atraktivnost finančních trhů EU a odklonit finanční toky a společnosti směrem k trhům třetích zemí; připomíná svůj prvořadý zájem zůstat prvním finančním tržním místem na světě;

Reálná ekonomika: krize jako příležitost k dosažení udržitelného růstu

Ochrana zaměstnanosti a podpora poptávky

| 34. | vyzývá Komisi a členské státy k použití všech dostupných prostředků k podpoře podniků EU, zvláště malých a středních podniků, k podpoře vytváření pracovních míst a k posílení důvěry evropských investorů, zaměstnavatelů, pracovníků i spotřebitelů; |
| --- | --- |

34.

vyzývá Komisi a členské státy k použití všech dostupných prostředků k podpoře podniků EU, zvláště malých a středních podniků, k podpoře vytváření pracovních míst a k posílení důvěry evropských investorů, zaměstnavatelů, pracovníků i spotřebitelů;

| 35. | důrazně doporučuje, aby byl v celé EU malým a středním podnikům, občanům a odvětvím, v nichž je udržitelná budoucnost ohrožena krizí, zejména kvůli nedostatečné důvěře, urychleně zaručen dostatečný, finančně dostupný a přiměřeně bezpečný přístup k úvěrům; vyzývá Komisi, aby v této souvislosti zajistila výměnu osvědčených postupů; |
| --- | --- |

35.

důrazně doporučuje, aby byl v celé EU malým a středním podnikům, občanům a odvětvím, v nichž je udržitelná budoucnost ohrožena krizí, zejména kvůli nedostatečné důvěře, urychleně zaručen dostatečný, finančně dostupný a přiměřeně bezpečný přístup k úvěrům; vyzývá Komisi, aby v této souvislosti zajistila výměnu osvědčených postupů;

| 36. | zdůrazňuje, že za stávajících poměrů, kdy malé a střední podniky čelí vážným problémům s finančními toky a omezenému přístupu k úvěrům, by veřejné orgány a soukromí klienti měli dodržovat maximální dobu splatnosti 30 dní na platby těmto podnikům; naléhavě vyzývá Komisi, aby toto téma zohlednila při revizi směrnice o opožděných platbách (7); |
| --- | --- |

36.

zdůrazňuje, že za stávajících poměrů, kdy malé a střední podniky čelí vážným problémům s finančními toky a omezenému přístupu k úvěrům, by veřejné orgány a soukromí klienti měli dodržovat maximální dobu splatnosti 30 dní na platby těmto podnikům; naléhavě vyzývá Komisi, aby toto téma zohlednila při revizi směrnice o opožděných platbách (7);

| 37. | vyzývá k plnému prosazování a zrychlenému uplatňování, a to jak na úrovni EU, tak i na úrovni jednotlivých členských států, doporučení Parlamentu vyplývajících ze sdělení Komise s názvem „Zelenou malým a středním podnikům“ – „Small Business Act“ pro Evropu (KOM(2008)0394); |
| --- | --- |

37.

vyzývá k plnému prosazování a zrychlenému uplatňování, a to jak na úrovni EU, tak i na úrovni jednotlivých členských států, doporučení Parlamentu vyplývajících ze sdělení Komise s názvem „Zelenou malým a středním podnikům“ – „Small Business Act“ pro Evropu (KOM(2008)0394);

| 38. | požaduje účinné zahájení široké evropské iniciativy v oblasti zaměstnanosti, přičemž je na jedné straně třeba dbát na to, aby podnik mohl být vytvořen kdekoliv v EU do tří dnů a bez poplatků a aby formality s přijetím prvních zaměstnanců mohly být vyřízeny prostřednictvím jediného rozhraní, a na druhé straně je třeba posílit aktivační plány, zejména pro osoby s nízkou kvalifikací, formou individuálního poradenství, intenzivní odbornou přípravu a rekvalifikaci pracovníků a zvýšení jejich kvalifikace, učňovské programy, dotovaná pracovní místa a dotace na zahájení samostatné výdělečné činnosti a podnikání; dále podporuje skutečnost, že Komise přidělila platby Evropského sociálního fondu na podporu rozvoje dovedností a jejich přizpůsobení pracovním místům; |
| --- | --- |

38.

požaduje účinné zahájení široké evropské iniciativy v oblasti zaměstnanosti, přičemž je na jedné straně třeba dbát na to, aby podnik mohl být vytvořen kdekoliv v EU do tří dnů a bez poplatků a aby formality s přijetím prvních zaměstnanců mohly být vyřízeny prostřednictvím jediného rozhraní, a na druhé straně je třeba posílit aktivační plány, zejména pro osoby s nízkou kvalifikací, formou individuálního poradenství, intenzivní odbornou přípravu a rekvalifikaci pracovníků a zvýšení jejich kvalifikace, učňovské programy, dotovaná pracovní místa a dotace na zahájení samostatné výdělečné činnosti a podnikání; dále podporuje skutečnost, že Komise přidělila platby Evropského sociálního fondu na podporu rozvoje dovedností a jejich přizpůsobení pracovním místům;

| 39. | důrazně doporučuje, aby součástí iniciativy EU pro zaměstnanost byl v době rušení pracovních míst včasný zásah, v neposlední řadě proto, aby se snížilo riziko, že lidé budou vyloučeni z trhu práce; domnívá se, že takové zásahy budou vyžadovat značné investice do odborné přípravy, včetně většího počtu poskytovatelů odborné přípravy, a měly by vést k lepší koordinaci programů odborné přípravy a znovuzačlenění do pracovního procesu a využívat nejen krátkodobá opatření, ale měly by umožňovat i dosažení vysoké kvalifikace, aby se celková úroveň kvalifikace v Evropské unii zvýšila a aby mohly být uspokojovány měnící se potřeby stávající ekonomiky; |
| --- | --- |

39.

důrazně doporučuje, aby součástí iniciativy EU pro zaměstnanost byl v době rušení pracovních míst včasný zásah, v neposlední řadě proto, aby se snížilo riziko, že lidé budou vyloučeni z trhu práce; domnívá se, že takové zásahy budou vyžadovat značné investice do odborné přípravy, včetně většího počtu poskytovatelů odborné přípravy, a měly by vést k lepší koordinaci programů odborné přípravy a znovuzačlenění do pracovního procesu a využívat nejen krátkodobá opatření, ale měly by umožňovat i dosažení vysoké kvalifikace, aby se celková úroveň kvalifikace v Evropské unii zvýšila a aby mohly být uspokojovány měnící se potřeby stávající ekonomiky;

| 40. | vítá návrhy Komise a vyzývá členské státy, aby přizpůsobily nová ustanovení nařízení o Evropském sociálním fondu, Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci a Evropském fondu pro regionální rozvoj včetně zjednodušení postupů a rozšíření způsobilých nákladů, aby ještě účinněji sloužily cílům zaměstnanosti a sociálního začlenění a nadále podporovaly zaměstnanost v klíčových odvětvích hospodářství a zajistily, aby přednostním cílem při poskytování takové podpory bylo posílení sociální a územní soudržnosti s cílem zabránit asymetrickému rozvoji v Evropské unii; přeje si urychlené poskytování prostředků na podporu zaměstnanosti a přesměrování podpůrných programů EU tak, aby podporovaly nejzranitelnější společenské skupiny, včetně programů, které mají zaručit důstojné životní podmínky a přístup k vysoce kvalitním službám veřejného zájmu; |
| --- | --- |

40.

vítá návrhy Komise a vyzývá členské státy, aby přizpůsobily nová ustanovení nařízení o Evropském sociálním fondu, Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci a Evropském fondu pro regionální rozvoj včetně zjednodušení postupů a rozšíření způsobilých nákladů, aby ještě účinněji sloužily cílům zaměstnanosti a sociálního začlenění a nadále podporovaly zaměstnanost v klíčových odvětvích hospodářství a zajistily, aby přednostním cílem při poskytování takové podpory bylo posílení sociální a územní soudržnosti s cílem zabránit asymetrickému rozvoji v Evropské unii; přeje si urychlené poskytování prostředků na podporu zaměstnanosti a přesměrování podpůrných programů EU tak, aby podporovaly nejzranitelnější společenské skupiny, včetně programů, které mají zaručit důstojné životní podmínky a přístup k vysoce kvalitním službám veřejného zájmu;

| 41. | vyzývá členské státy, aby investovaly do sociálního hospodářství, které může přispět k růstu, neboť představuje značný potenciál, co se týče tvorby kvalitních pracovních míst a posílení sociální a územní soudržnosti; |
| --- | --- |

41.

vyzývá členské státy, aby investovaly do sociálního hospodářství, které může přispět k růstu, neboť představuje značný potenciál, co se týče tvorby kvalitních pracovních míst a posílení sociální a územní soudržnosti;

| 42. | zdůrazňuje, ze je důležité uplatňovat obecné zásady flexikurity při současném zajištění odpovídající všeobecné sociální ochrany, zejména systémy sociálního zabezpečení, které poskytují vhodnou ochranu zohledňující národní tradice; |
| --- | --- |

42.

zdůrazňuje, ze je důležité uplatňovat obecné zásady flexikurity při současném zajištění odpovídající všeobecné sociální ochrany, zejména systémy sociálního zabezpečení, které poskytují vhodnou ochranu zohledňující národní tradice;

| 43. | vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy i nadále pravidelně sledovala vývoj situace na trhu práce EU a dopad krize na tento trh a aby přijala příslušná opatření k nasměrování hospodářství EU na cestu udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

43.

vyzývá Komisi, aby ve spolupráci s členskými státy i nadále pravidelně sledovala vývoj situace na trhu práce EU a dopad krize na tento trh a aby přijala příslušná opatření k nasměrování hospodářství EU na cestu udržitelného rozvoje;

| 44. | zdůrazňuje, že je nezbytné všem občanům EU zaručit odpovídající životní úroveň, a vyzývá k přijetí odpovídajících nouzových opatření; vyzývá k tomu, aby sociální politiky byly upraveny tak, aby umožnily řešit recesi, aby podporovaly aktivní politiky pracovního trhu a politiky sociálního začlenění a aby byly zaměřeny především na nejohroženější členy společnosti; |
| --- | --- |

44.

zdůrazňuje, že je nezbytné všem občanům EU zaručit odpovídající životní úroveň, a vyzývá k přijetí odpovídajících nouzových opatření; vyzývá k tomu, aby sociální politiky byly upraveny tak, aby umožnily řešit recesi, aby podporovaly aktivní politiky pracovního trhu a politiky sociálního začlenění a aby byly zaměřeny především na nejohroženější členy společnosti;

| 45. | vyzývá Komisi, aby urychleně posoudila rizika recese pro průmyslová odvětví v celé Evropě, což jí v případě potřeby umožní zasáhnout na úrovni EU; zdůrazňuje nicméně, že některé problémy, jimž průmyslová odvětví čelí, nemusí být způsobeny pouze finanční krizí; je tedy toho názoru, že opatření státní podpory by měla být úzce zaměřená, aby nepřesáhla rámec vyrovnávání dopadů finanční krize, a že je musí doprovázet nejpřísnější podmínky ohledně restrukturalizace a investic do inovace a udržitelnosti; |
| --- | --- |

45.

vyzývá Komisi, aby urychleně posoudila rizika recese pro průmyslová odvětví v celé Evropě, což jí v případě potřeby umožní zasáhnout na úrovni EU; zdůrazňuje nicméně, že některé problémy, jimž průmyslová odvětví čelí, nemusí být způsobeny pouze finanční krizí; je tedy toho názoru, že opatření státní podpory by měla být úzce zaměřená, aby nepřesáhla rámec vyrovnávání dopadů finanční krize, a že je musí doprovázet nejpřísnější podmínky ohledně restrukturalizace a investic do inovace a udržitelnosti;

| 46. | varuje před neúměrným uvolněním pravidel hospodářské soutěže EU, protože by mohlo oslabit vnitřní trh; je znepokojen tím, že by vnitrostátní reakce na hospodářský pokles mohly vést k ochranářství a k narušení hospodářské soutěže, jež by z dlouhodobého hlediska negativně ovlivnilo hospodářskou prosperitu občanů Unie; |
| --- | --- |

46.

varuje před neúměrným uvolněním pravidel hospodářské soutěže EU, protože by mohlo oslabit vnitřní trh; je znepokojen tím, že by vnitrostátní reakce na hospodářský pokles mohly vést k ochranářství a k narušení hospodářské soutěže, jež by z dlouhodobého hlediska negativně ovlivnilo hospodářskou prosperitu občanů Unie;

| 47. | vyzývá k posouzení opatření, jež jsou součástí vnitrostátních plánů obnovy, z hlediska jejich okamžitého dopadu na kupní sílu; |
| --- | --- |

47.

vyzývá k posouzení opatření, jež jsou součástí vnitrostátních plánů obnovy, z hlediska jejich okamžitého dopadu na kupní sílu;

| 48. | vyzývá Radu, aby schválila návrh, který umožní všem členským státům uplatňovat snížené sazby DPH na energeticky účinné zboží a služby a na služby s vysokým podílem lidské práce a na místně poskytované služby, a to s ohledem na možnost, že tím podpoří zaměstnanost a zvýší poptávku; |
| --- | --- |

48.

vyzývá Radu, aby schválila návrh, který umožní všem členským státům uplatňovat snížené sazby DPH na energeticky účinné zboží a služby a na služby s vysokým podílem lidské práce a na místně poskytované služby, a to s ohledem na možnost, že tím podpoří zaměstnanost a zvýší poptávku;

| 49. | zdůrazňuje přínos, který má program transevropských dopravních sítí (TEN-T) pro naplnění Lisabonské strategie, dosažení cílů Evropské unie v oblasti změny klimatu a pro vyšší sociální, hospodářskou a územní soudržnost tím, že poskytuje včasnou podporu pro udržení souhrnné poptávky v Evropské unii; vyzdvihuje význam, který má třicet prioritních projektů TEN-T, zejména projekt přeshraničních koridorů, pro obnovu hospodářství a pro nárůst poptávky po lepší a ekologicky šetrnější součinnosti různých druhů dopravy; vyzývá Komisi a členské státy, aby vyvinuly nové metody financování dopravních infrastruktur a podstatně navýšily rozpočet projektů TEN-T v příštích finančních rámcích a v plánu evropské hospodářské obnovy; |
| --- | --- |

49.

zdůrazňuje přínos, který má program transevropských dopravních sítí (TEN-T) pro naplnění Lisabonské strategie, dosažení cílů Evropské unie v oblasti změny klimatu a pro vyšší sociální, hospodářskou a územní soudržnost tím, že poskytuje včasnou podporu pro udržení souhrnné poptávky v Evropské unii; vyzdvihuje význam, který má třicet prioritních projektů TEN-T, zejména projekt přeshraničních koridorů, pro obnovu hospodářství a pro nárůst poptávky po lepší a ekologicky šetrnější součinnosti různých druhů dopravy; vyzývá Komisi a členské státy, aby vyvinuly nové metody financování dopravních infrastruktur a podstatně navýšily rozpočet projektů TEN-T v příštích finančních rámcích a v plánu evropské hospodářské obnovy;

| 50. | žádá členské státy, aby zvážily možnost snížit zdanění práce u osob s nižšími příjmy s cílem zvýšit kupní sílu a povzbudit poptávku po maloobchodních produktech; |
| --- | --- |

50.

žádá členské státy, aby zvážily možnost snížit zdanění práce u osob s nižšími příjmy s cílem zvýšit kupní sílu a povzbudit poptávku po maloobchodních produktech;

Větší soudržnost a menší hospodářské rozdíly

| 51. | zdůrazňuje, že vzhledem k jasně asymetrickému dopadu krize na jednotlivé oblasti Evropy je nutné stanovit cíle územní soudržnosti v rámci navrhovaných stimulačních opatření; |
| --- | --- |

51.

zdůrazňuje, že vzhledem k jasně asymetrickému dopadu krize na jednotlivé oblasti Evropy je nutné stanovit cíle územní soudržnosti v rámci navrhovaných stimulačních opatření;

| 52. | vyzývá Komisi, aby se zejména v souvislosti se současnou krizí náležitě zabývala dopadem horizontálních politik na rozdílné výsledky v různých regionech eurozóny, jak to Komise zdůraznila ve svém sdělení o deseti letech HMU; |
| --- | --- |

52.

vyzývá Komisi, aby se zejména v souvislosti se současnou krizí náležitě zabývala dopadem horizontálních politik na rozdílné výsledky v různých regionech eurozóny, jak to Komise zdůraznila ve svém sdělení o deseti letech HMU;

| 53. | vyzývá k rozvoji odpovídajících mechanismů, které by zaručily, že urychlená konvergence méně dynamických regionů bude strukturována podle strategických cílů, jako jsou například ekologické hospodářství a přiměřená účast na Lisabonské strategii, konkrétně podporováním inovací, malých a středních podniků a iniciativ na mikroúrovni; |
| --- | --- |

53.

vyzývá k rozvoji odpovídajících mechanismů, které by zaručily, že urychlená konvergence méně dynamických regionů bude strukturována podle strategických cílů, jako jsou například ekologické hospodářství a přiměřená účast na Lisabonské strategii, konkrétně podporováním inovací, malých a středních podniků a iniciativ na mikroúrovni;

| 54. | vítá všechny návrhy Komise, které zjednodušují a urychlují přístup k dostupným nástrojům soudržnosti a zkracují dobu provádění projektů, a to především prostřednictvím fondů předfinancování, dočasného zvyšování výše pomoci Společenství, zlepšováním technické podpory a uspíšením platebních postupů; |
| --- | --- |

54.

vítá všechny návrhy Komise, které zjednodušují a urychlují přístup k dostupným nástrojům soudržnosti a zkracují dobu provádění projektů, a to především prostřednictvím fondů předfinancování, dočasného zvyšování výše pomoci Společenství, zlepšováním technické podpory a uspíšením platebních postupů;

Inteligentní a udržitelné strukturální reformy a investice

| 55. | vyzývá k doladění nástrojů a politik obnovy na úrovni EU i na úrovni členských států, které by byly schopny podpořit poptávku a důvěru v celé EU v souladu se společným souborem priorit v rámci Lisabonské strategie, jako jsou např.: investice do vzdělání, infrastruktury, výzkumu a vývoje, znalostí a celoživotního učení, energetické účinnosti a ekologických technologií, širokopásmových sítí, městské dopravy, tvůrčího odvětví a služeb, zdravotních služeb a služeb pro děti a starší osoby; |
| --- | --- |

55.

vyzývá k doladění nástrojů a politik obnovy na úrovni EU i na úrovni členských států, které by byly schopny podpořit poptávku a důvěru v celé EU v souladu se společným souborem priorit v rámci Lisabonské strategie, jako jsou např.: investice do vzdělání, infrastruktury, výzkumu a vývoje, znalostí a celoživotního učení, energetické účinnosti a ekologických technologií, širokopásmových sítí, městské dopravy, tvůrčího odvětví a služeb, zdravotních služeb a služeb pro děti a starší osoby;

| 56. | vítá návrh Komise převést z roku 2010 na rok 2009 částku 500 miliónů EUR na investice do dopravní infrastruktury; zdůrazňuje nicméně, že je třeba, aby Komise a členské státy zařadily mezi projekty, na něž budou v souladu s plánem obnovy uvolněny dodatečné finanční prostředky ve výši 5 miliard EUR, městskou dopravu a prioritní projekty TEN-T; je toho názoru, že především projekty TEN-T v pokročilém stadiu provádění by měly mít možnost využít této zvýšené dostupnosti finančních prostředků; |
| --- | --- |

56.

vítá návrh Komise převést z roku 2010 na rok 2009 částku 500 miliónů EUR na investice do dopravní infrastruktury; zdůrazňuje nicméně, že je třeba, aby Komise a členské státy zařadily mezi projekty, na něž budou v souladu s plánem obnovy uvolněny dodatečné finanční prostředky ve výši 5 miliard EUR, městskou dopravu a prioritní projekty TEN-T; je toho názoru, že především projekty TEN-T v pokročilém stadiu provádění by měly mít možnost využít této zvýšené dostupnosti finančních prostředků;

| 57. | zdůrazňuje, že za současných krajních okolností je přístup k finančním prostředkům EU nezbytný pro členské státy, jež přistoupily k Evropské unii v poslední době a nejsou součástí eurozóny; tyto finanční prostředky by se staly požadovaným rozpočtovým podnětem pro státy, jež nemají manévrovací prostor jako ostatní členské státy v eurozóně, nebo protože jejich rozpočet a schodky běžných účtů jsou příliš vysoké; |
| --- | --- |

57.

zdůrazňuje, že za současných krajních okolností je přístup k finančním prostředkům EU nezbytný pro členské státy, jež přistoupily k Evropské unii v poslední době a nejsou součástí eurozóny; tyto finanční prostředky by se staly požadovaným rozpočtovým podnětem pro státy, jež nemají manévrovací prostor jako ostatní členské státy v eurozóně, nebo protože jejich rozpočet a schodky běžných účtů jsou příliš vysoké;

| 58. | zdůrazňuje, že krize měla velmi negativní hospodářské a sociální dopady v mnoha nových členských státech a že v jejím důsledku hrozí velké nebezpečí snížení růstu, omezení stability a prohloubení chudoby; dále očekává, že tyto problémy vyvolají dominový efekt, který zasáhne i euro a hospodářství eurozóny; vyzývá proto k tomu, aby se v rámci celého Společenství postupovalo koordinovaně v duchu solidarity a s cílem dostát v tomto ohledu kolektivní odpovědnosti; vyzývá Komisi, aby revidovala a upevnila všechny nástroje ke stabilizaci postižených členských států, včetně stabilizace úrokových sazeb, aby bylo možné rychle zavést účinná opatření v oblasti sociálního zabezpečení a přijmout soubory opatření zaměřených na řešení krize; |
| --- | --- |

58.

zdůrazňuje, že krize měla velmi negativní hospodářské a sociální dopady v mnoha nových členských státech a že v jejím důsledku hrozí velké nebezpečí snížení růstu, omezení stability a prohloubení chudoby; dále očekává, že tyto problémy vyvolají dominový efekt, který zasáhne i euro a hospodářství eurozóny; vyzývá proto k tomu, aby se v rámci celého Společenství postupovalo koordinovaně v duchu solidarity a s cílem dostát v tomto ohledu kolektivní odpovědnosti; vyzývá Komisi, aby revidovala a upevnila všechny nástroje ke stabilizaci postižených členských států, včetně stabilizace úrokových sazeb, aby bylo možné rychle zavést účinná opatření v oblasti sociálního zabezpečení a přijmout soubory opatření zaměřených na řešení krize;

| 59. | vyzývá Komisi, aby zvážila možná opatření k lepšímu zabezpečení dodávek energie díky urychlené výstavbě vnitřní plynárenské přepravní soustavy v EU, jež by tyto dodávky zajistila; |
| --- | --- |

59.

vyzývá Komisi, aby zvážila možná opatření k lepšímu zabezpečení dodávek energie díky urychlené výstavbě vnitřní plynárenské přepravní soustavy v EU, jež by tyto dodávky zajistila;

| 60. | domnívá se, že silná politika veřejných investic zaměřená na „nízkouhlíkové hospodářství“ má zásadní význam pro řešení hospodářské recese; |
| --- | --- |

60.

domnívá se, že silná politika veřejných investic zaměřená na „nízkouhlíkové hospodářství“ má zásadní význam pro řešení hospodářské recese;

| 61. | v této souvislosti vyzývá členské státy, aby provedly reformy svých daňových režimů s cílem zajistit, že některá odvětví, jako např. zemědělství, doprava a energetika, jež mají silný dopad na životní prostředí, budou fungovat udržitelným způsobem; |
| --- | --- |

61.

v této souvislosti vyzývá členské státy, aby provedly reformy svých daňových režimů s cílem zajistit, že některá odvětví, jako např. zemědělství, doprava a energetika, jež mají silný dopad na životní prostředí, budou fungovat udržitelným způsobem;

| 62. | intenzivně podporuje spuštění souboru městských politik kombinujících energetickou účinnost dopravy a budov s vytvářením pracovních příležitostí; |
| --- | --- |

62.

intenzivně podporuje spuštění souboru městských politik kombinujících energetickou účinnost dopravy a budov s vytvářením pracovních příležitostí;

| 63. | zdůrazňuje, že je nezbytné učinit významné investice, které by byly důsledkem nebývalého koordinovaného úsilí v oblasti energetiky, životního prostředí a infrastruktur, s cílem podpořit udržitelný rozvoj, přispět k vytváření kvalitních pracovních míst a zajistit sociální soudržnost; domnívá se tudíž, že populace přijme úsilí, které je od ní vyžadováno, lépe, pokud bude vnímáno na jedné straně jako spravedlivé a na druhé straně jako záruka profesního zařazení a sociální integrace; |
| --- | --- |

63.

zdůrazňuje, že je nezbytné učinit významné investice, které by byly důsledkem nebývalého koordinovaného úsilí v oblasti energetiky, životního prostředí a infrastruktur, s cílem podpořit udržitelný rozvoj, přispět k vytváření kvalitních pracovních míst a zajistit sociální soudržnost; domnívá se tudíž, že populace přijme úsilí, které je od ní vyžadováno, lépe, pokud bude vnímáno na jedné straně jako spravedlivé a na druhé straně jako záruka profesního zařazení a sociální integrace;

| 64. | vyzývá k vypracování iniciativ EU v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a v oblasti přístupu k rizikovému kapitálu, úvěrům a mikroúvěrům s cílem podpořit růst a konvergenci v EU; |
| --- | --- |

64.

vyzývá k vypracování iniciativ EU v oblasti vzdělávání a odborné přípravy a v oblasti přístupu k rizikovému kapitálu, úvěrům a mikroúvěrům s cílem podpořit růst a konvergenci v EU;

| 65. | zdůrazňuje nutnost snížit administrativní zátěž u investičních projektů spolufinancovaných soukromými společnostmi; vyzývá tedy Komisi a členské státy, aby přijaly opatření k urychlení a usnadnění investic; |
| --- | --- |

65.

zdůrazňuje nutnost snížit administrativní zátěž u investičních projektů spolufinancovaných soukromými společnostmi; vyzývá tedy Komisi a členské státy, aby přijaly opatření k urychlení a usnadnění investic;

| 66. | zdůrazňuje, že při řešení naléhavých problémů způsobených hospodářskou krizí bychom stále měli mít na zřeteli dlouhodobou strategii a možnost dosáhnout některých dávno stanovených cílů, především:






  — | zintenzívnit odstraňování překážek svobodě poskytování služeb, jak stanovuje směrnice o službách (8), jejíž provedení se zpozdilo, aby bylo možné využít nesmírný potenciál pro vytváření pracovních míst v odvětví služeb; |
| --- | --- | --- |

66.

zdůrazňuje, že při řešení naléhavých problémů způsobených hospodářskou krizí bychom stále měli mít na zřeteli dlouhodobou strategii a možnost dosáhnout některých dávno stanovených cílů, především:

—

zintenzívnit odstraňování překážek svobodě poskytování služeb, jak stanovuje směrnice o službách (8), jejíž provedení se zpozdilo, aby bylo možné využít nesmírný potenciál pro vytváření pracovních míst v odvětví služeb;

| — | zlepšit provádění směrnice o poštovních službách (9); |
| --- | --- |

—

zlepšit provádění směrnice o poštovních službách (9);

| — | dokončit vnitřní trh s energií; |
| --- | --- |

—

dokončit vnitřní trh s energií;

| — | neodkladně navýšit investice do výzkumu a vývoje, protože dosud nebylo dosaženo vcelku skromného lisabonského cíle 3 % růstu HDP, především z toho důvodu, že soukromý sektor nepřispěl svým 2 % podílem, a protože navzdory cíli stát se nejdynamičtější světovou ekonomikou založenou na znalostech se rozdíl investic do výzkumu a vývoje v porovnání s ostatními regiony zvětšuje; významné investice do výzkumu, vývoje a inovací musí být nezbytnou podmínkou pro jakoukoli podporu průmyslu; |
| --- | --- |

—

neodkladně navýšit investice do výzkumu a vývoje, protože dosud nebylo dosaženo vcelku skromného lisabonského cíle 3 % růstu HDP, především z toho důvodu, že soukromý sektor nepřispěl svým 2 % podílem, a protože navzdory cíli stát se nejdynamičtější světovou ekonomikou založenou na znalostech se rozdíl investic do výzkumu a vývoje v porovnání s ostatními regiony zvětšuje; významné investice do výzkumu, vývoje a inovací musí být nezbytnou podmínkou pro jakoukoli podporu průmyslu;

| — | neodkladně dokončit patentový režim v EU; |
| --- | --- |

—

neodkladně dokončit patentový režim v EU;

| — | odstranit veškeré přetrvávající překážky volnému pohybu pracovníků; |
| --- | --- |

—

odstranit veškeré přetrvávající překážky volnému pohybu pracovníků;

| — | dokončit prioritní transevropské dopravní sítě; |
| --- | --- |

—

dokončit prioritní transevropské dopravní sítě;

Evropské hospodářské nástroje: jednotný přístup EU

Hospodářská koordinace

| 67. | vyzývá k lepší soudržnosti mezi současným plánem obnovy na úrovni členských států, cíli Lisabonské strategie a prioritami, integrovanými politickými hlavními směry a vnitrostátními programy reforem a využíváním nástrojů flexibility, které poskytuje revidovaný PSR; |
| --- | --- |

67.

vyzývá k lepší soudržnosti mezi současným plánem obnovy na úrovni členských států, cíli Lisabonské strategie a prioritami, integrovanými politickými hlavními směry a vnitrostátními programy reforem a využíváním nástrojů flexibility, které poskytuje revidovaný PSR;

| 68. | konstatuje, že hlavním problémem v současné krizi je skutečnost, že nástroje evropské hospodářské politiky dosud nejsou dostatečně vyvinuté k tomu, aby úspěšně plnily úkoly, které před námi stojí; požaduje proto, aby se před jarním zasedáním Evropské rady v roce 2010 provedl přezkum a aktualizace základních nástrojů politiky, zejména integrovaných politických hlavních směrů; |
| --- | --- |

68.

konstatuje, že hlavním problémem v současné krizi je skutečnost, že nástroje evropské hospodářské politiky dosud nejsou dostatečně vyvinuté k tomu, aby úspěšně plnily úkoly, které před námi stojí; požaduje proto, aby se před jarním zasedáním Evropské rady v roce 2010 provedl přezkum a aktualizace základních nástrojů politiky, zejména integrovaných politických hlavních směrů;

| 69. | vyzývá Komisi, aby v souvislosti se svými odhady růstu vydala pokyny k národním programům reforem; |
| --- | --- |

69.

vyzývá Komisi, aby v souvislosti se svými odhady růstu vydala pokyny k národním programům reforem;

| 70. | vyzývá k vypracování odpovídajících podrobných kritérií a norem pro pečlivé sledování a pravidelné přehodnocování účinnosti plánů obnovy Komisí, především co se týče reálného provádění oznámených investic, přičemž je třeba mít na paměti, že celý rozsah krize a nezbytné prostředky k nápravě ještě nelze kompletně posoudit; |
| --- | --- |

70.

vyzývá k vypracování odpovídajících podrobných kritérií a norem pro pečlivé sledování a pravidelné přehodnocování účinnosti plánů obnovy Komisí, především co se týče reálného provádění oznámených investic, přičemž je třeba mít na paměti, že celý rozsah krize a nezbytné prostředky k nápravě ještě nelze kompletně posoudit;

| 71. | vyzývá všechny příslušné strany – Parlament, Radu, Komisi a sociální partnery na úrovni EU a na úrovni jednotlivých členských států – ke spolupráci na základě níže uvedených návrhů na jarním zasedání Evropské rady v březnu 2009:






  — | větší vzájemné posilování stability a prorůstově orientovaných makroekonomických politik tím, že se z politiky v oblasti stability a investic učiní věc společného a vzájemně podporovaného zájmu; |
| --- | --- | --- |

71.

vyzývá všechny příslušné strany – Parlament, Radu, Komisi a sociální partnery na úrovni EU a na úrovni jednotlivých členských států – ke spolupráci na základě níže uvedených návrhů na jarním zasedání Evropské rady v březnu 2009:

—

větší vzájemné posilování stability a prorůstově orientovaných makroekonomických politik tím, že se z politiky v oblasti stability a investic učiní věc společného a vzájemně podporovaného zájmu;

| — | vytvoření závazného rámce pro členské státy, jenž by jim ukládal, aby přijetí významných rozhodnutí v oblasti hospodářské politiky konzultovaly mezi sebou i s Komisí, a který by vycházel ze společného pochopení problémů, priorit a nezbytných a přiměřených opatření k nápravě; |
| --- | --- |

—

vytvoření závazného rámce pro členské státy, jenž by jim ukládal, aby přijetí významných rozhodnutí v oblasti hospodářské politiky konzultovaly mezi sebou i s Komisí, a který by vycházel ze společného pochopení problémů, priorit a nezbytných a přiměřených opatření k nápravě;

| — | přijetí ambiciózních plánů obnovy přizpůsobených na míru potřebám jednotlivých členských států, aktualizovaných stabilizačních a konvergenčních programů a přehodnocení vnitrostátních rozpočtů s cílem reagovat na nejnovější hospodářské prognózy, jakož i závazku na jejich rychlé provedení; |
| --- | --- |

—

přijetí ambiciózních plánů obnovy přizpůsobených na míru potřebám jednotlivých členských států, aktualizovaných stabilizačních a konvergenčních programů a přehodnocení vnitrostátních rozpočtů s cílem reagovat na nejnovější hospodářské prognózy, jakož i závazku na jejich rychlé provedení;

| — | formulování ucelené strategie EU, která obsahuje krátkodobá a dlouhodobá opatření a vychází ze společných priorit a cílů; |
| --- | --- |

—

formulování ucelené strategie EU, která obsahuje krátkodobá a dlouhodobá opatření a vychází ze společných priorit a cílů;

| — | posílení hospodářského řízení eurozóny v souladu s doporučeními uvedenými v usnesení Parlamentu ze dne 18. listopadu 2008 o deseti letech HMU; |
| --- | --- |

—

posílení hospodářského řízení eurozóny v souladu s doporučeními uvedenými v usnesení Parlamentu ze dne 18. listopadu 2008 o deseti letech HMU;

| 72. | vyzývá, aby Parlament, Rada, Komise a Evropská investiční banka (EIB) urychleně prozkoumaly přínos, který by vyplýval z eventuálního Evropského fondu pro státní dluhy, u nějž by byly náklady na obsluhu dluhu nižší než u odpovídajícího součtu dluhů jednotlivých členských států a který by byl ze své povahy dočasný a po určité době by byl převeden k vnitrostátním dluhům; |
| --- | --- |

72.

vyzývá, aby Parlament, Rada, Komise a Evropská investiční banka (EIB) urychleně prozkoumaly přínos, který by vyplýval z eventuálního Evropského fondu pro státní dluhy, u nějž by byly náklady na obsluhu dluhu nižší než u odpovídajícího součtu dluhů jednotlivých členských států a který by byl ze své povahy dočasný a po určité době by byl převeden k vnitrostátním dluhům;

Evropská investiční banka

| 73. | domnívá se, že zapojení EIB má rozhodující význam a že velký podíl půjček uvedených v plánu obnovy spadá do její kompetence; vítá dohodu členských států o navýšení kapitálu EIB; připomíná, že některé intervence EIB rovněž vyžadují podporu z rozpočtu EU, s níž však plán obnovy v současné podobě nepočítá; domnívá se, že by toho mohlo být dosaženo buď cestou splynutí grantů a půjček, nebo ve formě akciových nástrojů či nástrojů sdílení společného rizika, jako je Finanční nástroj pro sdílení rizik (FNSR) a Nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T; v tomto druhém případě by EIB mohla být vyzvána k tomu, aby přispěla svými vlastními rezervami, což by zvýšilo pákový efekt; zdůrazňuje úlohu EIB při refinancování malých a středních podniků a komerčních bank včetně struktur partnerství veřejného a soukromého sektoru; v této souvislosti připomíná, že je nutné vyvinout kritéria financování, jež budou šetrná k životnímu prostředí; |
| --- | --- |

73.

domnívá se, že zapojení EIB má rozhodující význam a že velký podíl půjček uvedených v plánu obnovy spadá do její kompetence; vítá dohodu členských států o navýšení kapitálu EIB; připomíná, že některé intervence EIB rovněž vyžadují podporu z rozpočtu EU, s níž však plán obnovy v současné podobě nepočítá; domnívá se, že by toho mohlo být dosaženo buď cestou splynutí grantů a půjček, nebo ve formě akciových nástrojů či nástrojů sdílení společného rizika, jako je Finanční nástroj pro sdílení rizik (FNSR) a Nástroj pro úvěrové záruky pro projekty TEN-T; v tomto druhém případě by EIB mohla být vyzvána k tomu, aby přispěla svými vlastními rezervami, což by zvýšilo pákový efekt; zdůrazňuje úlohu EIB při refinancování malých a středních podniků a komerčních bank včetně struktur partnerství veřejného a soukromého sektoru; v této souvislosti připomíná, že je nutné vyvinout kritéria financování, jež budou šetrná k životnímu prostředí;

Rozpočet EU

| 74. | připomíná, že plán hospodářské obnovy a následná opatření navržená Komisí dne 28. ledna 2009 obsahují příspěvek Společenství, jehož výše se odhaduje na 30 000 000 000 EUR, který má být rozdělen mezi tato odvětví: 5 000 000 000 EUR na energetické propojení a vysokorychlostní internet prostřednictvím revize víceletého finančního rámce na léta 2007–2013 a opatření týkající se kontroly stavu společné zemědělské politiky; zálohové platby ze strukturálních fondů a Fondu soudržnosti; několik iniciativ v oblasti výzkumu a inovací, např. evropská iniciativa na podporu ekologických vozidel, továren budoucnosti a energeticky úsporných budov; zvýšení předběžného financování nejrozvinutějších projektů transevropských dopravních sítí, iniciativ na podporu MSP nebo inovačního programu Společenství (CIP) a financování poskytnuté formou stávajících nebo nových půjček a finančních prostředků z EIB; |
| --- | --- |

74.

připomíná, že plán hospodářské obnovy a následná opatření navržená Komisí dne 28. ledna 2009 obsahují příspěvek Společenství, jehož výše se odhaduje na 30 000 000 000 EUR, který má být rozdělen mezi tato odvětví: 5 000 000 000 EUR na energetické propojení a vysokorychlostní internet prostřednictvím revize víceletého finančního rámce na léta 2007–2013 a opatření týkající se kontroly stavu společné zemědělské politiky; zálohové platby ze strukturálních fondů a Fondu soudržnosti; několik iniciativ v oblasti výzkumu a inovací, např. evropská iniciativa na podporu ekologických vozidel, továren budoucnosti a energeticky úsporných budov; zvýšení předběžného financování nejrozvinutějších projektů transevropských dopravních sítí, iniciativ na podporu MSP nebo inovačního programu Společenství (CIP) a financování poskytnuté formou stávajících nebo nových půjček a finančních prostředků z EIB;

| 75. | zdůrazňuje, že současné krize by se nemělo využívat jako záminky k odkládání tolik potřebného přeorientování na využívání finančních prostředků na „zelené“ investice, nýbrž by jí mělo být využito jako další pobídky k uskutečnění tohoto přeorientování, v této souvislosti opět upozorňuje na význam přezkumu rozpočtu naplánovaného na rok 2009, který by se neměl omezit na teoretickou představu o tom, jak by mohl rozpočet vypadat po roce 2013, nýbrž by měl zahrnout radikální návrhy na posun v plánování v době přezkumu víceletých programů v polovině období, které by reagovaly na současnou krizi a současně podpořily trvale udržitelný rozvoj a zohlednily problémy, které před nás staví změna klimatu; |
| --- | --- |

75.

zdůrazňuje, že současné krize by se nemělo využívat jako záminky k odkládání tolik potřebného přeorientování na využívání finančních prostředků na „zelené“ investice, nýbrž by jí mělo být využito jako další pobídky k uskutečnění tohoto přeorientování, v této souvislosti opět upozorňuje na význam přezkumu rozpočtu naplánovaného na rok 2009, který by se neměl omezit na teoretickou představu o tom, jak by mohl rozpočet vypadat po roce 2013, nýbrž by měl zahrnout radikální návrhy na posun v plánování v době přezkumu víceletých programů v polovině období, které by reagovaly na současnou krizi a současně podpořily trvale udržitelný rozvoj a zohlednily problémy, které před nás staví změna klimatu;

| 76. | zdůrazňuje, že formulace některých prvků navržených v plánu hospodářské obnovy je příliš nejasná; žádá Komisi, aby neprodleně dodala oběma složkám rozpočtového orgánu veškerá upřesnění nezbytná pro přijetí rozhodnutí; rovněž zdůrazňuje, že některé prvky obsažené v plánu obnovy vyžadují změnu stávajících víceletých programů; v této souvislosti připomíná, že tyto změny musí být provedeny za naprostého dodržení pravomocí Parlamentu; |
| --- | --- |

76.

zdůrazňuje, že formulace některých prvků navržených v plánu hospodářské obnovy je příliš nejasná; žádá Komisi, aby neprodleně dodala oběma složkám rozpočtového orgánu veškerá upřesnění nezbytná pro přijetí rozhodnutí; rovněž zdůrazňuje, že některé prvky obsažené v plánu obnovy vyžadují změnu stávajících víceletých programů; v této souvislosti připomíná, že tyto změny musí být provedeny za naprostého dodržení pravomocí Parlamentu;

| 77. | zdůrazňuje, že následkem toho hrozí, že provádění plánu obnovy ve znění navrženém Komisí si vyžádá mnoho času, a naléhavě žádá všechny dotčené orgány, aby vzhledem k velmi obtížné hospodářské situaci, v níž se Evropská unie v současné chvíli nachází, učinily nezbytná rozhodnutí co nejdříve; |
| --- | --- |

77.

zdůrazňuje, že následkem toho hrozí, že provádění plánu obnovy ve znění navrženém Komisí si vyžádá mnoho času, a naléhavě žádá všechny dotčené orgány, aby vzhledem k velmi obtížné hospodářské situaci, v níž se Evropská unie v současné chvíli nachází, učinily nezbytná rozhodnutí co nejdříve;

| 78. | zdůrazňuje, že většina opatření Společenství navržených Komisí spočívá v rozpočtovém převedení prostředků, které již byly vyčleněny a jejich využití naplánováno, a nikoliv v mobilizaci nových rozpočtových zdrojů; žádá Komisi, aby vyvodila veškeré důsledky z velmi špatných hospodářských prognóz, které zveřejnila v lednu 2009, a na jejich základě přehodnotila své rozpočtové návrhy; |
| --- | --- |

78.

zdůrazňuje, že většina opatření Společenství navržených Komisí spočívá v rozpočtovém převedení prostředků, které již byly vyčleněny a jejich využití naplánováno, a nikoliv v mobilizaci nových rozpočtových zdrojů; žádá Komisi, aby vyvodila veškeré důsledky z velmi špatných hospodářských prognóz, které zveřejnila v lednu 2009, a na jejich základě přehodnotila své rozpočtové návrhy;

| 79. | vítá plán obnovy a související iniciativy a připomíná, že jakékoli nové výdaje, které nejsou uvedeny v rozpočtu na rok 2009, musí být pokryty z nových zdrojů, aby nedošlo k narušení víceletého finančního rámce na období 2007–2013, na němž se dohodly obě složky rozpočtového orgánu; připomíná v této souvislosti možnosti, které nabízí ustanovení interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 (IIA), zejména body 21 až 23 této dohody; |
| --- | --- |

79.

vítá plán obnovy a související iniciativy a připomíná, že jakékoli nové výdaje, které nejsou uvedeny v rozpočtu na rok 2009, musí být pokryty z nových zdrojů, aby nedošlo k narušení víceletého finančního rámce na období 2007–2013, na němž se dohodly obě složky rozpočtového orgánu; připomíná v této souvislosti možnosti, které nabízí ustanovení interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 (IIA), zejména body 21 až 23 této dohody;

| 80. | zdůrazňuje, že plán obnovy navrhuje koordinovanou činnost na posílení evropského hospodářství o několika rovinách; opakuje, že Parlament je připraven zahájit s Radou jednání o přezkumu víceletého finančního rámce 2007–2013 v rozsahu 5 000 000 000 EUR, které navrhla Komise, a o jakýchkoli dalších úpravách nástrojů, které by měly dopad na rozpočet; má za to, že by se jednání měla soustředit na rozšíření oblasti projektů podpořených v rámci této rozpočtové revize, a to v souladu s prioritami členských států; |
| --- | --- |

80.

zdůrazňuje, že plán obnovy navrhuje koordinovanou činnost na posílení evropského hospodářství o několika rovinách; opakuje, že Parlament je připraven zahájit s Radou jednání o přezkumu víceletého finančního rámce 2007–2013 v rozsahu 5 000 000 000 EUR, které navrhla Komise, a o jakýchkoli dalších úpravách nástrojů, které by měly dopad na rozpočet; má za to, že by se jednání měla soustředit na rozšíření oblasti projektů podpořených v rámci této rozpočtové revize, a to v souladu s prioritami členských států;

| 81. | uznává rozhodující úlohu EIB a Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD) v poskytování finančních prostředků na investice a zlepšování přístupu podniků, zejména malých a středních podniků, k finančním prostředkům; poukazuje na to, že příspěvky z rozpočtu EU na operace EIB mohou vytvořit významný pákový efekt ve vztahu k investicím, a přeje si prozkoumat, jak by mohl rozpočet EU dále přispívat k vytváření takových efektů, a dále žádá, aby tyto příspěvky byly v každém případě doprovázeny memorandem o porozumění mezi Parlamentem, Radou, Komisí a EIB týkajícím se prioritních investic, což zajistí, že budou poskytovány na projekty, které jsou skutečně udržitelné; vyjadřuje znepokojení nad sílící tendencí Rady a Komise svěřovat EIB a EBRD četné další úkoly, aniž by byly napřed poskytnuty nezbytné záruky hospodářské a finanční povahy o tom, že EIB a EBRD jsou schopny tyto úkoly úspěšně splnit; konstatuje, že Komise navrhuje posílit finanční nástroje, které zavedla EIB podle víceletého finančního rámce na období 2007–2013; žádá Komisi, aby předložila první hodnocení činností, které byly v této souvislosti uskutečněny, a aby navrhla řešení rozpočtových a regulačních obtíží, které nastávají při provádění programů, jako je JASMINE, JASPERS a JEREMIE; |
| --- | --- |

81.

uznává rozhodující úlohu EIB a Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD) v poskytování finančních prostředků na investice a zlepšování přístupu podniků, zejména malých a středních podniků, k finančním prostředkům; poukazuje na to, že příspěvky z rozpočtu EU na operace EIB mohou vytvořit významný pákový efekt ve vztahu k investicím, a přeje si prozkoumat, jak by mohl rozpočet EU dále přispívat k vytváření takových efektů, a dále žádá, aby tyto příspěvky byly v každém případě doprovázeny memorandem o porozumění mezi Parlamentem, Radou, Komisí a EIB týkajícím se prioritních investic, což zajistí, že budou poskytovány na projekty, které jsou skutečně udržitelné; vyjadřuje znepokojení nad sílící tendencí Rady a Komise svěřovat EIB a EBRD četné další úkoly, aniž by byly napřed poskytnuty nezbytné záruky hospodářské a finanční povahy o tom, že EIB a EBRD jsou schopny tyto úkoly úspěšně splnit; konstatuje, že Komise navrhuje posílit finanční nástroje, které zavedla EIB podle víceletého finančního rámce na období 2007–2013; žádá Komisi, aby předložila první hodnocení činností, které byly v této souvislosti uskutečněny, a aby navrhla řešení rozpočtových a regulačních obtíží, které nastávají při provádění programů, jako je JASMINE, JASPERS a JEREMIE;

| 82. | očekává, že Komise upřesní své záměry, pokud jde o další činnosti, zejména ve věci případného příspěvku z rozpočtu EU na posílení těchto nástrojů; žádá Komisi, aby sdělila oběma složkám rozpočtového orgánu, do jaké míry nové nástroje, které byly dány EIB k dispozici na budoucí iniciativy, si vyžádají zásah z rozpočtu EU; konstatuje kromě toho, že nárůst úkolů svěřených EIB a EBRD vyvolává vážné otázky týkající se demokratické kontroly financovaných projektů, pakliže jsou dotčeny finanční prostředky pocházející z rozpočtu EU; |
| --- | --- |

82.

očekává, že Komise upřesní své záměry, pokud jde o další činnosti, zejména ve věci případného příspěvku z rozpočtu EU na posílení těchto nástrojů; žádá Komisi, aby sdělila oběma složkám rozpočtového orgánu, do jaké míry nové nástroje, které byly dány EIB k dispozici na budoucí iniciativy, si vyžádají zásah z rozpočtu EU; konstatuje kromě toho, že nárůst úkolů svěřených EIB a EBRD vyvolává vážné otázky týkající se demokratické kontroly financovaných projektů, pakliže jsou dotčeny finanční prostředky pocházející z rozpočtu EU;

| 83. | lituje skutečnosti, že návrh Komise investovat do projektů transevropského energetického propojení a širokopásmové infrastruktury je nadále zbytečný, neboť nebylo dosaženo dohody s Radou, a to navzdory vůli Evropské rady, jak byla vyjádřena v prosinci 2008; má za to, že rozpočtu EU by mělo být využito při čelení hospodářské krizi, a to prostřednictvím vhodných nástrojů stanovených v IIA, a vyzývá Radu, aby s Parlamentem co nejdříve zahájila diskuse; domnívá se, že využít lze pouze ty rezervy, které byly potvrzeny, a nikoli na základě odhadovaných potřeb v příštích rozpočtových letech; připomíná, že převedení prostředků by mohlo ohrozit uskutečňování stávajících politik; domnívá se, že přezkum v polovině období je poslední a krajní možností, jak reagovat na hospodářskou krizi; poukazuje na to, že pokud bude plán obnovy schválen, bude mít významný dopad na rozpočet pro rok 2009; připomíná Komisi, že její návrh je pouze orientační a závislý na tom, zda jej zákonodárce schválí; požaduje další podrobnosti o stadiu, v němž se nachází příprava každého z projektů, aby bylo zaručeno rychlé provedení, a hodnocení toho, jaký budou mít tyto projekty z krátkodobého hlediska vliv na zaměstnanost a růst hospodářství celé EU, a žádá o konkrétní čísla týkající se provádění, a to zejména ve vztahu k finančnímu plánování; poukazuje na to, že výdaje EU na projekty týkající se energetiky, které musí být podle stávajícího finančního rámce EU pouze omezené, by se měly zaměřit na projekty, které lze zahájit rychle a které pomohou dosáhnout cílů spojených s rokem 2020, jež si Evropská unie předsevzala a jež se týkají politik v oblasti změny klimatu, zejména na projekty zaměřené na úspory energie a energetickou účinnost, jakož i na investice do sítí obnovitelné energie; |
| --- | --- |

83.

lituje skutečnosti, že návrh Komise investovat do projektů transevropského energetického propojení a širokopásmové infrastruktury je nadále zbytečný, neboť nebylo dosaženo dohody s Radou, a to navzdory vůli Evropské rady, jak byla vyjádřena v prosinci 2008; má za to, že rozpočtu EU by mělo být využito při čelení hospodářské krizi, a to prostřednictvím vhodných nástrojů stanovených v IIA, a vyzývá Radu, aby s Parlamentem co nejdříve zahájila diskuse; domnívá se, že využít lze pouze ty rezervy, které byly potvrzeny, a nikoli na základě odhadovaných potřeb v příštích rozpočtových letech; připomíná, že převedení prostředků by mohlo ohrozit uskutečňování stávajících politik; domnívá se, že přezkum v polovině období je poslední a krajní možností, jak reagovat na hospodářskou krizi; poukazuje na to, že pokud bude plán obnovy schválen, bude mít významný dopad na rozpočet pro rok 2009; připomíná Komisi, že její návrh je pouze orientační a závislý na tom, zda jej zákonodárce schválí; požaduje další podrobnosti o stadiu, v němž se nachází příprava každého z projektů, aby bylo zaručeno rychlé provedení, a hodnocení toho, jaký budou mít tyto projekty z krátkodobého hlediska vliv na zaměstnanost a růst hospodářství celé EU, a žádá o konkrétní čísla týkající se provádění, a to zejména ve vztahu k finančnímu plánování; poukazuje na to, že výdaje EU na projekty týkající se energetiky, které musí být podle stávajícího finančního rámce EU pouze omezené, by se měly zaměřit na projekty, které lze zahájit rychle a které pomohou dosáhnout cílů spojených s rokem 2020, jež si Evropská unie předsevzala a jež se týkají politik v oblasti změny klimatu, zejména na projekty zaměřené na úspory energie a energetickou účinnost, jakož i na investice do sítí obnovitelné energie;

| 84. | připomíná společné prohlášení, které bylo odsouhlaseno na dohodovací schůzi dne 21. listopadu 2008 o „provádění politiky soudržnosti“, v němž byly zdůrazněny přínosy rychlejšího využívání strukturálních fondů a Fondu soudržnosti pro hospodářství, a o „prostředcích na platby“, které podpořilo financování nových iniciativ, zejména pokud jde o hospodářskou krizi; bere na vědomí, že částka pro dodatečné předběžné platby plánovaná na rok 2009 na základě návrhu Komise týkajícího se finančního řízení fondů ESF, ERDF a Fondu soudržnosti je 6 300 000 000 EUR a že další navrhované úpravy finančního řízení fondů mohou urychlit provádění průběžných plateb; |
| --- | --- |

84.

připomíná společné prohlášení, které bylo odsouhlaseno na dohodovací schůzi dne 21. listopadu 2008 o „provádění politiky soudržnosti“, v němž byly zdůrazněny přínosy rychlejšího využívání strukturálních fondů a Fondu soudržnosti pro hospodářství, a o „prostředcích na platby“, které podpořilo financování nových iniciativ, zejména pokud jde o hospodářskou krizi; bere na vědomí, že částka pro dodatečné předběžné platby plánovaná na rok 2009 na základě návrhu Komise týkajícího se finančního řízení fondů ESF, ERDF a Fondu soudržnosti je 6 300 000 000 EUR a že další navrhované úpravy finančního řízení fondů mohou urychlit provádění průběžných plateb;

| 85. | žádá Komisi, aby pravidelně informovala rozpočtový orgán a objasnila, zda budou předběžné platby v rámci finančního řízení fondů v souladu s harmonogramem plateb pro rok 2009, jenž připravil rozpočtový orgán, a zejména zda výše plateb, kterou dohodly Parlament a Rada, bude dostatečná pro financování stávajících a budoucích iniciativ; |
| --- | --- |

85.

žádá Komisi, aby pravidelně informovala rozpočtový orgán a objasnila, zda budou předběžné platby v rámci finančního řízení fondů v souladu s harmonogramem plateb pro rok 2009, jenž připravil rozpočtový orgán, a zejména zda výše plateb, kterou dohodly Parlament a Rada, bude dostatečná pro financování stávajících a budoucích iniciativ;

| 86. | připomíná, že jakékoli změny ve výši plateb, které navrhne Komise, musí být začleněny do opravného rozpočtu, jenž musí schválit obě složky rozpočtového orgánu; |
| --- | --- |

86.

připomíná, že jakékoli změny ve výši plateb, které navrhne Komise, musí být začleněny do opravného rozpočtu, jenž musí schválit obě složky rozpočtového orgánu;

| 87. | zdůrazňuje, že program transevropských dopravních sítí (TEN-T) může přispět k naplnění Lisabonské strategie, dosažení cílů Evropské unie v oblasti změny klimatu a k vyšší sociální, hospodářské a územní soudržnosti a poskytovat rovněž včasnou podporu pro udržení souhrnné poptávky v EU; vítá proto návrh Komise převést z roku 2010 na rok 2009 částku 500 000 000 EUR na investice do dopravní infrastruktury; |
| --- | --- |

87.

zdůrazňuje, že program transevropských dopravních sítí (TEN-T) může přispět k naplnění Lisabonské strategie, dosažení cílů Evropské unie v oblasti změny klimatu a k vyšší sociální, hospodářské a územní soudržnosti a poskytovat rovněž včasnou podporu pro udržení souhrnné poptávky v EU; vítá proto návrh Komise převést z roku 2010 na rok 2009 částku 500 000 000 EUR na investice do dopravní infrastruktury;

| 88. | vyzývá Komisi, aby při předkládání seznamu konkrétních projektů s žádostmi o financování z rozpočtu EU, jak požadovala Evropská rada v prosinci 2008, zohlednila nutnost zvýšit z dlouhodobého hlediska konkurenceschopnost hospodářství EU a podporovat již schválené a naplánované projekty v infrastruktuře; |
| --- | --- |

88.

vyzývá Komisi, aby při předkládání seznamu konkrétních projektů s žádostmi o financování z rozpočtu EU, jak požadovala Evropská rada v prosinci 2008, zohlednila nutnost zvýšit z dlouhodobého hlediska konkurenceschopnost hospodářství EU a podporovat již schválené a naplánované projekty v infrastruktuře;

| 89. | doporučuje, aby se ke struktuře čerpání rozpočtu EU přistupovalo flexibilně a aby byly nevyužité prostředky na závazky nebo rozpočtové prostředky, které nejsou přidělovány každý rok, přidělovány na priority určené v rámci politiky soudržnosti; opět vyzývá k nezbytnému posílení evropského rozpočtu tím, že bude přehodnocena jeho výše a struktura výdajů; |
| --- | --- |

89.

doporučuje, aby se ke struktuře čerpání rozpočtu EU přistupovalo flexibilně a aby byly nevyužité prostředky na závazky nebo rozpočtové prostředky, které nejsou přidělovány každý rok, přidělovány na priority určené v rámci politiky soudržnosti; opět vyzývá k nezbytnému posílení evropského rozpočtu tím, že bude přehodnocena jeho výše a struktura výdajů;

EU a veřejná správa v celosvětovém měřítku

| 90. | důrazně vybízí EU, aby hrála vedoucí úlohu na mezinárodních fórech, především v rámci Fóra pro finanční stabilitu (FSF) a Mezinárodního měnového fondu (MMF) a na nadcházejících schůzkách G 20; domnívá se, že je obzvlášť důležité posílit mnohostranný dohled nad měnovými oblastmi a finančními trhy; připomíná, že v době celosvětově volných kapitálových toků je sbližování kritérií podstatou skutečně rovných podmínek a komplexního rámce pro regulaci a dohled; |
| --- | --- |

90.

důrazně vybízí EU, aby hrála vedoucí úlohu na mezinárodních fórech, především v rámci Fóra pro finanční stabilitu (FSF) a Mezinárodního měnového fondu (MMF) a na nadcházejících schůzkách G 20; domnívá se, že je obzvlášť důležité posílit mnohostranný dohled nad měnovými oblastmi a finančními trhy; připomíná, že v době celosvětově volných kapitálových toků je sbližování kritérií podstatou skutečně rovných podmínek a komplexního rámce pro regulaci a dohled;

| 91. | připomíná význam příštího summitu G20, který se bude konat dne 2. dubna 2009 v Londýně a na němž se očekává, že se prohlášení změní v rozhodnutí; připomíná, že, mají-li být tyto kroky zaměřeny na výsledek, je důležité dohodnout se na jasném harmonogramu postupu; trvá na tom, že by měla být schválena nejen finanční hlediska, ale že by hlavy států nebo vlád měly také uvažovat o tom, jak napravit světovou nerovnováhu a odsouhlasit koordinaci různých nedávno přijatých plánů obnovy, přičemž by měly zohlednit problematiku nezaměstnanosti; podporuje uplatňování doporučení skupiny, jíž předsedá Jacques de Larosière, jako základu pro utváření postoje EU k budoucímu finančnímu systému; vyzývá Radu a Komisi, aby dříve, než se shodnou na vyjednávací pozici, kterou budou obhajovat na summitu, vyslechly stanovisko Parlamentu; |
| --- | --- |

91.

připomíná význam příštího summitu G20, který se bude konat dne 2. dubna 2009 v Londýně a na němž se očekává, že se prohlášení změní v rozhodnutí; připomíná, že, mají-li být tyto kroky zaměřeny na výsledek, je důležité dohodnout se na jasném harmonogramu postupu; trvá na tom, že by měla být schválena nejen finanční hlediska, ale že by hlavy států nebo vlád měly také uvažovat o tom, jak napravit světovou nerovnováhu a odsouhlasit koordinaci různých nedávno přijatých plánů obnovy, přičemž by měly zohlednit problematiku nezaměstnanosti; podporuje uplatňování doporučení skupiny, jíž předsedá Jacques de Larosière, jako základu pro utváření postoje EU k budoucímu finančnímu systému; vyzývá Radu a Komisi, aby dříve, než se shodnou na vyjednávací pozici, kterou budou obhajovat na summitu, vyslechly stanovisko Parlamentu;

| 92. | jednoznačně podporuje rozhodnutí evropských členů G20 zakročit jednou provždy proti daňovým rájům a nespolupracujícím jurisdikcím neprodleným přijetím balíčku sankcí a jeho schválením na londýnském summitu; doporučuje, že EU by měla přijmout příslušný vlastní právní rámec k omezení spolupráce s těmito jurisdikcemi; zdůrazňuje, že k řešení této problematiky je nezbytné přijmout globální jednotné přístupy; |
| --- | --- |

92.

jednoznačně podporuje rozhodnutí evropských členů G20 zakročit jednou provždy proti daňovým rájům a nespolupracujícím jurisdikcím neprodleným přijetím balíčku sankcí a jeho schválením na londýnském summitu; doporučuje, že EU by měla přijmout příslušný vlastní právní rámec k omezení spolupráce s těmito jurisdikcemi; zdůrazňuje, že k řešení této problematiky je nezbytné přijmout globální jednotné přístupy;

| 93. | rozhodně doporučuje, aby byl náležitě zhodnocen dopad mezinárodních transakcí na reálnou ekonomiku v celé EU, zejména pokud jde o obchod, změnu klimatu a finance; podporuje prohloubení mezinárodního dialogu s nejvýznamnějšími měnovými bloky s cílem odvrátit dopady měnové politiky a kolísavosti na reálnou ekonomiku; |
| --- | --- |

93.

rozhodně doporučuje, aby byl náležitě zhodnocen dopad mezinárodních transakcí na reálnou ekonomiku v celé EU, zejména pokud jde o obchod, změnu klimatu a finance; podporuje prohloubení mezinárodního dialogu s nejvýznamnějšími měnovými bloky s cílem odvrátit dopady měnové politiky a kolísavosti na reálnou ekonomiku;

| 94. | vyzývá Radu a Komisi, aby podpořily konzultace a utužily vztahy spolupráce s obchodními partneryEU, a především s nově jmenovanou vládou USA; |
| --- | --- |

94.

vyzývá Radu a Komisi, aby podpořily konzultace a utužily vztahy spolupráce s obchodními partneryEU, a především s nově jmenovanou vládou USA;

| 95. | domnívá se, že současná krize nesmí EU bránit v plnění jejích povinností spojených s podporou mezinárodního rozvoje a celosvětovým potíráním chudoby; varuje před návratem k ochranářským politikám; zdůrazňuje, že celosvětovému úsilí o hospodářskou obnovu by značně prospělo včasné uzavření kola obchodních jednání z Dohá; |
| --- | --- |

95.

domnívá se, že současná krize nesmí EU bránit v plnění jejích povinností spojených s podporou mezinárodního rozvoje a celosvětovým potíráním chudoby; varuje před návratem k ochranářským politikám; zdůrazňuje, že celosvětovému úsilí o hospodářskou obnovu by značně prospělo včasné uzavření kola obchodních jednání z Dohá;

*

* *

| 96. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Evropské centrální bance, Evropské investiční bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a předsedovi Euroskupiny. |
| --- | --- |

96.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Evropské centrální bance, Evropské investiční bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a předsedovi Euroskupiny.

---

(1)  Úř.věst. C 16, 22.1.2009, s. 1.

(2)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0506.

(3)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0058.

(4)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0543.

(5)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0425.

(6)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0476.

(7)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/35/ES ze dne 29. června 2000 o postupu proti opožděným platbám v obchodních transakcích (Úř. věst. L 200, 8.8.2000, s. 35).

(8)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 36).

(9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/6/ES ze dne 20. února 2008, kterou se mění směrnice 97/67/ES s ohledem na úplné dotvoření vnitřního trhu poštovních služeb Společenství (Úř. věst. L 52, 27.2.2008, s. 3).

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/113 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/113

---

Středa 11. března 2009Politika soudržnosti: investice do reálné ekonomiky

P6_TA(2009)0124

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o politice soudržnosti: investice do reálné ekonomiky (2009/2009(INI))

2010/C 87 E/19

Evropský parlament,

s ohledem na sdělení Komise ze dne 26. listopadu 2008 nazvané „Plán evropské hospodářské obnovy“ (KOM(2008)0800),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 16. prosince 2008 nazvané „Politika soudržnosti: investice do reálné ekonomiky“ (KOM(2008)0876),

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise ze dne 14. listopadu 2008 nazvaný „Regiony 2020 – posouzení budoucích výzev pro regiony EU“ (SEK(2008)2868),

s ohledem na závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady ve dnech 11. a 12. prosince 2008,

s ohledem na návrh Komise na nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1083/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti, pokud jde o některá ustanovení týkající se finančního řízení (KOM(2008)0803),

s ohledem na návrh Komise na nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1081/2006 o Evropském sociálním fondu s cílem rozšířit druhy nákladů způsobilých pro příspěvek z ESF (KOM(2008)0813),

s ohledem na návrh Komise na nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, pokud jde o způsobilost investic do energetické účinnosti a obnovitelné energie v oblasti bydlení (KOM(2008)0838),

s ohledem na článek 45 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj (A6-0075/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že evropská ekonomika trpí následky celosvětové finanční krize a nejrozsáhlejším a nejzávažnějším hospodářským poklesem za posledních 60 let, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že evropská ekonomika trpí následky celosvětové finanční krize a nejrozsáhlejším a nejzávažnějším hospodářským poklesem za posledních 60 let,

| B. | vzhledem k tomu, že politika soudržnosti EU se významně podílí na plnění plánu evropské hospodářské obnovy a je největším zdrojem investic Společenství do reálné ekonomiky, neboť poskytuje cílenou pomoc směřující k řešení prioritních potřeb a do oblastí s růstovým potenciálem ve veřejném i soukromém sektoru, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že politika soudržnosti EU se významně podílí na plnění plánu evropské hospodářské obnovy a je největším zdrojem investic Společenství do reálné ekonomiky, neboť poskytuje cílenou pomoc směřující k řešení prioritních potřeb a do oblastí s růstovým potenciálem ve veřejném i soukromém sektoru,

| C. | vzhledem k tomu, že více než 65 % celkových finančních prostředků přidělených na politiku soudržnosti EU v letech 2007–2013 je významným nástrojem určeným pro investice do čtyř prioritních oblastí obnovené Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost Unie, konkrétně do oblasti lidských zdrojů, podniků, infrastruktury a energetiky a do výzkumu a inovací, a vzhledem k tomu, že tyto investice jsou nepostradatelné k zajištění efektivní reakce na současnou finanční krizi, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že více než 65 % celkových finančních prostředků přidělených na politiku soudržnosti EU v letech 2007–2013 je významným nástrojem určeným pro investice do čtyř prioritních oblastí obnovené Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost Unie, konkrétně do oblasti lidských zdrojů, podniků, infrastruktury a energetiky a do výzkumu a inovací, a vzhledem k tomu, že tyto investice jsou nepostradatelné k zajištění efektivní reakce na současnou finanční krizi,

| D. | vzhledem k tomu, že současná recese by měla být využita jako příležitost k podpoře investic do environmentálních projektů a k vytváření pracovních míst v oblasti ochrany životního prostředí, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že současná recese by měla být využita jako příležitost k podpoře investic do environmentálních projektů a k vytváření pracovních míst v oblasti ochrany životního prostředí,

| E. | vzhledem k tomu, že úspěšné zmírňování hospodářské stagnace závisí na ochotě členských států a regionů urychleně provádět vlastní programové cíle, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že úspěšné zmírňování hospodářské stagnace závisí na ochotě členských států a regionů urychleně provádět vlastní programové cíle,

| 1. | s potěšením vítá přijetí plánu evropské hospodářské obnovy, který nastiňuje spolupráci členských států a Komise při řešení hospodářské krize; domnívá se, že plán vychází ze zásady solidarity a sociální spravedlnosti a neměl by být v rozporu s Lisabonskou strategií a že jeho navrhovaná opatření přispějí k hlubším a trvalejším strukturálním reformám; |
| --- | --- |

1.

s potěšením vítá přijetí plánu evropské hospodářské obnovy, který nastiňuje spolupráci členských států a Komise při řešení hospodářské krize; domnívá se, že plán vychází ze zásady solidarity a sociální spravedlnosti a neměl by být v rozporu s Lisabonskou strategií a že jeho navrhovaná opatření přispějí k hlubším a trvalejším strukturálním reformám;

| 2. | domnívá se, že politika soudržnosti EU, jakožto politika, která má zajistit hospodářský růst a sociální rozvoj a skutečně povzbudit ekonomiku z krátkodobého, střednědobého a dlouhodobého hlediska, může významně přispět k překonání stávající finanční krize a k obnově členských států a regionů, včetně oblastí, které jsou trvale znevýhodněné; |
| --- | --- |

2.

domnívá se, že politika soudržnosti EU, jakožto politika, která má zajistit hospodářský růst a sociální rozvoj a skutečně povzbudit ekonomiku z krátkodobého, střednědobého a dlouhodobého hlediska, může významně přispět k překonání stávající finanční krize a k obnově členských států a regionů, včetně oblastí, které jsou trvale znevýhodněné;

| 3. | zdůrazňuje, že strukturální fondy jsou mocným nástrojem, který má regionům pomoci v jejich hospodářské a sociální restrukturalizaci a uskutečňovat tak činnosti vyplývající ze čtyř prioritních oblastí tohoto plánu, které povedou k oživení hospodářství, a upřednostňuje uplatňování těchto činností před ukvapeným vytvářením nových hospodářských nástrojů; poznamenává, že tyto činnosti jsou doplněním činností uskutečněných na vnitrostátní úrovni; domnívá se, že v důsledku značného tlaku na vnitrostátní rozpočty by mělo být urychleno poskytování finančních prostředků a provádění intervencí v rámci politiky soudržnosti EU, aby bylo včas posíleno hospodářství a poskytnuta pomoc především osobám postiženým krizí; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že strukturální fondy jsou mocným nástrojem, který má regionům pomoci v jejich hospodářské a sociální restrukturalizaci a uskutečňovat tak činnosti vyplývající ze čtyř prioritních oblastí tohoto plánu, které povedou k oživení hospodářství, a upřednostňuje uplatňování těchto činností před ukvapeným vytvářením nových hospodářských nástrojů; poznamenává, že tyto činnosti jsou doplněním činností uskutečněných na vnitrostátní úrovni; domnívá se, že v důsledku značného tlaku na vnitrostátní rozpočty by mělo být urychleno poskytování finančních prostředků a provádění intervencí v rámci politiky soudržnosti EU, aby bylo včas posíleno hospodářství a poskytnuta pomoc především osobám postiženým krizí;

| 4. | podporuje paralelní legislativní návrhy Komise, které doplňují Plán evropské hospodářské obnovy, na doplnění tří ze stávajících nařízení o strukturálních fondech 2007–2013 (nařízení (ES) č. 1083/2006, č. 1080/2006 a č. 1081/2006); plně podporuje navrhované změny, jež mají zlepšit finanční toky a likviditu v členských státech, usnadnit využívání nástrojů finančního inženýrství, rozšířit možnosti podpory investic do energetické účinnosti a obnovitelné energie v oblasti bydlení a zvýšit flexibilitu strukturálních fondů a přizpůsobit je tomu, aby splňovaly potřeby vyplývající z mimořádných hospodářských okolností v dlouhodobém, horizontu; |
| --- | --- |

4.

podporuje paralelní legislativní návrhy Komise, které doplňují Plán evropské hospodářské obnovy, na doplnění tří ze stávajících nařízení o strukturálních fondech 2007–2013 (nařízení (ES) č. 1083/2006, č. 1080/2006 a č. 1081/2006); plně podporuje navrhované změny, jež mají zlepšit finanční toky a likviditu v členských státech, usnadnit využívání nástrojů finančního inženýrství, rozšířit možnosti podpory investic do energetické účinnosti a obnovitelné energie v oblasti bydlení a zvýšit flexibilitu strukturálních fondů a přizpůsobit je tomu, aby splňovaly potřeby vyplývající z mimořádných hospodářských okolností v dlouhodobém, horizontu;

| 5. | žádá Komisi, aby důkladně sledovala hospodářská opatření členských států a zajistila, že nenarušují volnou hospodářskou soutěž a sociální normy, které jsou od počátku základním pilířem evropské integrace, a uplatňování požadavků právních předpisů Společenství týkajících se životního prostředí a ochrany klimatu; |
| --- | --- |

5.

žádá Komisi, aby důkladně sledovala hospodářská opatření členských států a zajistila, že nenarušují volnou hospodářskou soutěž a sociální normy, které jsou od počátku základním pilířem evropské integrace, a uplatňování požadavků právních předpisů Společenství týkajících se životního prostředí a ochrany klimatu;

| 6. | naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby zajistily, že opatření přijatá k urychlení, zjednodušení a zlepšení flexibility provádění strukturálních fondů a Fondu soudržnosti neoslabí jejich zodpovědnost za kontrolu toho, jak jsou tyto fondy prováděny; |
| --- | --- |

6.

naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby zajistily, že opatření přijatá k urychlení, zjednodušení a zlepšení flexibility provádění strukturálních fondů a Fondu soudržnosti neoslabí jejich zodpovědnost za kontrolu toho, jak jsou tyto fondy prováděny;

| 7. | vítá skutečnost, že Komise zřídila skupinu odborníků („pracovní skupinu pro zjednodušení“) zabývající se dalším možným zjednodušením postupů provádění strukturálních fondů; netrpělivě očekává, že Komise začátkem roku 2009 předloží další návrhy na zjednodušení; |
| --- | --- |

7.

vítá skutečnost, že Komise zřídila skupinu odborníků („pracovní skupinu pro zjednodušení“) zabývající se dalším možným zjednodušením postupů provádění strukturálních fondů; netrpělivě očekává, že Komise začátkem roku 2009 předloží další návrhy na zjednodušení;

| 8. | vyzývá členské státy a regiony, aby zaručily úplné uplatňování zásady partnerství stanovené v článku 11 obecného nařízení o strukturálních fondech (nařízení (ES) č. 1083/2006) a dodržování požadavku plné účasti partnerů; |
| --- | --- |

8.

vyzývá členské státy a regiony, aby zaručily úplné uplatňování zásady partnerství stanovené v článku 11 obecného nařízení o strukturálních fondech (nařízení (ES) č. 1083/2006) a dodržování požadavku plné účasti partnerů;

| 9. | vyzdvihuje důležitou úlohu organizací na místní úrovni, nevládních organizací a sociální ekonomiky při podpoře sociální soudržnosti a začlenění, především v dobách hospodářské krize; vyzývá Komisi, aby zajistila, že jakékoli zjednodušení strukturálních fondů sníží administrativní zátěž těchto organizací; |
| --- | --- |

9.

vyzdvihuje důležitou úlohu organizací na místní úrovni, nevládních organizací a sociální ekonomiky při podpoře sociální soudržnosti a začlenění, především v dobách hospodářské krize; vyzývá Komisi, aby zajistila, že jakékoli zjednodušení strukturálních fondů sníží administrativní zátěž těchto organizací;

| 10. | je obzvlášť znepokojen nerovnoměrností územního dopadu krize na evropském území a jejím tvrdým dopadem na členské státy, které již tak mají nižší životní úroveň, než je průměr EU, a naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby při plánování a provádění konkrétních opatření k řešení hospodářské krize náležitě zohlednily cíl územní soudržnosti; zejména žádá Komisi, aby zajistila přiměřenou geografickou rovnováhu při předkládání konkrétních projektů, které Evropská rada vyžaduje pro povzbuzení investic do infrastruktury a energetické účinnosti; |
| --- | --- |

10.

je obzvlášť znepokojen nerovnoměrností územního dopadu krize na evropském území a jejím tvrdým dopadem na členské státy, které již tak mají nižší životní úroveň, než je průměr EU, a naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby při plánování a provádění konkrétních opatření k řešení hospodářské krize náležitě zohlednily cíl územní soudržnosti; zejména žádá Komisi, aby zajistila přiměřenou geografickou rovnováhu při předkládání konkrétních projektů, které Evropská rada vyžaduje pro povzbuzení investic do infrastruktury a energetické účinnosti;

| 11. | domnívá se, že opatření, jako je flexibilita a zrychlení plateb, uplatňování jednorázových plateb a paušálních sazeb, podpoří a urychlí provádění politiky, zejména v odvětví infrastruktury, energetiky a životního prostředí a v projektech ESF; domnívá se, že v tomto ohledu by Komise měla členským státům poskytnout jednoznačné pokyny; lituje však, že nebyla zohledněna další důležitá opatření, jako např. návrhy na skutečné a okamžité zvýšení likvidity uplatněním výraznějšího zásahu do předběžných plateb v příštích letech; |
| --- | --- |

11.

domnívá se, že opatření, jako je flexibilita a zrychlení plateb, uplatňování jednorázových plateb a paušálních sazeb, podpoří a urychlí provádění politiky, zejména v odvětví infrastruktury, energetiky a životního prostředí a v projektech ESF; domnívá se, že v tomto ohledu by Komise měla členským státům poskytnout jednoznačné pokyny; lituje však, že nebyla zohledněna další důležitá opatření, jako např. návrhy na skutečné a okamžité zvýšení likvidity uplatněním výraznějšího zásahu do předběžných plateb v příštích letech;

| 12. | vítá návrh Komise na zvýšení zálohových plateb s cílem usnadnit provádění projektů poskytováním finančních prostředků na tyto projekty v rané fázi jejich provádění, což omezí potřebu bankovních půjček; naléhavě ovšem vyzývá banky a finanční instituce, aby plně využívaly nástroje, jež mají k dispozici na zachování a podporu půjček v hospodářství a na přechod ke snížení klíčových úrokových sazeb dlužníkům; |
| --- | --- |

12.

vítá návrh Komise na zvýšení zálohových plateb s cílem usnadnit provádění projektů poskytováním finančních prostředků na tyto projekty v rané fázi jejich provádění, což omezí potřebu bankovních půjček; naléhavě ovšem vyzývá banky a finanční instituce, aby plně využívaly nástroje, jež mají k dispozici na zachování a podporu půjček v hospodářství a na přechod ke snížení klíčových úrokových sazeb dlužníkům;

| 13. | klade silný důraz na pozitivní roli, kterou může sehrát politika soudržnosti při posilování solidarity a obnovování důvěry tím, že zavede opatření k zajištění veřejných investic na podporu vnitřní poptávky; |
| --- | --- |

13.

klade silný důraz na pozitivní roli, kterou může sehrát politika soudržnosti při posilování solidarity a obnovování důvěry tím, že zavede opatření k zajištění veřejných investic na podporu vnitřní poptávky;

| 14. | vyzývá členské státy a regionální a místní orgány, aby zabezpečily svůj podíl v souladu s pravidly pro spolufinancování tak, aby prostředky vyčleněné ze strukturálních fondů byly beze zbytku využity; |
| --- | --- |

14.

vyzývá členské státy a regionální a místní orgány, aby zabezpečily svůj podíl v souladu s pravidly pro spolufinancování tak, aby prostředky vyčleněné ze strukturálních fondů byly beze zbytku využity;

| 15. | zdůrazňuje, že pro úspěšnou obnovu hospodářství je důležité přijmout opatření na podporu lidských zdrojů a podnikání, především však na podporu zaměstnanosti; žádá rozhodný postup, který v hospodářství podpoří stranu poptávky, a opatření na pomoc malým a středním podnikům, sociálně-ekonomickým podnikům a místním a regionálním orgánům, aby byla zachována soudržnost a byly zabezpečeny klíčové investice a projekty v infrastruktuře; vyzývá členské státy, aby hojně využívaly strukturální fondy k zajištění tvorby pracovních míst a k podpoře malých a středních podniků, podnikání a odborné přípravy; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že pro úspěšnou obnovu hospodářství je důležité přijmout opatření na podporu lidských zdrojů a podnikání, především však na podporu zaměstnanosti; žádá rozhodný postup, který v hospodářství podpoří stranu poptávky, a opatření na pomoc malým a středním podnikům, sociálně-ekonomickým podnikům a místním a regionálním orgánům, aby byla zachována soudržnost a byly zabezpečeny klíčové investice a projekty v infrastruktuře; vyzývá členské státy, aby hojně využívaly strukturální fondy k zajištění tvorby pracovních míst a k podpoře malých a středních podniků, podnikání a odborné přípravy;

| 16. | vítá návrh, že by investice do energetické účinnosti a využívání obnovitelné energie v oblasti bydlení měly být způsobilé k financování z prostředků Evropského fondu pro regionální rozvoj v rámci celé Unie; naléhavě žádá členské státy a regiony, aby komplexně využívaly této nové možnosti a upravily podle ní své operační programy, aby posilovaly vlastní cestu k udržitelnému rozvoji a investovaly do infrastruktur a inovací šetrných ke klimatu; obecně zdůrazňuje, že je důležité investovat do energetické infrastruktury, což vyšlo najevo například během nedávné krize v dodávkách zemního plynu; |
| --- | --- |

16.

vítá návrh, že by investice do energetické účinnosti a využívání obnovitelné energie v oblasti bydlení měly být způsobilé k financování z prostředků Evropského fondu pro regionální rozvoj v rámci celé Unie; naléhavě žádá členské státy a regiony, aby komplexně využívaly této nové možnosti a upravily podle ní své operační programy, aby posilovaly vlastní cestu k udržitelnému rozvoji a investovaly do infrastruktur a inovací šetrných ke klimatu; obecně zdůrazňuje, že je důležité investovat do energetické infrastruktury, což vyšlo najevo například během nedávné krize v dodávkách zemního plynu;

| 17. | vybízí členské státy, aby zkoumaly součinnosti mezi financováním politiky soudržnosti a ostatními zdroji financování Společenství (TEN-T, TEN-E, Sedmý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj, Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace), jakož i financováním poskytovaným Evropskou investiční bankou a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj; naléhavě žádá členské státy, aby zjednodušily a zlepšily přístup k přidělování finančních prostředků, které poskytují finanční nástroje JESSICA, JASMINE a JEREMIE s cílem podnítit jejich častější využívání malými a středními podniky a zainteresovanými příjemci; |
| --- | --- |

17.

vybízí členské státy, aby zkoumaly součinnosti mezi financováním politiky soudržnosti a ostatními zdroji financování Společenství (TEN-T, TEN-E, Sedmý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj, Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace), jakož i financováním poskytovaným Evropskou investiční bankou a Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj; naléhavě žádá členské státy, aby zjednodušily a zlepšily přístup k přidělování finančních prostředků, které poskytují finanční nástroje JESSICA, JASMINE a JEREMIE s cílem podnítit jejich častější využívání malými a středními podniky a zainteresovanými příjemci;

| 18. | vybízí Komisi, aby doladila opatření, která zlepší přiliv finančních prostředků odpovědným orgánům a aby zvýšila technickou pomoc členským státům a podporovala výměnu osvědčených postupů mezi regiony s cílem zlepšit kvalitu projektů a účinnost jejich provádění; zdůrazňuje, že pro přípravu projektů má velký význam iniciativa JASPERS; vyzývá Komisi, aby podporovala členské státy při případné revizi svých operačních programů; zdůrazňuje nicméně bezprostřední potřebu poskytnout místním a regionálním orgánům informace o těchto změnách; |
| --- | --- |

18.

vybízí Komisi, aby doladila opatření, která zlepší přiliv finančních prostředků odpovědným orgánům a aby zvýšila technickou pomoc členským státům a podporovala výměnu osvědčených postupů mezi regiony s cílem zlepšit kvalitu projektů a účinnost jejich provádění; zdůrazňuje, že pro přípravu projektů má velký význam iniciativa JASPERS; vyzývá Komisi, aby podporovala členské státy při případné revizi svých operačních programů; zdůrazňuje nicméně bezprostřední potřebu poskytnout místním a regionálním orgánům informace o těchto změnách;

| 19. | domnívá se, že schválení osvědčených vnitrostátních systémů řízení a kontroly Komisí má rozhodující význam pro urychlení realizace programu, a vyzývá členské státy k co nejrychlejšímu dokončení procesu informování Komise; |
| --- | --- |

19.

domnívá se, že schválení osvědčených vnitrostátních systémů řízení a kontroly Komisí má rozhodující význam pro urychlení realizace programu, a vyzývá členské státy k co nejrychlejšímu dokončení procesu informování Komise;

| 20. | zdůrazňuje úlohu vzdělání a odborné přípravy při zajišťování dlouhodobé obnovy hospodářství a požaduje aktualizaci opatření dostupných v rámci ESF, jak z hlediska zajištění větší dostupnosti zdrojů, tak z hlediska dosažení vyšší úrovně flexibility; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje úlohu vzdělání a odborné přípravy při zajišťování dlouhodobé obnovy hospodářství a požaduje aktualizaci opatření dostupných v rámci ESF, jak z hlediska zajištění větší dostupnosti zdrojů, tak z hlediska dosažení vyšší úrovně flexibility;

| 21. | žádá Komisi, aby vytvořila odpovídající podrobná kritéria a normy pro důkladné sledování a opakované posuzování účinnosti plánů obnovy na vnitrostátní a regionální úrovni, zejména s ohledem na dodržování požadavků transparentnosti; žádá, aby v roce 2010 bylo provedeno hodnocení účinnosti reforem provedených po přijetí revidovaných nařízení o strukturálních fondech s cílem dále zlepšovat účinnost uvedených opatření a také analyzovat zdroje problémů a důvody jejich opožděného provádění; naléhavě žádá Komisi, aby tato zjištění zohlednila ve svých návrzích na příští generaci programů strukturálních fondů; |
| --- | --- |

21.

žádá Komisi, aby vytvořila odpovídající podrobná kritéria a normy pro důkladné sledování a opakované posuzování účinnosti plánů obnovy na vnitrostátní a regionální úrovni, zejména s ohledem na dodržování požadavků transparentnosti; žádá, aby v roce 2010 bylo provedeno hodnocení účinnosti reforem provedených po přijetí revidovaných nařízení o strukturálních fondech s cílem dále zlepšovat účinnost uvedených opatření a také analyzovat zdroje problémů a důvody jejich opožděného provádění; naléhavě žádá Komisi, aby tato zjištění zohlednila ve svých návrzích na příští generaci programů strukturálních fondů;

| 22. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám členských států. |
| --- | --- |

22.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládám členských států.

---

Čtvrtek 12. března 2009

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/116 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/116

---

Čtvrtek 12. března 2009Lepší kariéra a větší mobilita: evropské partnerství pro výzkumné pracovníky

P6_TA(2009)0125

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 k lepší kariéře a větší mobilitě: evropské partnerství výzkumných pracovníků (2008/2213(INI))

2010/C 87 E/20

Evropský parlament,

s ohledem na sdělení Komise ze dne 23. května 2008 s názvem „Lepší kariéra a větší mobilita: Evropské partnerství pro výzkumné pracovníky“ (KOM(2008)0317) a s ním související pracovní dokumenty útvarů Komise, konkrétně posouzení dopadu (SEK(2008)1911) a jeho shrnutí (SEK(2008)1912),

s ohledem na rozhodnutí Rady 2006/973/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu Lidé, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (1),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 3. prosince 2008 (2),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. června 2001 s názvem „Strategie pro mobilitu v Evropském výzkumném prostoru“ (KOM(2001)0331) a ze dne 18. července 2003 s názvem „Výzkumní pracovníci v Evropském výzkumném prostoru: jedno povolání, mnoho uplatnění“ (KOM(2003)0436) a na doporučení Komise ze dne 11. března 2005 o Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a o Kodexu 2005/251/EC chování pro přijímání výzkumných pracovníků (3),

s ohledem na článek 45 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a stanoviska Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a Výboru pro kulturu a vzdělávání (A6-0067/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že Evropa potřebuje více výzkumných pracovníků mimo jiné schopných provádět hraniční výzkum, kteří jsou nezbytní pro její větší produktivitu a lepší konkurenceschopnost a kteří napomohou dosažení cílů Lisabonské strategie, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Evropa potřebuje více výzkumných pracovníků mimo jiné schopných provádět hraniční výzkum, kteří jsou nezbytní pro její větší produktivitu a lepší konkurenceschopnost a kteří napomohou dosažení cílů Lisabonské strategie,

| B. | vzhledem k tomu, že aby bylo možné přispět k vyřešení nedostatku výzkumných pracovníků, je potřeba podpořit návrat evropských vědců, kteří pracují mimo Evropskou unii, a umožnit vstup vědcům ze třetích zemí, kteří chtějí pracovat v Unii, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že aby bylo možné přispět k vyřešení nedostatku výzkumných pracovníků, je potřeba podpořit návrat evropských vědců, kteří pracují mimo Evropskou unii, a umožnit vstup vědcům ze třetích zemí, kteří chtějí pracovat v Unii,

| C. | vzhledem k tomu, že je nezbytně nutné usnadnit výzkumným pracovníkům v Unii profesní dráhu za atraktivních podmínek, s cílem zajistit dostupnost vysoce kvalifikovaných lidských zdrojů a přilákat také odborníky ze třetích zemí, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že je nezbytně nutné usnadnit výzkumným pracovníkům v Unii profesní dráhu za atraktivních podmínek, s cílem zajistit dostupnost vysoce kvalifikovaných lidských zdrojů a přilákat také odborníky ze třetích zemí,

| D. | vzhledem k tomu, že je potřeba, aby Unie bojovala s negativními hospodářskými trendy zaměřením se na vzdělání a výzkum, a že je nutné učinit vše pro zajištění zaměstnanosti, bezpečnosti a mobility výzkumných pracovníků, aby zůstávali v Unii, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že je potřeba, aby Unie bojovala s negativními hospodářskými trendy zaměřením se na vzdělání a výzkum, a že je nutné učinit vše pro zajištění zaměstnanosti, bezpečnosti a mobility výzkumných pracovníků, aby zůstávali v Unii,

| E. | vzhledem k tomu, že mobilita výzkumných pracovníků je jedním z hlavních faktorů, které umožní plně uskutečnit myšlenku Evropského výzkumného prostoru, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že mobilita výzkumných pracovníků je jedním z hlavních faktorů, které umožní plně uskutečnit myšlenku Evropského výzkumného prostoru,

| F. | vzhledem k tomu, že v zájmu zajištění uspokojivého rozvoje odvětví výzkumu v Evropě musí být zajištěn svobodný pohyb výzkumných pracovníků; vzhledem k tomu, že v tomto ohledu má zásadní význam harmonizovaná spolupráce členských států, ale i veřejného a soukromého sektoru, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že v zájmu zajištění uspokojivého rozvoje odvětví výzkumu v Evropě musí být zajištěn svobodný pohyb výzkumných pracovníků; vzhledem k tomu, že v tomto ohledu má zásadní význam harmonizovaná spolupráce členských států, ale i veřejného a soukromého sektoru,

| G. | vzhledem k tomu, že informace o pracovních příležitostech pro výzkumné pracovníky jsou v mnoha případech omezené, neboť řada výběrových řízení probíhá interně v rámci výzkumných ústavů, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že informace o pracovních příležitostech pro výzkumné pracovníky jsou v mnoha případech omezené, neboť řada výběrových řízení probíhá interně v rámci výzkumných ústavů,

| H. | vzhledem k tomu, že populace výzkumných pracovníků v Evropě stárne, a že je tudíž naléhavě nutné provést opatření, která by umožnila mladým lidem, zejména pak ženám, provozovat atraktivní výzkumnou kariéru, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že populace výzkumných pracovníků v Evropě stárne, a že je tudíž naléhavě nutné provést opatření, která by umožnila mladým lidem, zejména pak ženám, provozovat atraktivní výzkumnou kariéru,

| I. | vzhledem k tomu, že systém kariérního postupu výzkumných pracovníků zůstává v mnoha výzkumných ústavech nepružný a spíše než na dosažených výsledcích je založen na služebním věku těchto pracovníků, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že systém kariérního postupu výzkumných pracovníků zůstává v mnoha výzkumných ústavech nepružný a spíše než na dosažených výsledcích je založen na služebním věku těchto pracovníků,

| J. | vzhledem k tomu, že výzkumné pracovníky odrazují od účasti na projektech mobility složité postupy předkládání žádostí a nedostatečné administrativní dovednosti v souvislosti s vyplňováním dotazníků v cizím jazyce a s registrací patentů, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že výzkumné pracovníky odrazují od účasti na projektech mobility složité postupy předkládání žádostí a nedostatečné administrativní dovednosti v souvislosti s vyplňováním dotazníků v cizím jazyce a s registrací patentů,

| K. | vzhledem k tomu, že řada vysokých škol nepřikládá dosud velký význam sdílení znalostí s průmyslem a se zástupci podnikatelů a společnosti, což vede k nedostatku kontaktů s obchodním světem a oslabuje konkurenceschopnost v Unii, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že řada vysokých škol nepřikládá dosud velký význam sdílení znalostí s průmyslem a se zástupci podnikatelů a společnosti, což vede k nedostatku kontaktů s obchodním světem a oslabuje konkurenceschopnost v Unii,

| L. | vzhledem k tomu, že v rámci mobility výzkumných pracovníků hraje důležitou roli znalost jazyků a že tito pracovníci směřují spíše do zemí, jejichž obyvatelé hovoří rozšířenějšími jazyky, čímž mají ostatní země méně příležitostí těžit z jejich práce, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že v rámci mobility výzkumných pracovníků hraje důležitou roli znalost jazyků a že tito pracovníci směřují spíše do zemí, jejichž obyvatelé hovoří rozšířenějšími jazyky, čímž mají ostatní země méně příležitostí těžit z jejich práce,

| M. | vzhledem k tomu, že mobilita je nedílnou součástí doktorandského vzdělávání, neboť studentům umožňuje získávat širší zkušenosti v oblasti výzkumu a nabízí jim lepší příležitosti pro rozvoj kariéry, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že mobilita je nedílnou součástí doktorandského vzdělávání, neboť studentům umožňuje získávat širší zkušenosti v oblasti výzkumu a nabízí jim lepší příležitosti pro rozvoj kariéry,

| N. | vzhledem k tomu, že mobilita může některým členským státům pomoci překonat potíže s odbornou přípravou jejich vlastních mladých výzkumných pracovníků v oblastech, kde je nedostatek doktorandů nebo které se vyznačují nedostatečnou infrastrukturou pro výzkum, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že mobilita může některým členským státům pomoci překonat potíže s odbornou přípravou jejich vlastních mladých výzkumných pracovníků v oblastech, kde je nedostatek doktorandů nebo které se vyznačují nedostatečnou infrastrukturou pro výzkum,

| O. | vzhledem k tomu, že je třeba zlepšit spolupráci mezi vědeckými ústavy, podniky a průmyslem s cílem zajistit výměnu znalostí, větší inovaci a efektivnější využití finančních prostředků, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že je třeba zlepšit spolupráci mezi vědeckými ústavy, podniky a průmyslem s cílem zajistit výměnu znalostí, větší inovaci a efektivnější využití finančních prostředků,

| P. | vzhledem k tomu, že účast výzkumných pracovníků na výzkumných programech Unie je vynikající příležitostí k podpoře jejich kariéry, neboť dává vzniknout konkurenci na mezinárodní úrovni, umožňuje přístup k nadnárodním výzkumným sítím a vyšším finančním prostředkům umožňujícím těmto pracovníkům zlepšit jejich vlastní výzkumná zařízení, |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že účast výzkumných pracovníků na výzkumných programech Unie je vynikající příležitostí k podpoře jejich kariéry, neboť dává vzniknout konkurenci na mezinárodní úrovni, umožňuje přístup k nadnárodním výzkumným sítím a vyšším finančním prostředkům umožňujícím těmto pracovníkům zlepšit jejich vlastní výzkumná zařízení,

| Q. | vzhledem k tomu, že ženy jsou ve většině vědeckých a inženýrských oblastí a na manažerských postech zastoupeny stále v nedostatečném počtu, |
| --- | --- |

Q.

vzhledem k tomu, že ženy jsou ve většině vědeckých a inženýrských oblastí a na manažerských postech zastoupeny stále v nedostatečném počtu,

Otevřený proces přijímání pracovníků a přenositelnost grantů

| 1. | vítá a podporuje iniciativu Komise v oblasti evropského partnerství pro výzkumné pracovníky a domnívá se, že navrhovaná opatření by měla být účinná při odstraňování základních překážek bránících vytvoření Evropského výzkumného prostoru; |
| --- | --- |

1.

vítá a podporuje iniciativu Komise v oblasti evropského partnerství pro výzkumné pracovníky a domnívá se, že navrhovaná opatření by měla být účinná při odstraňování základních překážek bránících vytvoření Evropského výzkumného prostoru;

| 2. | zdůrazňuje, že na vytvoření evropského výzkumného systému světové úrovně prostřednictvím širokého partnerství mezi Komisí a členskými státy se musí plně podílet všichni partneři na regionální, státní a evropské úrovni; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že na vytvoření evropského výzkumného systému světové úrovně prostřednictvím širokého partnerství mezi Komisí a členskými státy se musí plně podílet všichni partneři na regionální, státní a evropské úrovni;

| 3. | zdůrazňuje nezbytnost přijmout závazek ve vztahu k navrhované iniciativě přijetím konkrétních návrhů a zajistit rychlé pokračování cílů výše uvedeného zvláštního programu Lidé; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje nezbytnost přijmout závazek ve vztahu k navrhované iniciativě přijetím konkrétních návrhů a zajistit rychlé pokračování cílů výše uvedeného zvláštního programu Lidé;

| 4. | vyzývá k lepší dostupnosti a transparentnosti informací o pracovních příležitostech pro výzkumné pracovníky a k větší otevřenosti postupů přijímání pracovníků ze strany veřejných institucí; domnívá se, že informace o přijímání pracovníků by měly být zveřejňovány na internetových stránkách příslušných vědeckých ústavů a na internetových stránkách EURAXESS; |
| --- | --- |

4.

vyzývá k lepší dostupnosti a transparentnosti informací o pracovních příležitostech pro výzkumné pracovníky a k větší otevřenosti postupů přijímání pracovníků ze strany veřejných institucí; domnívá se, že informace o přijímání pracovníků by měly být zveřejňovány na internetových stránkách příslušných vědeckých ústavů a na internetových stránkách EURAXESS;

| 5. | poukazuje na nutnost v budoucnu definovat a ustanovit jednotný kariérní model EU v oblasti výzkumu a zavést integrovaný informační systém o pracovních nabídkách a smlouvách na zajištění odborné přípravy v oblasti výzkumu v Evropské unii; považuje to za klíčový předpoklad pro vytvoření jednotného trhu práce pro výzkumné pracovníky; |
| --- | --- |

5.

poukazuje na nutnost v budoucnu definovat a ustanovit jednotný kariérní model EU v oblasti výzkumu a zavést integrovaný informační systém o pracovních nabídkách a smlouvách na zajištění odborné přípravy v oblasti výzkumu v Evropské unii; považuje to za klíčový předpoklad pro vytvoření jednotného trhu práce pro výzkumné pracovníky;

| 6. | kromě toho v souvislosti s potřebou zapojení všech partnerů zdůrazňuje na jedné straně důležitost odhodlání členských států se na tomto procesu podílet a na straně druhé odpovědnost Komise za podporu procesu a součinnosti všech partnerů prostřednictvím vypracovávání a šíření podpůrných materiálů, přesných informací a umožňování výměny osvědčených postupů; |
| --- | --- |

6.

kromě toho v souvislosti s potřebou zapojení všech partnerů zdůrazňuje na jedné straně důležitost odhodlání členských států se na tomto procesu podílet a na straně druhé odpovědnost Komise za podporu procesu a součinnosti všech partnerů prostřednictvím vypracovávání a šíření podpůrných materiálů, přesných informací a umožňování výměny osvědčených postupů;

| 7. | naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby vyvinuly normy pro vzájemné uznávání kvalifikací v oblasti výzkumu, a zejména neformálních kvalifikací; |
| --- | --- |

7.

naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby vyvinuly normy pro vzájemné uznávání kvalifikací v oblasti výzkumu, a zejména neformálních kvalifikací;

| 8. | znovu připomíná význam doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. dubna 2008 o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní učení (4) a vyzývá Komisi, aby podporovala členské státy při vypracování jejich vlastního vnitrostátního rámce kvalifikací do roku 2010 v návaznosti na evropský rámec kvalifikací a byla jim nápomocna; |
| --- | --- |

8.

znovu připomíná význam doporučení Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. dubna 2008 o zavedení evropského rámce kvalifikací pro celoživotní učení (4) a vyzývá Komisi, aby podporovala členské státy při vypracování jejich vlastního vnitrostátního rámce kvalifikací do roku 2010 v návaznosti na evropský rámec kvalifikací a byla jim nápomocna;

| 9. | naléhavě žádá členské státy, aby se znovu pokusily uskutečnit zásady stanovené ve výše uvedené Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a v Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků; |
| --- | --- |

9.

naléhavě žádá členské státy, aby se znovu pokusily uskutečnit zásady stanovené ve výše uvedené Evropské chartě pro výzkumné pracovníky a v Kodexu chování pro přijímání výzkumných pracovníků;

| 10. | vybízí členské státy a veřejné výzkumné ústavy, aby výzkumným pracovníkům poskytly nezbytnou podporu tím, že usnadní postupy pro předkládání žádostí a přístup výzkumných pracovníků k finančním prostředkům, mimo jiné také pomocí individuálních grantů, které podporují svobodu výzkumných pracovníků věnovat se předmětům výzkumu podle vlastního výběru; v tomto směru vyzývá členské státy a Komisi, aby zaručily jednotné formuláře přihlášek k účasti na projektech mobility výzkumných pracovníků; |
| --- | --- |

10.

vybízí členské státy a veřejné výzkumné ústavy, aby výzkumným pracovníkům poskytly nezbytnou podporu tím, že usnadní postupy pro předkládání žádostí a přístup výzkumných pracovníků k finančním prostředkům, mimo jiné také pomocí individuálních grantů, které podporují svobodu výzkumných pracovníků věnovat se předmětům výzkumu podle vlastního výběru; v tomto směru vyzývá členské státy a Komisi, aby zaručily jednotné formuláře přihlášek k účasti na projektech mobility výzkumných pracovníků;

| 11. | vyzývá Radu, Komisi a členské státy, aby zohledňovaly programy mobility a partnerství se třetími zeměmi, jako je Erasmus Mundus, v rámci vzájemné součinnosti v profesní dráze a požadavků na mobilitu všech výzkumných pracovníků, kteří se těchto programů účastní; |
| --- | --- |

11.

vyzývá Radu, Komisi a členské státy, aby zohledňovaly programy mobility a partnerství se třetími zeměmi, jako je Erasmus Mundus, v rámci vzájemné součinnosti v profesní dráze a požadavků na mobilitu všech výzkumných pracovníků, kteří se těchto programů účastní;

| 12. | vybízí členské státy a Komisi, aby přehodnotily nezbytné podmínky pro zavedení přenositelnosti individuálních výzkumných grantů, umožní-li to financujícím subjektům uspokojit lépe jejich potřeby v souvislosti s výzkumem a usnadní-li to přístup výzkumných pracovníků k zařízením pro výzkum, která jim jejich domovské ústavy nemohou poskytnout; domnívá se, že toto přehodnocení by se mělo týkat zejména důsledků přenositelnosti pro výzkumná pracoviště v členských státech a nebezpečí „nerovnoměrného rozmístění výzkumných pracovníků“ v rámci Unie a v třetích zemí; |
| --- | --- |

12.

vybízí členské státy a Komisi, aby přehodnotily nezbytné podmínky pro zavedení přenositelnosti individuálních výzkumných grantů, umožní-li to financujícím subjektům uspokojit lépe jejich potřeby v souvislosti s výzkumem a usnadní-li to přístup výzkumných pracovníků k zařízením pro výzkum, která jim jejich domovské ústavy nemohou poskytnout; domnívá se, že toto přehodnocení by se mělo týkat zejména důsledků přenositelnosti pro výzkumná pracoviště v členských státech a nebezpečí „nerovnoměrného rozmístění výzkumných pracovníků“ v rámci Unie a v třetích zemí;

| 13. | domnívá se, že nárůst mobility výzkumných pracovníků a posílení zdrojů těch institucí, které lákají výzkumné pracovníky z jiných členských států, podpoří špičková odborná centra a rozšíří povědomí o jejich vynikající úrovni po celé Unii; |
| --- | --- |

13.

domnívá se, že nárůst mobility výzkumných pracovníků a posílení zdrojů těch institucí, které lákají výzkumné pracovníky z jiných členských států, podpoří špičková odborná centra a rozšíří povědomí o jejich vynikající úrovni po celé Unii;

| 14. | zdůrazňuje význam naprosté otevřenosti a transparentnosti postupů výběru a povyšování výzkumných pracovníků z řad mužů a žen; vyzývá členské státy, aby v subjektech, které odpovídají za zaměstnávání a povyšování vědeckých pracovníků, zajistily větší rovnováhu mezi muži a ženami; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje význam naprosté otevřenosti a transparentnosti postupů výběru a povyšování výzkumných pracovníků z řad mužů a žen; vyzývá členské státy, aby v subjektech, které odpovídají za zaměstnávání a povyšování vědeckých pracovníků, zajistily větší rovnováhu mezi muži a ženami;

| 15. | domnívá se, že mobilita výzkumných pracovníků v Evropě by měla získat prioritní postavení, aby bylo zaručeno, že znalosti budou rozšiřovány a inovativní hraniční výzkum v různých oborech přiláká zapálené a kvalifikované výzkumné pracovníky a zajistí navýšení finančních zdrojů; |
| --- | --- |

15.

domnívá se, že mobilita výzkumných pracovníků v Evropě by měla získat prioritní postavení, aby bylo zaručeno, že znalosti budou rozšiřovány a inovativní hraniční výzkum v různých oborech přiláká zapálené a kvalifikované výzkumné pracovníky a zajistí navýšení finančních zdrojů;

| 16. | vyzývá k tomu, aby byly usnadněna možnost výměnných pobytů vědců a výzkumných pracovníků ze třetích zemí pomocí zavedení takových opatření, jako jsou například speciální víza pro výzkumné pracovníky; |
| --- | --- |

16.

vyzývá k tomu, aby byly usnadněna možnost výměnných pobytů vědců a výzkumných pracovníků ze třetích zemí pomocí zavedení takových opatření, jako jsou například speciální víza pro výzkumné pracovníky;

| 17. | domnívá se, že větší mobility by mělo být dosaženo posílením zájmů výzkumných institucí a univerzit a jejich výhod, aby mohly zajistit hostování výzkumných pracovníků z jiných členských států za pomoci systému „výzkumných poukazů“; domnívá se, že takový výzkumný poukaz by měl převádět peníze určené pro výzkumné pracovníky a následovat je při jejich účasti na vědeckých výzkumech v jiných členských státech než v jejich vlastních státech; domnívá se rovněž, že tato přidaná podpora mobility výzkumných pracovníků by měla být doplňkem stávajících systémů financování a že výzkumný poukaz bude pro členské státy a pro výzkumné ústavy podnětem, aby soutěžily v získávání těch nejtalentovanějších vědců; |
| --- | --- |

17.

domnívá se, že větší mobility by mělo být dosaženo posílením zájmů výzkumných institucí a univerzit a jejich výhod, aby mohly zajistit hostování výzkumných pracovníků z jiných členských států za pomoci systému „výzkumných poukazů“; domnívá se, že takový výzkumný poukaz by měl převádět peníze určené pro výzkumné pracovníky a následovat je při jejich účasti na vědeckých výzkumech v jiných členských státech než v jejich vlastních státech; domnívá se rovněž, že tato přidaná podpora mobility výzkumných pracovníků by měla být doplňkem stávajících systémů financování a že výzkumný poukaz bude pro členské státy a pro výzkumné ústavy podnětem, aby soutěžily v získávání těch nejtalentovanějších vědců;

Uspokojení potřeb mobilních výzkumných pracovníků spojených se sociálním zabezpečením a penzijním připojištěním

| 18. | naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby prověřily možnost vytvoření evropského penzijního fondu pro výzkumné pracovníky, a to bez ohledu na délku jejich smlouvy; |
| --- | --- |

18.

naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby prověřily možnost vytvoření evropského penzijního fondu pro výzkumné pracovníky, a to bez ohledu na délku jejich smlouvy;

| 19. | připomíná, že členský stát může vypracovat souhrnný vnitrostátní akční plán vedoucí ke komplexnímu evropskému partnerství jen tím, že do politiky pro oblast výzkumu zařadí názory výzkumných pracovníků, vnitrostátních výzkumných institucí a zúčastněných osob; |
| --- | --- |

19.

připomíná, že členský stát může vypracovat souhrnný vnitrostátní akční plán vedoucí ke komplexnímu evropskému partnerství jen tím, že do politiky pro oblast výzkumu zařadí názory výzkumných pracovníků, vnitrostátních výzkumných institucí a zúčastněných osob;

Atraktivní zaměstnání a pracovní podmínky

| 20. | vyzývá členské státy a veřejné výzkumné ústavy, aby zahraničním výzkumným pracovníkům poskytly nezbytnou podporu i tím, že jim pomohou nalézt ubytování a školy a zařízení pro péči o děti; domnívá se, že informace o těchto službách by měly být zveřejňovány na všech internetových stránkách pro přijímání výzkumných pracovníků; |
| --- | --- |

20.

vyzývá členské státy a veřejné výzkumné ústavy, aby zahraničním výzkumným pracovníkům poskytly nezbytnou podporu i tím, že jim pomohou nalézt ubytování a školy a zařízení pro péči o děti; domnívá se, že informace o těchto službách by měly být zveřejňovány na všech internetových stránkách pro přijímání výzkumných pracovníků;

| 21. | vyzývá k vytvoření flexibilnějších pracovních podmínek pro výzkumné pracovnice i pracovníky, jež by jim umožnily sladit pracovní život s rodinným životem, a vyzývá k odstranění rozdílů v platech žen a mužů pracujících v oblasti výzkumu; |
| --- | --- |

21.

vyzývá k vytvoření flexibilnějších pracovních podmínek pro výzkumné pracovnice i pracovníky, jež by jim umožnily sladit pracovní život s rodinným životem, a vyzývá k odstranění rozdílů v platech žen a mužů pracujících v oblasti výzkumu;

| 22. | vyzývá členské státy, aby přijaly opatření umožňující sloučení rodin v případě, že oba partneři jsou výzkumnými pracovníky; |
| --- | --- |

22.

vyzývá členské státy, aby přijaly opatření umožňující sloučení rodin v případě, že oba partneři jsou výzkumnými pracovníky;

| 23. | naléhavě žádá členské státy, aby se odlivu mozků v Unii bránily tím, že budou lépe využívat možností, jež jim nabízejí režimy financování již zmíněného zvláštního programu Lidé; vyzývá členské státy, aby návrat výzkumných pracovníků do jejich domovského ústavu učinily atraktivnějším tím, že jim zvýší plat nebo jim nabídnou další výhody, aby mohli pracovat za srovnatelných ekonomických podmínek, jakým se těšili během svého období mobility; |
| --- | --- |

23.

naléhavě žádá členské státy, aby se odlivu mozků v Unii bránily tím, že budou lépe využívat možností, jež jim nabízejí režimy financování již zmíněného zvláštního programu Lidé; vyzývá členské státy, aby návrat výzkumných pracovníků do jejich domovského ústavu učinily atraktivnějším tím, že jim zvýší plat nebo jim nabídnou další výhody, aby mohli pracovat za srovnatelných ekonomických podmínek, jakým se těšili během svého období mobility;

| 24. | vyzývá členské státy a veřejné výzkumné ústavy, aby zlepšily kariéry výzkumných pracovníků tím, že podpoří reformy, které trhu práce výzkumných pracovníků přinesou větší konkurenceschopnost a menší omezení způsobená příslušností k danému ústavu; domnívá se, že výzkumnému pracovníkovi by měl být při jeho přijetí uznán jeho výzkumný pobyt na zahraniční vzdělávací instituci; |
| --- | --- |

24.

vyzývá členské státy a veřejné výzkumné ústavy, aby zlepšily kariéry výzkumných pracovníků tím, že podpoří reformy, které trhu práce výzkumných pracovníků přinesou větší konkurenceschopnost a menší omezení způsobená příslušností k danému ústavu; domnívá se, že výzkumnému pracovníkovi by měl být při jeho přijetí uznán jeho výzkumný pobyt na zahraniční vzdělávací instituci;

| 25. | vyjadřuje své znepokojení nad tím, že neexistují pružné smlouvy se zkušenými výzkumnými pracovníky a s výzkumnými pracovníky na konci profesní dráhy, což je překážkou jejich mobility a brání to náležité výměně poznatků a zkušeností; vyjadřuje své politování nad tím, že soukromý sektor někdy postrádá opatření pro přístup k zaměstnancům a jejich řízení podobná opatřením ve veřejném sektoru; |
| --- | --- |

25.

vyjadřuje své znepokojení nad tím, že neexistují pružné smlouvy se zkušenými výzkumnými pracovníky a s výzkumnými pracovníky na konci profesní dráhy, což je překážkou jejich mobility a brání to náležité výměně poznatků a zkušeností; vyjadřuje své politování nad tím, že soukromý sektor někdy postrádá opatření pro přístup k zaměstnancům a jejich řízení podobná opatřením ve veřejném sektoru;

| 26. | vyzývá členské státy, aby usnadnily účast v sedmém rámcovém programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (5) tím, že zajistí efektivní podpůrné služby, zejména vnitrostátní kontaktní místa, s cílem lépe využít možností spolufinancování; |
| --- | --- |

26.

vyzývá členské státy, aby usnadnily účast v sedmém rámcovém programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (5) tím, že zajistí efektivní podpůrné služby, zejména vnitrostátní kontaktní místa, s cílem lépe využít možností spolufinancování;

| 27. | vyzývá členské státy a veřejné výzkumné ústavy, aby podpořily mobilitu a přispěly k tomu, že mobilita výzkumných pracovníků bude považována za velmi silné doporučení při jejich přijetí a kariérním postupu po jejich návratu z pobytu v jiném členském státě; |
| --- | --- |

27.

vyzývá členské státy a veřejné výzkumné ústavy, aby podpořily mobilitu a přispěly k tomu, že mobilita výzkumných pracovníků bude považována za velmi silné doporučení při jejich přijetí a kariérním postupu po jejich návratu z pobytu v jiném členském státě;

| 28. | domnívá se, že členské státy musí i nadále zvyšovat rozpočtové zdroje určené na výzkum coby prostředek pro vytváření kvalitních pracovních míst, které jsou v souladu se základními etickými principy a s Listinou základních práv Evropské unie; |
| --- | --- |

28.

domnívá se, že členské státy musí i nadále zvyšovat rozpočtové zdroje určené na výzkum coby prostředek pro vytváření kvalitních pracovních míst, které jsou v souladu se základními etickými principy a s Listinou základních práv Evropské unie;

Zlepšení odborné přípravy, znalostí a zkušeností evropských výzkumných pracovníků

| 29. | vybízí členské státy, aby zkušenosti, které vědečtí pracovníci získali v odvětví průmyslu, považovaly za cenný přínos usnadňující jejich postup v zaměstnání, s cílem zlepšit mobilitu mezi soukromým a veřejným sektorem; |
| --- | --- |

29.

vybízí členské státy, aby zkušenosti, které vědečtí pracovníci získali v odvětví průmyslu, považovaly za cenný přínos usnadňující jejich postup v zaměstnání, s cílem zlepšit mobilitu mezi soukromým a veřejným sektorem;

| 30. | vyzývá členské státy k investicím do aplikovaného výzkumu, aby tak zajistily užší spolupráci mezi univerzitami, výzkumnými pracovišti a soukromým sektorem; |
| --- | --- |

30.

vyzývá členské státy k investicím do aplikovaného výzkumu, aby tak zajistily užší spolupráci mezi univerzitami, výzkumnými pracovišti a soukromým sektorem;

| 31. | naléhavě žádá členské státy, aby mladým vědcům usnadnily jejich kariéru tím, že jim například poskytnou více prostředků a že systém postupu v zaměstnání založí na jiných kritériích, než je služební věk, např. na schopnostech inovace, účasti na stážích v podnicích; |
| --- | --- |

31.

naléhavě žádá členské státy, aby mladým vědcům usnadnily jejich kariéru tím, že jim například poskytnou více prostředků a že systém postupu v zaměstnání založí na jiných kritériích, než je služební věk, např. na schopnostech inovace, účasti na stážích v podnicích;

| 32. | naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby přehodnotily právní status studentů v doktorandských programech (Ph.D.) v členských státech a prozkoumaly možnosti zavedení jednotného statusu studenta doktorandského programu v rámci pracovněprávních předpisů členských států; |
| --- | --- |

32.

naléhavě žádá Komisi a členské státy, aby přehodnotily právní status studentů v doktorandských programech (Ph.D.) v členských státech a prozkoumaly možnosti zavedení jednotného statusu studenta doktorandského programu v rámci pracovněprávních předpisů členských států;

| 33. | naléhavě žádá členské státy, aby podporovaly zlepšování profesních vyhlídek mladých výzkumných pracovníků mimo jiné tím, že usnadní mezioborovou odbornou přípravu a ocení hodnotu mobility napříč obory; |
| --- | --- |

33.

naléhavě žádá členské státy, aby podporovaly zlepšování profesních vyhlídek mladých výzkumných pracovníků mimo jiné tím, že usnadní mezioborovou odbornou přípravu a ocení hodnotu mobility napříč obory;

| 34. | vyzývá členské státy, aby usnadnily inovaci tak, že budou podporovat mezioborovou a víceoborovou a mezinárodní mobilitu služebně starších výzkumných pracovníků, mimo jiné také jako příspěvek k výuce mladých výzkumných pracovníků; |
| --- | --- |

34.

vyzývá členské státy, aby usnadnily inovaci tak, že budou podporovat mezioborovou a víceoborovou a mezinárodní mobilitu služebně starších výzkumných pracovníků, mimo jiné také jako příspěvek k výuce mladých výzkumných pracovníků;

| 35. | důrazně doporučuje lepší odbornou přípravu výzkumných pracovníků v průběhu jejich profesní dráhy, aby se tak zvýšila jejich zaměstnatelnost a možnost postupu; |
| --- | --- |

35.

důrazně doporučuje lepší odbornou přípravu výzkumných pracovníků v průběhu jejich profesní dráhy, aby se tak zvýšila jejich zaměstnatelnost a možnost postupu;

| 36. | zdůrazňuje, že základy pro špičkový výzkum jsou ve společnosti založené na znalostech pokládány již ve škole; vyzývá proto členské státy, aby dostály svým rozpočtovým slibům v oblasti vzdělávání; |
| --- | --- |

36.

zdůrazňuje, že základy pro špičkový výzkum jsou ve společnosti založené na znalostech pokládány již ve škole; vyzývá proto členské státy, aby dostály svým rozpočtovým slibům v oblasti vzdělávání;

| 37. | vyzývá Radu, Komisi a členské státy, aby v souhrnném rozpočtu posílily množství prostředků na vědecký výzkum, které by měly do roku 2010 podle přijatého závazku dosáhnout v průměru 3 % růstu a vyškolit dalších 600 000 výzkumných pracovníků; |
| --- | --- |

37.

vyzývá Radu, Komisi a členské státy, aby v souhrnném rozpočtu posílily množství prostředků na vědecký výzkum, které by měly do roku 2010 podle přijatého závazku dosáhnout v průměru 3 % růstu a vyškolit dalších 600 000 výzkumných pracovníků;

| 38. | zdůrazňuje, že by měla být zvláštní pozornost věnována studentům Ph.D., neboť tato fáze obvykle představuje začátek výzkumné kariéry; domnívá se, že mobilita mladých výzkumných pracovníků, zejména v sítích excelence, by zvýšila jejich potenciál přispívat k rozvoji evropského výzkumu; |
| --- | --- |

38.

zdůrazňuje, že by měla být zvláštní pozornost věnována studentům Ph.D., neboť tato fáze obvykle představuje začátek výzkumné kariéry; domnívá se, že mobilita mladých výzkumných pracovníků, zejména v sítích excelence, by zvýšila jejich potenciál přispívat k rozvoji evropského výzkumu;

| 39. | naléhavě žádá členské státy, aby zlepšily propojení a mobilitu výzkumných pracovníků a vedoucích pracovníků mezi akademickou půdou a průmyslem prostřednictvím specializovaných programů, jako je např. program „Conventions Industrielles de Formation par la Recherche“ (CIFRE) ve Francii; |
| --- | --- |

39.

naléhavě žádá členské státy, aby zlepšily propojení a mobilitu výzkumných pracovníků a vedoucích pracovníků mezi akademickou půdou a průmyslem prostřednictvím specializovaných programů, jako je např. program „Conventions Industrielles de Formation par la Recherche“ (CIFRE) ve Francii;

| 40. | má za to, že posílení výměny v rámci příslušných programů Unie v oblasti vysokoškolského vzdělávání se zaměřením na výzkum připraví generace budoucích evropských výzkumných pracovníků, a posílí tak dynamiku vědeckovýzkumného odvětví; |
| --- | --- |

40.

má za to, že posílení výměny v rámci příslušných programů Unie v oblasti vysokoškolského vzdělávání se zaměřením na výzkum připraví generace budoucích evropských výzkumných pracovníků, a posílí tak dynamiku vědeckovýzkumného odvětví;

*

* *

| 41. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě a Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

41.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě a Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 269.

(2)  Úř. věst. C 175, 28.7.2009, s. 81.

(3)  Úř. věst. L 75, 22.3.2005, s. 67.

(4)  Úř. věst. C 111, 6.5.2008, s. 1.

(5)  Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/122 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/122

---

Čtvrtek 12. března 2009Ochrana spotřebitelů, zejména nezletilých, s ohledem na používání videoher

P6_TA(2009)0126

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o ochraně spotřebitelů, zejména nezletilých, s ohledem na používání videoher (2008/2173(INI))

2010/C 87 E/21

Evropský parlament,

s ohledem na sdělení Komise ze dne 22. dubna 2008 o ochraně spotřebitelů, zejména nezletilých, s ohledem na používání videoher (KOM(2008)0207),

s ohledem na usnesení Rady ze dne 1. března 2002 o ochraně spotřebitelů, zejména mladých lidí, pomocí označování určitých videoher a počítačových her podle věkových skupin (1),

s ohledem na doporučení Evropského parlamentu a Rady 2006/952/ES ze dne 20. prosince 2006 o ochraně nezletilých osob a lidské důstojnosti a o právu na odpověď v souvislosti s konkurenceschopností evropského průmyslu audiovizuálních a on-line informačních služeb (2),

s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. prosince 2007 o evropském přístupu k mediální gramotnosti v digitálním prostředí (KOM(2007)0833),

s ohledem na článek 45 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a stanoviska Výboru pro kulturu a vzdělávání a Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A6-0051/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že popularita videoher v Evropě je stále větší a neustále roste a že trh s videohrami se rychle rozrůstá, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že popularita videoher v Evropě je stále větší a neustále roste a že trh s videohrami se rychle rozrůstá,

| B. | vzhledem k tomu, že většina videoher nemá násilný obsah a skýtá svým uživatelům zábavu, která často přispívá k rozvoji různých dovedností a znalostí, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že většina videoher nemá násilný obsah a skýtá svým uživatelům zábavu, která často přispívá k rozvoji různých dovedností a znalostí,

| C. | vzhledem k tomu, že v minulosti se videohry zaměřovaly zejména na nezletilé, avšak v současnosti je více videoher vytvářeno zvláště pro dospělé, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že v minulosti se videohry zaměřovaly zejména na nezletilé, avšak v současnosti je více videoher vytvářeno zvláště pro dospělé,

| D. | vzhledem k tomu, že trh s videohrami je globalizovaný, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že trh s videohrami je globalizovaný,

| E. | vzhledem k tomu, že rozhodování o opatřeních omezení prodeje videoher nebo o jejich zákazu je v pravomoci členských států, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že rozhodování o opatřeních omezení prodeje videoher nebo o jejich zákazu je v pravomoci členských států,

| F. | vzhledem k tomu, že v zájmu ochrany duševního zdraví dětí se vyžaduje nulová tolerance a přijetí nekompromisních opatření proti násilí na dětech v souvislosti s videohrami; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že v zájmu ochrany duševního zdraví dětí se vyžaduje nulová tolerance a přijetí nekompromisních opatření proti násilí na dětech v souvislosti s videohrami;

| 1. | vítá výše zmíněné sdělení Komise o ochraně spotřebitelů, zejména nezletilých, s ohledem na používání videoher; |
| --- | --- |

1.

vítá výše zmíněné sdělení Komise o ochraně spotřebitelů, zejména nezletilých, s ohledem na používání videoher;

| 2. | podtrhuje přínos odvětví hraček pro dosažení cílů lisabonské agendy a zdůrazňuje multikulturní aspekty mnoha her; |
| --- | --- |

2.

podtrhuje přínos odvětví hraček pro dosažení cílů lisabonské agendy a zdůrazňuje multikulturní aspekty mnoha her;

| 3. | zdůrazňuje, že videohry jsou velmi podnětné a kromě zábavy je lze rovněž používat pro účely vzdělávání; je toho názoru, že by školy měly videohrám věnovat pozornost a informovat děti a rodiče o přínosech a nevýhodách, které mohou videohry mít; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že videohry jsou velmi podnětné a kromě zábavy je lze rovněž používat pro účely vzdělávání; je toho názoru, že by školy měly videohrám věnovat pozornost a informovat děti a rodiče o přínosech a nevýhodách, které mohou videohry mít;

| 4. | zdůrazňuje, že videohry jsou jednou z oblíbených odpočinkových aktivit občanů bez rozdílu věku a sociálního původu; uznává vzdělávací hodnotu videoher včetně toho, že umožňují nezletilým seznámit se s novými technologiemi; sdílí však obavy Komise týkající se možných nebezpečí spojených s nevhodným používáním videoher ze strany nezletilých; |
| --- | --- |

4.

zdůrazňuje, že videohry jsou jednou z oblíbených odpočinkových aktivit občanů bez rozdílu věku a sociálního původu; uznává vzdělávací hodnotu videoher včetně toho, že umožňují nezletilým seznámit se s novými technologiemi; sdílí však obavy Komise týkající se možných nebezpečí spojených s nevhodným používáním videoher ze strany nezletilých;

| 5. | je toho názoru, že videohry mohou stimulovat učení se faktům a dovednostem, jako jsou strategické myšlení, tvořivost, spolupráce a inovativní myšlení, což jsou dovednosti důležité pro informační společnost; |
| --- | --- |

5.

je toho názoru, že videohry mohou stimulovat učení se faktům a dovednostem, jako jsou strategické myšlení, tvořivost, spolupráce a inovativní myšlení, což jsou dovednosti důležité pro informační společnost;

| 6. | zdůrazňuje přínos videoher pro lékařství, a zejména prokázaný účinek tzv. videoherní terapie v rámci rehabilitace pacientů po mozkové příhodě, osob s traumatickým poraněním mozku, osob trpících svalovými problémy a autistických dětí; |
| --- | --- |

6.

zdůrazňuje přínos videoher pro lékařství, a zejména prokázaný účinek tzv. videoherní terapie v rámci rehabilitace pacientů po mozkové příhodě, osob s traumatickým poraněním mozku, osob trpících svalovými problémy a autistických dětí;

| 7. | je toho názoru, že harmonizovaná pravidla pro označování videoher by zajistila lepší znalost systémů označování a zároveň by přispěla k účinnému fungování vnitřního trhu; proto vítá úsilí Rady a Komise podporovat přijetí pravidel pro označování videoher na úrovni EU a vytvoření dobrovolného kodexu chování pro interaktivní hry určené dětem; |
| --- | --- |

7.

je toho názoru, že harmonizovaná pravidla pro označování videoher by zajistila lepší znalost systémů označování a zároveň by přispěla k účinnému fungování vnitřního trhu; proto vítá úsilí Rady a Komise podporovat přijetí pravidel pro označování videoher na úrovni EU a vytvoření dobrovolného kodexu chování pro interaktivní hry určené dětem;

| 8. | upozorňuje, že podmínky na trhu se výrazně změnily od doby, kdy se videohry převážně kupovaly v obchodech a hrály se na počítači nebo na konzole, až do současného stavu, kdy je videohry možné koupit na internetu nebo je z internetu stáhnout; |
| --- | --- |

8.

upozorňuje, že podmínky na trhu se výrazně změnily od doby, kdy se videohry převážně kupovaly v obchodech a hrály se na počítači nebo na konzole, až do současného stavu, kdy je videohry možné koupit na internetu nebo je z internetu stáhnout;

| 9. | upozorňuje, že videohry je možné hrát na různém vybavení, jako jsou herní konzoly, osobní počítače, stále častěji však i na mobilních zařízeních, jako je mobilní telefon; |
| --- | --- |

9.

upozorňuje, že videohry je možné hrát na různém vybavení, jako jsou herní konzoly, osobní počítače, stále častěji však i na mobilních zařízeních, jako je mobilní telefon;

| 10. | připomíná, že videohry jsou stále více interaktivní nebo dokonce mají dynamický obsah, který umožňuje uživatelům, aby sami vytvářeli některé části her; upozorňuje, že uživatelé se mohou stále častěji účastnit diskusních fór, textových i hlasových chatů, a mohou se rovněž stát členy společenství, která jsou součástí některých videoher; připomíná, že trh je diferenciovaný a že více her je určeno zvláště pro dospělé; |
| --- | --- |

10.

připomíná, že videohry jsou stále více interaktivní nebo dokonce mají dynamický obsah, který umožňuje uživatelům, aby sami vytvářeli některé části her; upozorňuje, že uživatelé se mohou stále častěji účastnit diskusních fór, textových i hlasových chatů, a mohou se rovněž stát členy společenství, která jsou součástí některých videoher; připomíná, že trh je diferenciovaný a že více her je určeno zvláště pro dospělé;

| 11. | je toho názoru, že současné trendy zvýrazňují význam, který má zajištění přiměřené ochrany mladistvých mimo jiné tím, že jim bude zamezeno v tom, aby mohly získat přístup ke hrám se škodlivým obsahem; |
| --- | --- |

11.

je toho názoru, že současné trendy zvýrazňují význam, který má zajištění přiměřené ochrany mladistvých mimo jiné tím, že jim bude zamezeno v tom, aby mohly získat přístup ke hrám se škodlivým obsahem;

| 12. | připomíná, že rodičovská kontrola je stále obtížnější, protože on-line videohry nejsou distribuovány ve fyzickém balení s jasným a snadno čitelným označením a také proto, že děti mohou bez vědomí nebo souhlasu rodičů stahovat videohry, které nejsou pro jejich věk vhodné; |
| --- | --- |

12.

připomíná, že rodičovská kontrola je stále obtížnější, protože on-line videohry nejsou distribuovány ve fyzickém balení s jasným a snadno čitelným označením a také proto, že děti mohou bez vědomí nebo souhlasu rodičů stahovat videohry, které nejsou pro jejich věk vhodné;

| 13. | připomíná, že ačkoli násilí ve videohrách nevede automaticky k násilnému chování, někteří odborníci se přesto domnívají, že dlouhodobé vystavování nezletilých násilným scénám ve videohrách může mít negativní dopad na osoby hrající tyto hry, případně vést k násilnému chování; konstatuje nicméně, že by bylo vhodné zaujmout preventivní přístup při posuzování dopadu her na chování, a zejména chování malých dětí; |
| --- | --- |

13.

připomíná, že ačkoli násilí ve videohrách nevede automaticky k násilnému chování, někteří odborníci se přesto domnívají, že dlouhodobé vystavování nezletilých násilným scénám ve videohrách může mít negativní dopad na osoby hrající tyto hry, případně vést k násilnému chování; konstatuje nicméně, že by bylo vhodné zaujmout preventivní přístup při posuzování dopadu her na chování, a zejména chování malých dětí;

| 14. | zdůrazňuje, že někteří hráči videoher se stávají závislými na hraní; vyzývá výrobce, maloobchodníky, rodiče a ostatní zúčastněné strany, aby podnikli kroky s cílem předejít jakýmkoli negativním vlivům; |
| --- | --- |

14.

zdůrazňuje, že někteří hráči videoher se stávají závislými na hraní; vyzývá výrobce, maloobchodníky, rodiče a ostatní zúčastněné strany, aby podnikli kroky s cílem předejít jakýmkoli negativním vlivům;

| 15. | zdůrazňuje, že současný vývoj zvyšuje potřebu vytvořit systémy ověřování skutečného věku hráčů u her, a zejména u on-line her; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že současný vývoj zvyšuje potřebu vytvořit systémy ověřování skutečného věku hráčů u her, a zejména u on-line her;

| 16. | je toho názoru, že by měly být posouzeny různé přístupy k posílení kontroly videoher, zároveň však uznává, že žádný z těchto systémů nemůže poskytnout absolutní záruku toho, že děti nezískají přístup k nevhodným videohrám; |
| --- | --- |

16.

je toho názoru, že by měly být posouzeny různé přístupy k posílení kontroly videoher, zároveň však uznává, že žádný z těchto systémů nemůže poskytnout absolutní záruku toho, že děti nezískají přístup k nevhodným videohrám;

| 17. | vyzývá Komisi a členské státy, aby ve spolupráci s průmyslem posoudily přínos zavedení „červeného tlačítka“, které by mohlo být umístěno na (mobilních) konzolách nebo herních zařízeních či počítačích a které by určitou hru zablokovalo nebo které by kontrolovalo přístup ke hře v určitých hodinách nebo přístup k určitým částem hry; |
| --- | --- |

17.

vyzývá Komisi a členské státy, aby ve spolupráci s průmyslem posoudily přínos zavedení „červeného tlačítka“, které by mohlo být umístěno na (mobilních) konzolách nebo herních zařízeních či počítačích a které by určitou hru zablokovalo nebo které by kontrolovalo přístup ke hře v určitých hodinách nebo přístup k určitým částem hry;

| 18. | vyzývá k vynaložení dalšího úsilí v tomto ohledu, včetně možnosti zabudování zvukového upozornění do celoevropského systému klasifikace podle věku (PEGI), a žádá, aby odvětví vyrábějící hry systematicky zahrnovalo přístupové modely pro on-line hry s cílem zajistit, aby nezletilí nebyly vystaveni na internetu škodlivému obsahu; |
| --- | --- |

18.

vyzývá k vynaložení dalšího úsilí v tomto ohledu, včetně možnosti zabudování zvukového upozornění do celoevropského systému klasifikace podle věku (PEGI), a žádá, aby odvětví vyrábějící hry systematicky zahrnovalo přístupové modely pro on-line hry s cílem zajistit, aby nezletilí nebyly vystaveni na internetu škodlivému obsahu;

| 19. | zdůrazňuje význam přiměřených kontrolních opatření pro on-line nákupy videoher, včetně nákupů, při kterých je použita kreditní karta nebo poukázky; |
| --- | --- |

19.

zdůrazňuje význam přiměřených kontrolních opatření pro on-line nákupy videoher, včetně nákupů, při kterých je použita kreditní karta nebo poukázky;

| 20. | je toho názoru, že vývoj v oblasti videoher, a zejména on-line videoher, je důvodem ke zvyšování informovanosti veřejnosti o obsahu videoher, rodičovské kontrole a k používání nástrojů, jakým je systém PEGI; vítá snahu odvětví uplatňovat samoregulaci; |
| --- | --- |

20.

je toho názoru, že vývoj v oblasti videoher, a zejména on-line videoher, je důvodem ke zvyšování informovanosti veřejnosti o obsahu videoher, rodičovské kontrole a k používání nástrojů, jakým je systém PEGI; vítá snahu odvětví uplatňovat samoregulaci;

| 21. | vítá systém PEGI on-line, který je logickým pokračováním systému PEGI a který je zaměřen na videohry přístupné na internetu, jako jsou například hry ke stažení nebo hry, které lze na internetu hrát on-line; podporuje jeho další spolufinancování Komisí v rámci programu Safer Internet, jehož cílem je řešit problémy bezpečného používání internetu dětmi a problémy nových technologií on-line; vyzývá Komisi, aby v rámci programu Safer Internet prosadila vypracování systematické studie dopadů videoher na nezletilé; |
| --- | --- |

21.

vítá systém PEGI on-line, který je logickým pokračováním systému PEGI a který je zaměřen na videohry přístupné na internetu, jako jsou například hry ke stažení nebo hry, které lze na internetu hrát on-line; podporuje jeho další spolufinancování Komisí v rámci programu Safer Internet, jehož cílem je řešit problémy bezpečného používání internetu dětmi a problémy nových technologií on-line; vyzývá Komisi, aby v rámci programu Safer Internet prosadila vypracování systematické studie dopadů videoher na nezletilé;

| 22. | vítá úsilí Rady Evropy s cílem vypracovat pokyny pro videohry a prohlubovat povědomí dětí o internetové bezpečnosti obecně; |
| --- | --- |

22.

vítá úsilí Rady Evropy s cílem vypracovat pokyny pro videohry a prohlubovat povědomí dětí o internetové bezpečnosti obecně;

| 23. | domnívá se, že by měly být pořádány vnitrostátní informační a osvětové kampaně pro spotřebitele, zejména pro rodiče, aby jim pomohly vybrat vhodné videohry v závislosti na věku a znalostech jejich dětí a aby je varovaly před výrobky bez řádného označení; vybízí členské státy, aby v této souvislosti sdílely své osvědčené postupy; |
| --- | --- |

23.

domnívá se, že by měly být pořádány vnitrostátní informační a osvětové kampaně pro spotřebitele, zejména pro rodiče, aby jim pomohly vybrat vhodné videohry v závislosti na věku a znalostech jejich dětí a aby je varovaly před výrobky bez řádného označení; vybízí členské státy, aby v této souvislosti sdílely své osvědčené postupy;

| 24. | je toho názoru, že systém PEGI pro klasifikaci her je důležitým nástrojem, který zlepšil transparentnost při nákupu, neboť spotřebitelům, zejména rodičům, umožňuje se uvážlivě rozhodnout, zda je hra pro děti vhodná; nicméně lituje, že mnoho spotřebitelů, a zejména rodičů, nemá dostatečné znalosti o videohrách a o jejich možném vlivu na děti; |
| --- | --- |

24.

je toho názoru, že systém PEGI pro klasifikaci her je důležitým nástrojem, který zlepšil transparentnost při nákupu, neboť spotřebitelům, zejména rodičům, umožňuje se uvážlivě rozhodnout, zda je hra pro děti vhodná; nicméně lituje, že mnoho spotřebitelů, a zejména rodičů, nemá dostatečné znalosti o videohrách a o jejich možném vlivu na děti;

| 25. | vyzývá Komisi, aby navrhla opatření, která přispějí k bezpečnějšímu prostředí pro hraní on-line videoher, včetně nových metod zamezení přístupu nezletilým k on-line videohrám, jejichž obsah je pro ně nevhodný; |
| --- | --- |

25.

vyzývá Komisi, aby navrhla opatření, která přispějí k bezpečnějšímu prostředí pro hraní on-line videoher, včetně nových metod zamezení přístupu nezletilým k on-line videohrám, jejichž obsah je pro ně nevhodný;

| 26. | vyzývá členské státy, aby i nadále úzce spolupracovaly s cílem podporovat ochranu nezletilých; vyzývá průmysl vyrábějící videohry a herní konzole k dalšímu zlepšování systémů PEGI a PEGI on-line a především k pravidelné aktualizaci kritérií pro klasifikaci podle věku a označování, k aktivnější propagaci systému PEGI a k rozšíření seznamu signatářů; naléhá na členské státy, aby zajistily, že nebude vyvíjen žádný vnitrostátní systém klasifikace způsobem, který povede k roztříštěnosti trhu; |
| --- | --- |

26.

vyzývá členské státy, aby i nadále úzce spolupracovaly s cílem podporovat ochranu nezletilých; vyzývá průmysl vyrábějící videohry a herní konzole k dalšímu zlepšování systémů PEGI a PEGI on-line a především k pravidelné aktualizaci kritérií pro klasifikaci podle věku a označování, k aktivnější propagaci systému PEGI a k rozšíření seznamu signatářů; naléhá na členské státy, aby zajistily, že nebude vyvíjen žádný vnitrostátní systém klasifikace způsobem, který povede k roztříštěnosti trhu;

| 27. | vyzývá Komisi a členské státy, aby spolupracovaly s organizacemi spotřebitelů a dalšími zúčastněnými stranami s cílem zvýšit informovanost spotřebitelů, zejména mladých spotřebitelů a jejich rodičů, prostřednictvím informačních kampaní o systémech klasifikace, které jsou k dispozici, a zejména o systému PEGI; zdůrazňuje, že je důležité, aby se tyto informace dostaly do škol; |
| --- | --- |

27.

vyzývá Komisi a členské státy, aby spolupracovaly s organizacemi spotřebitelů a dalšími zúčastněnými stranami s cílem zvýšit informovanost spotřebitelů, zejména mladých spotřebitelů a jejich rodičů, prostřednictvím informačních kampaní o systémech klasifikace, které jsou k dispozici, a zejména o systému PEGI; zdůrazňuje, že je důležité, aby se tyto informace dostaly do škol;

| 28. | naléhavě vyzývá členské státy, aby vedly informační kampaně zaměřené na rodiče a učitele s cílem překlenout generační rozdíl v přístupu k technologiím, propagovat systémy PEGI a PEGI on-line a podpořit bezpečnější a odpovědnější používání nových technologií, včetně videoher; |
| --- | --- |

28.

naléhavě vyzývá členské státy, aby vedly informační kampaně zaměřené na rodiče a učitele s cílem překlenout generační rozdíl v přístupu k technologiím, propagovat systémy PEGI a PEGI on-line a podpořit bezpečnější a odpovědnější používání nových technologií, včetně videoher;

| 29. | žádá Komisi, aby v krátkodobém horizontu usnadnila výměnu osvědčených postupů mezi příslušnými vnitrostátními vzdělávacími subjekty s cílem začlenit gramotnost v oblasti her do vzdělávacích cílů na základních a středních školách; vyzývá všechny zúčastněné strany k pravidelné výměně zkušeností a informací za účelem určení osvědčených postupů týkajících se videoher; |
| --- | --- |

29.

žádá Komisi, aby v krátkodobém horizontu usnadnila výměnu osvědčených postupů mezi příslušnými vnitrostátními vzdělávacími subjekty s cílem začlenit gramotnost v oblasti her do vzdělávacích cílů na základních a středních školách; vyzývá všechny zúčastněné strany k pravidelné výměně zkušeností a informací za účelem určení osvědčených postupů týkajících se videoher;

| 30. | zdůrazňuje, že v současnosti nemají všechny členské státy předpisy, které by zajistily, aby maloobchodníci omezili prodej her s násilným obsahem dospělým; vyzývá majitele internetových kaváren, aby přijali patření s cílem zabránit dětem, aby v jejich kavárnách hrály hry, které jsou určeny pro vyšší věkovou skupinu; odkazuje na průzkum Eurobarometru „Směřujeme k bezpečnějšímu používání internetu pro děti v EU – viděno očima rodičů“ (3) zveřejněný dne 9. prosince 2008, který prokázal, že 3,2 % dětí ve věku 6 až17 let má přístup k internetu v internetových kavárnách bez dozoru dospělé osoby; je toho názoru, že společný přístup, pokud jde o přísné sankce pro maloobchodníky a majitele internetových kaváren, je nutný; vyzývá proto členské státy, aby přijaly přiměřená opatření s cílem zabránit dětem, aby kupovaly a hrály hry, které jsou určeny pro vyšší věkovou skupinu, a to např. prostřednictvím ověření totožnosti; podporuje návrh Komise na zavedení celoevropského kodexu chování pro maloobchodníky a výrobce videoher, aby se předcházelo prodeji her s násilným a škodlivým obsahem nezletilým; |
| --- | --- |

30.

zdůrazňuje, že v současnosti nemají všechny členské státy předpisy, které by zajistily, aby maloobchodníci omezili prodej her s násilným obsahem dospělým; vyzývá majitele internetových kaváren, aby přijali patření s cílem zabránit dětem, aby v jejich kavárnách hrály hry, které jsou určeny pro vyšší věkovou skupinu; odkazuje na průzkum Eurobarometru „Směřujeme k bezpečnějšímu používání internetu pro děti v EU – viděno očima rodičů“ (3) zveřejněný dne 9. prosince 2008, který prokázal, že 3,2 % dětí ve věku 6 až17 let má přístup k internetu v internetových kavárnách bez dozoru dospělé osoby; je toho názoru, že společný přístup, pokud jde o přísné sankce pro maloobchodníky a majitele internetových kaváren, je nutný; vyzývá proto členské státy, aby přijaly přiměřená opatření s cílem zabránit dětem, aby kupovaly a hrály hry, které jsou určeny pro vyšší věkovou skupinu, a to např. prostřednictvím ověření totožnosti; podporuje návrh Komise na zavedení celoevropského kodexu chování pro maloobchodníky a výrobce videoher, aby se předcházelo prodeji her s násilným a škodlivým obsahem nezletilým;

| 31. | vyzývá členské státy, aby přijaly zvláštní občanskoprávní a trestněprávní předpisy, které by se týkaly maloobchodního prodeje televizních her, videoher a počítačových her, v nichž je zobrazováno násilí; zvláštní pozornost by měla být věnována takovým hrám on-line, které se zaměřují především na děti a mládež za účelem dosažení zisku; |
| --- | --- |

31.

vyzývá členské státy, aby přijaly zvláštní občanskoprávní a trestněprávní předpisy, které by se týkaly maloobchodního prodeje televizních her, videoher a počítačových her, v nichž je zobrazováno násilí; zvláštní pozornost by měla být věnována takovým hrám on-line, které se zaměřují především na děti a mládež za účelem dosažení zisku;

| 32. | vyzývá Komisi, aby přijala zvláštní legislativní opatření odrazující od zneužívání her on-line k nepoctivým komerčním aktivitám, například takovým, které podvodně svádějí nezletilé uživatele k uzavírání právních závazků (např. prostřednictvím automatického předplatného nebo programů vytáčejících bez vědomí uživatele telefonní čísla linek s vysokými poplatky) nebo které rozesílají protisoutěžní reklamní zprávy (např. umístění produktu nebo jiné nekalé marketingové techniky); |
| --- | --- |

32.

vyzývá Komisi, aby přijala zvláštní legislativní opatření odrazující od zneužívání her on-line k nepoctivým komerčním aktivitám, například takovým, které podvodně svádějí nezletilé uživatele k uzavírání právních závazků (např. prostřednictvím automatického předplatného nebo programů vytáčejících bez vědomí uživatele telefonní čísla linek s vysokými poplatky) nebo které rozesílají protisoutěžní reklamní zprávy (např. umístění produktu nebo jiné nekalé marketingové techniky);

| 33. | vyzývá Komisi a členské státy, aby spolupracovaly s orgány v jiných částech světa a prosazovaly přijetí mezinárodních pokynů, systémů označování a kodexů chování s cílem podpořit globální systémy klasifikace videoher a on-line her; |
| --- | --- |

33.

vyzývá Komisi a členské státy, aby spolupracovaly s orgány v jiných částech světa a prosazovaly přijetí mezinárodních pokynů, systémů označování a kodexů chování s cílem podpořit globální systémy klasifikace videoher a on-line her;

| 34. | domnívá se, že průmysl by měl být podněcován k dalšímu rozvíjení a zdokonalování samoregulačních systémů a že v současnosti není nutné, aby v této oblasti vznikly právní předpisy na úrovni EU; |
| --- | --- |

34.

domnívá se, že průmysl by měl být podněcován k dalšímu rozvíjení a zdokonalování samoregulačních systémů a že v současnosti není nutné, aby v této oblasti vznikly právní předpisy na úrovni EU;

| 35. | připomíná, že je velmi důležité, aby sdělovací prostředky podporovaly odpovědnost rodičů a omezování vysílacích časů reklamy propagující videohry pro dospělé na dobu, kdy je televize méně sledována dětmi; |
| --- | --- |

35.

připomíná, že je velmi důležité, aby sdělovací prostředky podporovaly odpovědnost rodičů a omezování vysílacích časů reklamy propagující videohry pro dospělé na dobu, kdy je televize méně sledována dětmi;

| 36. | je toho názoru, že veřejné orgány odpovědné za zákaz videoher by měly informovat své protějšky v jiných členských státech a zveřejnit zákaz v systému PEGI odesláním automatické varovné zprávy; |
| --- | --- |

36.

je toho názoru, že veřejné orgány odpovědné za zákaz videoher by měly informovat své protějšky v jiných členských státech a zveřejnit zákaz v systému PEGI odesláním automatické varovné zprávy;

| 37. | vyzývá Komisi, aby v rámci programů MEDIA a zvláštních vnitrostátních daňových podpůrných opatření podpořila nový vývoj v tomto rychle se rozvíjejícím odvětví kreativní znalostní společnosti, a to zejména posílením vzdělávacích, multimediálních a kulturních prvků videoher a prostřednictvím příslušných školení a kurzů; |
| --- | --- |

37.

vyzývá Komisi, aby v rámci programů MEDIA a zvláštních vnitrostátních daňových podpůrných opatření podpořila nový vývoj v tomto rychle se rozvíjejícím odvětví kreativní znalostní společnosti, a to zejména posílením vzdělávacích, multimediálních a kulturních prvků videoher a prostřednictvím příslušných školení a kurzů;

| 38. | vyzývá Komisi, aby vypracovala pokyny s cílem předejít možným střetům zájmů v rámci ratingových institucí a zachovat nezávislost těchto organizací na zájmových skupinách v souvisejících průmyslových odvětvích; |
| --- | --- |

38.

vyzývá Komisi, aby vypracovala pokyny s cílem předejít možným střetům zájmů v rámci ratingových institucí a zachovat nezávislost těchto organizací na zájmových skupinách v souvisejících průmyslových odvětvích;

| 39. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě a Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

39.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě a Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. C 65, 14.3.2002, s. 2.

(2)  Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 72.

(3)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_232_en.pdf.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/126 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/126

---

Čtvrtek 12. března 2009Vytvoření společného leteckého prostoru s Izraelem

P6_TA(2009)0127

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o vytvoření společného leteckého prostoru s Izraelem (2008/2136(INI))

2010/C 87 E/22

Evropský parlament,

s ohledem na sdělení Komise ze dne 9. listopadu 2007 nazvané „Vytvoření společného leteckého prostoru s Izraelem“ (KOM(2007)0691),

s ohledem na své usnesení ze dne 17. ledna 2006 o rozvoji vnější politiky Společenství v oblasti letectví (1),

s ohledem na článek 45 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A6-0090/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že sbližování právních předpisů je předpokladem úspěšného uzavření komplexních dohod v oblasti letectví, zejména pokud jde o předpisy, jež upravují bezpečnost a ochranu letectví, hospodářskou soutěž, státní podporu, ochranu životního prostředí a pracovně-právní nároky zaměstnanců, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že sbližování právních předpisů je předpokladem úspěšného uzavření komplexních dohod v oblasti letectví, zejména pokud jde o předpisy, jež upravují bezpečnost a ochranu letectví, hospodářskou soutěž, státní podporu, ochranu životního prostředí a pracovně-právní nároky zaměstnanců,

| B. | vzhledem k tomu, že při sjednávání komplexní dohody o letecké dopravě s Izraelem musí Komise vycházet z odborných znalostí a informací členských států a dalších zainteresovaných stran, které musí být zapojeny ve všech fázích – před samotným jednáním, během tohoto jednání i po jeho skončení, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že při sjednávání komplexní dohody o letecké dopravě s Izraelem musí Komise vycházet z odborných znalostí a informací členských států a dalších zainteresovaných stran, které musí být zapojeny ve všech fázích – před samotným jednáním, během tohoto jednání i po jeho skončení,

| C. | vzhledem k tomu, že Izrael je nejdůležitějším leteckým trhem na Blízkém východě se značným potenciálem růstu, a navíc zaujímá strategickou pozici, neboť je mostem mezi Evropou a Blízkým východem a vzdálenějšími oblastmi, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Izrael je nejdůležitějším leteckým trhem na Blízkém východě se značným potenciálem růstu, a navíc zaujímá strategickou pozici, neboť je mostem mezi Evropou a Blízkým východem a vzdálenějšími oblastmi,

| 1. | vítá zahájení jednání s Izraelem o komplexní dohodě o letecké dopravě; |
| --- | --- |

1.

vítá zahájení jednání s Izraelem o komplexní dohodě o letecké dopravě;

| 2. | zdůrazňuje význam této dohody z hlediska vytvoření podmínek pro rozšíření společného leteckého prostoru; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje význam této dohody z hlediska vytvoření podmínek pro rozšíření společného leteckého prostoru;

| 3. | zdůrazňuje, že dohoda by neměla omezovat rozsah přístupu na trh, jehož již bylo dosaženo prostřednictvím stávajících dvoustranných dohod; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že dohoda by neměla omezovat rozsah přístupu na trh, jehož již bylo dosaženo prostřednictvím stávajících dvoustranných dohod;

| 4. | upozorňuje na to, že dohoda by měla být v otázkách přístupu na trh vyvážená a že krom toho otevírání trhu musí být postupné, vzájemné a udržitelné; |
| --- | --- |

4.

upozorňuje na to, že dohoda by měla být v otázkách přístupu na trh vyvážená a že krom toho otevírání trhu musí být postupné, vzájemné a udržitelné;

| 5. | zdůrazňuje, že před otevřením trhu musí vždy dojít ke sblížení právních předpisů, jež upravují otázky bezpečnosti a ochrany letectví, ochrany životního prostředí, státní podpory a hospodářské soutěže, jakož i pracovně-právní nároky zaměstnanců, a že rozsah liberalizace se musí řídit tím, do jaké míry bylo v těchto oblastech dosaženo rovných podmínek; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že před otevřením trhu musí vždy dojít ke sblížení právních předpisů, jež upravují otázky bezpečnosti a ochrany letectví, ochrany životního prostředí, státní podpory a hospodářské soutěže, jakož i pracovně-právní nároky zaměstnanců, a že rozsah liberalizace se musí řídit tím, do jaké míry bylo v těchto oblastech dosaženo rovných podmínek;

| 6. | uznává, že v případě letových tras na dlouhé a střední vzdálenosti spojuje letecká doprava země, místa a lidi nejrychleji a i nadále bude představovat nejatraktivnější způsob dopravy z hlediska rychlosti a ceny; |
| --- | --- |

6.

uznává, že v případě letových tras na dlouhé a střední vzdálenosti spojuje letecká doprava země, místa a lidi nejrychleji a i nadále bude představovat nejatraktivnější způsob dopravy z hlediska rychlosti a ceny;

| 7. | uznává významný přínos letecké dopravy, pokud jde o přímé i nepřímé vytváření pracovních míst, zejména zajišťováním obslužnosti určitých oblastí ve světě, kde v současnosti není k dispozici žádné jiné konkurenceschopné dopravní spojení; vyzývá však k využívání a rozvoji intermodality a jiných prostředků dopravy; |
| --- | --- |

7.

uznává významný přínos letecké dopravy, pokud jde o přímé i nepřímé vytváření pracovních míst, zejména zajišťováním obslužnosti určitých oblastí ve světě, kde v současnosti není k dispozici žádné jiné konkurenceschopné dopravní spojení; vyzývá však k využívání a rozvoji intermodality a jiných prostředků dopravy;

| 8. | uznává, že letecká doprava má určité negativní dopady na životní prostředí, především je hlučná a svými emisemi významně přispívá ke znečištění životního prostředí; považuje proto za nezbytné, aby bylo v příslušné dohodě uvedeno, že je v rámci Evropské unie možné přijmout opatření na ochranu životního prostředí s cílem snížit dopad letecké dopravy na kvalitu vody, ovzduší a hladinu hluku; |
| --- | --- |

8.

uznává, že letecká doprava má určité negativní dopady na životní prostředí, především je hlučná a svými emisemi významně přispívá ke znečištění životního prostředí; považuje proto za nezbytné, aby bylo v příslušné dohodě uvedeno, že je v rámci Evropské unie možné přijmout opatření na ochranu životního prostředí s cílem snížit dopad letecké dopravy na kvalitu vody, ovzduší a hladinu hluku;

| 9. | podtrhuje, že tato dohoda by měla stanovit přísná pravidla pro bezpečnost a ochranu letecké dopravy; |
| --- | --- |

9.

podtrhuje, že tato dohoda by měla stanovit přísná pravidla pro bezpečnost a ochranu letecké dopravy;

| 10. | zdůrazňuje, že jednání by měla být vedena v úzké spolupráci s členskými státy, které mají nezbytné odborné znalosti a zkušenosti k účasti na takových jednáních; |
| --- | --- |

10.

zdůrazňuje, že jednání by měla být vedena v úzké spolupráci s členskými státy, které mají nezbytné odborné znalosti a zkušenosti k účasti na takových jednáních;

| 11. | vyzývá Komisi, aby zajistila, že Parlamentu a všem příslušným zainteresovaným stranám budou v průběhu jednání poskytovány kompletní informace a budou s nimi vedeny konzultace; |
| --- | --- |

11.

vyzývá Komisi, aby zajistila, že Parlamentu a všem příslušným zainteresovaným stranám budou v průběhu jednání poskytovány kompletní informace a budou s nimi vedeny konzultace;

| 12. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Státu Izrael. |
| --- | --- |

12.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Státu Izrael.

---

(1)  Úř. věst. C 287 E, 24.11.2006, s. 84.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/127 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/127

---

Čtvrtek 12. března 2009Humanitární situace na Srí Lance

P6_TA(2009)0129

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o zhoršující se humanitární situaci na Srí Lance

2010/C 87 E/23

Evropský parlament,

s ohledem na článek 91 a čl. 90 odst. 4 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že přibližně 170 000 civilistů se nachází ve stavu nouze, jelikož uvízli v bojových zónách mezi srílanskou armádou a silami organizace Tygři osvobození tamilského Ílámu (LTTE) a nemají přístup k nejzákladnější pomoci, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že přibližně 170 000 civilistů se nachází ve stavu nouze, jelikož uvízli v bojových zónách mezi srílanskou armádou a silami organizace Tygři osvobození tamilského Ílámu (LTTE) a nemají přístup k nejzákladnější pomoci,

| B. | hledem k tomu, že agentury OSN od konce ledna 2009 zaznamenaly více než 2 300 případů smrti civilistů a nejméně 6 500 případů zranění, |
| --- | --- |

B.

hledem k tomu, že agentury OSN od konce ledna 2009 zaznamenaly více než 2 300 případů smrti civilistů a nejméně 6 500 případů zranění,

| 1. | žádá srílanskou armádu a síly LTTE, aby okamžitě vyhlásily příměří, a umožnily tak civilnímu obyvatelstvu opustit bojovou zónu; odsuzuje veškeré projevy násilí a zastrašování, jež brání civilistům opustit oblast konfliktu; |
| --- | --- |

1.

žádá srílanskou armádu a síly LTTE, aby okamžitě vyhlásily příměří, a umožnily tak civilnímu obyvatelstvu opustit bojovou zónu; odsuzuje veškeré projevy násilí a zastrašování, jež brání civilistům opustit oblast konfliktu;

| 2. | odsuzuje útoky na civilní obyvatelstvo, které zaznamenala organizace International Crisis Group; |
| --- | --- |

2.

odsuzuje útoky na civilní obyvatelstvo, které zaznamenala organizace International Crisis Group;

| 3. | vyzývá obě strany, aby dodržovaly mezinárodní humanitární právo a ochraňovaly civilní obyvatelstvo a poskytovaly mu pomoc, a to jak v bojové zóně, tak i v bezpečné zóně; |
| --- | --- |

3.

vyzývá obě strany, aby dodržovaly mezinárodní humanitární právo a ochraňovaly civilní obyvatelstvo a poskytovaly mu pomoc, a to jak v bojové zóně, tak i v bezpečné zóně;

| 4. | vyjadřuje znepokojení nad zprávami o závažném překročení kapacit a špatných podmínkách v uprchlických táborech zřízených vládou Srí Lanky; |
| --- | --- |

4.

vyjadřuje znepokojení nad zprávami o závažném překročení kapacit a špatných podmínkách v uprchlických táborech zřízených vládou Srí Lanky;

| 5. | žádá, aby byl mezinárodním i národním humanitárním organizacím a novinářům umožněn neomezený vstup do bojové zóny a uprchlických táborů; |
| --- | --- |

5.

žádá, aby byl mezinárodním i národním humanitárním organizacím a novinářům umožněn neomezený vstup do bojové zóny a uprchlických táborů;

| 6. | vyzývá vládu Srí Lanky, aby spolupracovala se zeměmi a humanitárními organizacemi, které jsou ochotny a schopny evakuovat civilisty; |
| --- | --- |

6.

vyzývá vládu Srí Lanky, aby spolupracovala se zeměmi a humanitárními organizacemi, které jsou ochotny a schopny evakuovat civilisty;

| 7. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a vládě Srí Lanky, generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů a pro informaci Komisi. |
| --- | --- |

7.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a vládě Srí Lanky, generálnímu tajemníkovi Organizace spojených národů a pro informaci Komisi.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/128 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/128

---

Čtvrtek 12. března 2009Problém snižování kvality zemědělské půdy v EU a zejména v jižní Evropě: reakce prostřednictvím nástrojů evropské zemědělské politiky

P6_TA(2009)0130

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o problému znehodnocování zemědělské půdy v EU zejména v jižní Evropě: řešení s pomocí nástrojů zemědělské politiky EU (2008/2219(INI))

2010/C 87 E/24

Evropský parlament,

s ohledem na úmluvy OSN o boji proti desertifikaci v zemích postižených velkým suchem nebo desertifikací, zvláště v Africe z roku 1994 a o biologické rozmanitosti z roku 1992,

s ohledem na svůj postoj přijatý v prvním čtení dne 14. listopadu 2007 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro ochranu půdy (1),

s ohledem na své usnesení ze dne 9. října 2008 o řešení problému nedostatku vody a sucha v Evropské unii (2),

s ohledem na článek 45 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a stanovisko Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin (A6-0086/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že zemědělství je hospodářské odvětví, které je značně závislé na klimatických jevech i na zásahu zvenčí, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že zemědělství je hospodářské odvětví, které je značně závislé na klimatických jevech i na zásahu zvenčí,

| B. | vzhledem k tomu, že zemědělství je nejlepším prostředkem k zabránění degradace půdy, a proto je potřeba vypracovat přiměřenou strategii, která by podporovala zachování činnosti, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že zemědělství je nejlepším prostředkem k zabránění degradace půdy, a proto je potřeba vypracovat přiměřenou strategii, která by podporovala zachování činnosti,

| C. | vzhledem k tomu, že venkovské obyvatelstvo Unie hraje důležitou úlohu v boji proti desertifikaci a že výrobci z Unie podstatně přispívají k zachování rostlinného krytu v regionech, které jsou postiženy přetrvávajícími suchy, a také vzhledem k tomu, že zejména trvalé kultury, louky a lesy mají nanejvýš pozitivní vliv na zadržování vody, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že venkovské obyvatelstvo Unie hraje důležitou úlohu v boji proti desertifikaci a že výrobci z Unie podstatně přispívají k zachování rostlinného krytu v regionech, které jsou postiženy přetrvávajícími suchy, a také vzhledem k tomu, že zejména trvalé kultury, louky a lesy mají nanejvýš pozitivní vliv na zadržování vody,

| D. | vzhledem k tomu, že v souvislosti se znehodnocováním životního prostředí je v jižní Evropě, ale také v dalších regionech členských států, v důsledku negativní interakce lidské činnosti a klimatických jevů znehodnocována především zemědělská půda, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že v souvislosti se znehodnocováním životního prostředí je v jižní Evropě, ale také v dalších regionech členských států, v důsledku negativní interakce lidské činnosti a klimatických jevů znehodnocována především zemědělská půda,

| E. | vzhledem k tomu, že i příliš intenzivní kultivace ploch může přispívat k erozi půdy, která pak již nemůže přinášet úrodu, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že i příliš intenzivní kultivace ploch může přispívat k erozi půdy, která pak již nemůže přinášet úrodu,

| F. | vzhledem k tomu, že desertifikaci je třeba v současnosti pokládat za jedno z nejzávažnějších ohrožení způsobujících znehodnocování půdy v zemích Středomoří, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že desertifikaci je třeba v současnosti pokládat za jedno z nejzávažnějších ohrožení způsobujících znehodnocování půdy v zemích Středomoří,

| G. | vzhledem k tomu, že půda je základem pro produkci potravin k výživě lidí a pro výrobu krmiv, textilu a paliv a že hraje důležitou roli při zachycování CO2; vzhledem k tomu, že je však půda více než kdy jindy nenávratně poškozována v důsledku větrné a plošné eroze, znečištění, zasolování, nepropustnosti, úbytku organických látek a ztráty biologické rozmanitosti půd, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že půda je základem pro produkci potravin k výživě lidí a pro výrobu krmiv, textilu a paliv a že hraje důležitou roli při zachycování CO2; vzhledem k tomu, že je však půda více než kdy jindy nenávratně poškozována v důsledku větrné a plošné eroze, znečištění, zasolování, nepropustnosti, úbytku organických látek a ztráty biologické rozmanitosti půd,

| H. | vzhledem k tomu, že negativní dopady, které již byly zjištěny, se týkají hydrologických problémů, pronikání mořské vody do vodonosného pobřežního horizontu, zasolování půd, ztráty zemědělské půdy, snížené biologické rozmanitosti, většího rizika požárů a chorob rostlin a živočichů, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že negativní dopady, které již byly zjištěny, se týkají hydrologických problémů, pronikání mořské vody do vodonosného pobřežního horizontu, zasolování půd, ztráty zemědělské půdy, snížené biologické rozmanitosti, většího rizika požárů a chorob rostlin a živočichů,

| I. | vzhledem k tomu, že výše zmíněné změny způsobené zásahy člověka do životního prostředí v souvislosti s jeho výrobní činností mají výrazný dopad na pěstování plodin a chov zvířat, na produktivní využití půdy a na nabídku potravin, což samozřejmě souvisí s otázkou zajištění potravinových dodávek a – vzhledem k úloze podniků – se společenskými, kulturními a hospodářskými vazbami dotčených regionů a nese s sebou také dopady na hydrogeologické poměry, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že výše zmíněné změny způsobené zásahy člověka do životního prostředí v souvislosti s jeho výrobní činností mají výrazný dopad na pěstování plodin a chov zvířat, na produktivní využití půdy a na nabídku potravin, což samozřejmě souvisí s otázkou zajištění potravinových dodávek a – vzhledem k úloze podniků – se společenskými, kulturními a hospodářskými vazbami dotčených regionů a nese s sebou také dopady na hydrogeologické poměry,

| J. | vzhledem k tomu, že zavlažování také slouží k udržení vlhkosti v půdě a ke zvýšení množství vody a že by tyto faktory měly být brány v potaz při formování společné zemědělské politiky (SZP), |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že zavlažování také slouží k udržení vlhkosti v půdě a ke zvýšení množství vody a že by tyto faktory měly být brány v potaz při formování společné zemědělské politiky (SZP),

| K. | vzhledem k tomu, že nedostatek vody a sucho dále zvyšují nárůst cen za zemědělské suroviny, a vzhledem ke tomu, že je nutné zajistit plynulé zásobování obyvatelstva potravinami, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že nedostatek vody a sucho dále zvyšují nárůst cen za zemědělské suroviny, a vzhledem ke tomu, že je nutné zajistit plynulé zásobování obyvatelstva potravinami,

| L. | vzhledem k tomu, že v rámci správy zemědělských a lesnických systémů lze omezit celkové množství emisí CO2, a přispět tak ke snížení emisí skleníkových plynů, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že v rámci správy zemědělských a lesnických systémů lze omezit celkové množství emisí CO2, a přispět tak ke snížení emisí skleníkových plynů,

| M. | připomínaje existenci výše zmíněné Úmluvy OSN o boji proti desertifikaci, jejímž cílem je boj proti degradaci orné půdy a suchu, a podporu Parlamentu této úmluvě, |
| --- | --- |

M.

připomínaje existenci výše zmíněné Úmluvy OSN o boji proti desertifikaci, jejímž cílem je boj proti degradaci orné půdy a suchu, a podporu Parlamentu této úmluvě,

| N. | uznávaje úlohu předpisového rámce rámcové směrnice o vodě (směrnice 2000/60/ES (3)) jako základního nástroje pro ochranu půdy, jenž podporuje meziregionální spolupráci, udržitelné užívání vody a ochranu dostupných vodních zdrojů a přispívá ke zmírnění dopadu povodní a sucha, |
| --- | --- |

N.

uznávaje úlohu předpisového rámce rámcové směrnice o vodě (směrnice 2000/60/ES (3)) jako základního nástroje pro ochranu půdy, jenž podporuje meziregionální spolupráci, udržitelné užívání vody a ochranu dostupných vodních zdrojů a přispívá ke zmírnění dopadu povodní a sucha,

| O. | vzhledem k tomu, že je nutné zaujmout integrovaný a multidisciplinární přístup, který nebude vycházet z hledání řešení v nouzových situacích, jež mohou mít další negativní dopady a řetězovitě způsobovat další škody, |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že je nutné zaujmout integrovaný a multidisciplinární přístup, který nebude vycházet z hledání řešení v nouzových situacích, jež mohou mít další negativní dopady a řetězovitě způsobovat další škody,

| P. | vzhledem k tomu, že je na místě monitorovat situaci, pokud jde o vývoj probíhajících jevů a vznik nových rizikových situací, a to prostřednictvím specializovaného využití systémů satelitního měření a půdoznaleckých (kartografických) modelů, |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že je na místě monitorovat situaci, pokud jde o vývoj probíhajících jevů a vznik nových rizikových situací, a to prostřednictvím specializovaného využití systémů satelitního měření a půdoznaleckých (kartografických) modelů,

| Q | vzhledem k tomu, že při současném střídání období sucha a intenzivních srážek se zvýšila četnost extrémních meteorologických jevů, které urychlují proces znehodnocování litosféry, a to zejména v oblastech, kde je půda svou strukturou více vystavena nebezpečí poškození, ať už na severu nebo na jihu Evropy, |
| --- | --- |

Q

vzhledem k tomu, že při současném střídání období sucha a intenzivních srážek se zvýšila četnost extrémních meteorologických jevů, které urychlují proces znehodnocování litosféry, a to zejména v oblastech, kde je půda svou strukturou více vystavena nebezpečí poškození, ať už na severu nebo na jihu Evropy,

| R. | vzhledem k tomu, že celosvětově vzrostla poptávka po potravinách i jejich ceny, |
| --- | --- |

R.

vzhledem k tomu, že celosvětově vzrostla poptávka po potravinách i jejich ceny,

| 1. | považuje za nutné, aby do směrů a metod řízení SZP byly explicitně zahrnuty zásady a nástroje na ochranu klimatu obecně, přičemž specificky by se tyto zásady a nástroje měly týkat omezení škod způsobených znehodnocením půdy; |
| --- | --- |

1.

považuje za nutné, aby do směrů a metod řízení SZP byly explicitně zahrnuty zásady a nástroje na ochranu klimatu obecně, přičemž specificky by se tyto zásady a nástroje měly týkat omezení škod způsobených znehodnocením půdy;

| 2. | zdůrazňuje, že financování opatření na přizpůsobení zemědělského odvětví změně klimatu ze strany Společenství musí vycházet z územního přístupu, který zohlední stupeň ohrožení různých regionů Unie; poukazuje na to, že zemědělská půda v jižní Evropě je podle spolehlivých hodnocení mezinárodních a evropských orgánů více citlivá na dopady změny klimatu; |
| --- | --- |

2.

zdůrazňuje, že financování opatření na přizpůsobení zemědělského odvětví změně klimatu ze strany Společenství musí vycházet z územního přístupu, který zohlední stupeň ohrožení různých regionů Unie; poukazuje na to, že zemědělská půda v jižní Evropě je podle spolehlivých hodnocení mezinárodních a evropských orgánů více citlivá na dopady změny klimatu;

| 3. | vyjadřuje politování nad tím, že nebyly stanoveny konkrétní cíle, když vedoucí představitelé států a vlád rozhodli omezit finanční prostředky určené pro rozvoj venkova, a konstatuje, že v druhém pilíři je k dispozici příliš málo prostředků, než aby odpovídaly novým výzvám souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- |

3.

vyjadřuje politování nad tím, že nebyly stanoveny konkrétní cíle, když vedoucí představitelé států a vlád rozhodli omezit finanční prostředky určené pro rozvoj venkova, a konstatuje, že v druhém pilíři je k dispozici příliš málo prostředků, než aby odpovídaly novým výzvám souvisejícím se změnou klimatu;

| 4. | domnívá se, že současné problémy včetně nedostatku potravin, vody, rostoucích teplot, zvyšující se evapotranspirace a nebezpečí degradace půdy vyžadují nové, nedělitelné a vědecky podložené zemědělské politiky uzpůsobené podmínkám středomořského klimatu; domnívá se, že by tyto politiky měly pomocí unijních a vnitrostátních orgánů skloubit výzkum a vývoj plodin místně přizpůsobených novým environmentálním výzvám, včetně úspory vody, přičemž by byly zemědělcům poskytovány dostatečné příjmy s cílem udržet evropskou životní úroveň; |
| --- | --- |

4.

domnívá se, že současné problémy včetně nedostatku potravin, vody, rostoucích teplot, zvyšující se evapotranspirace a nebezpečí degradace půdy vyžadují nové, nedělitelné a vědecky podložené zemědělské politiky uzpůsobené podmínkám středomořského klimatu; domnívá se, že by tyto politiky měly pomocí unijních a vnitrostátních orgánů skloubit výzkum a vývoj plodin místně přizpůsobených novým environmentálním výzvám, včetně úspory vody, přičemž by byly zemědělcům poskytovány dostatečné příjmy s cílem udržet evropskou životní úroveň;

| 5. | domnívá se, že v rámci strategie na ochranu půdy by zásady SZP týkající se dobrých zemědělských a environmentálních podmínek měly významným způsobem přezkoumávat a zvýhodňovat činnosti zaměřené na zlepšení funkčnosti a ekologické udržitelnosti stávajících odvodňovacích systémů tím, že budou vytvořeny ekologicky udržitelné plány řízení vodního hospodářství přizpůsobené místním podmínkám a zemědělcům v oblastech ohrožených suchem bude k dispozici poradenství ohledně úspěšného pěstování kultur přizpůsobených místním podmínkám, které mají nízké nároky na potřebu vody; |
| --- | --- |

5.

domnívá se, že v rámci strategie na ochranu půdy by zásady SZP týkající se dobrých zemědělských a environmentálních podmínek měly významným způsobem přezkoumávat a zvýhodňovat činnosti zaměřené na zlepšení funkčnosti a ekologické udržitelnosti stávajících odvodňovacích systémů tím, že budou vytvořeny ekologicky udržitelné plány řízení vodního hospodářství přizpůsobené místním podmínkám a zemědělcům v oblastech ohrožených suchem bude k dispozici poradenství ohledně úspěšného pěstování kultur přizpůsobených místním podmínkám, které mají nízké nároky na potřebu vody;

| 6. | zasazuje se za to, aby Unie více podporovala lepší řízení vodního hospodářství na zemědělské půdě, jež by vyžadovalo zavádění zavlažovacích systémů, které jsou účinněji a lépe přizpůsobené příslušným plodinám, podporovalo výzkum v této oblasti a poskytovalo pobídky pro využívání biotechnologického vývoje; |
| --- | --- |

6.

zasazuje se za to, aby Unie více podporovala lepší řízení vodního hospodářství na zemědělské půdě, jež by vyžadovalo zavádění zavlažovacích systémů, které jsou účinněji a lépe přizpůsobené příslušným plodinám, podporovalo výzkum v této oblasti a poskytovalo pobídky pro využívání biotechnologického vývoje;

| 7. | domnívá se, že je nezbytné vytvořit miniaturní nádrže pro zachycování vody sloužící k zavlažování (jezírka na návrších) a protipožární ochraně, které by spravovala družstva a které by se nacházely přednostně v oblastech, kde zavlažování není zajištěno přirozenými srážkami; domnívá se, že by tak mohly vzniknout optimální podmínky pro snížení provozních nákladů, přičemž by se využila i městská odpadní voda vyčištěná technikami rostlinného čištění a technikou biologických dočišťovacích nádrží; |
| --- | --- |

7.

domnívá se, že je nezbytné vytvořit miniaturní nádrže pro zachycování vody sloužící k zavlažování (jezírka na návrších) a protipožární ochraně, které by spravovala družstva a které by se nacházely přednostně v oblastech, kde zavlažování není zajištěno přirozenými srážkami; domnívá se, že by tak mohly vzniknout optimální podmínky pro snížení provozních nákladů, přičemž by se využila i městská odpadní voda vyčištěná technikami rostlinného čištění a technikou biologických dočišťovacích nádrží;

| 8. | poukazuje na to, jak důležité je pro boj proti erozi a pro zlepšování schopnosti půdy zadržovat vodu terasové pěstování, a pokládá za vhodné učinit opatření na zachování, obnovu a zřizování teras; |
| --- | --- |

8.

poukazuje na to, jak důležité je pro boj proti erozi a pro zlepšování schopnosti půdy zadržovat vodu terasové pěstování, a pokládá za vhodné učinit opatření na zachování, obnovu a zřizování teras;

| 9. | domnívá se, že opatření v oblasti zemědělství a lesnictví by měla zahrnovat programy zalesňování okrajových a znečištěných zemědělských půd, neboť díky kořenům křovin se může vrchní nestabilní vrstva půdy pevně spojit se stabilní horninou ve spodní vrstvě, která má funkci filtračního substrátu; |
| --- | --- |

9.

domnívá se, že opatření v oblasti zemědělství a lesnictví by měla zahrnovat programy zalesňování okrajových a znečištěných zemědělských půd, neboť díky kořenům křovin se může vrchní nestabilní vrstva půdy pevně spojit se stabilní horninou ve spodní vrstvě, která má funkci filtračního substrátu;

| 10. | podporuje zavedení lesnické politiky Společenství, jejímž hlavním cílem bude boj proti změně klimatu; |
| --- | --- |

10.

podporuje zavedení lesnické politiky Společenství, jejímž hlavním cílem bude boj proti změně klimatu;

| 11. | kromě toho pokládá za potřebné poskytovat pobídky pro zemědělská opatření, jejichž cílem je zachování rostlinného krytu, aby nedocházelo k zasolování říčních koryt v důsledku eroze; |
| --- | --- |

11.

kromě toho pokládá za potřebné poskytovat pobídky pro zemědělská opatření, jejichž cílem je zachování rostlinného krytu, aby nedocházelo k zasolování říčních koryt v důsledku eroze;

| 12. | poukazuje na to, že mnoho středomořských druhů keřů má dobrou odolnost vůči požárům a výborné schopnosti vegetativní regenerace, které by se měly jako takové využít; upozorňuje také na to, že kořenové systémy těchto keřů mají takové vlastnosti, které zabraňují půdní erozi; |
| --- | --- |

12.

poukazuje na to, že mnoho středomořských druhů keřů má dobrou odolnost vůči požárům a výborné schopnosti vegetativní regenerace, které by se měly jako takové využít; upozorňuje také na to, že kořenové systémy těchto keřů mají takové vlastnosti, které zabraňují půdní erozi;

| 13. | zastává názor, že za tímto účelem by se mohlo usilovat o pěstování druhů, které potřebují méně vody, popř. že by v některých případech bylo možné nahradit jarní kultury zimními kulturami, které mají nejen menší nároky na zavlažování, ale představují také účinnou ochranu půdy proti erozi, která je díky nim v kritickém zimním období pokryta rostlinstvem; |
| --- | --- |

13.

zastává názor, že za tímto účelem by se mohlo usilovat o pěstování druhů, které potřebují méně vody, popř. že by v některých případech bylo možné nahradit jarní kultury zimními kulturami, které mají nejen menší nároky na zavlažování, ale představují také účinnou ochranu půdy proti erozi, která je díky nim v kritickém zimním období pokryta rostlinstvem;

| 14. | zastává názor, že v lesních školkách se mohou na konkrétních místech pěstovat takové ekotypy, které jsou lépe přizpůsobeny danému prostředí, a že by proto měla být tato zařízení podporována konkrétními pobídkami; |
| --- | --- |

14.

zastává názor, že v lesních školkách se mohou na konkrétních místech pěstovat takové ekotypy, které jsou lépe přizpůsobeny danému prostředí, a že by proto měla být tato zařízení podporována konkrétními pobídkami;

| 15. | vyzývá k podpoře ochrany a vysazování živých plotů, zejména v oblastech, ze kterých se v minulých letech vytratily; |
| --- | --- |

15.

vyzývá k podpoře ochrany a vysazování živých plotů, zejména v oblastech, ze kterých se v minulých letech vytratily;

| 16. | uznává významnou úlohu, kterou hrají genetické zdroje rostlin při přizpůsobování obhospodařování půdy měnícím se klimatickým podmínkám; žádá proto Komisi a členské státy, aby vytvořily programy na podporu zachování a dalšího rozvoje genetických zdrojů rostlin zemědělci, zahradníky a malými a středními pěstitelskými podniky; |
| --- | --- |

16.

uznává významnou úlohu, kterou hrají genetické zdroje rostlin při přizpůsobování obhospodařování půdy měnícím se klimatickým podmínkám; žádá proto Komisi a členské státy, aby vytvořily programy na podporu zachování a dalšího rozvoje genetických zdrojů rostlin zemědělci, zahradníky a malými a středními pěstitelskými podniky;

| 17. | připomíná důležitost vynětí půdy z produkce pro zotavení zemědělské půdy a pro zadržování vody; vyzývá Komisi a dotčené členské státy k podpoře zemědělských systémů přizpůsobeným půdě středomořských ekosystémů; |
| --- | --- |

17.

připomíná důležitost vynětí půdy z produkce pro zotavení zemědělské půdy a pro zadržování vody; vyzývá Komisi a dotčené členské státy k podpoře zemědělských systémů přizpůsobeným půdě středomořských ekosystémů;

| 18. | domnívá se, že v rámci udržení organické skladby půdy by měly zásady SZP týkající se dobrých zemědělských a environmentálních podmínek podporovat systémy vstřebávání a přemisťování oxidu uhličitého prostřednictvím optimalizovaného používání metod obdělávání půdy bez závlahy (minimální povrchové obdělávání, rotační střídání pěstovaných plodin, pěstování genotypů vhodných pro dané prostředí, regulace evapotranspirace, účelové hnojení, integrovaná ochrana atd.); |
| --- | --- |

18.

domnívá se, že v rámci udržení organické skladby půdy by měly zásady SZP týkající se dobrých zemědělských a environmentálních podmínek podporovat systémy vstřebávání a přemisťování oxidu uhličitého prostřednictvím optimalizovaného používání metod obdělávání půdy bez závlahy (minimální povrchové obdělávání, rotační střídání pěstovaných plodin, pěstování genotypů vhodných pro dané prostředí, regulace evapotranspirace, účelové hnojení, integrovaná ochrana atd.);

| 19. | vyzývá příslušné místní orgány, aby učinily kroky k vytvoření plánů řízení a technologií využívání vody k zavlažovacím účelům v závislosti na různých environmentálních potřebách a podmínkách, aby stanovily, že vodní zdroje musí být využívány účelově a úměrně ke kvalitě, aby učinily kroky na úrovni subjektů odpovědných za hospodaření se závlahovou vodou s cílem optimalizovat správu dostupných vodních zdrojů a aby dbaly na to, že je nutné omezit plýtvání zdroji v distribučních systémech; |
| --- | --- |

19.

vyzývá příslušné místní orgány, aby učinily kroky k vytvoření plánů řízení a technologií využívání vody k zavlažovacím účelům v závislosti na různých environmentálních potřebách a podmínkách, aby stanovily, že vodní zdroje musí být využívány účelově a úměrně ke kvalitě, aby učinily kroky na úrovni subjektů odpovědných za hospodaření se závlahovou vodou s cílem optimalizovat správu dostupných vodních zdrojů a aby dbaly na to, že je nutné omezit plýtvání zdroji v distribučních systémech;

| 20. | podporuje zřízení střediska Společenství pro sledování sucha v podobě zvláštní služby Evropské agentury pro životní prostředí v Kodani a navýšení kapacit pro boj proti požárům koordinovaný Unií, protože sucho a požáry se významně podílejí na desertifikaci a degradaci zemědělské půdy, zejména ve středomořském regionu; |
| --- | --- |

20.

podporuje zřízení střediska Společenství pro sledování sucha v podobě zvláštní služby Evropské agentury pro životní prostředí v Kodani a navýšení kapacit pro boj proti požárům koordinovaný Unií, protože sucho a požáry se významně podílejí na desertifikaci a degradaci zemědělské půdy, zejména ve středomořském regionu;

| 21. | zdůrazňuje nutnost zlepšit účinnost informací, které předávají členské státy, a zlepšit koordinaci jejich činnosti; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje nutnost zlepšit účinnost informací, které předávají členské státy, a zlepšit koordinaci jejich činnosti;

| 22. | doporučuje vyvinout systém včasného varování a systém průběžné kontroly stavu půdy, což umožní včas zakročit proti erozi, ochuzování o organickou hmotu vedoucímu ke vzniku emisí skleníkových plynů a proti ztrátě orné půdy a biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

22.

doporučuje vyvinout systém včasného varování a systém průběžné kontroly stavu půdy, což umožní včas zakročit proti erozi, ochuzování o organickou hmotu vedoucímu ke vzniku emisí skleníkových plynů a proti ztrátě orné půdy a biologické rozmanitosti;

| 23. | žádá tedy Komisi, aby v rámci nové definice horských a ostrovních pásem a dalších pásem s nepříznivými přírodními podmínkami, kterou má navrhnout v roce 2009, zařadila mezi hlavní parametry hodnocení i stupeň rizika, které v monitorovaných oblastech hrozí v souvislosti se znehodnocováním půdy a desertifikací; |
| --- | --- |

23.

žádá tedy Komisi, aby v rámci nové definice horských a ostrovních pásem a dalších pásem s nepříznivými přírodními podmínkami, kterou má navrhnout v roce 2009, zařadila mezi hlavní parametry hodnocení i stupeň rizika, které v monitorovaných oblastech hrozí v souvislosti se znehodnocováním půdy a desertifikací;

| 24. | domnívá se, že je nutné posílit výzkum, vývoj a inovace, přičemž věnuje zvláštní pozornost oblastem nejvíce náchylným k nedostatku vody a suchu, a bere v úvahu biotechnologický pokrok; |
| --- | --- |

24.

domnívá se, že je nutné posílit výzkum, vývoj a inovace, přičemž věnuje zvláštní pozornost oblastem nejvíce náchylným k nedostatku vody a suchu, a bere v úvahu biotechnologický pokrok;

| 25. | rovněž vyzývá Komisi, aby v rámci revize, která proběhne v polovině období provádění sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace v roce 2009, byly zohledněny podstatnější pobídky na podporu programů členských států v oblasti výzkumu a vývoje, které mají zajistit více poznatků pro udržitelnější hospodaření s půdou a s oblastmi, v nichž ke znehodnocování půdy dochází; |
| --- | --- |

25.

rovněž vyzývá Komisi, aby v rámci revize, která proběhne v polovině období provádění sedmého rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace v roce 2009, byly zohledněny podstatnější pobídky na podporu programů členských států v oblasti výzkumu a vývoje, které mají zajistit více poznatků pro udržitelnější hospodaření s půdou a s oblastmi, v nichž ke znehodnocování půdy dochází;

| 26. | vyzývá Komisi, aby prověřila potřebu vytvoření rámce, který by bylo možné použít boji s příčinami a dopady změny klimatu, zejména se znehodnocováním kvality půdy; |
| --- | --- |

26.

vyzývá Komisi, aby prověřila potřebu vytvoření rámce, který by bylo možné použít boji s příčinami a dopady změny klimatu, zejména se znehodnocováním kvality půdy;

| 27. | domnívá se, že je vhodné zaměřit vzdělávací programy a programy na předávání nových poznatků jak na zaměstnance v daném odvětví, tak na veřejnost, přičemž jejich cílem by mělo být nalézt konkrétní řešení a zároveň zvýšit povědomí uživatelů o kolektivní odpovědnosti při využívání místních zdrojů; |
| --- | --- |

27.

domnívá se, že je vhodné zaměřit vzdělávací programy a programy na předávání nových poznatků jak na zaměstnance v daném odvětví, tak na veřejnost, přičemž jejich cílem by mělo být nalézt konkrétní řešení a zároveň zvýšit povědomí uživatelů o kolektivní odpovědnosti při využívání místních zdrojů;

| 28. | požaduje, aby Unie poskytovala především pro mladé zemědělce informační a osvětová opatření, která podpoří zavádění zemědělských metod, jež budou mít příznivý vliv na zachování půdy, zejména pokud jde o následky změny klimatu a roli, kterou hraje zemědělská produkce ve vztahu ke stavu klimatu; |
| --- | --- |

28.

požaduje, aby Unie poskytovala především pro mladé zemědělce informační a osvětová opatření, která podpoří zavádění zemědělských metod, jež budou mít příznivý vliv na zachování půdy, zejména pokud jde o následky změny klimatu a roli, kterou hraje zemědělská produkce ve vztahu ke stavu klimatu;

| 29. | připomíná to, co již uvedl ve svém usnesení ze dne 5. června 2008 o budoucnosti mladých zemědělců v rámci současné reformy SZP (4), totiž že financování projektů je potřeba zaměřit přednostně na činnosti, které podpoří mladé zemědělce při zahajování činnosti; |
| --- | --- |

29.

připomíná to, co již uvedl ve svém usnesení ze dne 5. června 2008 o budoucnosti mladých zemědělců v rámci současné reformy SZP (4), totiž že financování projektů je potřeba zaměřit přednostně na činnosti, které podpoří mladé zemědělce při zahajování činnosti;

| 30. | považuje za nutné, aby Unie v souvislosti se zajištěním dodávek krmiv a potravin posílila a zvýšila svou autonomii a soběstačnost také účinnější ochranou zemědělské půdy a charakteristik její produktivity a zejména udržitelným využíváním luk k chovu dobytka (prostřednictvím programů pro pastvu dobytka a prémiemi za pastvu šetrnou vůči přírodě atd.), aby bylo dosaženo větší nezávislosti na dovozu krmiv; domnívá se, že SZP, která má přispívat k celosvětovému zajištění dodávek potravin a trvalé udržitelnosti, musí v rámci zemědělství Unie usilovat o vyvážený vztah mezi rostlinnou výrobou, živočišnou výrobou a výrobou energie; |
| --- | --- |

30.

považuje za nutné, aby Unie v souvislosti se zajištěním dodávek krmiv a potravin posílila a zvýšila svou autonomii a soběstačnost také účinnější ochranou zemědělské půdy a charakteristik její produktivity a zejména udržitelným využíváním luk k chovu dobytka (prostřednictvím programů pro pastvu dobytka a prémiemi za pastvu šetrnou vůči přírodě atd.), aby bylo dosaženo větší nezávislosti na dovozu krmiv; domnívá se, že SZP, která má přispívat k celosvětovému zajištění dodávek potravin a trvalé udržitelnosti, musí v rámci zemědělství Unie usilovat o vyvážený vztah mezi rostlinnou výrobou, živočišnou výrobou a výrobou energie;

| 31. | žádá, aby v rámci globálního trhu s CO2 bylo prosazováno zachování a obnova lesů, prioritně v těch členských státech, které přišly o své bohatství přírodních lesů, a zdůrazňuje nutnost zavést v Unii jednotné a udržitelné hospodaření s lesy; |
| --- | --- |

31.

žádá, aby v rámci globálního trhu s CO2 bylo prosazováno zachování a obnova lesů, prioritně v těch členských státech, které přišly o své bohatství přírodních lesů, a zdůrazňuje nutnost zavést v Unii jednotné a udržitelné hospodaření s lesy;

| 32. | zdůrazňuje úlohu lesů v koloběhu vody a důležitost vyrovnané skladby lesů, pastvin a pastev a orné půdy pro udržitelné hospodaření s vodou; zdůrazňuje zejména funkci půdy se zvýšeným organickým podílem a střídání přizpůsobené plodinám; varuje, že nadměrné obdělávání půdy představuje hrozbu pro zemědělství, bezpečnost potravin a udržitelné hospodaření s vodou. |
| --- | --- |

32.

zdůrazňuje úlohu lesů v koloběhu vody a důležitost vyrovnané skladby lesů, pastvin a pastev a orné půdy pro udržitelné hospodaření s vodou; zdůrazňuje zejména funkci půdy se zvýšeným organickým podílem a střídání přizpůsobené plodinám; varuje, že nadměrné obdělávání půdy představuje hrozbu pro zemědělství, bezpečnost potravin a udržitelné hospodaření s vodou.

| 33. | žádá, aby v rámci zemědělských činností týkajících se udržování luk, stálých pastvin a lesních ploch byla uznána možnost spojit vydávání zelených certifikátů se zajišťováním veřejně prospěšných činností (ukládáním CO2, činnostmi v souvislosti s biologickou rozmanitostí a udržováním kvality půdy); |
| --- | --- |

33.

žádá, aby v rámci zemědělských činností týkajících se udržování luk, stálých pastvin a lesních ploch byla uznána možnost spojit vydávání zelených certifikátů se zajišťováním veřejně prospěšných činností (ukládáním CO2, činnostmi v souvislosti s biologickou rozmanitostí a udržováním kvality půdy);

| 34. | žádá členské státy, aby využily druhý pilíř SZP k vydávání prémií v rámci zemědělských činností týkajících se udržování luk, stálých pastvin a lesních ploch a poskytly tak podporu v souvislosti se zajišťováním veřejně prospěšných činností (ukládáním CO2, činnostmi v souvislosti s biologickou rozmanitostí a udržováním kvality půdy); žádá Komisi, aby považovala zachování zelených ploch za prioritu; |
| --- | --- |

34.

žádá členské státy, aby využily druhý pilíř SZP k vydávání prémií v rámci zemědělských činností týkajících se udržování luk, stálých pastvin a lesních ploch a poskytly tak podporu v souvislosti se zajišťováním veřejně prospěšných činností (ukládáním CO2, činnostmi v souvislosti s biologickou rozmanitostí a udržováním kvality půdy); žádá Komisi, aby považovala zachování zelených ploch za prioritu;

| 35. | žádá Radu a Komisi, aby prozkoumaly strategie obnovy degradované půdy, počínaje pobídkami omezujícími degradaci půdy; |
| --- | --- |

35.

žádá Radu a Komisi, aby prozkoumaly strategie obnovy degradované půdy, počínaje pobídkami omezujícími degradaci půdy;

| 36. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

36.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. C 282 E, 6.11.2008, s. 281.

(2)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0473.

(3)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1.

(4)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0258.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/133 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/133

---

Čtvrtek 12. března 2009Účast zaměstnanců ve společnostech s evropským statutem

P6_TA(2009)0131

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o účasti zaměstnanců ve společnostech s evropským statutem a jiných doprovodných opatřeních

2010/C 87 E/25

Evropský parlament,

s ohledem na sdělení Komise ze dne 25. června 2008 nazvané „Zelenou malým a středním podnikům“- „Small Business Act“ pro Evropu (KOM(2008)0394) a s ohledem na pracovní program Evropské komise na rok 2008 a na pracovní program na rok 2009,

s ohledem na čl. 103 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že statut pro evropskou soukromou společnost (SPE) usnadní malým a středním podnikům podnikání v rámci mezinárodního trhu, avšak bude přístupný i pro větší společnosti, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že statut pro evropskou soukromou společnost (SPE) usnadní malým a středním podnikům podnikání v rámci mezinárodního trhu, avšak bude přístupný i pro větší společnosti,

| 1. | vyzývá Komisi, aby na základě článku 138 Smlouvy o ES zahájila konzultace se sociálními partnery s cílem vyhodnotit a případně zmodernizovat, vytvořit či posílit ustanovení o účasti zaměstnanců na vnitřním trhu; |
| --- | --- |

1.

vyzývá Komisi, aby na základě článku 138 Smlouvy o ES zahájila konzultace se sociálními partnery s cílem vyhodnotit a případně zmodernizovat, vytvořit či posílit ustanovení o účasti zaměstnanců na vnitřním trhu;

| 2. | vyzývá Komisi, aby posoudila vliv stávajícího statutu evropské společnosti a příslušných rozhodnutí Evropského soudního dvora (na příklad věci „Daily Mail and General Trust“, „Sevic Systems“, „Inspire Art“, „Überseering“, a „Cartesio“), pokud jde o účast zaměstnanců v radách společností a případné vyhýbání se příslušným vnitrostátním ustanovením nebo jejich obcházení; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby posoudila vliv stávajícího statutu evropské společnosti a příslušných rozhodnutí Evropského soudního dvora (na příklad věci „Daily Mail and General Trust“, „Sevic Systems“, „Inspire Art“, „Überseering“, a „Cartesio“), pokud jde o účast zaměstnanců v radách společností a případné vyhýbání se příslušným vnitrostátním ustanovením nebo jejich obcházení;

| 3. | vyzývá Komisi, aby posoudila přeshraniční problémy, s ohledem na správu a řízení společností, daňové předpisy a finanční účast zaměstnanců na akcionářských programech týkajících se výše navržené konzultace, a aby případně posoudila a/nebo předložila nové návrhy, o kterých se má jednat s Radou a Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby posoudila přeshraniční problémy, s ohledem na správu a řízení společností, daňové předpisy a finanční účast zaměstnanců na akcionářských programech týkajících se výše navržené konzultace, a aby případně posoudila a/nebo předložila nové návrhy, o kterých se má jednat s Radou a Parlamentem;

| 4. | vyzývá Komisi, aby posoudila, zda zavést článek statutu SPE, podle kterého by zpětná úhrada půjčky nebo jiného příspěvku ze strany akcionáře měla být druhořadá v případě, kdy by bylo vhodnější navýšit akciový kapitál (tj. v případě nadměrného zadlužení samotné společnosti); domnívá se, že by se mělo zvážit zavedení článku, podle něhož akcionář musí vrátit poskytnutou náhradu, pokud byla vyplacena během období, kdy byla společnost na pokraji platební neschopnosti; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Komisi, aby posoudila, zda zavést článek statutu SPE, podle kterého by zpětná úhrada půjčky nebo jiného příspěvku ze strany akcionáře měla být druhořadá v případě, kdy by bylo vhodnější navýšit akciový kapitál (tj. v případě nadměrného zadlužení samotné společnosti); domnívá se, že by se mělo zvážit zavedení článku, podle něhož akcionář musí vrátit poskytnutou náhradu, pokud byla vyplacena během období, kdy byla společnost na pokraji platební neschopnosti;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/134 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/134

---

Čtvrtek 12. března 2009Děti migrantů

P6_TA(2009)0132

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o dětech migrantů, které byly zanechány v zemi původu

2010/C 87 E/26

Evropský parlament,

s ohledem na Úmluvu OSN o právech dítěte ze dne 20. listopadu 1989, zejména články 3 a 20 uvedeného aktu,

s ohledem na Mezinárodní úmluvu o ochraně práv všech migrujících pracovníků a členů jejich rodin, zejména na články 38, 42 a 45 uvedeného aktu,

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, zejména na článek 24 uvedeného aktu,

s ohledem na čl. 108 odst. 5 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že volný pohyb pracovníků přináší prospěch hospodářstvím všech členských států a poskytuje občanům EU příležitost k ekonomickému a osobnímu rozvoji, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že volný pohyb pracovníků přináší prospěch hospodářstvím všech členských států a poskytuje občanům EU příležitost k ekonomickému a osobnímu rozvoji,

| B. | vzhledem k tomu, že tyto pozitivní účinky mohou být oslabeny nežádoucími vedlejšími jevy doprovázejícími migraci, k nimž patří špatné podmínky, v nichž jsou nuceny žít děti, které zůstaly v zemi původu, když se jejich rodiče odstěhovali do jiného členského státu, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že tyto pozitivní účinky mohou být oslabeny nežádoucími vedlejšími jevy doprovázejícími migraci, k nimž patří špatné podmínky, v nichž jsou nuceny žít děti, které zůstaly v zemi původu, když se jejich rodiče odstěhovali do jiného členského státu,

| C. | vzhledem k tomu, že migrace pracovních sil se v posledních desetiletích soustavně zvyšovala a že ve světovém měřítku žije v současnosti většina mezinárodních migrantů - 64 milionů - v Evropské unii, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že migrace pracovních sil se v posledních desetiletích soustavně zvyšovala a že ve světovém měřítku žije v současnosti většina mezinárodních migrantů - 64 milionů - v Evropské unii,

| D. | vzhledem k tomu, že migrace má obrovský potenciál, pokud jde o posílení rozvoje, ale vede k problémům, dosud nevyřešeným, a to jak v zemích původu, tak v cílových zemích, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že migrace má obrovský potenciál, pokud jde o posílení rozvoje, ale vede k problémům, dosud nevyřešeným, a to jak v zemích původu, tak v cílových zemích,

| E. | vzhledem k tomu, že podle studie UNICEF a organizace Social Alternatives mělo v Rumunsku v roce 2008 téměř 350 000 dětí alespoň jednoho rodiče, který pracoval v zahraničí, a téměř 126 000 dětí postihla migrace obou rodičů, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že podle studie UNICEF a organizace Social Alternatives mělo v Rumunsku v roce 2008 téměř 350 000 dětí alespoň jednoho rodiče, který pracoval v zahraničí, a téměř 126 000 dětí postihla migrace obou rodičů,

| F. | vzhledem k tomu, že migrace může mít pozitivní dopad na domácnosti v zemi původu, protože prostřednictvím zasílaní peněz či jiných způsobů snižuje chudobu a zvyšuje investice do lidského kapitálu, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že migrace může mít pozitivní dopad na domácnosti v zemi původu, protože prostřednictvím zasílaní peněz či jiných způsobů snižuje chudobu a zvyšuje investice do lidského kapitálu,

| G. | ale vzhledem k tomu, že se u dětí, jež jsou opuštěny rodiči, kteří pracují v jiném členském státě, vyskytují negativní jevy, včetně rizika celkově nedostatečné péče, pokud jde o fyzické a duševní zdraví, a negativní dopady v oblasti duševního zdraví, k nimž patří deprese, ztráta volného času věnovaného hrám a rozvoji, nedostatečná školní docházka a nedostatečné obecné zapojení do vzdělávání a odborné přípravy, podvýživa a zneužívání dětí, |
| --- | --- |

G.

ale vzhledem k tomu, že se u dětí, jež jsou opuštěny rodiči, kteří pracují v jiném členském státě, vyskytují negativní jevy, včetně rizika celkově nedostatečné péče, pokud jde o fyzické a duševní zdraví, a negativní dopady v oblasti duševního zdraví, k nimž patří deprese, ztráta volného času věnovaného hrám a rozvoji, nedostatečná školní docházka a nedostatečné obecné zapojení do vzdělávání a odborné přípravy, podvýživa a zneužívání dětí,

| H. | vzhledem k tomu, že přestože existuje komplexní strategie pro zlepšování životních podmínek a vzdělávání dětí migrantů, které se stěhují se svými rodiči do cílových zemí, je problematice dětí zanechaných v zemi původu věnována velmi malá pozornost, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že přestože existuje komplexní strategie pro zlepšování životních podmínek a vzdělávání dětí migrantů, které se stěhují se svými rodiči do cílových zemí, je problematice dětí zanechaných v zemi původu věnována velmi malá pozornost,

| I. | vzhledem k tomu, že děti jsou v zemi původu často ponechány kvůli nedostatku informací o možnostech a výhodách, které nabízejí cílové země, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že děti jsou v zemi původu často ponechány kvůli nedostatku informací o možnostech a výhodách, které nabízejí cílové země,

| 1. | vyzývá Komisi, aby vypracovala studii s cílem posoudit na úrovni EU rozsah, v jakém jsou děti migrantů zanechávány v zemi původu, a shromáždila údaje o tomto jevu napříč EU; |
| --- | --- |

1.

vyzývá Komisi, aby vypracovala studii s cílem posoudit na úrovni EU rozsah, v jakém jsou děti migrantů zanechávány v zemi původu, a shromáždila údaje o tomto jevu napříč EU;

| 2. | vyzývá členské státy, aby přijaly opatření ke zlepšení situace dětí, které jejich rodiče zanechali v zemi původu, a k zajištění jejich normálního vývoje v oblasti vzdělávání a společenského života; |
| --- | --- |

2.

vyzývá členské státy, aby přijaly opatření ke zlepšení situace dětí, které jejich rodiče zanechali v zemi původu, a k zajištění jejich normálního vývoje v oblasti vzdělávání a společenského života;

| 3. | vyzývá členské státy, aby vytvořily mechanismy spolupráce v oblasti prevence škodlivých dopadů, jimž jsou vystaveny rodiny (a zejména děti), které žijí odděleně a které musí překonávat velké vzdálenosti; |
| --- | --- |

3.

vyzývá členské státy, aby vytvořily mechanismy spolupráce v oblasti prevence škodlivých dopadů, jimž jsou vystaveny rodiny (a zejména děti), které žijí odděleně a které musí překonávat velké vzdálenosti;

| 4. | vyzývá členské státy, aby lépe migranty informovaly o jejich právech a právech jejich rodinných příslušníků, pokud jde o volný pohyb, a poskytovaly jim informace o životě v zahraničí, které jsou dostupné na národní a evropské úrovni, a o podmínkách práce v jiném členském státě; |
| --- | --- |

4.

vyzývá členské státy, aby lépe migranty informovaly o jejich právech a právech jejich rodinných příslušníků, pokud jde o volný pohyb, a poskytovaly jim informace o životě v zahraničí, které jsou dostupné na národní a evropské úrovni, a o podmínkách práce v jiném členském státě;

| 5. | vyzývá Komisi, aby všem zájemcům navrhla patřičné využití již existujících prostředků na pomoc migrantům a jejich dětem, které byly zůstaly v zemi původu; |
| --- | --- |

5.

vyzývá Komisi, aby všem zájemcům navrhla patřičné využití již existujících prostředků na pomoc migrantům a jejich dětem, které byly zůstaly v zemi původu;

| 6. | vyzývá Komisi a členské státy, aby aktivně zapojily sociální partnery a nevládní organizace do činností zaměřených na zlepšení situace dětí migrantů; |
| --- | --- |

6.

vyzývá Komisi a členské státy, aby aktivně zapojily sociální partnery a nevládní organizace do činností zaměřených na zlepšení situace dětí migrantů;

| 7. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Komisi, Radě, Výboru regionů a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, vládám členských států a sociálním partnerům, vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

7.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Komisi, Radě, Výboru regionů a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, vládám členských států a sociálním partnerům, vládám a parlamentům členských států.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/135 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/135

---

Čtvrtek 12. března 2009Pokrok Chorvatska za rok 2008

P6_TA(2009)0133

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12 března 2009 o pokroku Chorvatska za rok 2008

2010/C 87 E/27

Evropský parlament,

s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 3. října 2005 o zahájení přístupových jednání s Chorvatskem,

s ohledem své usnesení ze dne 10. dubna 2008 o zprávě o pokroku Chorvatska za rok 2007 (1),

s ohledem na zprávu o pokroku Chorvatska za rok 2008, kterou Komise zveřejnila dne 5. listopadu 2008 (SEK(2008)2694),

s ohledem na čl. 103 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že Chorvatsko celkově učinilo významný pokrok ve všech třech oblastech, jichž se týkají kodaňská kritéria, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Chorvatsko celkově učinilo významný pokrok ve všech třech oblastech, jichž se týkají kodaňská kritéria,

| B. | vzhledem k tomu, že tyto úspěšné výsledky musí být konsolidovány a podpořeny soustavným úsilím o přijetí a provedení reforem uvedených ve zprávě Komise a v tomto usnesení, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že tyto úspěšné výsledky musí být konsolidovány a podpořeny soustavným úsilím o přijetí a provedení reforem uvedených ve zprávě Komise a v tomto usnesení,

| C. | vzhledem k tomu, že EU přijala opatření ke zkvalitnění procesu rozšiřování, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že EU přijala opatření ke zkvalitnění procesu rozšiřování,

| D. | vzhledem k tomu, že sdělení Komise ze dne 6. listopadu 2007 nazvané „Strategie rozšíření a hlavní výzvy 2007–2008“ (KOM(2007)0663) přikládá – již od počátečních etap jednání o přistoupení – zásadní význam otázkám právního státu a řádné správy věcí veřejných, zejména v oblasti boje proti korupci a organizovanému zločinu, správním a soudním reformám a rozvoji občanské společnosti, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že sdělení Komise ze dne 6. listopadu 2007 nazvané „Strategie rozšíření a hlavní výzvy 2007–2008“ (KOM(2007)0663) přikládá – již od počátečních etap jednání o přistoupení – zásadní význam otázkám právního státu a řádné správy věcí veřejných, zejména v oblasti boje proti korupci a organizovanému zločinu, správním a soudním reformám a rozvoji občanské společnosti,

| E. | vzhledem k tomu, že společným cílem všech zúčastněných stran musí zůstat uzavření přístupových jednání s Chorvatskem do konce roku 2009, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že společným cílem všech zúčastněných stran musí zůstat uzavření přístupových jednání s Chorvatskem do konce roku 2009,

| F. | vzhledem k tomu, že zabití a útoky, k nimž došlo v roce 2008, jasně ukázaly, že je nutné rozhodně a neprodleně zahájit v Chorvatsku boj s korupcí a organizovaným zločinem, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že zabití a útoky, k nimž došlo v roce 2008, jasně ukázaly, že je nutné rozhodně a neprodleně zahájit v Chorvatsku boj s korupcí a organizovaným zločinem,

| G. | vzhledem k tomu, že byli jmenováni nový ministr vnitra, nový ministr spravedlnosti a nový policejní prezident, kteří byli pověřeni řešením těchto problémů, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že byli jmenováni nový ministr vnitra, nový ministr spravedlnosti a nový policejní prezident, kteří byli pověřeni řešením těchto problémů,

Obecné poznámky

| 1. | oceňuje příznivé výsledky, jichž Chorvatsko v roce 2008 dosáhlo v legislativní oblasti a při provádění reforem, které jsou předpokladem pro členství v EU; |
| --- | --- |

1.

oceňuje příznivé výsledky, jichž Chorvatsko v roce 2008 dosáhlo v legislativní oblasti a při provádění reforem, které jsou předpokladem pro členství v EU;

| 2. | bere s potěšením na vědomí zejména to, že vedle legislativní a regulativní činnosti bylo konečně vyvinuto odpovídající úsilí k posílení a zlepšení administrativní kapacity potřebné pro provedení navržených reforem; |
| --- | --- |

2.

bere s potěšením na vědomí zejména to, že vedle legislativní a regulativní činnosti bylo konečně vyvinuto odpovídající úsilí k posílení a zlepšení administrativní kapacity potřebné pro provedení navržených reforem;

| 3. | je přesvědčen, že v souladu s orientačním plánem Komise lze uzavřít jednání v roce 2009 za předpokladu, že chorvatská vláda zvýší úsilí o vyřešení zejména citlivějších otázek souvisejících s přístupovým procesem, včetně potírání organizovaného zločinu a korupce, a že se jí v těchto oblastech konečně podaří splnit stanovená kritéria, a rovněž za předpokladu, že Rada bude ochotna a schopna neprodleně zahájit jednání o všech kapitolách; |
| --- | --- |

3.

je přesvědčen, že v souladu s orientačním plánem Komise lze uzavřít jednání v roce 2009 za předpokladu, že chorvatská vláda zvýší úsilí o vyřešení zejména citlivějších otázek souvisejících s přístupovým procesem, včetně potírání organizovaného zločinu a korupce, a že se jí v těchto oblastech konečně podaří splnit stanovená kritéria, a rovněž za předpokladu, že Rada bude ochotna a schopna neprodleně zahájit jednání o všech kapitolách;

| 4. | vítá doporučení Komise, aby Rada vytvořila technickou pracovní skupinu ad hoc, která bude pověřena vypracováním smlouvy o přistoupení; doporučuje rovněž, aby tato skupina vyvíjela svou činnost souběžně s jednáním, a začala proto působit v první polovině roku 2009; kromě toho vítá záměr Komise předložit v průběhu roku 2009 sdělení obsahující podrobné údaje o finančním dopadu přistoupení Chorvatska k EU; |
| --- | --- |

4.

vítá doporučení Komise, aby Rada vytvořila technickou pracovní skupinu ad hoc, která bude pověřena vypracováním smlouvy o přistoupení; doporučuje rovněž, aby tato skupina vyvíjela svou činnost souběžně s jednáním, a začala proto působit v první polovině roku 2009; kromě toho vítá záměr Komise předložit v průběhu roku 2009 sdělení obsahující podrobné údaje o finančním dopadu přistoupení Chorvatska k EU;

Politická kritéria

| 5. | vyjadřuje uspokojení nad pokrokem dosaženým při přijímání klíčových dokumentů a právních předpisů v určitých oblastech, zejména v oblasti zákazu diskriminace, práv žen, práv menšin a návratu uprchlíků; zdůrazňuje, že je nyní prvořadým úkolem zajistit bezodkladné a účinné uplatňování těchto předpisů; |
| --- | --- |

5.

vyjadřuje uspokojení nad pokrokem dosaženým při přijímání klíčových dokumentů a právních předpisů v určitých oblastech, zejména v oblasti zákazu diskriminace, práv žen, práv menšin a návratu uprchlíků; zdůrazňuje, že je nyní prvořadým úkolem zajistit bezodkladné a účinné uplatňování těchto předpisů;

| 6. | upozorňuje však na to, že je zapotřebí provést reformu veřejné správy a zavést nový systém odměňování a komplexní revizi administrativních postupů s cílem zvýšit transparentnost, odpovědnost a depolitizaci chorvatské státní služby; žádá, aby byla věnována zvláštní pozornost regionální a místní samosprávě, neboť její schopnost převzít nové povinnosti je klíčovým předpokladem úspěšné decentralizace; |
| --- | --- |

6.

upozorňuje však na to, že je zapotřebí provést reformu veřejné správy a zavést nový systém odměňování a komplexní revizi administrativních postupů s cílem zvýšit transparentnost, odpovědnost a depolitizaci chorvatské státní služby; žádá, aby byla věnována zvláštní pozornost regionální a místní samosprávě, neboť její schopnost převzít nové povinnosti je klíčovým předpokladem úspěšné decentralizace;

| 7. | zdůrazňuje, že je důležité poskytnout zahraničním investorům právní jistotu a zaručit jim rovné postavení před zákonem, a v této souvislosti důrazně vyzývá chorvatské orgány, aby se v souladu s příslušnými rozhodnutími chorvatského ústavního soudu začaly promptně zabývat nevyřešenými případy majetkových restitucí; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že je důležité poskytnout zahraničním investorům právní jistotu a zaručit jim rovné postavení před zákonem, a v této souvislosti důrazně vyzývá chorvatské orgány, aby se v souladu s příslušnými rozhodnutími chorvatského ústavního soudu začaly promptně zabývat nevyřešenými případy majetkových restitucí;

| 8. | domnívá se, že je nutné, aby se Chorvatsko vážněji zabývalo soudnictvím a odstranilo základní příčiny nahromadění neuzavřených případů a nepřiměřené délky soudních řízení, aby zahájilo skutečnou a komplexní racionalizaci soudů všech stupňů, zavedlo objektivní a transparentní řízení pro výběr soudců a stanovilo kritéria pro jejich individuální hodnocení a profesní postup, zajistilo, aby byly válečné zločiny posuzovány podle obvyklých norem bez ohledu na etnický původ a v neposlední řadě aby nalezlo způsoby, jak se vypořádat s problémem soudních líčení a vynášení rozsudků v nepřítomnosti, a to zejména prostřednictvím užší regionální spolupráce; |
| --- | --- |

8.

domnívá se, že je nutné, aby se Chorvatsko vážněji zabývalo soudnictvím a odstranilo základní příčiny nahromadění neuzavřených případů a nepřiměřené délky soudních řízení, aby zahájilo skutečnou a komplexní racionalizaci soudů všech stupňů, zavedlo objektivní a transparentní řízení pro výběr soudců a stanovilo kritéria pro jejich individuální hodnocení a profesní postup, zajistilo, aby byly válečné zločiny posuzovány podle obvyklých norem bez ohledu na etnický původ a v neposlední řadě aby nalezlo způsoby, jak se vypořádat s problémem soudních líčení a vynášení rozsudků v nepřítomnosti, a to zejména prostřednictvím užší regionální spolupráce;

| 9. | bere na vědomí prohlášení žalobce Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii učiněné před Radou bezpečnosti OSN dne 12. prosince 2008, v němž uvedl, že Chorvatsko na většinu žádostí úřadu žalobce o spolupráci reagovalo, avšak zdůraznil, že tak neučinilo v případě některých klíčových vojenských dokumentů vztahujících se k případu Gotovina; důrazně vyzývá vládu Chorvatska, aby v tomto směru zvýšila úsilí a neprodleně poskytla dotčené klíčové dokumenty tribunálu; |
| --- | --- |

9.

bere na vědomí prohlášení žalobce Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii učiněné před Radou bezpečnosti OSN dne 12. prosince 2008, v němž uvedl, že Chorvatsko na většinu žádostí úřadu žalobce o spolupráci reagovalo, avšak zdůraznil, že tak neučinilo v případě některých klíčových vojenských dokumentů vztahujících se k případu Gotovina; důrazně vyzývá vládu Chorvatska, aby v tomto směru zvýšila úsilí a neprodleně poskytla dotčené klíčové dokumenty tribunálu;

| 10. | vítá skutečnost, že chorvatská vláda konečně přijala další opatření k potírání korupce a organizovaného zločinu; zdůrazňuje, že má-li důraznější činnost Úřadu pro potírání korupce a organizovaného zločinu (USKOK) v oblasti vyšetřování a stíhání přinášet výsledky, musí být doplněna stejně intenzivním úsilím policejních a soudních orgánů; zastává názor, že na všech úrovních musí být uplatňována nulová tolerance a že musí být vynášeny a vymáhány rozsudky, včetně zabavení majetku; v tomto ohledu vítá přijetí právních předpisů týkajících se dočasného zmrazení majetku všech osob obviněných z korupce a organizovaného zločinu; |
| --- | --- |

10.

vítá skutečnost, že chorvatská vláda konečně přijala další opatření k potírání korupce a organizovaného zločinu; zdůrazňuje, že má-li důraznější činnost Úřadu pro potírání korupce a organizovaného zločinu (USKOK) v oblasti vyšetřování a stíhání přinášet výsledky, musí být doplněna stejně intenzivním úsilím policejních a soudních orgánů; zastává názor, že na všech úrovních musí být uplatňována nulová tolerance a že musí být vynášeny a vymáhány rozsudky, včetně zabavení majetku; v tomto ohledu vítá přijetí právních předpisů týkajících se dočasného zmrazení majetku všech osob obviněných z korupce a organizovaného zločinu;

| 11. | Vítá skutečnost, že u čtyř rozdílných soudů byla oficiálně založena oddělení zabývající se konkrétně bojem proti korupci a organizovanému zločinu, a skutečnost, že 60 soudců přidělených těmto oddělením bylo prověřeno a dostane se jim značných finančních pobídek, aby zohlednili složitost a citlivost povinností, které mají splnit; |
| --- | --- |

11.

Vítá skutečnost, že u čtyř rozdílných soudů byla oficiálně založena oddělení zabývající se konkrétně bojem proti korupci a organizovanému zločinu, a skutečnost, že 60 soudců přidělených těmto oddělením bylo prověřeno a dostane se jim značných finančních pobídek, aby zohlednili složitost a citlivost povinností, které mají splnit;

| 12. | v této souvislosti vyzývá chorvatskou vládu, aby zajistila svobodnou a nezávislou činnost policejních a soudních orgánů i lidské a finanční zdroje potřebné k úspěšnému plnění jejich mandátu v boji s korupcí a organizovaným zločinem; |
| --- | --- |

12.

v této souvislosti vyzývá chorvatskou vládu, aby zajistila svobodnou a nezávislou činnost policejních a soudních orgánů i lidské a finanční zdroje potřebné k úspěšnému plnění jejich mandátu v boji s korupcí a organizovaným zločinem;

| 13. | vyjadřuje uspokojení nad svobodou tisku v Chorvatsku, upozorňuje však na nedávné případy zastrašování, a dokonce vražd novinářů, kteří se zabývali korupčními aférami a kauzami organizovaného zločinu; vyzývá policejní a soudní orgány, aby tyto činy důsledně vyšetřily a jejich pachatele stíhaly, a přispěly tak k obnovení pozitivní atmosféry v zemi a zajištění toho, aby byla nadále plněna politická kritéria pro přistoupení; v tomto ohledu zdůrazňuje nezbytnost plné ochrany lidských práv, o nichž nelze vést politickou debatu; |
| --- | --- |

13.

vyjadřuje uspokojení nad svobodou tisku v Chorvatsku, upozorňuje však na nedávné případy zastrašování, a dokonce vražd novinářů, kteří se zabývali korupčními aférami a kauzami organizovaného zločinu; vyzývá policejní a soudní orgány, aby tyto činy důsledně vyšetřily a jejich pachatele stíhaly, a přispěly tak k obnovení pozitivní atmosféry v zemi a zajištění toho, aby byla nadále plněna politická kritéria pro přistoupení; v tomto ohledu zdůrazňuje nezbytnost plné ochrany lidských práv, o nichž nelze vést politickou debatu;

| 14. | bere s potěšením na vědomí, že chorvatská vláda přijala akční plán pro uplatňování ústavního zákona o národnostních menšinách a zvýšila objem finančních prostředků; důrazně vyzývá chorvatské orgány, aby při provádění tohoto plánu konzultovaly s nevládními organizacemi zastupujícími menšinové skupiny; kromě toho zdůrazňuje, že je třeba se zaměřit na ekonomická a sociální práva menšin, zejména na jejich přístup k zaměstnání, a navrhnout dlouhodobou strategii pro zaměstnávání příslušníků menšin ve veřejné správě a v soudnictví; dále vyzývá k finanční nezávislosti rad pro národnostní menšiny na orgánech místní samosprávy, kterým mají poskytovat odborné poradenství, aby mohly svou činnost vykonávat zcela nezávisle; |
| --- | --- |

14.

bere s potěšením na vědomí, že chorvatská vláda přijala akční plán pro uplatňování ústavního zákona o národnostních menšinách a zvýšila objem finančních prostředků; důrazně vyzývá chorvatské orgány, aby při provádění tohoto plánu konzultovaly s nevládními organizacemi zastupujícími menšinové skupiny; kromě toho zdůrazňuje, že je třeba se zaměřit na ekonomická a sociální práva menšin, zejména na jejich přístup k zaměstnání, a navrhnout dlouhodobou strategii pro zaměstnávání příslušníků menšin ve veřejné správě a v soudnictví; dále vyzývá k finanční nezávislosti rad pro národnostní menšiny na orgánech místní samosprávy, kterým mají poskytovat odborné poradenství, aby mohly svou činnost vykonávat zcela nezávisle;

| 15. | vítá úspěchy, kterých bylo v Chorvatsku dosaženo v oblasti politiky týkající se menšin, zejména skutečnost, že pro tamní menšiny byly zajištěny jak vzdělávací příležitosti, tak zastoupení v parlamentu; |
| --- | --- |

15.

vítá úspěchy, kterých bylo v Chorvatsku dosaženo v oblasti politiky týkající se menšin, zejména skutečnost, že pro tamní menšiny byly zajištěny jak vzdělávací příležitosti, tak zastoupení v parlamentu;

| 16. | vítá další pokrok, jenž byl učiněn v oblasti vzdělávání menšin; je však znepokojen tím, že stávající struktury udržují segregaci namísto toho, aby usilovaly o integraci různých etnických skupin (např. prostřednictvím společných tříd); je taktéž znepokojen tím, zejména v případě Romů, že by tento stav mohl vést ke snížení kvality vzdělání v porovnání s běžnými třídami; |
| --- | --- |

16.

vítá další pokrok, jenž byl učiněn v oblasti vzdělávání menšin; je však znepokojen tím, že stávající struktury udržují segregaci namísto toho, aby usilovaly o integraci různých etnických skupin (např. prostřednictvím společných tříd); je taktéž znepokojen tím, zejména v případě Romů, že by tento stav mohl vést ke snížení kvality vzdělání v porovnání s běžnými třídami;

| 17. | bere na vědomí, že při vytváření podmínek pro návrat uprchlíků bylo dosaženo hmatatelných výsledků, avšak ještě je třeba mnohé věci vyřešit, má-li být tento návrat udržitelný, pokud jde o bydlení, zejména v případě bývalých držitelů nájemních smluv ve městech, o začleňování do společnosti a o přístup na pracovní trh; zdůrazňuje, že je nutné plnit programy pro návrat uprchlíků takovým způsobem, aby byly v souladu s dalšími sociálními programy a programy v oblasti zaměstnanosti; |
| --- | --- |

17.

bere na vědomí, že při vytváření podmínek pro návrat uprchlíků bylo dosaženo hmatatelných výsledků, avšak ještě je třeba mnohé věci vyřešit, má-li být tento návrat udržitelný, pokud jde o bydlení, zejména v případě bývalých držitelů nájemních smluv ve městech, o začleňování do společnosti a o přístup na pracovní trh; zdůrazňuje, že je nutné plnit programy pro návrat uprchlíků takovým způsobem, aby byly v souladu s dalšími sociálními programy a programy v oblasti zaměstnanosti;

| 18. | vítá rovněž přijetí komplexních antidiskriminačních právních předpisů a připisuje velkou důležitost uplatňování jejich ustanovení v praxi; vyzývá příslušné ústřední a místní orgány, aby v případech rasové nenávisti či jiných projevů nesnášenlivosti postupovaly s nulovou tolerancí a aby zajistily, že jejich projevy budou řádně stíhány; dále vnitrostátní orgány vyzývá k ochraně práv sexuálních menšin; |
| --- | --- |

18.

vítá rovněž přijetí komplexních antidiskriminačních právních předpisů a připisuje velkou důležitost uplatňování jejich ustanovení v praxi; vyzývá příslušné ústřední a místní orgány, aby v případech rasové nenávisti či jiných projevů nesnášenlivosti postupovaly s nulovou tolerancí a aby zajistily, že jejich projevy budou řádně stíhány; dále vnitrostátní orgány vyzývá k ochraně práv sexuálních menšin;

Hospodářská kritéria

| 19. | považuje za potěšující, že se Chorvatsku podařilo zvýšit míru zaměstnanosti a dosáhnout udržitelného hospodářského růstu; upozorňuje však na stále vysokou nezaměstnanost mladých lidí a příslušníků menšin a na dopad vyšších cen potravin a obecněji inflace na životní úroveň běžných občanů; |
| --- | --- |

19.

považuje za potěšující, že se Chorvatsku podařilo zvýšit míru zaměstnanosti a dosáhnout udržitelného hospodářského růstu; upozorňuje však na stále vysokou nezaměstnanost mladých lidí a příslušníků menšin a na dopad vyšších cen potravin a obecněji inflace na životní úroveň běžných občanů;

| 20. | zdůrazňuje, že je zapotřebí řešit narůstající obchodní schodek a schodek běžného účtu, stejně jako vnější zadlužení, jež chorvatské hospodářství ohrožují a destabilizují; upozorňuje na to, že udržet současné tempo hospodářského růstu a dosáhnout úrovně členských států EU může Chorvatsko jen v případě, že urychlí provádění strukturálních reforem; |
| --- | --- |

20.

zdůrazňuje, že je zapotřebí řešit narůstající obchodní schodek a schodek běžného účtu, stejně jako vnější zadlužení, jež chorvatské hospodářství ohrožují a destabilizují; upozorňuje na to, že udržet současné tempo hospodářského růstu a dosáhnout úrovně členských států EU může Chorvatsko jen v případě, že urychlí provádění strukturálních reforem;

| 21. | upozorňuje na to, že je nutné v úzké spolupráci se všemi zúčastněnými stranami podporovat politiku, která v sobě spojuje zabezpečení dodávek energie a udržitelný rozvoj; vyzývá chorvatské orgány, aby se držely cílů stanovených v klimatickém balíčku EU a náležitě upřednostnily otázky týkající se energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie, zejména v pobřežních regionech; připomíná Chorvatsku, že může využít finanční prostředky, které EU pro tyto účely nabízí středomořským státům; vítá přijetí akčního plánu na provádění kjótského protokolu a vyzývá chorvatské orgány k přijetí všech opatření, jež jsou nezbytná k skutečnému snížení průmyslových emisí; |
| --- | --- |

21.

upozorňuje na to, že je nutné v úzké spolupráci se všemi zúčastněnými stranami podporovat politiku, která v sobě spojuje zabezpečení dodávek energie a udržitelný rozvoj; vyzývá chorvatské orgány, aby se držely cílů stanovených v klimatickém balíčku EU a náležitě upřednostnily otázky týkající se energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie, zejména v pobřežních regionech; připomíná Chorvatsku, že může využít finanční prostředky, které EU pro tyto účely nabízí středomořským státům; vítá přijetí akčního plánu na provádění kjótského protokolu a vyzývá chorvatské orgány k přijetí všech opatření, jež jsou nezbytná k skutečnému snížení průmyslových emisí;

Schopnost převzít závazky vyplývající z členství

| 22. | je obecně potěšen celkovým tempem harmonizace právních předpisů; domnívá se však, že by měla být věnována větší pozornost jejich kvalitě; vyzývá chorvatské orgány, aby se zasadily o vytvoření administrativní kapacity, jež je nezbytná pro provedení acquis; |
| --- | --- |

22.

je obecně potěšen celkovým tempem harmonizace právních předpisů; domnívá se však, že by měla být věnována větší pozornost jejich kvalitě; vyzývá chorvatské orgány, aby se zasadily o vytvoření administrativní kapacity, jež je nezbytná pro provedení acquis;

| 23. | vítá pokrok v procesu privatizace ocelářského průmyslu a odvětví telekomunikací a rozhodnutí chorvatských orgánů pokračovat ve vyhlašování veřejných soutěží na privatizaci chorvatských loděnic, která by měla být dokončena v roce 2009, a zdůrazňuje, že prodej loděnic musí proběhnout zcela transparentně a v souladu s pravidly EU pro hospodářskou soutěž; vyzývá chorvatskou vládu, aby za podpory Evropské komise přijala konkrétní opatření ke kompenzaci sociálních nákladů restrukturalizace; vyzývá Komisi a Radu, aby při přezkoumání pokroku dosaženého Chorvatskem při provádění nezbytných reforem vzala v úvahu současnou hospodářskou a finanční krizi; |
| --- | --- |

23.

vítá pokrok v procesu privatizace ocelářského průmyslu a odvětví telekomunikací a rozhodnutí chorvatských orgánů pokračovat ve vyhlašování veřejných soutěží na privatizaci chorvatských loděnic, která by měla být dokončena v roce 2009, a zdůrazňuje, že prodej loděnic musí proběhnout zcela transparentně a v souladu s pravidly EU pro hospodářskou soutěž; vyzývá chorvatskou vládu, aby za podpory Evropské komise přijala konkrétní opatření ke kompenzaci sociálních nákladů restrukturalizace; vyzývá Komisi a Radu, aby při přezkoumání pokroku dosaženého Chorvatskem při provádění nezbytných reforem vzala v úvahu současnou hospodářskou a finanční krizi;

| 24. | konstatuje, že pokrok v zemědělství je nerovnoměrný, neboť situace v oblastech, v nichž je uplatňována kvalitní politika a ekologické zemědělství, je dobrá, na druhou stranu je však nutné zlepšit schopnost čerpat prostředky na rozvoj venkova; zdůrazňuje, že nezbytným předpokladem bezproblémového přechodu k režimu společné zemědělské politiky EU a minimalizace jeho sociálních dopadů je rozsáhlejší administrativní kapacita a reforma systémů na podporu zemědělství; |
| --- | --- |

24.

konstatuje, že pokrok v zemědělství je nerovnoměrný, neboť situace v oblastech, v nichž je uplatňována kvalitní politika a ekologické zemědělství, je dobrá, na druhou stranu je však nutné zlepšit schopnost čerpat prostředky na rozvoj venkova; zdůrazňuje, že nezbytným předpokladem bezproblémového přechodu k režimu společné zemědělské politiky EU a minimalizace jeho sociálních dopadů je rozsáhlejší administrativní kapacita a reforma systémů na podporu zemědělství;

| 25. | vybízí chorvatské orgány, aby účinně čerpaly finanční prostředky EU určené na předvstupní pomoc a aby na všech úrovních – centrální, regionální i místní – vytvořily struktury a know-how potřebné pro čerpání prostředků ze strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti EU; |
| --- | --- |

25.

vybízí chorvatské orgány, aby účinně čerpaly finanční prostředky EU určené na předvstupní pomoc a aby na všech úrovních – centrální, regionální i místní – vytvořily struktury a know-how potřebné pro čerpání prostředků ze strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti EU;

Regionální spolupráce

| 26. | vyjadřuje hluboké politování nad tím, že přístupová jednání byla po dlouhou dobu účinně blokována kvůli některým dvoustranným sporným otázkám; |
| --- | --- |

26.

vyjadřuje hluboké politování nad tím, že přístupová jednání byla po dlouhou dobu účinně blokována kvůli některým dvoustranným sporným otázkám;

| 27. | zdůrazňuje, že dvoustranné sporné otázky by neměly být překážkou pokroku ve vyjednávání o přistoupení za předpokladu, že se tato vyjednávání nevyužívají k určení konečného vyřešení těchto otázek; přesto však vyzývá chorvatskou vládu a vlády sousedních zemí, aby všechny otevřené otázky rychle vyřešily; |
| --- | --- |

27.

zdůrazňuje, že dvoustranné sporné otázky by neměly být překážkou pokroku ve vyjednávání o přistoupení za předpokladu, že se tato vyjednávání nevyužívají k určení konečného vyřešení těchto otázek; přesto však vyzývá chorvatskou vládu a vlády sousedních zemí, aby všechny otevřené otázky rychle vyřešily;

| 28. | zdůrazňuje, že dobré sousedské vztahy zůstávají klíčovým prvkem evropského integračního procesu, a vyzývá Chorvatsko a jeho sousedy k aktivní podpoře regionální spolupráce a ke zvýšení investic do projektů přeshraniční spolupráce; |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje, že dobré sousedské vztahy zůstávají klíčovým prvkem evropského integračního procesu, a vyzývá Chorvatsko a jeho sousedy k aktivní podpoře regionální spolupráce a ke zvýšení investic do projektů přeshraniční spolupráce;

| 29. | připomíná neformální dohodu premiérů Chorvatska a Slovinska dne 26. srpna 2007 o tom, že předloží svůj spor o hranice mezinárodnímu orgánu; vítá připravenost Chorvatska a Slovinska přijmout nabídku Komise na zprostředkování a domnívá se, že toto zprostředkování by mělo být založeno na mezinárodním právu; v této souvislosti s nadějí očekává rychlý pokrok při přístupových jednáních; |
| --- | --- |

29.

připomíná neformální dohodu premiérů Chorvatska a Slovinska dne 26. srpna 2007 o tom, že předloží svůj spor o hranice mezinárodnímu orgánu; vítá připravenost Chorvatska a Slovinska přijmout nabídku Komise na zprostředkování a domnívá se, že toto zprostředkování by mělo být založeno na mezinárodním právu; v této souvislosti s nadějí očekává rychlý pokrok při přístupových jednáních;

*

* *

| 30. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládě a parlamentu Chorvatska. |
| --- | --- |

30.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi a vládě a parlamentu Chorvatska.

---

(1)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0120.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/139 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/139

---

Čtvrtek 12. března 2009Pokrok Turecka za rok 2008

P6_TA(2009)0134

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o zprávě o pokroku Turecka za rok 2008

2010/C 87 E/28

Evropský parlament,

s ohledem na zprávu Komise o pokroku Turecka za rok 2008 uveřejněnou dne 5. listopadu 2008 (SEK(2008)2699),

s ohledem na svá předchozí usnesení ze dne 27. září 2006 o pokroku Turecka na cestě k přistoupení (1), ze dne 24. října 2007 o vztazích mezi EU a Tureckem (2) a ze dne 21. května 2008 o zprávě o pokroku Turecka za rok 2007 (3),

s ohledem na rámec pro jednání s Tureckem přijatý dne 3. října 2005,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2008/157/ES ze dne 18. února 2008 o zásadách, prioritách a podmínkách přístupového partnerství s Tureckou republikou (4) („přístupové partnerství“) a na předchozí rozhodnutí Rady o přístupovém partnerství z let 2001, 2003 a 2006,

s ohledem na čl. 103 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že poté, co Rada schválila rámec pro jednání, byla dne 3. října 2005 zahájena přístupová jednání s Tureckem, a vzhledem k tomu, že zahájení těchto jednání je výchozím bodem dlouhodobého procesu s otevřeným koncem, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že poté, co Rada schválila rámec pro jednání, byla dne 3. října 2005 zahájena přístupová jednání s Tureckem, a vzhledem k tomu, že zahájení těchto jednání je výchozím bodem dlouhodobého procesu s otevřeným koncem,

| B. | vzhledem k tomu, že se Turecko zavázalo k reformám, dobrým sousedským vztahům a postupnému sbližování s EU, a vzhledem k tomu, že by tyto snahy měly být vnímány jako příležitost pro Turecko, aby se dále modernizovalo, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že se Turecko zavázalo k reformám, dobrým sousedským vztahům a postupnému sbližování s EU, a vzhledem k tomu, že by tyto snahy měly být vnímány jako příležitost pro Turecko, aby se dále modernizovalo,

| C. | vzhledem k tomu, že v souladu se závěry Evropské rady přijatými na zasedání v prosinci roku 2006 závisí přistoupení k EU i nadále na důsledném splnění všech kodaňských kritérií a na integračních možnostech EU, jež je společenstvím, které se opírá o sdílené hodnoty, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že v souladu se závěry Evropské rady přijatými na zasedání v prosinci roku 2006 závisí přistoupení k EU i nadále na důsledném splnění všech kodaňských kritérií a na integračních možnostech EU, jež je společenstvím, které se opírá o sdílené hodnoty,

| D. | vzhledem k tomu, že Komise dospěla k závěru, že rok 2008 byl ve znamení značného politického napětí a že turecká vláda navzdory svému silnému mandátu nepředložila dostatečně propracovaný a rozsáhlý program politických reforem, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Komise dospěla k závěru, že rok 2008 byl ve znamení značného politického napětí a že turecká vláda navzdory svému silnému mandátu nepředložila dostatečně propracovaný a rozsáhlý program politických reforem,

| E. | vzhledem k tomu, že Turecko dosud neprovedlo opatření vyplývající z dohody o přidružení mezi Evropským společenstvím a Tureckem a jejího dodatkového protokolu, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Turecko dosud neprovedlo opatření vyplývající z dohody o přidružení mezi Evropským společenstvím a Tureckem a jejího dodatkového protokolu,

| F. | vzhledem k tomu, že v roce 2008 byly otevřeny čtyři kapitoly jednání, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že v roce 2008 byly otevřeny čtyři kapitoly jednání,

| 1. | je znepokojen skutečností, že reformní proces v Turecku se již třetím rokem neustále zpomaluje, a vyzývá tureckou vládu, aby prokázala, že má politickou vůli pokračovat v reformách, k jejichž provedení se zavázala v roce 2005; zdůrazňuje, že tato modernizace je především ve vlastním zájmu Turecka a ve prospěch turecké společnosti jako celku; |
| --- | --- |

1.

je znepokojen skutečností, že reformní proces v Turecku se již třetím rokem neustále zpomaluje, a vyzývá tureckou vládu, aby prokázala, že má politickou vůli pokračovat v reformách, k jejichž provedení se zavázala v roce 2005; zdůrazňuje, že tato modernizace je především ve vlastním zájmu Turecka a ve prospěch turecké společnosti jako celku;

| 2. | je znepokojen probíhající polarizací turecké společnosti a rostoucími rozpory mezi hlavními politickými stranami, které se v průběhu roku 2008 dále prohlubovaly a negativně ovlivňovaly fungování politických institucí a průběh reforem; |
| --- | --- |

2.

je znepokojen probíhající polarizací turecké společnosti a rostoucími rozpory mezi hlavními politickými stranami, které se v průběhu roku 2008 dále prohlubovaly a negativně ovlivňovaly fungování politických institucí a průběh reforem;

| 3. | zdůrazňuje, že politické reformy jsou jádrem reformního procesu, a vítá skutečnost, že turecká vláda vypracovala a přijala vnitrostátní program pro přijetí acquis; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že politické reformy jsou jádrem reformního procesu, a vítá skutečnost, že turecká vláda vypracovala a přijala vnitrostátní program pro přijetí acquis;

| 4. | naléhá na vůdce politických stran, aby skutečně usilovali o dialog a aby se v duchu kompromisu dohodli na reformním programu modernizace Turecka, jež by vytvořila stabilní, demokratickou, pluralitní, laickou a prosperující společnost, která má úctu k lidským právům a základním svobodám a vychází ze zásad právního státu; |
| --- | --- |

4.

naléhá na vůdce politických stran, aby skutečně usilovali o dialog a aby se v duchu kompromisu dohodli na reformním programu modernizace Turecka, jež by vytvořila stabilní, demokratickou, pluralitní, laickou a prosperující společnost, která má úctu k lidským právům a základním svobodám a vychází ze zásad právního státu;

I.
     
  Splnění kodaňských kritérií

Demokracie a právní stát

| 5. | lituje, že počáteční snaha zásadně přepracovat ústavu vyústila ve spor o nošení muslimských šátků a vedla k prohloubení polarizace společnosti; vyzývá tureckou vládu, aby pokračovala v práci na nové, občanské ústavě, jejímž ústředním bodem by byla ochrana lidských práv a základních svobod, a žádá vládu o zajištění toho, aby byly do ústavního procesu úzce zapojeny politické strany a občanská společnost, a také etnické a náboženské menšiny; |
| --- | --- |

5.

lituje, že počáteční snaha zásadně přepracovat ústavu vyústila ve spor o nošení muslimských šátků a vedla k prohloubení polarizace společnosti; vyzývá tureckou vládu, aby pokračovala v práci na nové, občanské ústavě, jejímž ústředním bodem by byla ochrana lidských práv a základních svobod, a žádá vládu o zajištění toho, aby byly do ústavního procesu úzce zapojeny politické strany a občanská společnost, a také etnické a náboženské menšiny;

| 6. | je znepokojen řízeními o zákazu dvou parlamentních stran, která byla zahájena v roce 2008, zejména stále probíhajícím řízením proti Straně za demokratickou společnost (DTP); zdůrazňuje, že právní předpisy týkající se politických stran musí být co nejrychleji přepracovány a uvedeny plně v soulad s judikaturou Evropského soudu pro lidská práva (ESLP) a doporučeními Benátské komise Rady Evropy; |
| --- | --- |

6.

je znepokojen řízeními o zákazu dvou parlamentních stran, která byla zahájena v roce 2008, zejména stále probíhajícím řízením proti Straně za demokratickou společnost (DTP); zdůrazňuje, že právní předpisy týkající se politických stran musí být co nejrychleji přepracovány a uvedeny plně v soulad s judikaturou Evropského soudu pro lidská práva (ESLP) a doporučeními Benátské komise Rady Evropy;

| 7. | vyzývá turecké orgány, aby podnikly veškeré kroky nezbytné pro to, aby všechny politické strany účastnící se voleb mohly mít své zástupce ve volební komisi; |
| --- | --- |

7.

vyzývá turecké orgány, aby podnikly veškeré kroky nezbytné pro to, aby všechny politické strany účastnící se voleb mohly mít své zástupce ve volební komisi;

| 8. | lituje, že nedošlo k žádnému pokroku při zavádění funkcí kompletního a systematického civilního dozoru nad armádou ani při rozšiřování parlamentního dohledu nad vojenskou a obrannou politikou; |
| --- | --- |

8.

lituje, že nedošlo k žádnému pokroku při zavádění funkcí kompletního a systematického civilního dozoru nad armádou ani při rozšiřování parlamentního dohledu nad vojenskou a obrannou politikou;

| 9. | poukazuje na pokrok, jehož bylo dosaženo při přípravě strategie reformy soudnictví; zdůrazňuje však, že je nezbytně nutné dále systematicky usilovat o to, aby se zvýšila nezávislost a profesionalita soudců a aby soudci nezasahovali do politických debat a dodržovali normy Evropské úmluvy na ochranu lidských práv a základních svobod (EÚLP); |
| --- | --- |

9.

poukazuje na pokrok, jehož bylo dosaženo při přípravě strategie reformy soudnictví; zdůrazňuje však, že je nezbytně nutné dále systematicky usilovat o to, aby se zvýšila nezávislost a profesionalita soudců a aby soudci nezasahovali do politických debat a dodržovali normy Evropské úmluvy na ochranu lidských práv a základních svobod (EÚLP);

| 10. | lituje, že nebylo dosaženo žádného pokroku v záležitosti zřizování úřadu veřejného ochránce práv; bere na vědomí záporné rozhodnutí Ústavního soudu ve věci zákona o veřejném ochránci práv a naléhá na tureckou vládu, aby znovu co nejdříve zavedla nezbytné právní předpisy pro zřízení tohoto úřadu, čemuž v minulosti vyjádřila podporu vláda i parlament; |
| --- | --- |

10.

lituje, že nebylo dosaženo žádného pokroku v záležitosti zřizování úřadu veřejného ochránce práv; bere na vědomí záporné rozhodnutí Ústavního soudu ve věci zákona o veřejném ochránci práv a naléhá na tureckou vládu, aby znovu co nejdříve zavedla nezbytné právní předpisy pro zřízení tohoto úřadu, čemuž v minulosti vyjádřila podporu vláda i parlament;

| 11. | lituje, že turecká vláda nepředložila žádnou souhrnnou strategii boje proti korupci; zdůrazňuje, že je nezbytné posílit parlamentní dohled nad veřejnými výdaji a vytvořit nové právní předpisy týkající se Účetního dvora; |
| --- | --- |

11.

lituje, že turecká vláda nepředložila žádnou souhrnnou strategii boje proti korupci; zdůrazňuje, že je nezbytné posílit parlamentní dohled nad veřejnými výdaji a vytvořit nové právní předpisy týkající se Účetního dvora;

| 12. | vítá skutečnost, že soudní řízení s osobami obžalovanými z členství v zločinecké organizaci Ergenekon již bylo zahájeno; vybízí příslušné orgány, aby pokračovaly ve vyšetřování a aby zcela rozkryly sítě této organizace, které jsou napojené na státní struktury; vyjadřuje znepokojení nad informacemi o způsobu, jakým se při projednávání této věci zachází s obhajobou; naléhavě vyzývá turecké orgány, aby bylo řízení s obžalovanými spravedlivé a aby přísně dodržovaly zásady právního státu; |
| --- | --- |

12.

vítá skutečnost, že soudní řízení s osobami obžalovanými z členství v zločinecké organizaci Ergenekon již bylo zahájeno; vybízí příslušné orgány, aby pokračovaly ve vyšetřování a aby zcela rozkryly sítě této organizace, které jsou napojené na státní struktury; vyjadřuje znepokojení nad informacemi o způsobu, jakým se při projednávání této věci zachází s obhajobou; naléhavě vyzývá turecké orgány, aby bylo řízení s obžalovanými spravedlivé a aby přísně dodržovaly zásady právního státu;

Lidská práva a dodržování práv menšin a jejich ochrana

| 13. | lituje, že v Turecku dosud není plně chráněna svoboda projevu a svoboda tisku; je přesvědčen, že svoboda tisku se v demokratické, pluralistické společnosti nevyznačuje častými zákazy internetových stránek, ani nátlakem na kritizující tisk a žalobami podanými proti němu; domnívá se rovněž, že změna článku 301 trestního zákoníku přijatá v dubnu roku 2008 nebyla dostatečným opatřením, neboť lidé jsou stále pronásledováni za pokojné vyjadřování názorů na základě tohoto článku a dalších článků trestního zákoníku, protiteroristického zákona či tiskového zákona, jako tomu bylo v případě laureátky Sacharovovy ceny za svobodu myšlení z roku 1995 Leyli Zanaové; opakuje, že má-li být zajištěno plné dodržování svobody projevu v souladu se standardy ESLP, je třeba zrušit článek 301 a zásadně přepracovat celý trestní zákoník, jakož i ostatní zákony, které jsou uplatňovány ke svévolnému potlačování pokojných názorů; |
| --- | --- |

13.

lituje, že v Turecku dosud není plně chráněna svoboda projevu a svoboda tisku; je přesvědčen, že svoboda tisku se v demokratické, pluralistické společnosti nevyznačuje častými zákazy internetových stránek, ani nátlakem na kritizující tisk a žalobami podanými proti němu; domnívá se rovněž, že změna článku 301 trestního zákoníku přijatá v dubnu roku 2008 nebyla dostatečným opatřením, neboť lidé jsou stále pronásledováni za pokojné vyjadřování názorů na základě tohoto článku a dalších článků trestního zákoníku, protiteroristického zákona či tiskového zákona, jako tomu bylo v případě laureátky Sacharovovy ceny za svobodu myšlení z roku 1995 Leyli Zanaové; opakuje, že má-li být zajištěno plné dodržování svobody projevu v souladu se standardy ESLP, je třeba zrušit článek 301 a zásadně přepracovat celý trestní zákoník, jakož i ostatní zákony, které jsou uplatňovány ke svévolnému potlačování pokojných názorů;

| 14. | vítá skutečnost, že ministr spravedlnosti Mehmet Ali Sahin nabídl jménem vlády omluvu rodině Engina Cebera, který zemřel ve vězení v důsledku špatného zacházení; sdílí znepokojení Výboru pro lidská práva tureckého parlamentu nad tím, že není soudně stíhán vzrůstající počet případů mučení a špatného zacházení; vyzývá tureckou vládu, aby nadále systematicky usilovala o upuštění od mučení a špatného zacházení v oficiálních vazebních zařízeních i mimo ně a aby ukončila praxi beztrestnosti; v této souvislosti zdůrazňuje, že tyto snahy by byly mnohem věrohodnější, pokud by Turecko ratifikovalo a uplatňovalo Opční protokol k Úmluvě OSN proti mučení; je rovněž znepokojen nadměrným užíváním policejních sil při veřejných demonstracích; |
| --- | --- |

14.

vítá skutečnost, že ministr spravedlnosti Mehmet Ali Sahin nabídl jménem vlády omluvu rodině Engina Cebera, který zemřel ve vězení v důsledku špatného zacházení; sdílí znepokojení Výboru pro lidská práva tureckého parlamentu nad tím, že není soudně stíhán vzrůstající počet případů mučení a špatného zacházení; vyzývá tureckou vládu, aby nadále systematicky usilovala o upuštění od mučení a špatného zacházení v oficiálních vazebních zařízeních i mimo ně a aby ukončila praxi beztrestnosti; v této souvislosti zdůrazňuje, že tyto snahy by byly mnohem věrohodnější, pokud by Turecko ratifikovalo a uplatňovalo Opční protokol k Úmluvě OSN proti mučení; je rovněž znepokojen nadměrným užíváním policejních sil při veřejných demonstracích;

| 15. | vítá práci, kterou vyšetřovací výbor pro lidská práva tureckého Velkého národního shromáždění vykonal při vyšetřování mučení a špatného zacházení ve věznicích a vraždy novináře Hranta Dinka; důrazně vyzývá turecké orgány, aby zohledňovaly zprávy tohoto výboru i zjištění ve zprávách Inspekce ministerského předsedy; je rovněž toho názoru, že hypotéza týkající se podílu organizace Ergenekon na dalších dosud neobjasněných záležitostech, např. na vraždě Hranta Dinka, si zasluhuje větší pozornost; |
| --- | --- |

15.

vítá práci, kterou vyšetřovací výbor pro lidská práva tureckého Velkého národního shromáždění vykonal při vyšetřování mučení a špatného zacházení ve věznicích a vraždy novináře Hranta Dinka; důrazně vyzývá turecké orgány, aby zohledňovaly zprávy tohoto výboru i zjištění ve zprávách Inspekce ministerského předsedy; je rovněž toho názoru, že hypotéza týkající se podílu organizace Ergenekon na dalších dosud neobjasněných záležitostech, např. na vraždě Hranta Dinka, si zasluhuje větší pozornost;

| 16. | vítá přijetí zákona o nadacích v únoru roku 2008 a oceňuje hodnocení Komise, které uvádí, že zákon o nadacích se zabývá řadou dosud nevyřešených majetkových otázek, jež se týkají nemuslimských skupin obyvatelstva; důrazně žádá tureckou vládu, aby zajistila provádění tohoto zákona v souladu s judikaturou ESLP a aby se zabývala dosud nevyřešeným problémem majetku, který byl zabaven a prodán třetím osobám, a otázkou majetku nadací, které se sloučily před přijetím nového předpisu; |
| --- | --- |

16.

vítá přijetí zákona o nadacích v únoru roku 2008 a oceňuje hodnocení Komise, které uvádí, že zákon o nadacích se zabývá řadou dosud nevyřešených majetkových otázek, jež se týkají nemuslimských skupin obyvatelstva; důrazně žádá tureckou vládu, aby zajistila provádění tohoto zákona v souladu s judikaturou ESLP a aby se zabývala dosud nevyřešeným problémem majetku, který byl zabaven a prodán třetím osobám, a otázkou majetku nadací, které se sloučily před přijetím nového předpisu;

| 17. | opakuje, že je i nadále zapotřebí právní rámec, který by byl vytvořen v souladu s judikaturou ESLP a který by všem náboženským společenstvím umožnil fungovat bez zbytečných překážek, zejména pokud jde o jejich právní postavení, vzdělávání duchovních, volbu představených, výuku náboženství a výstavbu míst určených k náboženským obřadům; nabádá turecké orgány, všechny politické strany, občanskou společnost a zúčastněné skupiny obyvatelstva, aby usilovaly o vytvoření prostředí, které by napomáhalo plnému dodržování svobody vyznání v praxi; opakuje svou výzvu, aby byl neprodleně opět otevřen řecký pravoslavný seminář v Chalki a aby byl veřejně užíván církevní titul „ekumenický patriarcha“; vítá nedávné iniciativy vyvinuté vládou a pokračující rozhovory mezi vládou a vůdci Alevitů v souvislosti s nevyřešenými otázkami, jako jsou místa bohoslužeb Alevitů a vybudování památníku připomínajícího krveprolití v Sivasu, a vyzývá tureckou vládu, aby se jejich problémy začala neprodleně zabývat a učinila státní kurzy náboženství nepovinnými; lituje plánovaného vyvlastnění syrského pravoslavného kláštera sv. Gabriela v Tur Abdinu a procesu proti představitelům kláštera; |
| --- | --- |

17.

opakuje, že je i nadále zapotřebí právní rámec, který by byl vytvořen v souladu s judikaturou ESLP a který by všem náboženským společenstvím umožnil fungovat bez zbytečných překážek, zejména pokud jde o jejich právní postavení, vzdělávání duchovních, volbu představených, výuku náboženství a výstavbu míst určených k náboženským obřadům; nabádá turecké orgány, všechny politické strany, občanskou společnost a zúčastněné skupiny obyvatelstva, aby usilovaly o vytvoření prostředí, které by napomáhalo plnému dodržování svobody vyznání v praxi; opakuje svou výzvu, aby byl neprodleně opět otevřen řecký pravoslavný seminář v Chalki a aby byl veřejně užíván církevní titul „ekumenický patriarcha“; vítá nedávné iniciativy vyvinuté vládou a pokračující rozhovory mezi vládou a vůdci Alevitů v souvislosti s nevyřešenými otázkami, jako jsou místa bohoslužeb Alevitů a vybudování památníku připomínajícího krveprolití v Sivasu, a vyzývá tureckou vládu, aby se jejich problémy začala neprodleně zabývat a učinila státní kurzy náboženství nepovinnými; lituje plánovaného vyvlastnění syrského pravoslavného kláštera sv. Gabriela v Tur Abdinu a procesu proti představitelům kláštera;

| 18. | naléhá na tureckou vládu, aby co nejdříve zahájila politickou iniciativu, která by přispěla k trvalému vyřešení kurdské otázky; tato iniciativa by se měla zabývat hospodářskými a společenskými možnostmi občanů kurdského původu a měla by hmatatelně zlepšit jejich kulturní práva, včetně skutečných možností učit se kurdskému jazyku v rámci veřejného a soukromého školství a užívat tohoto jazyka v televizním a rozhlasovém vysílání a v přístupu k veřejným službám, a aby umožnila voleným úředníkům používat při komunikaci se svými voliči druhého jazyka mimo turečtiny; vítá zahájení vysílání nového veřejného televizního kanálu, který vysílá 24 hodin denně od 1. ledna 2009 v kurdském jazyce; |
| --- | --- |

18.

naléhá na tureckou vládu, aby co nejdříve zahájila politickou iniciativu, která by přispěla k trvalému vyřešení kurdské otázky; tato iniciativa by se měla zabývat hospodářskými a společenskými možnostmi občanů kurdského původu a měla by hmatatelně zlepšit jejich kulturní práva, včetně skutečných možností učit se kurdskému jazyku v rámci veřejného a soukromého školství a užívat tohoto jazyka v televizním a rozhlasovém vysílání a v přístupu k veřejným službám, a aby umožnila voleným úředníkům používat při komunikaci se svými voliči druhého jazyka mimo turečtiny; vítá zahájení vysílání nového veřejného televizního kanálu, který vysílá 24 hodin denně od 1. ledna 2009 v kurdském jazyce;

| 19. | odsuzuje násilí páchané Stranou kurdských pracujících (PKK) a jinými teroristickými skupinami na tureckém území; znovu vyjadřuje svou solidaritu s Tureckem v boji proti terorismu a opakovaně vyzývá PKK, aby okamžitě vyhlásila a dodržovala bezpodmínečné příměří; |
| --- | --- |

19.

odsuzuje násilí páchané Stranou kurdských pracujících (PKK) a jinými teroristickými skupinami na tureckém území; znovu vyjadřuje svou solidaritu s Tureckem v boji proti terorismu a opakovaně vyzývá PKK, aby okamžitě vyhlásila a dodržovala bezpodmínečné příměří;

| 20. | vyzývá stranu DTP a její zvolené členy, aby se jednoznačně distancovali od teroristické strany PKK, a apeluje na všechny strany, aby přispěly k nalezení řešení, které povede k vyšší stabilitě, prosperitě a celistvosti tureckého státu; |
| --- | --- |

20.

vyzývá stranu DTP a její zvolené členy, aby se jednoznačně distancovali od teroristické strany PKK, a apeluje na všechny strany, aby přispěly k nalezení řešení, které povede k vyšší stabilitě, prosperitě a celistvosti tureckého státu;

| 21. | konstatuje, že turecká vláda rozhodla zrealizovat projekt pro jihovýchodní Anatólii (GAP) pro rozvoj jihovýchodní části Turecka; poukazuje nicméně na jeho sociální, ekologické, kulturní a geopolitické dopady, včetně dopadů na zásobování sousedních zemí – Iráku a Sýrie – vodou, a vyzývá vládu, aby tyto otázky při další práci na přípravě plánu plně zohlednila, aby hájila práva dotčeného obyvatelstva a aby zajistila úzkou spolupráci s místními a regionálními orgány; vyzývá Komisi, aby předložila studii o projektu GAP a jeho důsledcích; |
| --- | --- |

21.

konstatuje, že turecká vláda rozhodla zrealizovat projekt pro jihovýchodní Anatólii (GAP) pro rozvoj jihovýchodní části Turecka; poukazuje nicméně na jeho sociální, ekologické, kulturní a geopolitické dopady, včetně dopadů na zásobování sousedních zemí – Iráku a Sýrie – vodou, a vyzývá vládu, aby tyto otázky při další práci na přípravě plánu plně zohlednila, aby hájila práva dotčeného obyvatelstva a aby zajistila úzkou spolupráci s místními a regionálními orgány; vyzývá Komisi, aby předložila studii o projektu GAP a jeho důsledcích;

| 22. | opakuje, že evropské hodnoty pluralismu a rozmanitosti zahrnují i úctu k menšinám s mnohem širší definicí opírající se o Smlouvou z Lausanne (1923), než je definice přijatá Tureckem; je znepokojen neutuchajícím nepřátelstvím a násilím vůči menšinám; je znepokojen tím, že Turecko nijak nepokročilo v úsilí o zajištění kulturní rozmanitosti a o podporu úcty k menšinám a jejich ochrany v souladu se standardy ESLP; vyzývá tureckou vládu k zahájení dialogu s vysokým komisařem OBSE pro národnostní menšiny, jenž měl být již dávno zahájen, o otázkách, jako jsou účast menšin na politickém životě a vysílání v menšinových jazycích; |
| --- | --- |

22.

opakuje, že evropské hodnoty pluralismu a rozmanitosti zahrnují i úctu k menšinám s mnohem širší definicí opírající se o Smlouvou z Lausanne (1923), než je definice přijatá Tureckem; je znepokojen neutuchajícím nepřátelstvím a násilím vůči menšinám; je znepokojen tím, že Turecko nijak nepokročilo v úsilí o zajištění kulturní rozmanitosti a o podporu úcty k menšinám a jejich ochrany v souladu se standardy ESLP; vyzývá tureckou vládu k zahájení dialogu s vysokým komisařem OBSE pro národnostní menšiny, jenž měl být již dávno zahájen, o otázkách, jako jsou účast menšin na politickém životě a vysílání v menšinových jazycích;

| 23. | vyzývá tureckou vládu, aby přijala opatření proti organizacím a skupinám, které rozdmýchávají nepřátelství k menšinám, a aby chránila všechny osoby, které jsou v ohrožení a obávají se o svůj život, a přitom neustávala ve snaze vytvářet prostředí nabádající k patřičné úctě k základním lidským právům a svobodám; |
| --- | --- |

23.

vyzývá tureckou vládu, aby přijala opatření proti organizacím a skupinám, které rozdmýchávají nepřátelství k menšinám, a aby chránila všechny osoby, které jsou v ohrožení a obávají se o svůj život, a přitom neustávala ve snaze vytvářet prostředí nabádající k patřičné úctě k základním lidským právům a svobodám;

| 24. | vyzývá tureckou vládu, aby se snažila nalézt způsob, jak zachovat dvojí kulturní charakter tureckých ostrovů Gökçeada (Imvros) a Bozcaada (Tenedos), a aby řešila problémy, s nimiž se členové řecké menšiny potýkají v oblasti vzdělávání a majetkových práv; |
| --- | --- |

24.

vyzývá tureckou vládu, aby se snažila nalézt způsob, jak zachovat dvojí kulturní charakter tureckých ostrovů Gökçeada (Imvros) a Bozcaada (Tenedos), a aby řešila problémy, s nimiž se členové řecké menšiny potýkají v oblasti vzdělávání a majetkových práv;

| 25. | vítá vytvoření komise pro rovné příležitosti pro ženy a muže v tureckém parlamentu; vítá skutečnost, že Komise dospěla k závěru, že právní rámec zaručující práva žen a rovnost pohlaví je v podstatě již uplatněn; naléhá nicméně na tureckou vládu, aby zajistila, aby byl tento rámec prováděn způsobem, který zlepší situaci žen v Turecku; označuje nadcházející místní volby jako příležitost napravit nízké zastoupení žen v politice; |
| --- | --- |

25.

vítá vytvoření komise pro rovné příležitosti pro ženy a muže v tureckém parlamentu; vítá skutečnost, že Komise dospěla k závěru, že právní rámec zaručující práva žen a rovnost pohlaví je v podstatě již uplatněn; naléhá nicméně na tureckou vládu, aby zajistila, aby byl tento rámec prováděn způsobem, který zlepší situaci žen v Turecku; označuje nadcházející místní volby jako příležitost napravit nízké zastoupení žen v politice;

| 26. | je znepokojen tím, že v Turecku stoupá počet hlášených případů tzv. „vražd ze cti“, a vyzývá turecké orgány a občanskou společnost, aby zvýšily své úsilí o předcházení těchto vražd, domácího násilí a nucených sňatků; vítá rostoucí počet azylových domů, avšak naléhavě vyžaduje účinnou a udržitelnou politiku v rozpočtových a personálních záležitostech a podporu pro ženy a jejich děti po opuštění azylových domů; žádá tureckou vládu, aby v těsné spolupráci s členskými státy bojovala proti obchodu se ženami; |
| --- | --- |

26.

je znepokojen tím, že v Turecku stoupá počet hlášených případů tzv. „vražd ze cti“, a vyzývá turecké orgány a občanskou společnost, aby zvýšily své úsilí o předcházení těchto vražd, domácího násilí a nucených sňatků; vítá rostoucí počet azylových domů, avšak naléhavě vyžaduje účinnou a udržitelnou politiku v rozpočtových a personálních záležitostech a podporu pro ženy a jejich děti po opuštění azylových domů; žádá tureckou vládu, aby v těsné spolupráci s členskými státy bojovala proti obchodu se ženami;

| 27. | vítá rozhodnutí Nejvyššího odvolacího soudu nepodpořit rozhodnutí zakazující zájmovou organizaci Lambda Istanbul; naléhavě žádá vládu, aby zajistila rovnoprávnost bez ohledu na pohlaví, rasový nebo etnický původ, náboženské vyznání nebo světový názor, zdravotní postižení, věk či sexuální orientaci; |
| --- | --- |

27.

vítá rozhodnutí Nejvyššího odvolacího soudu nepodpořit rozhodnutí zakazující zájmovou organizaci Lambda Istanbul; naléhavě žádá vládu, aby zajistila rovnoprávnost bez ohledu na pohlaví, rasový nebo etnický původ, náboženské vyznání nebo světový názor, zdravotní postižení, věk či sexuální orientaci;

Existence fungujícího tržního hospodářství

| 28. | vítá hodnocení Komise, v němž je Turecko označeno za fungující tržní ekonomiku; |
| --- | --- |

28.

vítá hodnocení Komise, v němž je Turecko označeno za fungující tržní ekonomiku;

| 29. | konstatuje, že ačkoli se hospodářský růst v Turecku v roce 2008 zpomalil, celkové hospodářské výsledky ukazují, že turecká ekonomika má podstatně pevnější základy a je mnohem odolnější, než tomu bylo před několika lety; konstatuje, že světová finanční krize měla zatím na turecký bankovní systém jen omezený dopad, ale je znepokojen vlivem krize na hospodářský růst; žádá Komisi, aby vydala zvláštní zprávu o důsledcích krize pro turecké hospodářství; nabádá tureckou vládu k tomu, aby nadále úzce spolupracovala s Mezinárodním měnovým fondem a jinými mezinárodními a evropskými finančními institucemi; |
| --- | --- |

29.

konstatuje, že ačkoli se hospodářský růst v Turecku v roce 2008 zpomalil, celkové hospodářské výsledky ukazují, že turecká ekonomika má podstatně pevnější základy a je mnohem odolnější, než tomu bylo před několika lety; konstatuje, že světová finanční krize měla zatím na turecký bankovní systém jen omezený dopad, ale je znepokojen vlivem krize na hospodářský růst; žádá Komisi, aby vydala zvláštní zprávu o důsledcích krize pro turecké hospodářství; nabádá tureckou vládu k tomu, aby nadále úzce spolupracovala s Mezinárodním měnovým fondem a jinými mezinárodními a evropskými finančními institucemi;

Schopnost přijmout závazky vyplývající ze členství

| 30. | lituje skutečnosti, že mnoho závazků, které Turecko přijalo v rámci celní unie s Evropským společenstvím, dosud nebylo splněno, což narušuje bilaterální obchodní vztahy; |
| --- | --- |

30.

lituje skutečnosti, že mnoho závazků, které Turecko přijalo v rámci celní unie s Evropským společenstvím, dosud nebylo splněno, což narušuje bilaterální obchodní vztahy;

| 31. | poukazuje na skutečnost, že v rámci celní unie je Turecko povinno dojednat a uzavřít dohody o volném obchodu (FTA) se třetími zeměmi, s nimiž má FTA uzavřeny EU; vyzývá Radu a Komisi, aby Turecko zahrnuly do studií posuzujících dopad budoucích FTA mezi EU a třetími zeměmi a aby dále posilovaly přenos informací o postavení EU a stavu jednání o FTA; |
| --- | --- |

31.

poukazuje na skutečnost, že v rámci celní unie je Turecko povinno dojednat a uzavřít dohody o volném obchodu (FTA) se třetími zeměmi, s nimiž má FTA uzavřeny EU; vyzývá Radu a Komisi, aby Turecko zahrnuly do studií posuzujících dopad budoucích FTA mezi EU a třetími zeměmi a aby dále posilovaly přenos informací o postavení EU a stavu jednání o FTA;

| 32. | lituje skutečnosti, že turecká vláda dosud plně neprovedla Dohodu o přidružení mezi Evropským společenstvím a Tureckem a její dodatkový protokol; připomíná, že pokud Turecko nesplní své závazky do prosince 2009, může to mít další vážné důsledky pro proces vyjednávání; žádá Radu, aby v souladu se svými závěry ze dne 11. prosince 2006 i nadále sledovala a posuzovala pokrok v otázkách, na něž se vztahuje prohlášení Společenství a jeho členských států ze dne 21. září 2005; |
| --- | --- |

32.

lituje skutečnosti, že turecká vláda dosud plně neprovedla Dohodu o přidružení mezi Evropským společenstvím a Tureckem a její dodatkový protokol; připomíná, že pokud Turecko nesplní své závazky do prosince 2009, může to mít další vážné důsledky pro proces vyjednávání; žádá Radu, aby v souladu se svými závěry ze dne 11. prosince 2006 i nadále sledovala a posuzovala pokrok v otázkách, na něž se vztahuje prohlášení Společenství a jeho členských států ze dne 21. září 2005;

| 33. | chválí Turecko za pokroky v oblasti vzdělávání a kultury; opakuje, že zajištění přístupu ke vzdělání pro všechny není pouze dobrou strategií pro zapojení menšin, nýbrž také základem prosperující a moderní společnosti; považuje plán na otevření katedry arménských a kurdských studií na tureckých univerzitách za známku dobré vůle, kterou musí následovat konkrétní činy; |
| --- | --- |

33.

chválí Turecko za pokroky v oblasti vzdělávání a kultury; opakuje, že zajištění přístupu ke vzdělání pro všechny není pouze dobrou strategií pro zapojení menšin, nýbrž také základem prosperující a moderní společnosti; považuje plán na otevření katedry arménských a kurdských studií na tureckých univerzitách za známku dobré vůle, kterou musí následovat konkrétní činy;

II.
     
  Více prosperity

Více sociální soudržnosti a prosperity

| 34. | poukazuje na to, že sociálně tržní ekonomika je základem sociálně soudržné společnosti a jedním z klíčů stability a prosperity; vítá proto přijetí zákona o sociálním pojištění a všeobecném zdravotním pojištění jako příspěvek k posílení sociální soudržnosti turecké společnosti; |
| --- | --- |

34.

poukazuje na to, že sociálně tržní ekonomika je základem sociálně soudržné společnosti a jedním z klíčů stability a prosperity; vítá proto přijetí zákona o sociálním pojištění a všeobecném zdravotním pojištění jako příspěvek k posílení sociální soudržnosti turecké společnosti;

| 35. | vítá také skutečnost, že v květnu roku 2008 turecký parlament přijal balíček zákonů o zaměstnanosti, který má rozšířit pracovní příležitosti pro ženy, mladé lidi a zdravotně postižené; je nicméně znepokojen tím, že trh práce je stále slabý a zaměstnává pouze 43 % obyvatel v produktivním věku, a je zejména znepokojen poklesem celkové míry zaměstnanosti žen; nabádá tureckou vládu k přijetí dalších opatření na řešení problému neformální ekonomiky; |
| --- | --- |

35.

vítá také skutečnost, že v květnu roku 2008 turecký parlament přijal balíček zákonů o zaměstnanosti, který má rozšířit pracovní příležitosti pro ženy, mladé lidi a zdravotně postižené; je nicméně znepokojen tím, že trh práce je stále slabý a zaměstnává pouze 43 % obyvatel v produktivním věku, a je zejména znepokojen poklesem celkové míry zaměstnanosti žen; nabádá tureckou vládu k přijetí dalších opatření na řešení problému neformální ekonomiky;

| 36. | opakovaně vyzývá tureckou vládu, aby učinila další konkrétní kroky pro zvýšení účasti žen v politické, ekonomické a sociální oblasti, například prostřednictvím krátkodobých opatření na zvýšení jejich aktivní účasti v politice; zdůrazňuje, že je nutné přijmout účinná opatření na zvýšení přístupu žen ke vzdělání, který je mezi zeměmi OECD bohužel stále na nejnižší úrovni; |
| --- | --- |

36.

opakovaně vyzývá tureckou vládu, aby učinila další konkrétní kroky pro zvýšení účasti žen v politické, ekonomické a sociální oblasti, například prostřednictvím krátkodobých opatření na zvýšení jejich aktivní účasti v politice; zdůrazňuje, že je nutné přijmout účinná opatření na zvýšení přístupu žen ke vzdělání, který je mezi zeměmi OECD bohužel stále na nejnižší úrovni;

| 37. | bere na vědomí pokrok, kterého bylo dosaženo v oblasti ochrany zdraví; je však znepokojen tím, že o stejném pokroku nelze hovořit v oblasti duševního zdraví; vyzývá turecké orgány, aby na péči o duševně nemocné uvolnily více prostředků a aby řešily problém neadekvátní obecné lékařské péče a léčby osob s mentálním postižením na psychiatrických klinikách a v rehabilitačních centrech; vyzývá k respektování práv dětí i dospělých se zdravotním postižením v průběhu jejich léčby v ústavech; |
| --- | --- |

37.

bere na vědomí pokrok, kterého bylo dosaženo v oblasti ochrany zdraví; je však znepokojen tím, že o stejném pokroku nelze hovořit v oblasti duševního zdraví; vyzývá turecké orgány, aby na péči o duševně nemocné uvolnily více prostředků a aby řešily problém neadekvátní obecné lékařské péče a léčby osob s mentálním postižením na psychiatrických klinikách a v rehabilitačních centrech; vyzývá k respektování práv dětí i dospělých se zdravotním postižením v průběhu jejich léčby v ústavech;

| 38. | lituje, že nebylo dosaženo žádného pokroku, pokud jde o změnu právních předpisů v oblasti práv odborových organizací a vyzývá turecký parlament, aby přijal nový zákon o odborových organizacích, který bude v souladu s úmluvami Mezinárodní organizace práce; vyjadřuje politování nad tím, že navzdory skutečnosti, že předpisy o vytváření odborových organizací a členství v nich byly v roce 2004 zmírněny, podléhá odborová činnost stále omezením; vyzývá turecké orgány, aby respektovaly svobodu shromažďování a společně s odborovými organizacemi nalezly řešení, díky němuž se na Taksimském náměstí v Istanbulu budou moci 1. května konat pokojné demonstrace; |
| --- | --- |

38.

lituje, že nebylo dosaženo žádného pokroku, pokud jde o změnu právních předpisů v oblasti práv odborových organizací a vyzývá turecký parlament, aby přijal nový zákon o odborových organizacích, který bude v souladu s úmluvami Mezinárodní organizace práce; vyjadřuje politování nad tím, že navzdory skutečnosti, že předpisy o vytváření odborových organizací a členství v nich byly v roce 2004 zmírněny, podléhá odborová činnost stále omezením; vyzývá turecké orgány, aby respektovaly svobodu shromažďování a společně s odborovými organizacemi nalezly řešení, díky němuž se na Taksimském náměstí v Istanbulu budou moci 1. května konat pokojné demonstrace;

| 39. | opětovně zdůrazňuje, že je nutno řešit problém prohlubování rozdílů mezi tureckými regiony a mezi městskými a venkovskými oblastmi, neboť tyto rozdíly jsou jednou z hlavních překážek pro dosažení prosperity turecké společnosti; proto lituje, že turecká vláda zatím nepředložila žádnou komplexní strategii, jak tento problém řešit, a vyjadřuje zklamání nad tím, že Komise dosud neposkytla žádné informace o tom, jak EU přispívá na toto strategické plánování v rámci nástroje předvstupní pomoci, ačkoli tyto informace Parlament požadoval ve svém výše zmíněném usnesení ze dne 21. května 2008; |
| --- | --- |

39.

opětovně zdůrazňuje, že je nutno řešit problém prohlubování rozdílů mezi tureckými regiony a mezi městskými a venkovskými oblastmi, neboť tyto rozdíly jsou jednou z hlavních překážek pro dosažení prosperity turecké společnosti; proto lituje, že turecká vláda zatím nepředložila žádnou komplexní strategii, jak tento problém řešit, a vyjadřuje zklamání nad tím, že Komise dosud neposkytla žádné informace o tom, jak EU přispívá na toto strategické plánování v rámci nástroje předvstupní pomoci, ačkoli tyto informace Parlament požadoval ve svém výše zmíněném usnesení ze dne 21. května 2008;

III.
     
  Budování dobrých sousedských vztahů

| 40. | zdůrazňuje, že je nutné řešit kyperskou otázku komplexně a že toto řešení musí vycházet z rezolucí Rady bezpečnosti OSN a ze zásad, na kterých je postavena Evropská unie; vítá obnovený závazek dosáhnout vyjednání řešení, který přijali vedoucí političtí představitelé obou stran, a podporuje probíhající přímá jednání mezi vedoucími představiteli obou komunit na Kypru a přijme jakoukoli dohodu, které se jim podaří dosáhnout, pokud bude v souladu s acquis Společenství včetně čtyř základních svobod, až na dočasnou přechodnou výjimku, a pokud bude přijata po uspořádání referenda; žádá Turecko, aby zajistilo vhodné klima pro jednání tím, že stáhne turecké ozbrojené síly a umožní oběma vůdčím představitelům svobodně jednat o budoucnosti jejich země; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje, že je nutné řešit kyperskou otázku komplexně a že toto řešení musí vycházet z rezolucí Rady bezpečnosti OSN a ze zásad, na kterých je postavena Evropská unie; vítá obnovený závazek dosáhnout vyjednání řešení, který přijali vedoucí političtí představitelé obou stran, a podporuje probíhající přímá jednání mezi vedoucími představiteli obou komunit na Kypru a přijme jakoukoli dohodu, které se jim podaří dosáhnout, pokud bude v souladu s acquis Společenství včetně čtyř základních svobod, až na dočasnou přechodnou výjimku, a pokud bude přijata po uspořádání referenda; žádá Turecko, aby zajistilo vhodné klima pro jednání tím, že stáhne turecké ozbrojené síly a umožní oběma vůdčím představitelům svobodně jednat o budoucnosti jejich země;

| 41. | vyzývá Turecko, aby splnilo svoji povinnost vyplývající z mezinárodního práva, příslušných rezolucí Rady bezpečnosti OSN a rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva v souvislosti se čtvrtou mezistátní žalobou, kterou podal Kypr vůči Turecku ohledně vyšetřování osudu pohřešovaných osob; naléhavě žádá všechny členské státy, aby vyzvaly Turecko k přijetí odpovídajících kroků zejména v souvislosti s humanitární problematikou; |
| --- | --- |

41.

vyzývá Turecko, aby splnilo svoji povinnost vyplývající z mezinárodního práva, příslušných rezolucí Rady bezpečnosti OSN a rozhodnutí Evropského soudu pro lidská práva v souvislosti se čtvrtou mezistátní žalobou, kterou podal Kypr vůči Turecku ohledně vyšetřování osudu pohřešovaných osob; naléhavě žádá všechny členské státy, aby vyzvaly Turecko k přijetí odpovídajících kroků zejména v souvislosti s humanitární problematikou;

| 42. | podporuje větší přeshraniční spolupráci mezi místními úřady, obchodníky a jinými místními partnery se sousedními členskými státy EU, tj. Řeckem a Bulharskem; |
| --- | --- |

42.

podporuje větší přeshraniční spolupráci mezi místními úřady, obchodníky a jinými místními partnery se sousedními členskými státy EU, tj. Řeckem a Bulharskem;

| 43. | je potěšen tím, že mezi tureckými a iráckými orgány se v průběhu uplynulého roku rozvinula komunikace a spolupráce, jejíž součástí jsou i kontakty mezi tureckou a kurdskou regionální vládou v severním Iráku; vyzývá tyto orgány k dalšímu posílení spolupráce, aby Irák převzal odpovědnost za ukončení teroristických útoků vedených z jeho území, aby byla zajištěna stabilita a podpořen hospodářský rozvoj celé turecko-irácké pohraniční oblasti; připomíná své dřívější výzvy adresované turecké vládě, aby při provádění protiteroristických operací respektovala územní celistvost Iráku, dodržovala lidská práva a zásady právního státu a zamezila ztrátám na životech mezi civilisty; |
| --- | --- |

43.

je potěšen tím, že mezi tureckými a iráckými orgány se v průběhu uplynulého roku rozvinula komunikace a spolupráce, jejíž součástí jsou i kontakty mezi tureckou a kurdskou regionální vládou v severním Iráku; vyzývá tyto orgány k dalšímu posílení spolupráce, aby Irák převzal odpovědnost za ukončení teroristických útoků vedených z jeho území, aby byla zajištěna stabilita a podpořen hospodářský rozvoj celé turecko-irácké pohraniční oblasti; připomíná své dřívější výzvy adresované turecké vládě, aby při provádění protiteroristických operací respektovala územní celistvost Iráku, dodržovala lidská práva a zásady právního státu a zamezila ztrátám na životech mezi civilisty;

| 44. | vítá návštěvu prezidenta Güla v Arménii v září roku 2008 na pozvání prezidenta Sarkisiana a doufá, že tato návštěva skutečně podpoří klima příznivé pro normalizaci vztahů mezi oběma zeměmi; vyzývá tureckou vládu, aby znovu otevřela svou hranici s Arménií a plně obnovila hospodářské a politické vztahy s touto zemí; znovu vyzývá tureckou a arménskou vládu, aby zahájily proces usmíření za dobu současnou i minulou, který umožní přímou a otevřenou diskusi o událostech, k nimž v minulosti došlo; vyzývá Komisi, aby k tomuto procesu usmiřování přispěla; |
| --- | --- |

44.

vítá návštěvu prezidenta Güla v Arménii v září roku 2008 na pozvání prezidenta Sarkisiana a doufá, že tato návštěva skutečně podpoří klima příznivé pro normalizaci vztahů mezi oběma zeměmi; vyzývá tureckou vládu, aby znovu otevřela svou hranici s Arménií a plně obnovila hospodářské a politické vztahy s touto zemí; znovu vyzývá tureckou a arménskou vládu, aby zahájily proces usmíření za dobu současnou i minulou, který umožní přímou a otevřenou diskusi o událostech, k nimž v minulosti došlo; vyzývá Komisi, aby k tomuto procesu usmiřování přispěla;

| 45. | oceňuje soustavné úsilí turecké a řecké vlády o zlepšení bilaterálních vztahů; opakuje, že důležitý impuls k dalšímu zlepšování těchto vztahů by poskytlo zrušení casus belli vyhlášeného tureckým Velkým národním shromážděním v roce 1995; připomíná, že Turecko přislíbilo, že bude udržovat dobré sousedské vztahy, a vyzývá tureckou vládu, aby se vážně a intenzivně snažila nalézt mírové řešení zbývajících sporných otázek, které bude v souladu s Chartou OSN, ostatními příslušnými mezinárodními úmluvami a s bilaterálními dohodami a závazky; |
| --- | --- |

45.

oceňuje soustavné úsilí turecké a řecké vlády o zlepšení bilaterálních vztahů; opakuje, že důležitý impuls k dalšímu zlepšování těchto vztahů by poskytlo zrušení casus belli vyhlášeného tureckým Velkým národním shromážděním v roce 1995; připomíná, že Turecko přislíbilo, že bude udržovat dobré sousedské vztahy, a vyzývá tureckou vládu, aby se vážně a intenzivně snažila nalézt mírové řešení zbývajících sporných otázek, které bude v souladu s Chartou OSN, ostatními příslušnými mezinárodními úmluvami a s bilaterálními dohodami a závazky;

IV.
     
  Prohloubení bilaterální spolupráce mezi EU a Tureckem

| 46. | vyzývá Radu, aby zvážila přikročení k zahájení jednání o kapitolách, v nichž Turecko podle hodnocení Komise splnilo podmínky pro jejich zahájení; |
| --- | --- |

46.

vyzývá Radu, aby zvážila přikročení k zahájení jednání o kapitolách, v nichž Turecko podle hodnocení Komise splnilo podmínky pro jejich zahájení;

| 47. | uznává ambici Turecka stát se euroasijskou energetickou křižovatkou i úlohu, kterou může hrát v zajišťování dodávek energie pro Evropu; oceňuje pokrok, jehož Turecko v oblasti energetiky dosáhlo; připomíná své výše zmíněné usnesení ze dne 24. října 2007, v němž podpořil zahájení jednání o této kapitole, a lituje, že v této otázce zatím Rada nedospěla k žádné dohodě; vybízí Turecko, aby se stalo plnoprávným členem Evropského energetického společenství, a posílilo tak spolupráci mezi EU a Tureckem v oblasti energetiky, což může být přínosné pro všechny zúčastněné strany; vyzývá Turecko, aby plně podpořilo projekt plynovodu Nabucco, který patří k evropským prioritním projektům, a očekává, že bude brzy uzavřena mezivládní dohoda s cílem uvést tento plynovod do provozu; |
| --- | --- |

47.

uznává ambici Turecka stát se euroasijskou energetickou křižovatkou i úlohu, kterou může hrát v zajišťování dodávek energie pro Evropu; oceňuje pokrok, jehož Turecko v oblasti energetiky dosáhlo; připomíná své výše zmíněné usnesení ze dne 24. října 2007, v němž podpořil zahájení jednání o této kapitole, a lituje, že v této otázce zatím Rada nedospěla k žádné dohodě; vybízí Turecko, aby se stalo plnoprávným členem Evropského energetického společenství, a posílilo tak spolupráci mezi EU a Tureckem v oblasti energetiky, což může být přínosné pro všechny zúčastněné strany; vyzývá Turecko, aby plně podpořilo projekt plynovodu Nabucco, který patří k evropským prioritním projektům, a očekává, že bude brzy uzavřena mezivládní dohoda s cílem uvést tento plynovod do provozu;

| 48. | bere na vědomí pokrok, kterého bylo dosaženo v oblasti migrace a azylu; lituje ovšem skutečnosti, že Turecko od prosince roku 2006 neobnovilo jednání, která mají vést k uzavření dohody s ES o zpětném přebírání osob, jejíž podpis je podmínkou dohody o zjednodušení vízového režimu; vyzývá tureckou vládu, aby zintenzívnila spolupráci s EU v oblasti řízení migrace, především pomocí řádného provádění platných bilaterálních dohod a protokolů o zpětném přebírání uzavřených s členskými státy; poznamenává, že nelze oznámit žádný pokrok dosažený v oblasti přizpůsobení s vízovými seznamy EU; vyzývá Komisi a tureckou vládu, aby zahájily jednání o dohodě o zjednodušení vízového režimu; nabádá členské státy ke zmírnění vízových omezení pro cestující bona fide, jako jsou studenti, vědci či obchodníci; vyzývá k absolutnímu dodržování lidských práv žadatelů o azyl a uprchlíků, včetně otevřeného a neomezeného přístupu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky do všech zařízení; |
| --- | --- |

48.

bere na vědomí pokrok, kterého bylo dosaženo v oblasti migrace a azylu; lituje ovšem skutečnosti, že Turecko od prosince roku 2006 neobnovilo jednání, která mají vést k uzavření dohody s ES o zpětném přebírání osob, jejíž podpis je podmínkou dohody o zjednodušení vízového režimu; vyzývá tureckou vládu, aby zintenzívnila spolupráci s EU v oblasti řízení migrace, především pomocí řádného provádění platných bilaterálních dohod a protokolů o zpětném přebírání uzavřených s členskými státy; poznamenává, že nelze oznámit žádný pokrok dosažený v oblasti přizpůsobení s vízovými seznamy EU; vyzývá Komisi a tureckou vládu, aby zahájily jednání o dohodě o zjednodušení vízového režimu; nabádá členské státy ke zmírnění vízových omezení pro cestující bona fide, jako jsou studenti, vědci či obchodníci; vyzývá k absolutnímu dodržování lidských práv žadatelů o azyl a uprchlíků, včetně otevřeného a neomezeného přístupu vysokého komisaře OSN pro uprchlíky do všech zařízení;

| 49. | vítá skutečnost, že v září roku 2008 byla zahájena nová generace projektů zaměřená na posílení dialogu mezi občanskou společností v Turecku a v EU; žádá Komisi, aby podala zprávu o činnosti v rámci dialogu mezi občanskou společností v EU a v Turecku; opět vyzývá tureckou vládu, aby občanskou společnost lépe zapojila do procesu reforem; |
| --- | --- |

49.

vítá skutečnost, že v září roku 2008 byla zahájena nová generace projektů zaměřená na posílení dialogu mezi občanskou společností v Turecku a v EU; žádá Komisi, aby podala zprávu o činnosti v rámci dialogu mezi občanskou společností v EU a v Turecku; opět vyzývá tureckou vládu, aby občanskou společnost lépe zapojila do procesu reforem;

| 50. | bere na vědomí, že se Komise snaží poskytnout hodnocení dopadů pouze v některých politických oblastech (5); naléhavě žádá Komisi, aby vydala souhrnnější studii dopadů, která naváže na studii předloženou v roce 2004, a aby ji předložila bez prodlení Parlamentu; |
| --- | --- |

50.

bere na vědomí, že se Komise snaží poskytnout hodnocení dopadů pouze v některých politických oblastech (5); naléhavě žádá Komisi, aby vydala souhrnnější studii dopadů, která naváže na studii předloženou v roce 2004, a aby ji předložila bez prodlení Parlamentu;

| 51. | žádá tureckou vládu a soudní orgány, aby lépe spolupracovaly s členskými státy a úřady EU v trestních případech, v nichž se občané a rezidenti EU stali obětí podvodu, jako v případě takzvaných „zelených fondů“ (islámské investiční fondy se základnou v Turecku) a v případě „Deniz Feneri“, charitativní organizace se základnou v Německu; |
| --- | --- |

51.

žádá tureckou vládu a soudní orgány, aby lépe spolupracovaly s členskými státy a úřady EU v trestních případech, v nichž se občané a rezidenti EU stali obětí podvodu, jako v případě takzvaných „zelených fondů“ (islámské investiční fondy se základnou v Turecku) a v případě „Deniz Feneri“, charitativní organizace se základnou v Německu;

Spolupráce na mezinárodní a celosvětové úrovni

| 52. | oceňuje úsilí Turecka přispět k řešení krizí v mnoha světových regionech, zejména na Středním východě a v Jižním Kavkazu, a také pokud jde o vztahy mezi Afghánistánem a Pákistánem; vítá zejména aktivní a konstruktivní přístup Turecka po konfliktu mezi Ruskem a Gruzií zaměřený na prosazování míru a stability v Jižním Kavkazu, zejména prostřednictvím tureckého návrhu na vytvoření Kavkazské platformy stability a spolupráce; vyzývá Radu a Komisi, aby zintenzívnily spolupráci s Tureckem a hledaly společné body v přístupu EU a Turecka k těmto regionům; |
| --- | --- |

52.

oceňuje úsilí Turecka přispět k řešení krizí v mnoha světových regionech, zejména na Středním východě a v Jižním Kavkazu, a také pokud jde o vztahy mezi Afghánistánem a Pákistánem; vítá zejména aktivní a konstruktivní přístup Turecka po konfliktu mezi Ruskem a Gruzií zaměřený na prosazování míru a stability v Jižním Kavkazu, zejména prostřednictvím tureckého návrhu na vytvoření Kavkazské platformy stability a spolupráce; vyzývá Radu a Komisi, aby zintenzívnily spolupráci s Tureckem a hledaly společné body v přístupu EU a Turecka k těmto regionům;

| 53. | blahopřeje Turecku k jeho jmenování do Bezpečnostní rady OSN a vybízí vládu, aby přijala přístup OSN, který je koordinován v úzké spolupráci s EU; |
| --- | --- |

53.

blahopřeje Turecku k jeho jmenování do Bezpečnostní rady OSN a vybízí vládu, aby přijala přístup OSN, který je koordinován v úzké spolupráci s EU;

| 54. | vítá ratifikaci Kjótského protokolu tureckým parlamentem; |
| --- | --- |

54.

vítá ratifikaci Kjótského protokolu tureckým parlamentem;

| 55. | vítá skutečnost, že se Turecko neustále podílí na evropské bezpečnostní a obranné politice a operacích NATO; lituje nicméně, že strategická spolupráce NATO-EU nad rámec ustanovení dohody „Berlín plus“ je stále blokována připomínkami Turecka, které mají negativní dopady na ochranu pracovníků EU v terénu, a naléhavě žádá Turecko, aby co nejrychleji upustilo od svých připomínek; vyzývá Radu, aby vzala v úvahu Turecko jako jednoho z největších poskytovatelů jednotek do plánovacích a rozhodovacích fází evropské bezpečnostní a obranné politiky; |
| --- | --- |

55.

vítá skutečnost, že se Turecko neustále podílí na evropské bezpečnostní a obranné politice a operacích NATO; lituje nicméně, že strategická spolupráce NATO-EU nad rámec ustanovení dohody „Berlín plus“ je stále blokována připomínkami Turecka, které mají negativní dopady na ochranu pracovníků EU v terénu, a naléhavě žádá Turecko, aby co nejrychleji upustilo od svých připomínek; vyzývá Radu, aby vzala v úvahu Turecko jako jednoho z největších poskytovatelů jednotek do plánovacích a rozhodovacích fází evropské bezpečnostní a obranné politiky;

| 56. | vyzývá tureckou vládu, aby podepsala a předložila ratifikaci statutu Mezinárodního trestního soudu, a posílila tak podíl Turecka na globálním multilaterálním systému a jeho zapojení do něj; |
| --- | --- |

56.

vyzývá tureckou vládu, aby podepsala a předložila ratifikaci statutu Mezinárodního trestního soudu, a posílila tak podíl Turecka na globálním multilaterálním systému a jeho zapojení do něj;

*

* *

| 57. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, generálnímu tajemníkovi Rady Evropy, předsedovi Evropského soudu pro lidská práva a vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Turecké republiky. |
| --- | --- |

57.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, generálnímu tajemníkovi Rady Evropy, předsedovi Evropského soudu pro lidská práva a vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Turecké republiky.

---

(1)  Úř. věst. C 306 E, 15.12.2006, s. 284.

(2)  Úř. věst. C 263 E, 16.10.2008, s. 452.

(3)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0224.

(4)  Úř. věst. L 51, 26.02.2008, s. 4.

(5)  Evropská komise: Opatření v souvislosti s nelegislativními usneseními Parlamentu - květen II 2008.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/147 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/147

---

Čtvrtek 12. března 2009Pokrok Bývalé jugoslávské republiky Makedonie za rok 2008

P6_TA(2009)0135

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o zprávě o pokroku Bývalé jugoslávské republiky Makedonie za rok 2008

2010/C 87 E/29

Evropský parlament,

s ohledem na závěry předsednictví přijaté na zasedání Evropské rady v Soluni ve dnech 19. a 20. června 2003, na němž bylo všem zemím západního Balkánu přislíbeno, že budou moci přistoupit k Evropské unii,

s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN S/RES/817 ze dne 7. dubna 1993 a S/RES/845 ze dne 18. června 1993,

s ohledem na rozhodnutí Evropské rady ze dne 16. prosince 2005 udělit Bývalé jugoslávské republice Makedonii status kandidátské země pro členství v EU a na závěry předsednictví přijaté na zasedání Evropské rady ve dnech 15.–16. června 2006 a 14.–15. prosince 2006,

s ohledem na prozatímní dohodu mezi Řeckou republikou a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií z roku 1995,

s ohledem na prohlášení EU a zemí západního Balkánu, které bylo jednomyslně přijato ministry zahraničí všech členských států EU a ministry zahraničí států západního Balkánu v Salcburku dne 11. března 2006,

s ohledem na závěry čtvrtého zasedání Rady pro stabilizaci a přidružení EU – Bývalá jugoslávská republika Makedonie, které se konalo dne 24. července 2007,

s ohledem na dohody mezi EU a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií ze dne 18. září 2007 o zjednodušení vízové povinnosti a zpětném přebírání osob,

s ohledem na rozhodnutí Rady 2008/212/ES ze dne 18. února 2008 o zásadách, prioritách a podmínkách přístupového partnerství s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií (1),

s ohledem na prohlášení z Brda: Nové zaměření na země západního Balkánu, které učinilo předsednictví EU dne 29. března 2008 a které zdůraznilo potřebu nového impulzu Soluňské agendě a prohlášení ze Salcburku,

s ohledem na zprávu Komise o pokroku Bývalé jugoslávské republiky Makedonie za rok 2008 (SEK(2008)2695),

s ohledem na své usnesení ze dne 10. července 2008 o dokumentu Komise o strategii rozšíření 2007 (2),

s ohledem na své usnesení ze dne 23. dubna 2008 o zprávě o pokroku Bývalé jugoslávské republiky Makedonie za rok 2007 (3),

s ohledem na doporučení smíšeného parlamentního výboru EU a Bývalé jugoslávské republiky Makedonie přijatá ve dnech 29.–30. ledna 2007 a 26.–27. listopadu 2007,

s ohledem na svůj postoj ze dne 24. října 2007 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o zjednodušení vydávání krátkodobých víz (4),

s ohledem na svůj postoj ze dne 24. října 2007 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o předávání a zpětném přebírání osob (5),

s ohledem na rozhodnutí Rady 2007/824/ES ze dne 8. listopadu 2007 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o usnadnění udělování víz (6),

s ohledem na rozhodnutí Rady 2007/817/ES ze dne 8. listopadu 2007 o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o zpětném přebírání neoprávněně pobývajících osob (7),

s ohledem na závěrečné prohlášení pátého smíšeného parlamentního výboru EU a Bývalé jugoslávské republiky Makedonie přijatá dne 28. listopadu 2008,

s ohledem na sdělení Komise ze dne 5. listopadu 2008 s názvem Strategie rozšíření a hlavní výzvy na období 2008–2009 (KOM(2008)0674) a na závěry zasedání Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy konaného dne 9. prosince 2008,

s ohledem na čl. 103 odst. 2 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že dokument Komise o strategii rozšíření z roku 2007 přikládá už od počátku existence této strategie velký význam právnímu státu a řádné správě věcí veřejných, zejména pokud jde o boj proti korupci a organizovanému zločinu, reformy správy a soudnictví a rozvoj občanské společnosti, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že dokument Komise o strategii rozšíření z roku 2007 přikládá už od počátku existence této strategie velký význam právnímu státu a řádné správě věcí veřejných, zejména pokud jde o boj proti korupci a organizovanému zločinu, reformy správy a soudnictví a rozvoj občanské společnosti,

| B. | vzhledem k tomu, že EU přijala opatření ke zlepšení kvality procesu rozšiřování, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že EU přijala opatření ke zlepšení kvality procesu rozšiřování,

| C. | vzhledem k tomu, že zejména Řecko, které je členským státem EU, a Bývalá jugoslávská republika Makedonie se nacházejí uprostřed vyjednávacího procesu, který probíhá pod záštitou OSN s cílem dosáhnout oboustranně přijatelného řešení v otázce názvu kandidátské země; vzhledem k tomu, že v souladu s prohlášením ze Salcburku ze dne 11. března 2006 zůstává klíčovým úkolem zajištění dobrých sousedských vztahů a nalezení oboustranně přijatelných řešení přetrvávajících sousedských problémů, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že zejména Řecko, které je členským státem EU, a Bývalá jugoslávská republika Makedonie se nacházejí uprostřed vyjednávacího procesu, který probíhá pod záštitou OSN s cílem dosáhnout oboustranně přijatelného řešení v otázce názvu kandidátské země; vzhledem k tomu, že v souladu s prohlášením ze Salcburku ze dne 11. března 2006 zůstává klíčovým úkolem zajištění dobrých sousedských vztahů a nalezení oboustranně přijatelných řešení přetrvávajících sousedských problémů,

| 1. | vítá, že se vládní i opoziční strany v Bývalé jugoslávské republice Makedonii za široké podpory občanské společnosti a veřejného mínění sjednotily ve svém úsilí o splnění kodaňských kritérií pro členství v EU a o co nejrychlejší přistoupení k EU; v souvislosti s tím zdůrazňuje, že nejde ani tak o to vyhovět požadavkům zvenčí, ale především o zlepšení vlastní budoucnosti kandidátské země; |
| --- | --- |

1.

vítá, že se vládní i opoziční strany v Bývalé jugoslávské republice Makedonii za široké podpory občanské společnosti a veřejného mínění sjednotily ve svém úsilí o splnění kodaňských kritérií pro členství v EU a o co nejrychlejší přistoupení k EU; v souvislosti s tím zdůrazňuje, že nejde ani tak o to vyhovět požadavkům zvenčí, ale především o zlepšení vlastní budoucnosti kandidátské země;

| 2. | znovu opakuje svou plnou podporu evropské perspektivě Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a všech zemí západního Balkánu, která je nezbytná pro stabilitu, usmíření a mírovou budoucnost regionu; |
| --- | --- |

2.

znovu opakuje svou plnou podporu evropské perspektivě Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a všech zemí západního Balkánu, která je nezbytná pro stabilitu, usmíření a mírovou budoucnost regionu;

| 3. | vítá, že sedm let po uzavření dohody z Ochridu přijal makedonský parlament zákon o používání jazyků ve státní správě a školství; vítá zejména širší možnosti vysokoškolského vzdělávání díky otevření nových fakult v různých městech, včetně fakult se studijním plánem v různých jazycích; konstatuje zlepšení v otázce spravedlivého zastoupení členů menšinových společenství, zejména ve veřejné správě, v policii a ve vojenských složkách; |
| --- | --- |

3.

vítá, že sedm let po uzavření dohody z Ochridu přijal makedonský parlament zákon o používání jazyků ve státní správě a školství; vítá zejména širší možnosti vysokoškolského vzdělávání díky otevření nových fakult v různých městech, včetně fakult se studijním plánem v různých jazycích; konstatuje zlepšení v otázce spravedlivého zastoupení členů menšinových společenství, zejména ve veřejné správě, v policii a ve vojenských složkách;

| 4. | chválí pokrok, jehož země dosáhla v dialogu o uvolnění vízového režimu, zejména vysoký počet vystavených cestovních pasů a dokladů totožnosti s biometrickými prvky, provádění systému integrované správy hranic a vytvoření celostátního vízového informačního systému; s uspokojením konstatuje pokrok v boji proti obchodování s lidmi, nelegálnímu přistěhovalectví a korupci a vyzývá vládu, aby pokračovala ve svém úsilí v této oblasti; vítá provádění dohody s EU o zpětném přebírání osob a vyzývá k užší spolupráci s Evropskou agenturou pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (Frontex), Evropským policejním úřadem (Europol) a Evropskou jednotkou pro soudní spolupráci (Eurojust); bere na vědomí problémy, s nimiž se občané Bývalé jugoslávské republiky Makedonie potýkají v důsledku neuznávání jejích cestovních pasů jedním z členských států EU; a vyzývá Komisi, aby vzhledem k dosaženému pokroku doporučila Radě, aby co nejdříve uvolnila vízový režim pro občany Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a zrušila vízové povinnosti; |
| --- | --- |

4.

chválí pokrok, jehož země dosáhla v dialogu o uvolnění vízového režimu, zejména vysoký počet vystavených cestovních pasů a dokladů totožnosti s biometrickými prvky, provádění systému integrované správy hranic a vytvoření celostátního vízového informačního systému; s uspokojením konstatuje pokrok v boji proti obchodování s lidmi, nelegálnímu přistěhovalectví a korupci a vyzývá vládu, aby pokračovala ve svém úsilí v této oblasti; vítá provádění dohody s EU o zpětném přebírání osob a vyzývá k užší spolupráci s Evropskou agenturou pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích členských států Evropské unie (Frontex), Evropským policejním úřadem (Europol) a Evropskou jednotkou pro soudní spolupráci (Eurojust); bere na vědomí problémy, s nimiž se občané Bývalé jugoslávské republiky Makedonie potýkají v důsledku neuznávání jejích cestovních pasů jedním z členských států EU; a vyzývá Komisi, aby vzhledem k dosaženému pokroku doporučila Radě, aby co nejdříve uvolnila vízový režim pro občany Bývalé jugoslávské republiky Makedonie a zrušila vízové povinnosti;

| 5. | chválí vládu Bývalé jugoslávské republiky Makedonie za úsilí vynaložené v hospodářské oblasti, které vedlo k výraznému pokroku v plnění hospodářských kritérií, a přiblížilo tak zemi k fungující tržní ekonomice; vítá zejména zjednodušení postupů platby daní, reformu centrálního kontaktního místa pro registraci, zjednodušení zahraničního obchodu a omezení přílišné byrokracie; vybízí vládu, aby pokračovala ve své politice zaměřené na stabilní růst HDP, nízkou míru inflace, rozpočtovou kázeň a posílení celkového podnikatelského prostředí; |
| --- | --- |

5.

chválí vládu Bývalé jugoslávské republiky Makedonie za úsilí vynaložené v hospodářské oblasti, které vedlo k výraznému pokroku v plnění hospodářských kritérií, a přiblížilo tak zemi k fungující tržní ekonomice; vítá zejména zjednodušení postupů platby daní, reformu centrálního kontaktního místa pro registraci, zjednodušení zahraničního obchodu a omezení přílišné byrokracie; vybízí vládu, aby pokračovala ve své politice zaměřené na stabilní růst HDP, nízkou míru inflace, rozpočtovou kázeň a posílení celkového podnikatelského prostředí;

| 6. | konstatuje, že po několika pokusech narušit parlamentní volby, které se konaly dne 1. června 2008, k nimž došlo zejména na severozápadě země, přijala vláda účinná opatření k tomu, aby prostřednictvím částečného opakovaní voleb a efektivního dohledu nad jejich průběhem dospěla ke správnému výsledku voleb; vítá zahájení soudního řízení s cílem potrestat pachatele volebních nepravostí; chválí přijetí změn volebního zákona, které jsou ve velké míře v souladu s doporučeními Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě a Kanceláře pro demokratické instituce a lidská práva, a spoléhá na to, že budou učiněny veškeré kroky, které zabrání případným dalším snahám o narušení budoucích voleb, např. prezidentských voleb a voleb do místních zastupitelstev, jež se uskuteční v březnu 2009; |
| --- | --- |

6.

konstatuje, že po několika pokusech narušit parlamentní volby, které se konaly dne 1. června 2008, k nimž došlo zejména na severozápadě země, přijala vláda účinná opatření k tomu, aby prostřednictvím částečného opakovaní voleb a efektivního dohledu nad jejich průběhem dospěla ke správnému výsledku voleb; vítá zahájení soudního řízení s cílem potrestat pachatele volebních nepravostí; chválí přijetí změn volebního zákona, které jsou ve velké míře v souladu s doporučeními Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě a Kanceláře pro demokratické instituce a lidská práva, a spoléhá na to, že budou učiněny veškeré kroky, které zabrání případným dalším snahám o narušení budoucích voleb, např. prezidentských voleb a voleb do místních zastupitelstev, jež se uskuteční v březnu 2009;

| 7. | vítá pokrok dosažený při vytváření nezbytných struktur pro decentralizované řízení nástroje předvstupní pomoci (NPP); podporuje úsilí vlády o vybudování správních kapacit, které umožní provést rozhodnutí Komise svěřit řízení NPP vnitrostátním orgánům; |
| --- | --- |

7.

vítá pokrok dosažený při vytváření nezbytných struktur pro decentralizované řízení nástroje předvstupní pomoci (NPP); podporuje úsilí vlády o vybudování správních kapacit, které umožní provést rozhodnutí Komise svěřit řízení NPP vnitrostátním orgánům;

| 8. | konstatuje, že Bývalá jugoslávská republika Makedonie následovala většinu členských států EU a po rozhodnutí svého parlamentu, které mělo širokou podporu, uznala současně s Černou Horou nezávislost sousedního Kosova, přestože to z krátkodobého hlediska mohlo zkomplikovat žádoucí zachování dobrých vztahů se sousedním Srbskem; vítá dohodu uzavřenou s kosovskými orgány o vymezení hranice; |
| --- | --- |

8.

konstatuje, že Bývalá jugoslávská republika Makedonie následovala většinu členských států EU a po rozhodnutí svého parlamentu, které mělo širokou podporu, uznala současně s Černou Horou nezávislost sousedního Kosova, přestože to z krátkodobého hlediska mohlo zkomplikovat žádoucí zachování dobrých vztahů se sousedním Srbskem; vítá dohodu uzavřenou s kosovskými orgány o vymezení hranice;

| 9. | poznamenává, že zvýšený zájem o Srbsko, v jehož důsledku by mu v roce 2009 mohl být přiznán status kandidátské země pro členství v EU, nesmí vést k poklesu zájmu o Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii v EU ani k dalšímu zpomalování pokroku v procesu přistoupení; |
| --- | --- |

9.

poznamenává, že zvýšený zájem o Srbsko, v jehož důsledku by mu v roce 2009 mohl být přiznán status kandidátské země pro členství v EU, nesmí vést k poklesu zájmu o Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii v EU ani k dalšímu zpomalování pokroku v procesu přistoupení;

| 10. | poznamenává, že Bývalá jugoslávská republika Makedonie činí kroky ke splnění kritérií pro členství v EU, a bere na vědomí pokrok dosažený při provádění dohody o stabilizaci a přidružení podepsané v roce 2001 a při provádění rámcové dohody z Ochridu i pokrok, jehož bylo v poslední době dosaženo při plnění kritérií Komise; vyjadřuje však politování nad tím, že ačkoli Bývalá jugoslávská republika Makedonie získala status kandidátské země na členství v EU již před třemi lety, dosud nebyla zahájena přístupová jednání, což je neudržitelný a pro tuto zemi demotivující stav, který může vést k destabilizaci celého regionu; považuje za žádoucí ukončení této výjimečné situace; naléhavě žádá, aby byl celý proces urychlen, a připomíná, že ve svém výše uvedeném usnesení ze dne 23. dubna 2008 Parlament vyjádřil naději, že rozhodnutí o zahájení přístupových jednání bude přijato v roce 2008, přičemž si je vědom toho, že všechny přetrvávající překážky, které brání brzkému přistoupení, budou muset být odstraněny před ukončením přístupových jednání; naléhavě vyzývá Radu, aby tento proces urychlila tím, že rozhodnutí o termínu zahájení přístupových jednání přijme ještě v tomto roce, třebaže dosud nebyly plně uskutečněny klíčové priority přístupového partnerství; |
| --- | --- |

10.

poznamenává, že Bývalá jugoslávská republika Makedonie činí kroky ke splnění kritérií pro členství v EU, a bere na vědomí pokrok dosažený při provádění dohody o stabilizaci a přidružení podepsané v roce 2001 a při provádění rámcové dohody z Ochridu i pokrok, jehož bylo v poslední době dosaženo při plnění kritérií Komise; vyjadřuje však politování nad tím, že ačkoli Bývalá jugoslávská republika Makedonie získala status kandidátské země na členství v EU již před třemi lety, dosud nebyla zahájena přístupová jednání, což je neudržitelný a pro tuto zemi demotivující stav, který může vést k destabilizaci celého regionu; považuje za žádoucí ukončení této výjimečné situace; naléhavě žádá, aby byl celý proces urychlen, a připomíná, že ve svém výše uvedeném usnesení ze dne 23. dubna 2008 Parlament vyjádřil naději, že rozhodnutí o zahájení přístupových jednání bude přijato v roce 2008, přičemž si je vědom toho, že všechny přetrvávající překážky, které brání brzkému přistoupení, budou muset být odstraněny před ukončením přístupových jednání; naléhavě vyzývá Radu, aby tento proces urychlila tím, že rozhodnutí o termínu zahájení přístupových jednání přijme ještě v tomto roce, třebaže dosud nebyly plně uskutečněny klíčové priority přístupového partnerství;

| 11. | v souladu se závěry přijatými na zasedání Evropské rady, které se konalo ve dnech 19. a 20. června 2008, a v souladu se závěry přijatými na zasedání Rady pro obecné záležitosti a vnější vztahy, jež proběhlo ve dnech 8. a 9. prosince 2008, znovu zdůrazňuje, že je důležité, aby Bývalá jugoslávská republika Makedonie jako kandidátská země i nadále rozvíjela na základě svých mezinárodních závazků a dvoustranných i mnohostranných povinností dobré sousedské vztahy a zasadila se o vyřešení problémů, které mezi ní a jejími sousedy dosud přetrvávají, včetně vzájemně přijatelného řešení otázky názvu, jehož musí být dosaženo na základě jednání; |
| --- | --- |

11.

v souladu se závěry přijatými na zasedání Evropské rady, které se konalo ve dnech 19. a 20. června 2008, a v souladu se závěry přijatými na zasedání Rady pro obecné záležitosti a vnější vztahy, jež proběhlo ve dnech 8. a 9. prosince 2008, znovu zdůrazňuje, že je důležité, aby Bývalá jugoslávská republika Makedonie jako kandidátská země i nadále rozvíjela na základě svých mezinárodních závazků a dvoustranných i mnohostranných povinností dobré sousedské vztahy a zasadila se o vyřešení problémů, které mezi ní a jejími sousedy dosud přetrvávají, včetně vzájemně přijatelného řešení otázky názvu, jehož musí být dosaženo na základě jednání;

| 12. | podporuje zprostředkovatelské úsilí Matthewa Nimetze v rámci OSN, které vychází z výše uvedených rezolucí Rady bezpečnosti OSN S/RES/817 a S/RES/845 z roku 1993 a jež má přispět ke sblížení rozdílných postojů, které panují v otázce ústavního názvu státu, aby bylo mezi Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií a Řeckem co nejdříve dosaženo konečné dohody na základě návrhu, jak na mezinárodní úrovni rozlišit jednotlivé oblasti, jež patří různým státům, avšak shodně se nazývají Makedonie, který Matthew Nimetz předložil dne 6. října 2008; uvědomuje si, že obě strany sporu se k tomuto návrhu staví váhavě; bere na vědomí jmenování nového vyjednavače Bývalé jugoslávské republiky Makedonie; vyzývá obě strany, aby pokračovaly v rozhovorech pod záštitou OSN a nalezly kompromisní řešení, aby tato otázka již nebyla překážkou členství Bývalé jugoslávské republiky Makedonie v mezinárodních organizacích, jak stanoví výše uvedená prozatímní dohoda z roku 1995, která je stále v platnosti; upozorňuje, že pokud oba státy nedospějí urychleně k dohodě, mohlo by to výrazně oddálit přistoupení Bývalé jugoslávské republiky Makedonie k EU; zastává názor, že nevyřešené dvoustranné otázky tohoto typu na Balkáně by neměly bránit přistoupení ani narušit proces evropské integrace; |
| --- | --- |

12.

podporuje zprostředkovatelské úsilí Matthewa Nimetze v rámci OSN, které vychází z výše uvedených rezolucí Rady bezpečnosti OSN S/RES/817 a S/RES/845 z roku 1993 a jež má přispět ke sblížení rozdílných postojů, které panují v otázce ústavního názvu státu, aby bylo mezi Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií a Řeckem co nejdříve dosaženo konečné dohody na základě návrhu, jak na mezinárodní úrovni rozlišit jednotlivé oblasti, jež patří různým státům, avšak shodně se nazývají Makedonie, který Matthew Nimetz předložil dne 6. října 2008; uvědomuje si, že obě strany sporu se k tomuto návrhu staví váhavě; bere na vědomí jmenování nového vyjednavače Bývalé jugoslávské republiky Makedonie; vyzývá obě strany, aby pokračovaly v rozhovorech pod záštitou OSN a nalezly kompromisní řešení, aby tato otázka již nebyla překážkou členství Bývalé jugoslávské republiky Makedonie v mezinárodních organizacích, jak stanoví výše uvedená prozatímní dohoda z roku 1995, která je stále v platnosti; upozorňuje, že pokud oba státy nedospějí urychleně k dohodě, mohlo by to výrazně oddálit přistoupení Bývalé jugoslávské republiky Makedonie k EU; zastává názor, že nevyřešené dvoustranné otázky tohoto typu na Balkáně by neměly bránit přistoupení ani narušit proces evropské integrace;

| 13. | bere na vědomí žádost Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, kterou předložila Mezinárodnímu soudnímu dvoru ohledně článku 11 prozatímní dohody; vyjadřuje naději, že navzdory zahájení řízení u Mezinárodního soudního dvora ve věci uplatňování prozatímní dohody se Bývalá jugoslávská republika Makedonie a Řecko zasadí o pokračování vzájemných jednání; s ohledem na nové kolo jednání ohlášené v rámci „postupu Nimetz“ vyjadřuje naději, že všechny vlády sousedních zemí budou podporovat začlenění této země do EU a NATO, což přispěje ke stabilitě a prosperitě celého regionu; |
| --- | --- |

13.

bere na vědomí žádost Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, kterou předložila Mezinárodnímu soudnímu dvoru ohledně článku 11 prozatímní dohody; vyjadřuje naději, že navzdory zahájení řízení u Mezinárodního soudního dvora ve věci uplatňování prozatímní dohody se Bývalá jugoslávská republika Makedonie a Řecko zasadí o pokračování vzájemných jednání; s ohledem na nové kolo jednání ohlášené v rámci „postupu Nimetz“ vyjadřuje naději, že všechny vlády sousedních zemí budou podporovat začlenění této země do EU a NATO, což přispěje ke stabilitě a prosperitě celého regionu;

| 14. | oceňuje úsilí úřadů Bývalé jugoslávské republiky Makedonie o spolupráci se sousedními členskými státy EU s cílem přehodnotit možné nesrovnalosti a nesprávný výklad historie, jež by mohly vyvolat neshody, a naléhavě vyzývá k podpoře oslavy společného kulturního a historického dědictví země spolu s jejími sousedy; je znepokojen nedostatečným pokrokem v potírání znovu se objevivších nenávistných projevů vůči sousedním státům, zejména ve sdělovacích prostředcích a vzdělávacím systému, a opakovaně naléhá na vládu, aby zajistila dodržování příslušných norem EU a Rady Evropy ze strany veřejnosti; |
| --- | --- |

14.

oceňuje úsilí úřadů Bývalé jugoslávské republiky Makedonie o spolupráci se sousedními členskými státy EU s cílem přehodnotit možné nesrovnalosti a nesprávný výklad historie, jež by mohly vyvolat neshody, a naléhavě vyzývá k podpoře oslavy společného kulturního a historického dědictví země spolu s jejími sousedy; je znepokojen nedostatečným pokrokem v potírání znovu se objevivších nenávistných projevů vůči sousedním státům, zejména ve sdělovacích prostředcích a vzdělávacím systému, a opakovaně naléhá na vládu, aby zajistila dodržování příslušných norem EU a Rady Evropy ze strany veřejnosti;

| 15. | podotýká, že v demokracii se střetává vláda a opozice, což vždy vytváří prostor pro názorové rozpory, je věnována pozornost alternativním řešením a je možné vytvářet většinu v zájmu politické změny a že je důležité zajistit, aby se určité vrstvy obyvatelstva nezačaly obávat, že tato tolerance utrpí, pokud jedna politická strana získá parlamentní většinu, k čemuž došlo v Bývalé jugoslávské republice Makedonii v posledních parlamentních volbách; |
| --- | --- |

15.

podotýká, že v demokracii se střetává vláda a opozice, což vždy vytváří prostor pro názorové rozpory, je věnována pozornost alternativním řešením a je možné vytvářet většinu v zájmu politické změny a že je důležité zajistit, aby se určité vrstvy obyvatelstva nezačaly obávat, že tato tolerance utrpí, pokud jedna politická strana získá parlamentní většinu, k čemuž došlo v Bývalé jugoslávské republice Makedonii v posledních parlamentních volbách;

| 16. | naléhavě žádá, aby zástupci veřejnosti, kteří podají stížnost pro zneužití pravomoci nebo korupci, obdrželi jednoznačné písemné potvrzení, že tak učinili; vítá, že jsou občané informováni o průběhu vyřizování a výsledku své stížnosti, a skutečnost, že jsou všechny stížnosti přehledně a jednotně evidovány policejními a soudními orgány; |
| --- | --- |

16.

naléhavě žádá, aby zástupci veřejnosti, kteří podají stížnost pro zneužití pravomoci nebo korupci, obdrželi jednoznačné písemné potvrzení, že tak učinili; vítá, že jsou občané informováni o průběhu vyřizování a výsledku své stížnosti, a skutečnost, že jsou všechny stížnosti přehledně a jednotně evidovány policejními a soudními orgány;

| 17. | vyzývá vládu Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, aby zintenzivnila boj proti propojení organizovaného zločinu v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Černé hoře, Kosovu a Albánii; |
| --- | --- |

17.

vyzývá vládu Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, aby zintenzivnila boj proti propojení organizovaného zločinu v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Černé hoře, Kosovu a Albánii;

| 18. | hluboce lituje toho, že nový zákon o právním postavení církví, náboženských komunit a náboženských skupin ze dne 20. září 2007 zatím nevedl k tomu, že by stoupenci různé víry v praxi zaznamenali, že mají stejné příležitosti k vyznávání a šíření své víry a k vlastnění, využívání a zakládání budov pro tyto účely jako dvě tradičně největší náboženství v zemi – „makedonské“ pravoslaví a islám; připomíná, že orgány veřejné správy mají povinnost zajistit toleranci vůči občanům jiného náboženského vyznání a právo na náboženskou rozmanitost; |
| --- | --- |

18.

hluboce lituje toho, že nový zákon o právním postavení církví, náboženských komunit a náboženských skupin ze dne 20. září 2007 zatím nevedl k tomu, že by stoupenci různé víry v praxi zaznamenali, že mají stejné příležitosti k vyznávání a šíření své víry a k vlastnění, využívání a zakládání budov pro tyto účely jako dvě tradičně největší náboženství v zemi – „makedonské“ pravoslaví a islám; připomíná, že orgány veřejné správy mají povinnost zajistit toleranci vůči občanům jiného náboženského vyznání a právo na náboženskou rozmanitost;

| 19. | vyjadřuje politování nad tím, že vládní síly vyvíjejí stále větší tlak na sdělovací prostředky, zejména během předvolební kampaně; naléhavě žádá, aby byly i nadále poskytovány nezávislé a všestranné informace v rozhlase a televizi, které by zřetelně odrážely existenci různých názorů ve společnosti, a to tak, že bude zaručena redakční svoboda při poskytování informací a zamezí se tomu, aby komerční stanice navazovaly úzké vztahy s určitými stranami nebo politiky; vyjadřuje rovněž znepokojení nad silnou finanční závislostí novin a televizních stanic na státních reklamách a z toho vyplývajících příjmech, které mohou odrazovat od kritického novinářského přístupu; |
| --- | --- |

19.

vyjadřuje politování nad tím, že vládní síly vyvíjejí stále větší tlak na sdělovací prostředky, zejména během předvolební kampaně; naléhavě žádá, aby byly i nadále poskytovány nezávislé a všestranné informace v rozhlase a televizi, které by zřetelně odrážely existenci různých názorů ve společnosti, a to tak, že bude zaručena redakční svoboda při poskytování informací a zamezí se tomu, aby komerční stanice navazovaly úzké vztahy s určitými stranami nebo politiky; vyjadřuje rovněž znepokojení nad silnou finanční závislostí novin a televizních stanic na státních reklamách a z toho vyplývajících příjmech, které mohou odrazovat od kritického novinářského přístupu;

| 20. | poznamenává, že ani od přijetí novely k zákonu o zaměstnanosti z roku 2005 stále není jasné, jakým způsobem mohou různé odborové organizace, které vedle sebe působí, uzavírat právoplatné smlouvy s vládou a podnikateli, zejména s ohledem na stávající pravidlo, že odborová organizace, aby se mohla stát smluvním partnerem, musí zastupovat 33 % příslušných zaměstnanců, což omezuje rozmanitost a vede zainteresované strany k tomu, aby soustavně zpochybňovaly počet členů těchto odborových organizací; |
| --- | --- |

20.

poznamenává, že ani od přijetí novely k zákonu o zaměstnanosti z roku 2005 stále není jasné, jakým způsobem mohou různé odborové organizace, které vedle sebe působí, uzavírat právoplatné smlouvy s vládou a podnikateli, zejména s ohledem na stávající pravidlo, že odborová organizace, aby se mohla stát smluvním partnerem, musí zastupovat 33 % příslušných zaměstnanců, což omezuje rozmanitost a vede zainteresované strany k tomu, aby soustavně zpochybňovaly počet členů těchto odborových organizací;

| 21. | vyzývá vládu Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, aby urychleně vybudovala nové skládky odpadů, uzavřela a sanovala skládky staré a zároveň prováděla praktické kroky k modernizaci integrovaného systému nakládání s odpady, včetně sběru tříděného odpadu, mimo jiné sdruženími, a výstavby spaloven odpadu a zařízení na výrobu paliva z odpadu; |
| --- | --- |

21.

vyzývá vládu Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, aby urychleně vybudovala nové skládky odpadů, uzavřela a sanovala skládky staré a zároveň prováděla praktické kroky k modernizaci integrovaného systému nakládání s odpady, včetně sběru tříděného odpadu, mimo jiné sdruženími, a výstavby spaloven odpadu a zařízení na výrobu paliva z odpadu;

| 22. | žádá, aby byla zvýšena a zachována kvalita a úroveň hladiny vody v příhraničních jezerech Ochrid, Prespa a Dorjan a aby byly v této záležitosti uzavřeny účinné dohody se sousední Albánií a Řeckem; vítá rovněž návrh zákona o vodním hospodářství a naléhavě vyzývá Parlament, aby jej bezodkladně projednal; |
| --- | --- |

22.

žádá, aby byla zvýšena a zachována kvalita a úroveň hladiny vody v příhraničních jezerech Ochrid, Prespa a Dorjan a aby byly v této záležitosti uzavřeny účinné dohody se sousední Albánií a Řeckem; vítá rovněž návrh zákona o vodním hospodářství a naléhavě vyzývá Parlament, aby jej bezodkladně projednal;

| 23. | se značným znepokojením se obeznámil s negativními vlivy naftové rafinerie OKTA, která je provozována v obci Ilinden u Skopje a je považována za největšího znečišťovatele v zemi, na člověka a životní prostředí; |
| --- | --- |

23.

se značným znepokojením se obeznámil s negativními vlivy naftové rafinerie OKTA, která je provozována v obci Ilinden u Skopje a je považována za největšího znečišťovatele v zemi, na člověka a životní prostředí;

| 24. | upozorňuje na to, že bez nových investic do skladování, úpravy a přepravy vody může být ohroženo plynulé zásobování měst pitnou vodou; |
| --- | --- |

24.

upozorňuje na to, že bez nových investic do skladování, úpravy a přepravy vody může být ohroženo plynulé zásobování měst pitnou vodou;

| 25. | žádá vládu Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, aby obnovila proces liberalizace a privatizace místních veřejných služeb a zvláštní pozornost přitom věnovala odvětví výroby, přenosu a rozvodu elektrické energie; |
| --- | --- |

25.

žádá vládu Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, aby obnovila proces liberalizace a privatizace místních veřejných služeb a zvláštní pozornost přitom věnovala odvětví výroby, přenosu a rozvodu elektrické energie;

| 26. | vyjadřuje politování nad tím, že se v posledních letech zhoršilo fungování železniční sítě; konstatuje zejména, že četnost vnitrostátních osobních spojů i spojů do sousedních států byla snížena na minimum a že používaný vozový park není příliš vhodný pro provozování osobní přepravy na relativně krátké vzdálenosti, a proto bude zapotřebí nových investic, má-li být osobní železniční doprava v budoucnosti zachována; vyjadřuje politování nad tím, že nepostupuje výstavba železničního spojení mezi Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií a Bulharskem, které by přispělo k hospodářskému rozvoji a ke stabilitě celého regionu; |
| --- | --- |

26.

vyjadřuje politování nad tím, že se v posledních letech zhoršilo fungování železniční sítě; konstatuje zejména, že četnost vnitrostátních osobních spojů i spojů do sousedních států byla snížena na minimum a že používaný vozový park není příliš vhodný pro provozování osobní přepravy na relativně krátké vzdálenosti, a proto bude zapotřebí nových investic, má-li být osobní železniční doprava v budoucnosti zachována; vyjadřuje politování nad tím, že nepostupuje výstavba železničního spojení mezi Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií a Bulharskem, které by přispělo k hospodářskému rozvoji a ke stabilitě celého regionu;

| 27. | vybízí vládu, aby urychlila plánování a výrobu energie z obnovitelných zdrojů, zejména pokud jde o solární a větrnou energii; vyzývá v této souvislosti příslušné orgány ve Skopji, aby vynaložily veškeré úsilí na rozvoj energetické politiky v souladu s cíli EU a aby na nadcházející kodaňské konferenci o dohodě navazující na Kjótský protokol podporovaly stanovisko EU; |
| --- | --- |

27.

vybízí vládu, aby urychlila plánování a výrobu energie z obnovitelných zdrojů, zejména pokud jde o solární a větrnou energii; vyzývá v této souvislosti příslušné orgány ve Skopji, aby vynaložily veškeré úsilí na rozvoj energetické politiky v souladu s cíli EU a aby na nadcházející kodaňské konferenci o dohodě navazující na Kjótský protokol podporovaly stanovisko EU;

| 28. | vyjadřuje znepokojení nad nárůstem již tak vysokého počtu hlášených obětí domácího násilí a naléhavě žádá, aby byl vedle stávajícího zákona o rodině přijat zvláštní zákon proti domácímu násilí, který státnímu zástupci umožní pachatele domácího násilí obžalovat; |
| --- | --- |

28.

vyjadřuje znepokojení nad nárůstem již tak vysokého počtu hlášených obětí domácího násilí a naléhavě žádá, aby byl vedle stávajícího zákona o rodině přijat zvláštní zákon proti domácímu násilí, který státnímu zástupci umožní pachatele domácího násilí obžalovat;

| 29. | vyjadřuje znepokojení nad znevýhodněným postavením romské menšiny v zemi, mimo jiné s ohledem na poslední zprávu organizace Amnesty International, podle které se 39 % romských žen nedostalo žádného nebo téměř žádného vzdělání, 83 % z nich ještě nikdy oficiálně nevykonávalo placené zaměstnání a 31 % trpí chronickými chorobami, přičemž tato čísla jsou strukturálně vyšší než průměry u neromských žen; |
| --- | --- |

29.

vyjadřuje znepokojení nad znevýhodněným postavením romské menšiny v zemi, mimo jiné s ohledem na poslední zprávu organizace Amnesty International, podle které se 39 % romských žen nedostalo žádného nebo téměř žádného vzdělání, 83 % z nich ještě nikdy oficiálně nevykonávalo placené zaměstnání a 31 % trpí chronickými chorobami, přičemž tato čísla jsou strukturálně vyšší než průměry u neromských žen;

| 30. | vítá pokrok, jehož bylo dosud dosaženo v politickém zastoupení Romů; zároveň naléhavě žádá vládu, aby urychlila provádění stávajících romských politik a vyčlenila na ně odpovídající prostředky; |
| --- | --- |

30.

vítá pokrok, jehož bylo dosud dosaženo v politickém zastoupení Romů; zároveň naléhavě žádá vládu, aby urychlila provádění stávajících romských politik a vyčlenila na ně odpovídající prostředky;

| 31. | spolu s Vysokým komisařem OSN pro uprchlíky vítá, že doposud nebyla žádná z menšin, jež uprchly z Kosova a jejichž příslušníci nezískali povolení k trvalému pobytu, donucena k odchodu, a věří, že vláda a Vysoký komisař OSN pro uprchlíky brzy dosáhnou shody ohledně odpovědnosti za finanční podporu této skupiny; |
| --- | --- |

31.

spolu s Vysokým komisařem OSN pro uprchlíky vítá, že doposud nebyla žádná z menšin, jež uprchly z Kosova a jejichž příslušníci nezískali povolení k trvalému pobytu, donucena k odchodu, a věří, že vláda a Vysoký komisař OSN pro uprchlíky brzy dosáhnou shody ohledně odpovědnosti za finanční podporu této skupiny;

| 32. | vzhledem k tomu, že Evropu zasáhla mezinárodní finanční krize, která by mohla mít nepřímý dopad na obchod a zahraniční investice na západním Balkáně, vyzývá Komisi, aby byla ostražitá a v případě potřeby přijala odpovídající opatření s cílem zabezpečit plynulé pokračování procesu stabilizace a přidružení ve vztahu k Bývalé jugoslávské republice Makedonii i k ostatním zemím západního Balkánu, neboť pokračování tohoto procesu je důležitým předpokladem stability regionu a ve vyšším zájmu samotné EU; |
| --- | --- |

32.

vzhledem k tomu, že Evropu zasáhla mezinárodní finanční krize, která by mohla mít nepřímý dopad na obchod a zahraniční investice na západním Balkáně, vyzývá Komisi, aby byla ostražitá a v případě potřeby přijala odpovídající opatření s cílem zabezpečit plynulé pokračování procesu stabilizace a přidružení ve vztahu k Bývalé jugoslávské republice Makedonii i k ostatním zemím západního Balkánu, neboť pokračování tohoto procesu je důležitým předpokladem stability regionu a ve vyšším zájmu samotné EU;

| 33. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Bývalé jugoslávské republiky Makedonie. |
| --- | --- |

33.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a vládě a parlamentu Bývalé jugoslávské republiky Makedonie.

---

(1)  Úř. věst. L 80, 19.3.2008, s. 32.

(2)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0363.

(3)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0172.

(4)  Úř. věst. C 263 E, 16.10.2008, s. 402.

(5)  Úř. věst. C 263 E, 16.10.2008, s. 402.

(6)  Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 120.

(7)  Úř. věst. L 334, 19.12.2007, s. 1.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/153 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/153

---

Čtvrtek 12. března 2009Mandát Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii

P6_TA(2009)0136

Doporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 12. března 2009 k mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (2008/2290(INI))

2010/C 87 E/30

Evropský parlament,

s ohledem na návrh doporučení Radě k mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii („tribunál“) (B6-0417/2008), který předložila Annemie Neyts Uyttebroeck a další za skupinu ALDE, týkající se republik, které do 25. června 1991 tvořily Socialistickou federativní republiku Jugoslávii, tj. Bosny a Hercegoviny, Chorvatska, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Černé hory, Srbska, Kosova a Slovinska,

s ohledem na skutečnost, že tribunál je soudem OSN, který vykonává svou činnost v Evropě a zabývá se evropskými otázkami a který vznikl v roce 1993 jako dočasná instituce pověřená vyšetřováním závažných případů porušení mezinárodního humanitárního práva, k nimž došlo v bývalé Jugoslávii od roku 1991, a soudním stíháním osob, jež za tyto činy nesou odpovědnost,

s ohledem na skutečnost, že vnitrostátní systémy soudnictví v bývalé Jugoslávii tehdy nebyly schopny nebo ochotny odpovědné osoby vyšetřovat ani stíhat,

s ohledem na skutečnost, že tribunál obvinil 161 osob a ukončil soudní řízení se 116 obžalovanými, že v současné době probíhají u tribunálu různé fáze řízení s řadou dalších obžalovaných, že pouze u pěti obžalovaných probíhá teprve přípravné řízení a hlavní líčení dosud nebylo zahájeno a že pouze dva z obviněných – Ratko Mladić a Goran Hadžić – stále unikají spravedlnosti (1),

s ohledem na rezoluce Rady bezpečnosti OSN S/RES/1503 (2003) a S/RES/1534 (2004), v nichž se tribunál vyzývá, aby přijal veškerá možná opatření, která zajistí dokončení všech jeho úkolů do konce roku 2010 („strategie pro dokončení činnosti“),

s ohledem na skutečnost, že termíny uvedené v této strategii jsou předpokládanými a nikoli absolutními lhůtami,

s ohledem na půlroční hodnocení, jež předkládají předseda a žalobce tribunálu podle bodu 6 rezoluce Rady bezpečnosti OSN S/RES/1534 (2004) o pokroku v naplňování strategie pro dokončení činnosti,

s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN A/RES/63/256 o komplexním návrhu vhodných pobídek k udržení zaměstnanců Mezinárodního trestního tribunálu pro Rwandu a Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii, kterou na základě konsenzu přijalo Valné shromáždění OSN dne 23. prosince 2008,

s ohledem na značnou a soustavnou podporu tribunálu a jeho činnosti ze strany EU a jejích členských států,

s ohledem na skutečnost, že plná spolupráce s tribunálem se stala jedním z hlavních měřítek politiky EU vůči zemím západního Balkánu,

s ohledem na své usnesení ze dne 15. ledna 2009 o Srebrenici (2),

s ohledem na čl. 114 odst. 3 a čl. 83 odst. 5 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci (A6-0112/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že tribunál sídlící v Haagu a jeho činnost si zaslouží pokračující plnou podporu EU a jejích členských států, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že tribunál sídlící v Haagu a jeho činnost si zaslouží pokračující plnou podporu EU a jejích členských států,

| B. | vzhledem k tomu, že rozsudky tribunálu týkající se genocidy, válečných zločinů a zločinů proti lidskosti vytváří precedens, a vzhledem k tomu, že tribunál již významně přispěl k procesu usmíření na západním Balkáně, a tím i k obnovení a zachování míru v této oblasti, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že rozsudky tribunálu týkající se genocidy, válečných zločinů a zločinů proti lidskosti vytváří precedens, a vzhledem k tomu, že tribunál již významně přispěl k procesu usmíření na západním Balkáně, a tím i k obnovení a zachování míru v této oblasti,

| C. | vzhledem k tomu, že plná spolupráce s tribunálem byla a je jednou z přísných podmínek, které si EU vymínila ve svých smluvních vztazích se zeměmi v tomto regionu, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že plná spolupráce s tribunálem byla a je jednou z přísných podmínek, které si EU vymínila ve svých smluvních vztazích se zeměmi v tomto regionu,

| D. | vzhledem k tomu, že tribunál přispěl k vybudování základů nových norem pro řešení konfliktů a pro vývoj po ukončení konfliktu na celém světě, poskytl ponaučení pro případné budoucí ad hoc tribunály a ukázal, že mezinárodní soudnictví může být účinné a transparentní, a vzhledem k tomu, že je obecně uznáván přínos tribunálu k rozvoji mezinárodního trestního práva, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že tribunál přispěl k vybudování základů nových norem pro řešení konfliktů a pro vývoj po ukončení konfliktu na celém světě, poskytl ponaučení pro případné budoucí ad hoc tribunály a ukázal, že mezinárodní soudnictví může být účinné a transparentní, a vzhledem k tomu, že je obecně uznáván přínos tribunálu k rozvoji mezinárodního trestního práva,

| E. | vzhledem k tomu, že některá obvinění, rozhodnutí a rozsudky tribunálu byla nejen v různých oblastech západního Balkánu považována za kontroverzní; vzhledem k tomu, že tyto reakce přinášejí cenné ponaučení, které bude patřit k odkazu tribunálu, avšak vzhledem k tomu, že rovněž ukazují na potřebnost odvolací komory a programu komunikace, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že některá obvinění, rozhodnutí a rozsudky tribunálu byla nejen v různých oblastech západního Balkánu považována za kontroverzní; vzhledem k tomu, že tyto reakce přinášejí cenné ponaučení, které bude patřit k odkazu tribunálu, avšak vzhledem k tomu, že rovněž ukazují na potřebnost odvolací komory a programu komunikace,

| F. | vzhledem k tomu, že tribunál nadále vyvíjí širokou škálu komunikačních aktivit s cílem přiblížit svou práci dotyčným zemím, včetně úsilí o rozsáhlejší zpravodajství o soudních řízeních v místních sdělovacích prostředcích, o přímou komunikaci s lidmi prostřednictvím svých pracovníků, kteří jsou přítomni v příslušných oblastech, a o budování kapacity ve spolupráci s vnitrostátními soudními institucemi, jež se zabývají válečnými zločiny, a realizuje řadu projektů s cílem dospět k postupům, které se osvědčily, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že tribunál nadále vyvíjí širokou škálu komunikačních aktivit s cílem přiblížit svou práci dotyčným zemím, včetně úsilí o rozsáhlejší zpravodajství o soudních řízeních v místních sdělovacích prostředcích, o přímou komunikaci s lidmi prostřednictvím svých pracovníků, kteří jsou přítomni v příslušných oblastech, a o budování kapacity ve spolupráci s vnitrostátními soudními institucemi, jež se zabývají válečnými zločiny, a realizuje řadu projektů s cílem dospět k postupům, které se osvědčily,

| G. | vzhledem k tomu, že výše uvedené rezoluce Rady bezpečnosti OSN S/RES/1503 (2003) a S/RES/1534 (2004) vyzvaly tribunál a Mezinárodní trestní tribunál pro Rwandu, aby dokončily veškerá šetření do konce roku 2004, soudní řízení v prvním stupni do konce roku 2008 a všechny úkoly do konce roku 2010; vzhledem k tomu, že však tribunál oznámil, že i kvůli velkému počtu odvolání nebude moci dokončit soudní řízení v prvním stupni před koncem roku 2009; vzhledem k tomu, že je tudíž potřebné nové rozhodnutí Rady bezpečnosti OSN o prodloužení mandátu tribunálu, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že výše uvedené rezoluce Rady bezpečnosti OSN S/RES/1503 (2003) a S/RES/1534 (2004) vyzvaly tribunál a Mezinárodní trestní tribunál pro Rwandu, aby dokončily veškerá šetření do konce roku 2004, soudní řízení v prvním stupni do konce roku 2008 a všechny úkoly do konce roku 2010; vzhledem k tomu, že však tribunál oznámil, že i kvůli velkému počtu odvolání nebude moci dokončit soudní řízení v prvním stupni před koncem roku 2009; vzhledem k tomu, že je tudíž potřebné nové rozhodnutí Rady bezpečnosti OSN o prodloužení mandátu tribunálu,

| H. | vzhledem k tomu, že na základě iniciativy tribunálu vznikl plán označovaný jako „strategie pro dokončení činnosti“, který Rada bezpečnosti OSN schválila ve svých výše uvedených rezolucích a který má zajistit, aby tribunál v souladu s vnitrostátními právními systémy dotčených zemí úspěšně a včas splnil své pověření, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že na základě iniciativy tribunálu vznikl plán označovaný jako „strategie pro dokončení činnosti“, který Rada bezpečnosti OSN schválila ve svých výše uvedených rezolucích a který má zajistit, aby tribunál v souladu s vnitrostátními právními systémy dotčených zemí úspěšně a včas splnil své pověření,

| I. | vzhledem k tomu, že tento plán je rozdělen na tři etapy a stanoví předpokládané lhůty pro dokončení mandátu tribunálu, a vzhledem k tomu, že aktuálním cílem je dokončit všechna řízení (řízení i odvolací řízení) do roku 2011 s případným menším přesahem do roku 2012; vzhledem k tomu, že aby těchto výsledků dosáhl, zaměřuje se tribunál na nejvyšší velitele podezřelé z odpovědnosti za spáchané zločiny, jež spadají do jeho soudní příslušnosti, a případy obžalovaných středního a nižšího postavení předal příslušným vnitrostátním soudům a prosazoval společná soudní řízení s obžalovanými, ačkoli je potřeba pečlivě zajistit, aby se toto sloučení nedotklo práv obviněných; vzhledem k tomu, že vnitrostátní žalobci a soudy mohou zahájit a často také zahajují a projednávají řadu případů sami, ale některé vnitrostátní soudy možná nemohou nebo nechtějí vést trestní řízení v souladu s mezinárodními standardy a normami spravedlivého procesu, a předání vnitrostátním soudům se v některých případech setkalo s odporem obětí a svědků, jichž se projednávání přímo týká, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že tento plán je rozdělen na tři etapy a stanoví předpokládané lhůty pro dokončení mandátu tribunálu, a vzhledem k tomu, že aktuálním cílem je dokončit všechna řízení (řízení i odvolací řízení) do roku 2011 s případným menším přesahem do roku 2012; vzhledem k tomu, že aby těchto výsledků dosáhl, zaměřuje se tribunál na nejvyšší velitele podezřelé z odpovědnosti za spáchané zločiny, jež spadají do jeho soudní příslušnosti, a případy obžalovaných středního a nižšího postavení předal příslušným vnitrostátním soudům a prosazoval společná soudní řízení s obžalovanými, ačkoli je potřeba pečlivě zajistit, aby se toto sloučení nedotklo práv obviněných; vzhledem k tomu, že vnitrostátní žalobci a soudy mohou zahájit a často také zahajují a projednávají řadu případů sami, ale některé vnitrostátní soudy možná nemohou nebo nechtějí vést trestní řízení v souladu s mezinárodními standardy a normami spravedlivého procesu, a předání vnitrostátním soudům se v některých případech setkalo s odporem obětí a svědků, jichž se projednávání přímo týká,

| J. | vzhledem k tomu, že si všechny tři soudní komory a odvolací komora tribunálu udržely plnou produktivitu a jednají o případech, kde je současně několik obžalovaných; vzhledem k tomu, že předávání případů příslušným vnitrostátním soudům má na celkové pracovní vytížení tribunálu významný dopad, avšak vzhledem k tomu, že z důvodů, které tribunál nemohl ovlivnit, došlo k určitým prodlevám, jež s ohledem na případné nepředvídatelné události nelze vyloučit ani do budoucna, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že si všechny tři soudní komory a odvolací komora tribunálu udržely plnou produktivitu a jednají o případech, kde je současně několik obžalovaných; vzhledem k tomu, že předávání případů příslušným vnitrostátním soudům má na celkové pracovní vytížení tribunálu významný dopad, avšak vzhledem k tomu, že z důvodů, které tribunál nemohl ovlivnit, došlo k určitým prodlevám, jež s ohledem na případné nepředvídatelné události nelze vyloučit ani do budoucna,

| K. | vzhledem k tomu, že před soud musí být postaveni i zbývající dva obvinění – Ratko Mladić a Goran Hadžić, a vzhledem k tomu, že jejich dopadení bude záviset na povinné spolupráci států podle článku 29 statutu tribunálu a v neposlední řadě také na pátrání po uprchlících, jejich zatčení a předvedení a na získání důkazů, jež se nacházejí například ve vnitrostátních archívech, a vzhledem k tomu, že k zatčení a předvedení uprchlých obviněných a získání důkazů stále nedochází, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že před soud musí být postaveni i zbývající dva obvinění – Ratko Mladić a Goran Hadžić, a vzhledem k tomu, že jejich dopadení bude záviset na povinné spolupráci států podle článku 29 statutu tribunálu a v neposlední řadě také na pátrání po uprchlících, jejich zatčení a předvedení a na získání důkazů, jež se nacházejí například ve vnitrostátních archívech, a vzhledem k tomu, že k zatčení a předvedení uprchlých obviněných a získání důkazů stále nedochází,

| L. | vzhledem k tomu, že článek 21 statutu tribunálu zakládá právo obžalovaného na soudní proces v jeho přítomnosti, a vzhledem k tomu, že tribunál by tak ani v případě, že by měl k dispozici množství důkazů, nemohl vést řízení v nepřítomnosti, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že článek 21 statutu tribunálu zakládá právo obžalovaného na soudní proces v jeho přítomnosti, a vzhledem k tomu, že tribunál by tak ani v případě, že by měl k dispozici množství důkazů, nemohl vést řízení v nepřítomnosti,

| M. | vzhledem k tomu, že je zřejmé odhodlání tribunálu k urychlenému naplnění jeho mandátu, avšak vzhledem k tomu, že v dosud neuzavřených případech se musí postupovat bez nerealistických časových tlaků, které by mohly ohrozit právo obžalovaných na spravedlivý proces; vzhledem k tomu, že se nelze vydat cestou dalších zkratek, jež by mohly dále ohrozit bezpečnost a životní podmínky obětí a svědků podávajících svědectví před tribunálem, a vzhledem k tomu, že předpokládané lhůty uvedené ve strategii pro dokončení činnosti tribunálu nemohou vést k beztrestnosti zbývajících dvou uprchlíků či k nevhodným časovým tlakům v dosud probíhajících řízeních; |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že je zřejmé odhodlání tribunálu k urychlenému naplnění jeho mandátu, avšak vzhledem k tomu, že v dosud neuzavřených případech se musí postupovat bez nerealistických časových tlaků, které by mohly ohrozit právo obžalovaných na spravedlivý proces; vzhledem k tomu, že se nelze vydat cestou dalších zkratek, jež by mohly dále ohrozit bezpečnost a životní podmínky obětí a svědků podávajících svědectví před tribunálem, a vzhledem k tomu, že předpokládané lhůty uvedené ve strategii pro dokončení činnosti tribunálu nemohou vést k beztrestnosti zbývajících dvou uprchlíků či k nevhodným časovým tlakům v dosud probíhajících řízeních;

| 1. | předkládá Radě tato doporučení:






  a) | připomíná, že jednou ze základních hodnot, z níž vzešlo rozhodnutí mezinárodního společenství vytvořit tribunál, bylo úsilí o dosažení spravedlnosti a boj proti beztrestnosti; třebaže plně podporuje činnost tribunálu, upozorňuje na to, že jeho úloha nebude bezezbytku naplněna, pokud nebudou moci být otevřené případy dokončeny bez přílišného spěchu a pokud nebudou předvedeni a řádně souzeni oba zbývající obžalovaní, Ratko Mladić a Goran Hadžić; |
| --- | --- | --- |

1.

předkládá Radě tato doporučení:

a)

připomíná, že jednou ze základních hodnot, z níž vzešlo rozhodnutí mezinárodního společenství vytvořit tribunál, bylo úsilí o dosažení spravedlnosti a boj proti beztrestnosti; třebaže plně podporuje činnost tribunálu, upozorňuje na to, že jeho úloha nebude bezezbytku naplněna, pokud nebudou moci být otevřené případy dokončeny bez přílišného spěchu a pokud nebudou předvedeni a řádně souzeni oba zbývající obžalovaní, Ratko Mladić a Goran Hadžić;

| b) | zdůrazňuje, že snaha o urychlený průběh řízení by neměla být vedena na úkor řádného procesu, a znovu opakuje nyní již obecně přijímaný názor, že odkaz tribunálu bude posuzován nejen podle toho, zda se mu podařilo odsoudit osoby odpovědné za nejzávažnější zločiny, pro které je příslušný, ale rovněž podle toho, zda řízení probíhalo v souladu s nejpřísnějšími normami spravedlnosti; |
| --- | --- |

b)

zdůrazňuje, že snaha o urychlený průběh řízení by neměla být vedena na úkor řádného procesu, a znovu opakuje nyní již obecně přijímaný názor, že odkaz tribunálu bude posuzován nejen podle toho, zda se mu podařilo odsoudit osoby odpovědné za nejzávažnější zločiny, pro které je příslušný, ale rovněž podle toho, zda řízení probíhalo v souladu s nejpřísnějšími normami spravedlnosti;

| c) | zdůrazňuje, že pro úspěšné dokončení hlavních líčení i odvolacích řízení je klíčové udržet vysoce kvalifikované pracovníky tribunálu a že ztrátu institucionálních odborných znalostí, jež jsou pro uzavření probíhajících řízení nutné, by ještě mohl umocnit předpokládaný časový harmonogram stanovený ve strategii pro dokončení činnosti; v tomto ohledu vítá výše zmíněnou rezoluci valného shromáždění OSN A/RES/63/256, která umožňuje tribunálu nabízet zaměstnancům smluvní poměr v souladu s časovým plánem strategie pro dokončení činnosti a využívat nepeněžitých pobídek určených k udržení klíčových zaměstnanců; |
| --- | --- |

c)

zdůrazňuje, že pro úspěšné dokončení hlavních líčení i odvolacích řízení je klíčové udržet vysoce kvalifikované pracovníky tribunálu a že ztrátu institucionálních odborných znalostí, jež jsou pro uzavření probíhajících řízení nutné, by ještě mohl umocnit předpokládaný časový harmonogram stanovený ve strategii pro dokončení činnosti; v tomto ohledu vítá výše zmíněnou rezoluci valného shromáždění OSN A/RES/63/256, která umožňuje tribunálu nabízet zaměstnancům smluvní poměr v souladu s časovým plánem strategie pro dokončení činnosti a využívat nepeněžitých pobídek určených k udržení klíčových zaměstnanců;

| d) | zdůrazňuje skutečnost, že ačkoli na jedné straně přispívá pevně stanovené datum provedení strategie pro dokončení činnosti k produktivitě tribunálu, na straně druhé, pokud má být spravedlnosti učiněno zadost a dojít k soudnímu procesu s Ratkem Mladićem a Goranem Hadžićem, toto datum nemůže být v žádném případě konečnou lhůtou pro činnost tribunálu; |
| --- | --- |

d)

zdůrazňuje skutečnost, že ačkoli na jedné straně přispívá pevně stanovené datum provedení strategie pro dokončení činnosti k produktivitě tribunálu, na straně druhé, pokud má být spravedlnosti učiněno zadost a dojít k soudnímu procesu s Ratkem Mladićem a Goranem Hadžićem, toto datum nemůže být v žádném případě konečnou lhůtou pro činnost tribunálu;

| e) | vyzývá proto Radu, aby bezodkladně prověřila, zda by neměl být mandát tribunálu prodloužen o dva roky a zda by tato doba byla dostatečná, přičemž je třeba mít na zřeteli, že prodloužení mandátu by nemělo být posuzováno výhradně z časového hlediska, ale také z hlediska výsledků, a aby pokročila v jednání o těchto otázkách v rámci příslušných struktur OSN; |
| --- | --- |

e)

vyzývá proto Radu, aby bezodkladně prověřila, zda by neměl být mandát tribunálu prodloužen o dva roky a zda by tato doba byla dostatečná, přičemž je třeba mít na zřeteli, že prodloužení mandátu by nemělo být posuzováno výhradně z časového hlediska, ale také z hlediska výsledků, a aby pokročila v jednání o těchto otázkách v rámci příslušných struktur OSN;

| f) | vyzývá Radu, aby vybídla Radu bezpečnosti OSN k závazku poskytnout tribunálu dostatečné zdroje a podporu z celkového rozpočtu OSN, a to do konce mandátu tribunálu; |
| --- | --- |

f)

vyzývá Radu, aby vybídla Radu bezpečnosti OSN k závazku poskytnout tribunálu dostatečné zdroje a podporu z celkového rozpočtu OSN, a to do konce mandátu tribunálu;

| g) | naléhá na Radu, aby nadále podporovala úsilí tribunálu o to, aby příslušné země více spolupracovaly a zvýšily úsilí o dopadení obou zbývajících obviněných, což by umožnilo tribunálu splnit mandát, a také, aby spolu s OSN vyjasnila, že je třeba jednoznačně říci, že oba zbývající uprchlíci musí být souzeni buď tribunálem samotným, nebo mechanismy, které převezmou přetrvávající funkce tribunálu, aby se zabránilo jakémukoli náznaku beztrestnosti; |
| --- | --- |

g)

naléhá na Radu, aby nadále podporovala úsilí tribunálu o to, aby příslušné země více spolupracovaly a zvýšily úsilí o dopadení obou zbývajících obviněných, což by umožnilo tribunálu splnit mandát, a také, aby spolu s OSN vyjasnila, že je třeba jednoznačně říci, že oba zbývající uprchlíci musí být souzeni buď tribunálem samotným, nebo mechanismy, které převezmou přetrvávající funkce tribunálu, aby se zabránilo jakémukoli náznaku beztrestnosti;

| h) | zdůrazňuje, že by příslušné orgány měly předat klíčové dokumenty, jež jsou zásadní pro trestní stíhání generála Anteho Gotoviny, Mladena Markaće a Ivana Čermaka; zdůrazňuje, že by měl být splněn nedávný požadavek, který předložil žalobce tribunálu Serge Brammertz, aby příslušné chybějící dokumenty byly nalezeny a zpřístupněny tribunálu; |
| --- | --- |

h)

zdůrazňuje, že by příslušné orgány měly předat klíčové dokumenty, jež jsou zásadní pro trestní stíhání generála Anteho Gotoviny, Mladena Markaće a Ivana Čermaka; zdůrazňuje, že by měl být splněn nedávný požadavek, který předložil žalobce tribunálu Serge Brammertz, aby příslušné chybějící dokumenty byly nalezeny a zpřístupněny tribunálu;

| i) | zdůrazňuje, že EU by měla i nadále vyzdvihovat skutečnost, že plnění kodaňských kritérií zahrnuje existenci plně funkčního soudnictví, které je schopné vést řízení pro porušení humanitárního práva i po uplynutí mandátu tribunálu; vyzývá Radu, aby stanovila jasné normy pro hodnocení činnosti soudnictví v zemích západního Balkánu poté, co vyprší mandát tribunálu, kromě jiného tím, že zajistí, aby podmínky výkonu trestu odnětí svobody splňovaly mezinárodní standardy a aby rozsudky vynesené tribunálem byly dodržovány, a vyzývá EU, aby více podporovala vyšetřování válečných zločinů a soudní řízení v příslušných státech, například poskytnutím pomoci donucovacím orgánům, soudům a prokuraturám, včetně financování školení a ochrany svědků; |
| --- | --- |

i)

zdůrazňuje, že EU by měla i nadále vyzdvihovat skutečnost, že plnění kodaňských kritérií zahrnuje existenci plně funkčního soudnictví, které je schopné vést řízení pro porušení humanitárního práva i po uplynutí mandátu tribunálu; vyzývá Radu, aby stanovila jasné normy pro hodnocení činnosti soudnictví v zemích západního Balkánu poté, co vyprší mandát tribunálu, kromě jiného tím, že zajistí, aby podmínky výkonu trestu odnětí svobody splňovaly mezinárodní standardy a aby rozsudky vynesené tribunálem byly dodržovány, a vyzývá EU, aby více podporovala vyšetřování válečných zločinů a soudní řízení v příslušných státech, například poskytnutím pomoci donucovacím orgánům, soudům a prokuraturám, včetně financování školení a ochrany svědků;

| j) | uznává, že základním kamenem mezinárodního systému zůstává nadřazenost států, a zdůrazňuje, že je nezbytné, aby i mezinárodní společenství podporovalo rozvoj kapacit v jednotlivých balkánských státech, aby mohly jejich soudy pokračovat v práci, kterou započal tribunál; schvaluje, že EU nyní financuje například komunikační programy v rámci evropského nástroje pro demokracii a lidská práva; vyzývá v této souvislosti Radu, aby zvážila zesílení své podpory strategii návaznosti na činnost tribunálu, a žádá prohloubení spolupráce mezi soudy a státními zastupitelstvími zemí západního Balkánu, především v případech, které se týkají vydávání a vzájemné právní pomoci; |
| --- | --- |

j)

uznává, že základním kamenem mezinárodního systému zůstává nadřazenost států, a zdůrazňuje, že je nezbytné, aby i mezinárodní společenství podporovalo rozvoj kapacit v jednotlivých balkánských státech, aby mohly jejich soudy pokračovat v práci, kterou započal tribunál; schvaluje, že EU nyní financuje například komunikační programy v rámci evropského nástroje pro demokracii a lidská práva; vyzývá v této souvislosti Radu, aby zvážila zesílení své podpory strategii návaznosti na činnost tribunálu, a žádá prohloubení spolupráce mezi soudy a státními zastupitelstvími zemí západního Balkánu, především v případech, které se týkají vydávání a vzájemné právní pomoci;

| k) | poznamenává, že zavedení přesně definovaného mechanismu, který převezme přetrvávající funkce tribunálu poté, co ukončí svou činnost, bude nezbytným krokem, má-li se zajistit, aby odkaz tribunálu posiloval principy, které vedly k jeho vytvoření; |
| --- | --- |

k)

poznamenává, že zavedení přesně definovaného mechanismu, který převezme přetrvávající funkce tribunálu poté, co ukončí svou činnost, bude nezbytným krokem, má-li se zajistit, aby odkaz tribunálu posiloval principy, které vedly k jeho vytvoření;

| l) | vyzývá Radu, aby v rámci příslušných struktur OSN začala bezodkladně prosazovat postupy pro zavedení mechanismu, který převezme bezprostřední a dlouhodobější přetrvávající funkce tribunálu, týkající se např. ochrany svědků, ochrany před zastrašováním svědků, pohrdání soudem, přezkumu v případě získání důkazů o nevině, sledování případů předaných vnitrostátním soudům v regionu (v současnosti tyto případy sleduje úřad žalobce tribunálu prostřednictvím Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě), podmínek ve vězení a záležitostí týkající se udělování milosti či zmírnění trestu apod.; doporučuje, aby byl Radě bezpečnosti OSN předložen návrh možného vytvoření společné instituce, která by plnila budoucí přetrvávající funkce tribunálu, Mezinárodního trestního tribunálu pro Rwandu a Zvláštního soudu pro Sierra Leone; |
| --- | --- |

l)

vyzývá Radu, aby v rámci příslušných struktur OSN začala bezodkladně prosazovat postupy pro zavedení mechanismu, který převezme bezprostřední a dlouhodobější přetrvávající funkce tribunálu, týkající se např. ochrany svědků, ochrany před zastrašováním svědků, pohrdání soudem, přezkumu v případě získání důkazů o nevině, sledování případů předaných vnitrostátním soudům v regionu (v současnosti tyto případy sleduje úřad žalobce tribunálu prostřednictvím Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě), podmínek ve vězení a záležitostí týkající se udělování milosti či zmírnění trestu apod.; doporučuje, aby byl Radě bezpečnosti OSN předložen návrh možného vytvoření společné instituce, která by plnila budoucí přetrvávající funkce tribunálu, Mezinárodního trestního tribunálu pro Rwandu a Zvláštního soudu pro Sierra Leone;

| m) | připomíná Radě, že by EU měla mít zvláštní zájem na zabezpečení odkazu tribunálu, a tedy zajistit, aby jeho archívy byly bezpečně uloženy na vhodném zabezpečeném místě, například v regionu západního Balkánu, a to v co nejkompletnější a nejpřístupnější formě, a aby tato dokumentace byla dostupná i na internetu; navrhuje, aby byly náležité záruky volného přístupu k těmto materiálům dány také všem veřejným žalobcům a obhájcům, a po uplynutí určité přiměřené doby i historikům a badatelům; |
| --- | --- |

m)

připomíná Radě, že by EU měla mít zvláštní zájem na zabezpečení odkazu tribunálu, a tedy zajistit, aby jeho archívy byly bezpečně uloženy na vhodném zabezpečeném místě, například v regionu západního Balkánu, a to v co nejkompletnější a nejpřístupnější formě, a aby tato dokumentace byla dostupná i na internetu; navrhuje, aby byly náležité záruky volného přístupu k těmto materiálům dány také všem veřejným žalobcům a obhájcům, a po uplynutí určité přiměřené doby i historikům a badatelům;

| n) | zdůrazňuje, že odkaz tribunálu by měl být také spojen s celkovým procesem usmíření; v této souvislosti vyzývá státy západního Balkánu a EU, aby podporovaly činnost nevládních organizací a jiných institucí, které pomáhají obětem, podporují mezietnický dialog a porozumění a zasazují se o hledání pravdy a dosažení smíru; |
| --- | --- |

n)

zdůrazňuje, že odkaz tribunálu by měl být také spojen s celkovým procesem usmíření; v této souvislosti vyzývá státy západního Balkánu a EU, aby podporovaly činnost nevládních organizací a jiných institucí, které pomáhají obětem, podporují mezietnický dialog a porozumění a zasazují se o hledání pravdy a dosažení smíru;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě a pro informaci také Komisi, vládám a parlamentům členských států, Radě bezpečnosti OSN a předsedovi Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě a pro informaci také Komisi, vládám a parlamentům členských států, Radě bezpečnosti OSN a předsedovi Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii.

---

(1)  Dopis předsedy mezinárodního tribunálu Radě bezpečnosti OSN, S/2008/729, 24. listopadu 2008.

(2)  Přijaté texty, P6_TA(2009)0028.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/157 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/157

---

Čtvrtek 12. března 2009Páté Světové fórum o vodě, Istanbul, 16.-22. března 2009

P6_TA(2009)0137

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o vodě s ohledem na páté Světové fórum o vodě, jež bude konat v Istanbulu ve dnech 16. až 22. března 2009

2010/C 87 E/31

Evropský parlament,

s ohledem na prohlášení ministrů prvních čtyř Světových fór o vodě, která se konala postupně v Marrákeši (1997), Haagu (2000), Kjótu (2003) a Mexiku (2006),

s ohledem na prohlášení konference v Dublinu o vodě s ohledem na udržitelný rozvoj (1992), v němž se doporučuje přijetí integrovaného využívání vodních zdrojů uznávajícího hodnotu vody ve všech způsobech jejího využívání a zavádí se zásada poplatků za vodu,

s ohledem na rezoluci A/RES/58/217 Valného shromáždění OSN, v němž je období 2005–2015 prohlášeno za „Mezinárodní desetiletí iniciativy v oblasti vody“ a jež vyhlašuje 22. březen „Světovým dnem vody“,

s ohledem na prohlášení ministrů učiněné v rámci mezinárodní konference o sladké vodě, jež se konala v Bonnu v roce 2001, v němž se zdůrazňuje naléhavá potřeba podněcovat všechny kategorie investorů, aby poskytovaly více finančních prostředků, a potřeba posílit veřejné financování vodohospodářského odvětví prostřednictvím soukromému kapitálu, přičemž budou podporována opatření na místní úrovni,

s ohledem na konferenci v Monterrey v roce 2002, z níž vzešlo Globální partnerství pro vodu založené na vícerozměrném dialogu rovnocenných partnerů, jehož se účastní také podniky, finanční instituce a občanská společnost a jež se stalo vzorem pro Nové partnerství pro africký rozvoj (NEPAD) a skupinu G8 v Janově v roce 2001, jakož i pro Fórum pro partnerství s Afrikou v roce 2003,

s ohledem na Úmluvu Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (UNECE) přijatou v Helsinkách v roce 1992, jež vstoupila v platnost v roce 1996 a poskytuje právní rámce pro regionální spolupráci v oblasti ochrany a využívání hraničních vodních toků a mezinárodních jezer,

s ohledem na Summit tisíciletí pořádaný OSN (New York, 6–8. září 2000), v jehož rámci byly stanoveny rozvojové cíle tisíciletí, jež stanoví, že je třeba snížit do roku 2015 počet lidí bez dlouhodobě udržitelného přístupu k pitné vodě na polovinu,

s ohledem na Zaragozskou chartu z roku 2008 nazvanou „Nový komplexní pohled na vodu“ a doporučení tribuny o vodě přijaté dne 14. září 2008, poslední den světové výstavy v Zaragoze v roce 2008 a předané generálnímu tajemníkovi OSN,

s ohledem na druhou zprávu OSN o světovém vývoji v hospodaření s vodními zdroji, nazvanou „Voda, společná odpovědnost“,

s ohledem na své usnesení ze dne 11. března 2004 o strategii pro vnitřní trh: priority na období 2003–2006 (1), v jehož odstavci 5 Parlament vyslovuje mínění, že „vzhledem k tomu, že voda je společným statkem lidstva, nesmí hospodaření s vodními zdroji podléhat pravidlům vnitřního trhu“,

s ohledem na „Zprávu o lidském rozvoji za rok 2006“ vypracovanou UNDP a nazvanou „Voda mezi mocí a chudobou“, v níž tato agentura OSN dokázala, že právě chudoba, a ne fyzický nedostatek vody, je hlavní příčinou toho, že více než jedna miliarda osob nemá přístup k vodě,

s ohledem na své usnesení ze dne 15. března 2007 o místních společenstvích a rozvojové spolupráci (2),

s ohledem na své usnesení ze dne 15. března 2006 o čtvrtém Světovém fóru o vodě v Mexico City (16.- 22. března 2006) (3),

s ohledem na významné iniciativy evropské občanské společnosti v oblasti vody a práva na přístup k pitné vodě pro všechny, které se konaly v Evropském parlamentu, zejména „Světové shromáždění volených představitelů a občanů o vodě (18.–20. března 2007)“ a „Peace with Water – Usmířit se s vodou“ (12.–13. února 2009), jakož i na projednávané „Memorandum o světovém protokolu o vodě“,

s ohledem na otázku k ústnímu zodpovězení B6–0113/2009, jež byla položena Komisi a týkala se pátého Světového fóra o vodě v Istanbulu, které se bude konat ve dnech 16. až 22. března 2009,

s ohledem na čl. 108 odst. 5 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že v důsledku nedostatku vody a čištění odpadních vod ročně zemře 8 milionů osob, že více než miliarda osob nemá snadný přístup k pitné vodě za přijatelnou cenu a že více než dvě a půl miliardy osob nemá k dispozici žádný způsob čištění odpadních vod, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v důsledku nedostatku vody a čištění odpadních vod ročně zemře 8 milionů osob, že více než miliarda osob nemá snadný přístup k pitné vodě za přijatelnou cenu a že více než dvě a půl miliardy osob nemá k dispozici žádný způsob čištění odpadních vod,

| B. | vzhledem k tomu, že 2,8 miliardy osob žije v místech s nedostatkem vodních zdrojů a že tento počet do roku 2030 vzroste na 3,9 miliard, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že 2,8 miliardy osob žije v místech s nedostatkem vodních zdrojů a že tento počet do roku 2030 vzroste na 3,9 miliard,

| C. | vzhledem k tomu, že chudé obyvatelstvo je nejvíce ohroženo změnou klimatu, ale také se jí nejméně dokáže přizpůsobit, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že chudé obyvatelstvo je nejvíce ohroženo změnou klimatu, ale také se jí nejméně dokáže přizpůsobit,

| D. | vzhledem k tomu, že mnohonárodní průmyslová a zemědělskopotravinářská odvětví spotřebovávají nejvíce sladké vody na světě (celosvětově se jedná o 70 %), kterou obdrží za směšně nízkou cenu, a že nadměrné využívání vodních zdrojů vedlo ke zhoršení a rozšíření procesu znečišťování vod a k celkové degradaci půdy, což má za následek stále častější sucha, jež mají strukturální příčiny, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že mnohonárodní průmyslová a zemědělskopotravinářská odvětví spotřebovávají nejvíce sladké vody na světě (celosvětově se jedná o 70 %), kterou obdrží za směšně nízkou cenu, a že nadměrné využívání vodních zdrojů vedlo ke zhoršení a rozšíření procesu znečišťování vod a k celkové degradaci půdy, což má za následek stále častější sucha, jež mají strukturální příčiny,

| E. | vzhledem k tomu, že služby související s využíváním a racionálním hospodařením s vodou by měly vést ke stanovení takové ceny vodního zdroje, která zamezí některým odvětvím, aby vodu nadměrně spotřebovávala, a umožní investovat do údržby a zlepšování infrastruktur, přičemž je musí doprovázet doprovodná opatření, jež zaručí spravedlivé zásobování vodou, a podpora vlád, jejímž cílem je, aby chudé rodiny mohly hradit své základní potřeby, pokud jde o vodu, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že služby související s využíváním a racionálním hospodařením s vodou by měly vést ke stanovení takové ceny vodního zdroje, která zamezí některým odvětvím, aby vodu nadměrně spotřebovávala, a umožní investovat do údržby a zlepšování infrastruktur, přičemž je musí doprovázet doprovodná opatření, jež zaručí spravedlivé zásobování vodou, a podpora vlád, jejímž cílem je, aby chudé rodiny mohly hradit své základní potřeby, pokud jde o vodu,

| F. | vzhledem k tomu, že globální dotace na vodu, které vedou k umělému snižování cen vody, mají za následek její nadměrnou spotřebu v některých odvětvích a jsou jednou z hlavních příčin nedostatku vody, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že globální dotace na vodu, které vedou k umělému snižování cen vody, mají za následek její nadměrnou spotřebu v některých odvětvích a jsou jednou z hlavních příčin nedostatku vody,

| G. | vzhledem k tomu, že zásobování vodou je krajně nespravedlivé, zatímco by mělo být základním a všeobecně platným právem, přičemž orgány na místní úrovni jsou nejvíce kompetentní k tomu, aby jej definovaly a řídily, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že zásobování vodou je krajně nespravedlivé, zatímco by mělo být základním a všeobecně platným právem, přičemž orgány na místní úrovni jsou nejvíce kompetentní k tomu, aby jej definovaly a řídily,

| H. | vzhledem k tomu, že liberalizace a deregulace zásobování vodou v rozvojových zemích, a zejména v zemích nejméně rozvinutých mohou vést, pokud nejsou provázeny vhodným předpisovým rámcem, ke zvýšení cen, jež by postihlo ty nejchudší a omezilo jim přístup k vodě, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že liberalizace a deregulace zásobování vodou v rozvojových zemích, a zejména v zemích nejméně rozvinutých mohou vést, pokud nejsou provázeny vhodným předpisovým rámcem, ke zvýšení cen, jež by postihlo ty nejchudší a omezilo jim přístup k vodě,

| I. | nicméně vzhledem k tomu, že partnerství veřejného a soukromého sektoru, která musí spojovat důkladnou a transparentní právní úpravu s veřejným vlastnictvím a soukromými investicemi, se musí zaměřovat na zlepšení přístupu k vodě a ke kanalizaci pro všechny a také k nejúčinnějšímu využívání z hlediska nákladů, |
| --- | --- |

I.

nicméně vzhledem k tomu, že partnerství veřejného a soukromého sektoru, která musí spojovat důkladnou a transparentní právní úpravu s veřejným vlastnictvím a soukromými investicemi, se musí zaměřovat na zlepšení přístupu k vodě a ke kanalizaci pro všechny a také k nejúčinnějšímu využívání z hlediska nákladů,

| J. | vzhledem k tomu, že hlavními překážkami pro účinné hospodaření s vodou jsou: nízká politická a finanční priorita přisuzovaná vodě, nesprávné hospodaření, nedostatečný právní rámec, nedostatek transparentnosti při jednáních a zadávání zakázek, korupce a nedostatečná diskuse o výši sazeb, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že hlavními překážkami pro účinné hospodaření s vodou jsou: nízká politická a finanční priorita přisuzovaná vodě, nesprávné hospodaření, nedostatečný právní rámec, nedostatek transparentnosti při jednáních a zadávání zakázek, korupce a nedostatečná diskuse o výši sazeb,

| K. | vzhledem k tomu, že podle Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) část oficiální rozvojové pomoci (ODA) věnované vodě a čištění odpadních vod představuje pouhých 9 % bilaterální ODA a 4,5 % multilaterální ODA a že je nesprávně rozdělována, protože nejméně rozvinuté země, ačkoli pomoc potřebují nejvíce, obdržely pouze 24 % finančních prostředků, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že podle Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) část oficiální rozvojové pomoci (ODA) věnované vodě a čištění odpadních vod představuje pouhých 9 % bilaterální ODA a 4,5 % multilaterální ODA a že je nesprávně rozdělována, protože nejméně rozvinuté země, ačkoli pomoc potřebují nejvíce, obdržely pouze 24 % finančních prostředků,

| L. | vzhledem k tomu, že Světové fórum o vodě, které se koná každé tři roky, je vhodným místem pro jednání a pro světová politická rozhodnutí týkající se hospodaření s vodou a vodními zdroji, a lituje, že dosud byly akce Světového fóra o vodě jen málo začleněny do činnosti OSN, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že Světové fórum o vodě, které se koná každé tři roky, je vhodným místem pro jednání a pro světová politická rozhodnutí týkající se hospodaření s vodou a vodními zdroji, a lituje, že dosud byly akce Světového fóra o vodě jen málo začleněny do činnosti OSN,

| 1. | prohlašuje, že voda je společným bohatstvím celého lidstva a že přístup k pitné vodě by měl být základním a všeobecně platným právem; žádá, aby bylo vynaloženo veškeré úsilí k tomu, aby nejchudší obyvatelstvo mělo do roku 2015 přístup k pitné vodě; |
| --- | --- |

1.

prohlašuje, že voda je společným bohatstvím celého lidstva a že přístup k pitné vodě by měl být základním a všeobecně platným právem; žádá, aby bylo vynaloženo veškeré úsilí k tomu, aby nejchudší obyvatelstvo mělo do roku 2015 přístup k pitné vodě;

| 2. | prohlašuje, že voda je veřejné bohatství a měla by podléhat veřejné kontrole, ať je či není, a to z části nebo zcela, spravována soukromým sektorem; |
| --- | --- |

2.

prohlašuje, že voda je veřejné bohatství a měla by podléhat veřejné kontrole, ať je či není, a to z části nebo zcela, spravována soukromým sektorem;

| 3. | zdůrazňuje, že veškerá politika v oblasti hospodaření s vodou musí také zahrnovat ochranu veřejného zdraví a životního prostředí a že Světové fórum by mělo demokraticky a participativně a koncenzuálně přispívat k rozvoji strategií podporujících hospodářský a zemědělský rozvoj, který zaručí vysoce kvalitní vodu; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že veškerá politika v oblasti hospodaření s vodou musí také zahrnovat ochranu veřejného zdraví a životního prostředí a že Světové fórum by mělo demokraticky a participativně a koncenzuálně přispívat k rozvoji strategií podporujících hospodářský a zemědělský rozvoj, který zaručí vysoce kvalitní vodu;

| 4. | žádá, aby byly zrušeny režimy globálních dotací na distribuci vody, které podrývají pobídky k účinnému hospodaření s vodou a podněcují k její nadměrné spotřebě, s cílem uvolnit finanční prostředky na cílené dotace, zejména pro chudé a venkovské obyvatelstvo, aby byla voda dostupná pro všechny; |
| --- | --- |

4.

žádá, aby byly zrušeny režimy globálních dotací na distribuci vody, které podrývají pobídky k účinnému hospodaření s vodou a podněcují k její nadměrné spotřebě, s cílem uvolnit finanční prostředky na cílené dotace, zejména pro chudé a venkovské obyvatelstvo, aby byla voda dostupná pro všechny;

| 5. | zdůrazňuje, že v zemích sdílejících jedno povodí je důležité zřídit orgány pro společné správy vodních zdrojů, s cílem vytvořit či posílit solidaritu, jež umožní snížit napětí nebo vyřešit spory; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že v zemích sdílejících jedno povodí je důležité zřídit orgány pro společné správy vodních zdrojů, s cílem vytvořit či posílit solidaritu, jež umožní snížit napětí nebo vyřešit spory;

| 6. | připomíná důležitou úlohu žen v zásobování vodou a ve správě a udržování vodních zdrojů; |
| --- | --- |

6.

připomíná důležitou úlohu žen v zásobování vodou a ve správě a udržování vodních zdrojů;

| 7. | žádá členské státy, aby navzdory finanční krizi více přispívaly na ODA s cílem splnit rozvojový cíl tisíciletí týkající se zásobování pitnou vodou, do něhož je třeba investovat 180 000 000 000 dolarů ročně; |
| --- | --- |

7.

žádá členské státy, aby navzdory finanční krizi více přispívaly na ODA s cílem splnit rozvojový cíl tisíciletí týkající se zásobování pitnou vodou, do něhož je třeba investovat 180 000 000 000 dolarů ročně;

| 8. | žádá, aby byly prostředky „Evropského fondu pro vodu“ poskytované zemím Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) posíleny v rámci desátého Evropského rozvojového fondu a aby byly vytvořeny nové způsoby financování včetně soukromého, jakož i zakládána inovativní partnerství, zejména solidární financování; |
| --- | --- |

8.

žádá, aby byly prostředky „Evropského fondu pro vodu“ poskytované zemím Afriky, Karibiku a Tichomoří (AKT) posíleny v rámci desátého Evropského rozvojového fondu a aby byly vytvořeny nové způsoby financování včetně soukromého, jakož i zakládána inovativní partnerství, zejména solidární financování;

| 9. | přeje si, aby se v rámci bilaterální ODA podporovaly takové multilaterální činnosti, jako je Africká iniciativa pro vodu; |
| --- | --- |

9.

přeje si, aby se v rámci bilaterální ODA podporovaly takové multilaterální činnosti, jako je Africká iniciativa pro vodu;

| 10. | domnívá se, že ODA musí být využívána spolu s prostředky místních samospráv, dobrovolnými dary, bankovními půjčkami a soukromým kapitálem, s cílem zaručit, aby vodohospodářství bylo financováno co nejuceleněji; |
| --- | --- |

10.

domnívá se, že ODA musí být využívána spolu s prostředky místních samospráv, dobrovolnými dary, bankovními půjčkami a soukromým kapitálem, s cílem zaručit, aby vodohospodářství bylo financováno co nejuceleněji;

| 11. | trvá na tom, že je nutné vytvořit záruční mechanismus, jež mohou zavést finanční a rozvojové instituce s cílem čelit opatrnosti investorů na trhu s vodou; |
| --- | --- |

11.

trvá na tom, že je nutné vytvořit záruční mechanismus, jež mohou zavést finanční a rozvojové instituce s cílem čelit opatrnosti investorů na trhu s vodou;

| 12. | připomíná, že stát i nadále zastává hlavní úlohu při stanovování politik a nezbytných prostředků, výběru partnerů a přidělování povinností, s tím, že provádění těchto politik přenechává místním samosprávám; |
| --- | --- |

12.

připomíná, že stát i nadále zastává hlavní úlohu při stanovování politik a nezbytných prostředků, výběru partnerů a přidělování povinností, s tím, že provádění těchto politik přenechává místním samosprávám;

| 13. | trvá na tom, aby se hospodaření s vodními zdroji opíralo o participativní a integrovaný přístup, který bude sdružovat uživatele a rozhodovací orgány při stanovování politik v oblasti vodohospodářství na místní úrovni; |
| --- | --- |

13.

trvá na tom, aby se hospodaření s vodními zdroji opíralo o participativní a integrovaný přístup, který bude sdružovat uživatele a rozhodovací orgány při stanovování politik v oblasti vodohospodářství na místní úrovni;

| 14. | žádá, aby Komise vytvořila osvětové programy zaměřené na hospodaření s vodou jak v zemích Unie, tak v partnerských zemích; |
| --- | --- |

14.

žádá, aby Komise vytvořila osvětové programy zaměřené na hospodaření s vodou jak v zemích Unie, tak v partnerských zemích;

| 15. | zdůrazňuje, že je nutné podporovat veřejné orgány místní samosprávy v jejich úsilí zavést demokratickou správu vodních zdrojů, jež by byla účinná, transparentní, regulovaná, zohledňovala cíle trvale udržitelného rozvoje a tak přispěla k uspokojení potřeb obyvatelstva; |
| --- | --- |

15.

zdůrazňuje, že je nutné podporovat veřejné orgány místní samosprávy v jejich úsilí zavést demokratickou správu vodních zdrojů, jež by byla účinná, transparentní, regulovaná, zohledňovala cíle trvale udržitelného rozvoje a tak přispěla k uspokojení potřeb obyvatelstva;

| 16. | vyzývá Radu a Komisi, aby uznaly nezastupitelnou roli orgánů místní samosprávy při ochraně vodních zdrojů a hospodaření s nimi, aby byly plně odpovědné za hospodaření s vodními zdroji, a lituje toho, že evropské programy spolufinancování jen málo podporují kompetence orgánů místní samosprávy v Unii; |
| --- | --- |

16.

vyzývá Radu a Komisi, aby uznaly nezastupitelnou roli orgánů místní samosprávy při ochraně vodních zdrojů a hospodaření s nimi, aby byly plně odpovědné za hospodaření s vodními zdroji, a lituje toho, že evropské programy spolufinancování jen málo podporují kompetence orgánů místní samosprávy v Unii;

| 17. | žádá proto Radu a Komisi, aby vyzvaly orgány místní samosprávy Unie k využití části výnosů z poplatků od uživatelů za odběr vody a čištění odpadních vod k přijetí decentralizovaných opatření ke spolupráci; |
| --- | --- |

17.

žádá proto Radu a Komisi, aby vyzvaly orgány místní samosprávy Unie k využití části výnosů z poplatků od uživatelů za odběr vody a čištění odpadních vod k přijetí decentralizovaných opatření ke spolupráci;

| 18. | žádá, aby se v souvislosti se zachováním veřejného vlastnictví a na základě vhodného předpisového a právního rámce více usilovalo o zapojení soukromého sektoru do distribuce vody, s cílem co nejvíce těžit z jeho kapitálu, znalostí, technologie, a zlepšit tak přístup k vodě a kanalizaci pro všechny, a o uznání toho, že přístup k vodě je základním právem; |
| --- | --- |

18.

žádá, aby se v souvislosti se zachováním veřejného vlastnictví a na základě vhodného předpisového a právního rámce více usilovalo o zapojení soukromého sektoru do distribuce vody, s cílem co nejvíce těžit z jeho kapitálu, znalostí, technologie, a zlepšit tak přístup k vodě a kanalizaci pro všechny, a o uznání toho, že přístup k vodě je základním právem;

| 19. | domnívá se, že úkolem států je začlenit do svých vnitrostátních strategií na zajištění dodávek vody malé soukromé poskytovatele služeb; |
| --- | --- |

19.

domnívá se, že úkolem států je začlenit do svých vnitrostátních strategií na zajištění dodávek vody malé soukromé poskytovatele služeb;

| 20. | domnívá se, že systémy partnerství veřejného a soukromého sektoru, v rámci nichž veřejné orgány zůstávají vlastníky infrastruktur a uzavírají smlouvy o správě se soukromým sektorem, mohou být jedním ze způsobů, jak zajistit lepší přístup k vodě a kanalizaci; |
| --- | --- |

20.

domnívá se, že systémy partnerství veřejného a soukromého sektoru, v rámci nichž veřejné orgány zůstávají vlastníky infrastruktur a uzavírají smlouvy o správě se soukromým sektorem, mohou být jedním ze způsobů, jak zajistit lepší přístup k vodě a kanalizaci;

| 21. | trvá na podpoře nových přístupů, jako je zavlažování venkovských oblastí a vytváření zelených zón okolo měst, jež pomohou zlepšit zabezpečení potravinových dodávek a posílit místní samosprávu; |
| --- | --- |

21.

trvá na podpoře nových přístupů, jako je zavlažování venkovských oblastí a vytváření zelených zón okolo měst, jež pomohou zlepšit zabezpečení potravinových dodávek a posílit místní samosprávu;

| 22. | domnívá se, že úloha prostředníka při komunikaci s místními populacemi, již sehrávají nevládní organizace na místě, je nenahraditelným doplňkem k zajištění úspěchu projektů v chudých zemích; |
| --- | --- |

22.

domnívá se, že úloha prostředníka při komunikaci s místními populacemi, již sehrávají nevládní organizace na místě, je nenahraditelným doplňkem k zajištění úspěchu projektů v chudých zemích;

| 23. | přeje si, aby byly zavedeny úpravy sazeb, jež umožní dodávat těm nejpotřebnějším vodu za přijatelnou cenu; |
| --- | --- |

23.

přeje si, aby byly zavedeny úpravy sazeb, jež umožní dodávat těm nejpotřebnějším vodu za přijatelnou cenu;

| 24. | je přesvědčen, že je také třeba využívat místní úspory, což však vyžaduje, aby vlády odstranily všechny právní, daňové nebo administrativní překážky, jež brání rozvoji místních finančních trhů; |
| --- | --- |

24.

je přesvědčen, že je také třeba využívat místní úspory, což však vyžaduje, aby vlády odstranily všechny právní, daňové nebo administrativní překážky, jež brání rozvoji místních finančních trhů;

| 25. | vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly politiku, v rámci níž budou pomáhat se správou vodních zdrojů a jež bude založena na zásadě všeobecného, rovného a nediskriminačního přístup k pitné vodě; |
| --- | --- |

25.

vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly politiku, v rámci níž budou pomáhat se správou vodních zdrojů a jež bude založena na zásadě všeobecného, rovného a nediskriminačního přístup k pitné vodě;

| 26. | žádá, aby Komise a členské státy usnadnily a podpořily snahy rozvojových zemí přizpůsobit se změně klimatu a zmírnit její dopady; v této souvislosti připomíná, že je nezbytné rychle vytvořit Globální alianci proti změně klimatu; |
| --- | --- |

26.

žádá, aby Komise a členské státy usnadnily a podpořily snahy rozvojových zemí přizpůsobit se změně klimatu a zmírnit její dopady; v této souvislosti připomíná, že je nezbytné rychle vytvořit Globální alianci proti změně klimatu;

| 27. | žádá, aby na pořad jednání, která budou stanovena na konferenci COP 15 v Kodani (7.–18. prosince 2009) o budoucnosti Kjótské smlouvy byla zařazena otázka vodohospodářství, správy vodních zdrojů a práva na přístup k vodě pro všechny, také s ohledem na činnost odborníků „Mezivládního panelu pro změnu klimatu“ (IPCC) v této oblasti; |
| --- | --- |

27.

žádá, aby na pořad jednání, která budou stanovena na konferenci COP 15 v Kodani (7.–18. prosince 2009) o budoucnosti Kjótské smlouvy byla zařazena otázka vodohospodářství, správy vodních zdrojů a práva na přístup k vodě pro všechny, také s ohledem na činnost odborníků „Mezivládního panelu pro změnu klimatu“ (IPCC) v této oblasti;

| 28. | zdůrazňuje, že při přípravě politik v oblasti dodávek vody a správy vodních zdrojů je důležité zohlednit potřeby chudých lidí, a to zejména těch, kteří jsou nejvíce zranitelní v důsledku změny klimatu; |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje, že při přípravě politik v oblasti dodávek vody a správy vodních zdrojů je důležité zohlednit potřeby chudých lidí, a to zejména těch, kteří jsou nejvíce zranitelní v důsledku změny klimatu;

| 29. | žádá, aby předsednická země zastupovala Unii na Istanbulském fóru s tímto pověřením:






  — | považovat přístup k pitné vodě za životně důležité základní lidské právo, a nejen za hospodářský majetek, který podléhá pouze tržním pravidlům, |
| --- | --- | --- |

29.

žádá, aby předsednická země zastupovala Unii na Istanbulském fóru s tímto pověřením:

—

považovat přístup k pitné vodě za životně důležité základní lidské právo, a nejen za hospodářský majetek, který podléhá pouze tržním pravidlům,

| — | obhajovat směry vyjádřené v tomto usnesení; |
| --- | --- |

—

obhajovat směry vyjádřené v tomto usnesení;

| 30. | přeje si, aby byla v rámci OSN zahájena jednání, která by vedla k uzavření mezinárodní smlouvy, jež by právo přístupu k pitné vodě uznávala; žádá členské státy EU, jakož i předsednickou zemi Unie, aby v tomto směru zahájily politickou a diplomatickou iniciativu v rámci Valného shromáždění a Rady pro lidská práva OSN; |
| --- | --- |

30.

přeje si, aby byla v rámci OSN zahájena jednání, která by vedla k uzavření mezinárodní smlouvy, jež by právo přístupu k pitné vodě uznávala; žádá členské státy EU, jakož i předsednickou zemi Unie, aby v tomto směru zahájily politickou a diplomatickou iniciativu v rámci Valného shromáždění a Rady pro lidská práva OSN;

| 31. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Radě ministrů AKT-EU, generálnímu tajemníkovi OSN a generálnímu sekretariátu mezinárodního výboru Světové smlouvy o vodě. |
| --- | --- |

31.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Radě ministrů AKT-EU, generálnímu tajemníkovi OSN a generálnímu sekretariátu mezinárodního výboru Světové smlouvy o vodě.

---

(1)  Úř. věst. C 102 E, 28.4.2004, s. 857.

(2)  Úř. věst. C 301 E, 13.12.2007, s. 249.

(3)  Úř. věst. C 291E, 30.11.2006, s. 294.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/162 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/162

---

Čtvrtek 12. března 2009Rozvojová pomoc ES zdravotnickým službám v subsaharské Africe

P6_TA(2009)0138

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o přístupu k rozvojové pomoci ES zaměřené na zdravotnické služby v subsaharské Africe

2010/C 87 E/32

Evropský parlament,

s ohledem na zvláštní zprávu Evropského účetního dvora č. 10/2008 o rozvojové pomoci ES zaměřené na zdravotnické služby v subsaharské Africe,

s ohledem na deklaraci tisíciletí Organizace spojených národů z 18. září roku 2000, kterou se stanoví rozvojové cíle tisíciletí jako kritéria vypracované společně mezinárodním společenstvím s cílem vymýtit chudobu,

s ohledem na sdělení Komise ze dne 7. října 2005 nazvané „Urychlení procesu směřujícího k dosažení rozvojových cílů tisíciletí – přínos Evropské unie“ (COM(2005)0132),

s ohledem na akční program, jenž byl přijat na mezinárodní konferenci o populaci a rozvoji konané v roce 1994 (1),

s ohledem na usnesení o přístupu k zdravotní péči a léčivům, se zvláštním zaměřením pokud jde o opomíjené nemoci, jež bylo přijato dne 22. listopadu 2007 v rámci 14. Smíšeného parlamentního shromáždění AKT- EU (2),

s ohledem na strategický dokument pro tematický program na období 2007–2013nazvaný „Investice do lidí“, který vychází z nařízení (ES) č. 1905/2006, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci,

s ohledem na zprávu Světové zdravotnické organizace o situaci ve světovém zdravotnictví v roce 2008 nazvanou „Primární zdravotní péče – nyní aktuálnější, než kdykoli předtím“,

s ohledem na své usnesení ze dne 20. června 2007 o rozvojových cílech tisíciletí (3) a na své usnesení ze dne 4. září 2008 o zhodnocení dosažených výsledků rozvojových cílů tisíciletí v oblasti mateřské úmrtnosti před summitem OSN dne 25. září 2008 (4),

s ohledem na otázku k ústnímu zodpovězení položenou Komisi (O-0030/2009 - B6-0016/2009), jež se týká zvláštní zprávy Evropského účetního dvora č. 10/2008 o rozvojové pomoci ES zaměřené na zdravotnické služby v subsaharské Africe,

s ohledem na čl. 108 odst. 5 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že navzdory úsilí Komise zaměřenému na dosažení rozvojových cílů tisíciletí a zdravotnickou krizi v subsaharské Africe se objem finančních prostředků ES určených na zdravotnické odvětví v poměru k celkové rozvojové pomoci nezvýšil od roku 2000, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že navzdory úsilí Komise zaměřenému na dosažení rozvojových cílů tisíciletí a zdravotnickou krizi v subsaharské Africe se objem finančních prostředků ES určených na zdravotnické odvětví v poměru k celkové rozvojové pomoci nezvýšil od roku 2000,

| B. | vzhledem k tomu, že ES dosud nepřijalo systematická opatření k zajištění dostatečných odborných znalostí, jež by mu umožnily řádně uplatňovat svou zdravotnickou politiku, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že ES dosud nepřijalo systematická opatření k zajištění dostatečných odborných znalostí, jež by mu umožnily řádně uplatňovat svou zdravotnickou politiku,

| C. | vzhledem k tomu, že přestože stávající systém poskytování podpory ze souhrnného rozpočtu umožňuje napojení na zdravotnictví, při plnění rozpočtu stále ještě nedochází k dostatečnému využívání této možnosti a k řešení potřeb nejchudších vrstev obyvatelstva, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že přestože stávající systém poskytování podpory ze souhrnného rozpočtu umožňuje napojení na zdravotnictví, při plnění rozpočtu stále ještě nedochází k dostatečnému využívání této možnosti a k řešení potřeb nejchudších vrstev obyvatelstva,

| D. | vzhledem k tomu, že podporu ze souhrnného rozpočtu zaměřenou na zdravotnictví Komise využívá v subsaharské Africe v malé míře, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že podporu ze souhrnného rozpočtu zaměřenou na zdravotnictví Komise využívá v subsaharské Africe v malé míře,

| E. | vzhledem k tomu, že polovina obyvatelstva subsaharské Afriky stále ještě žije v chudobě a vzhledem k tomu, že Afrika je jediným kontinentem, kterému se nedaří plnit rozvojové cíle tisíciletí, zejména pokud jde o tři cíle v oblasti zdraví týkající se dětské úmrtnosti, mateřské úmrtnosti a boje proti HIV/AIDS, tuberkulóze a malárii, tedy cíle, jež jsou zásadní z hlediska potírání chudoby, avšak jejichž dosažení do roku 2015 je nejméně pravděpodobné, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že polovina obyvatelstva subsaharské Afriky stále ještě žije v chudobě a vzhledem k tomu, že Afrika je jediným kontinentem, kterému se nedaří plnit rozvojové cíle tisíciletí, zejména pokud jde o tři cíle v oblasti zdraví týkající se dětské úmrtnosti, mateřské úmrtnosti a boje proti HIV/AIDS, tuberkulóze a malárii, tedy cíle, jež jsou zásadní z hlediska potírání chudoby, avšak jejichž dosažení do roku 2015 je nejméně pravděpodobné,

| F. | vzhledem k tomu, že přestože se v rámci projektů týkajících se zdraví vyskytují problémy související s udržitelností, osvědčuje se tato metoda poskytování pomoci při podpoře zdravotnictví v subsaharské Africe, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že přestože se v rámci projektů týkajících se zdraví vyskytují problémy související s udržitelností, osvědčuje se tato metoda poskytování pomoci při podpoře zdravotnictví v subsaharské Africe,

| G. | vzhledem k tomu, že kvůli průjmu a zápalu plic umírá každý rok před dosažením pěti let věku 3,5 milionů dětí, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že kvůli průjmu a zápalu plic umírá každý rok před dosažením pěti let věku 3,5 milionů dětí,

| 1. | domnívá se, že málo výkonné zdravotní systémy spolu s kritickým nedostatkem lidských zdrojů jsou hlavní překážkou dosažení rozvojových cílů tisíciletí v oblasti zdraví, a zdůrazňuje, že posílení zdravotních systémů by mělo být hlavním článkem úsilí o vymýcení chudoby; je přesvědčen, že má-li být dosaženo rozvojových cílů tisíciletí v oblasti zdraví, vyžaduje infrastruktura základní zdravotnické péče stabilní, dlouhodobou finanční podporu; |
| --- | --- |

1.

domnívá se, že málo výkonné zdravotní systémy spolu s kritickým nedostatkem lidských zdrojů jsou hlavní překážkou dosažení rozvojových cílů tisíciletí v oblasti zdraví, a zdůrazňuje, že posílení zdravotních systémů by mělo být hlavním článkem úsilí o vymýcení chudoby; je přesvědčen, že má-li být dosaženo rozvojových cílů tisíciletí v oblasti zdraví, vyžaduje infrastruktura základní zdravotnické péče stabilní, dlouhodobou finanční podporu;

| 2. | domnívá se, že v zájmu dosažení lepších výsledků v oblasti zdraví a rozvojových cílů v této oblasti, na nichž se dohodlo mezinárodní společenství, je třeba přijmout společný závazek; v této souvislosti vítá závazek rozvojových zemí, že budou usilovat o dosažení cíle, jímž je investice do zdravotnictví ve výši 15 % jejich vnitrostátních rozpočtů v souladu se závazky učiněnými africkými vůdci v Abudže, Nigérii, v dubnu 2001 (15 % cíl v Abudži); vyjadřuje politování nad skutečností, že ES vyčlenilo na zdravotnictví pouze 5,5 % celkové pomoci poskytované v rámci devátého Evropského rozvojového fondu (ERF); |
| --- | --- |

2.

domnívá se, že v zájmu dosažení lepších výsledků v oblasti zdraví a rozvojových cílů v této oblasti, na nichž se dohodlo mezinárodní společenství, je třeba přijmout společný závazek; v této souvislosti vítá závazek rozvojových zemí, že budou usilovat o dosažení cíle, jímž je investice do zdravotnictví ve výši 15 % jejich vnitrostátních rozpočtů v souladu se závazky učiněnými africkými vůdci v Abudže, Nigérii, v dubnu 2001 (15 % cíl v Abudži); vyjadřuje politování nad skutečností, že ES vyčlenilo na zdravotnictví pouze 5,5 % celkové pomoci poskytované v rámci devátého Evropského rozvojového fondu (ERF);

| 3. | naléhavě vyzývá Komisi, aby zvýšila svou podporu zdravotnických služeb v subsaharské Africe a aby znovu posoudila bilanci financování z prostředků ES s cílem upřednostnit podporu zdravotnictví; |
| --- | --- |

3.

naléhavě vyzývá Komisi, aby zvýšila svou podporu zdravotnických služeb v subsaharské Africe a aby znovu posoudila bilanci financování z prostředků ES s cílem upřednostnit podporu zdravotnictví;

| 4. | naléhavě vyzývá Komisi, aby při revizi desátého ERF v polovině období navýšila prostředky určené pro zdravotnictví bez ohledu na nezbytně všeobecnou strategii, která zahrnuje sektory mající širší dopad na výsledky v oblasti zdraví, k nimž patří vzdělávání, zajišťování vody a základní hygieny, rozvoj venkova a správa věcí veřejných; |
| --- | --- |

4.

naléhavě vyzývá Komisi, aby při revizi desátého ERF v polovině období navýšila prostředky určené pro zdravotnictví bez ohledu na nezbytně všeobecnou strategii, která zahrnuje sektory mající širší dopad na výsledky v oblasti zdraví, k nimž patří vzdělávání, zajišťování vody a základní hygieny, rozvoj venkova a správa věcí veřejných;

| 5. | zdůrazňuje, že závazek přijatý v rámci nástroje pro rozvojovou spolupráci a spočívající v tom, že se do roku 2009 vyčlení 20 % finančních prostředků na podporu zdraví a základního vzdělávání, by se měl v zájmu jednotnosti vztahovat na všechny výdaje v rámci evropské rozvojové politiky včetně ERF; žádá Komisi, aby do 10. dubna 2009 informovala příslušné výbory Parlamentu, jaké procento celkové rozvojové pomoci přidělené subsaharskou Afriku, uvedeno podle jednotlivých zemí, bylo určeno na podporu základního a středního vzdělávání a základních potřeb v oblasti zdraví; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje, že závazek přijatý v rámci nástroje pro rozvojovou spolupráci a spočívající v tom, že se do roku 2009 vyčlení 20 % finančních prostředků na podporu zdraví a základního vzdělávání, by se měl v zájmu jednotnosti vztahovat na všechny výdaje v rámci evropské rozvojové politiky včetně ERF; žádá Komisi, aby do 10. dubna 2009 informovala příslušné výbory Parlamentu, jaké procento celkové rozvojové pomoci přidělené subsaharskou Afriku, uvedeno podle jednotlivých zemí, bylo určeno na podporu základního a středního vzdělávání a základních potřeb v oblasti zdraví;

| 6. | žádá Radu, aby začlenila ERF pod rozpočet EU, k čemuž Parlament již opakovaně vyzýval, což by umožnilo větší soudržnost politiky a parlamentní dohled nad výdaji určenými na podporu rozvoje; |
| --- | --- |

6.

žádá Radu, aby začlenila ERF pod rozpočet EU, k čemuž Parlament již opakovaně vyzýval, což by umožnilo větší soudržnost politiky a parlamentní dohled nad výdaji určenými na podporu rozvoje;

| 7. | naléhavě žádá Komisi, aby zajistila, že v dialogu o zdravotnictví budou hrát skutečnou roli dostatečné odborné znalosti v oblasti zdraví, a to tím, že zajistí, aby v každé delegaci se zaměřením na oblast zdraví byli zdravotničtí odborníci, že bude v zemích po konfliktu těsněji spolupracovat s poradci pro oblast zdraví Úřadu pro humanitární pomoc (ECHO), naváže užší partnerství se Světovou zdravotnickou organizací,a bude tak čerpat z jejích odborných znalostí, a uzavře formální dohody s členskými státy EU, aby mohl využít jejich znalostí; žádá Komisi, aby příslušným výborům Parlamentu zaslala do 10. dubna 2009 přehled o počtech odborníků z oblasti zdravotnictví a vzdělávání, které má k dispozici v daném regionu, ať už na úrovni delegací nebo ve vedení, a dále podrobný harmonogram na rok 2009 a 2010 uvádějící zamýšlené navýšení tohoto počtu a místa, kde mají tyto osoby působit, aby mohlo být k odpovědím Komise přihlédnuto při udělování absolutoria za rok 2007; |
| --- | --- |

7.

naléhavě žádá Komisi, aby zajistila, že v dialogu o zdravotnictví budou hrát skutečnou roli dostatečné odborné znalosti v oblasti zdraví, a to tím, že zajistí, aby v každé delegaci se zaměřením na oblast zdraví byli zdravotničtí odborníci, že bude v zemích po konfliktu těsněji spolupracovat s poradci pro oblast zdraví Úřadu pro humanitární pomoc (ECHO), naváže užší partnerství se Světovou zdravotnickou organizací,a bude tak čerpat z jejích odborných znalostí, a uzavře formální dohody s členskými státy EU, aby mohl využít jejich znalostí; žádá Komisi, aby příslušným výborům Parlamentu zaslala do 10. dubna 2009 přehled o počtech odborníků z oblasti zdravotnictví a vzdělávání, které má k dispozici v daném regionu, ať už na úrovni delegací nebo ve vedení, a dále podrobný harmonogram na rok 2009 a 2010 uvádějící zamýšlené navýšení tohoto počtu a místa, kde mají tyto osoby působit, aby mohlo být k odpovědím Komise přihlédnuto při udělování absolutoria za rok 2007;

| 8. | žádá Komisi, aby podpořila Světový fond pro boj proti HIV/AIDS, tuberkulóze a malárii (GFATM) tím, že mu poskytne technickou pomoc na úrovni zemí při vypracovávání žádostí o granty a při provádění smluv o poskytnutí grantu, a dále aby poskytovala ústředí ES zpětnou vazbu, a zajistila tak, že bude hrát skutečnou úlohu ve výkonné radě GFATM; |
| --- | --- |

8.

žádá Komisi, aby podpořila Světový fond pro boj proti HIV/AIDS, tuberkulóze a malárii (GFATM) tím, že mu poskytne technickou pomoc na úrovni zemí při vypracovávání žádostí o granty a při provádění smluv o poskytnutí grantu, a dále aby poskytovala ústředí ES zpětnou vazbu, a zajistila tak, že bude hrát skutečnou úlohu ve výkonné radě GFATM;

| 9. | naléhavě žádá Komisi, aby posílila své kapacity, pokud jde o pracovníky a zdroje, a to jak na centrální úrovni, tak na úrovni delegací, čímž podpoří svou zdravotnickou strategii v zemích, kterých se to týká a zajistí účinnost finanční pomoci poskytnuté GFATM; vyzývá dále k tomu, aby byla větší pozornost věnována nemocím, jimž se dá snadno předcházet, jako jsou průjmová onemocnění, kterým by bylo možné v převážné míře zamezit pouhou všeobecnou dostupností mýdla a vhodnou kampaní zlepšující informovanost o významu mytí rukou; |
| --- | --- |

9.

naléhavě žádá Komisi, aby posílila své kapacity, pokud jde o pracovníky a zdroje, a to jak na centrální úrovni, tak na úrovni delegací, čímž podpoří svou zdravotnickou strategii v zemích, kterých se to týká a zajistí účinnost finanční pomoci poskytnuté GFATM; vyzývá dále k tomu, aby byla větší pozornost věnována nemocím, jimž se dá snadno předcházet, jako jsou průjmová onemocnění, kterým by bylo možné v převážné míře zamezit pouhou všeobecnou dostupností mýdla a vhodnou kampaní zlepšující informovanost o významu mytí rukou;

| 10. | naléhavě žádá Komisi, aby rovněž více využívala podpory ze souhrnného rozpočtu k posílení zdravotní péče s ukazateli svědčícími o dosaženém pokroku, pokud jde o 15 % cíl a míru plnění stanovené v Abudži, technické pomoci při dialogu o politice v oblasti zdravotnictví a kvalitních statistických systémů; |
| --- | --- |

10.

naléhavě žádá Komisi, aby rovněž více využívala podpory ze souhrnného rozpočtu k posílení zdravotní péče s ukazateli svědčícími o dosaženém pokroku, pokud jde o 15 % cíl a míru plnění stanovené v Abudži, technické pomoci při dialogu o politice v oblasti zdravotnictví a kvalitních statistických systémů;

| 11. | potvrzuje, že smlouvy uzavřené v rámci rozvojových cílů tisíciletí by mohly zajistit udržitelné, dlouhodobé investice do oblasti zdraví v rozvojových zemích a pomoci jim těchto cílů dosáhnout, ale pouze pokud Komise zajistí, že se tyto smlouvy zaměří především na oblasti zdraví a vzdělávání; upozorňuje však na to, že smlouvy uzavřené v rámci rozvojových cílů tisíciletí jsou jen částečným řešením, pokud jde o zlepšování účinnosti pomoci a zrychlování tempa při dosahování rozvojových cílů tisíciletí v oblasti zdraví; naléhavě žádá Komisi, aby rovněž vyvinula alternativní přístupy, zejména pro ty země, které ještě nesplňují podmínky pro uzavření smlouvy v rámci rozvojových cílů tisíciletí a které mají často s dosažením těchto cílů v oblasti zdraví větší potíže, a potřebují tak zvýšenou rozvojovou pomoc nejvíce; |
| --- | --- |

11.

potvrzuje, že smlouvy uzavřené v rámci rozvojových cílů tisíciletí by mohly zajistit udržitelné, dlouhodobé investice do oblasti zdraví v rozvojových zemích a pomoci jim těchto cílů dosáhnout, ale pouze pokud Komise zajistí, že se tyto smlouvy zaměří především na oblasti zdraví a vzdělávání; upozorňuje však na to, že smlouvy uzavřené v rámci rozvojových cílů tisíciletí jsou jen částečným řešením, pokud jde o zlepšování účinnosti pomoci a zrychlování tempa při dosahování rozvojových cílů tisíciletí v oblasti zdraví; naléhavě žádá Komisi, aby rovněž vyvinula alternativní přístupy, zejména pro ty země, které ještě nesplňují podmínky pro uzavření smlouvy v rámci rozvojových cílů tisíciletí a které mají často s dosažením těchto cílů v oblasti zdraví větší potíže, a potřebují tak zvýšenou rozvojovou pomoc nejvíce;

| 12. | žádá Komisi, aby stanovovala cíle, jež mohou hodnotit výsledky politik přímo, a aby zavedla mechanismy a monitorovací nástroje, které zajistí, že přiměřená část podpory ze souhrnného rozpočtu je určena na podporu základních potřeb, především v oblasti zdraví; zdůrazňuje, že kromě toho je nutné podporovat také budování kapacit; vyzývá Komisi, aby do konce roku 2009 informovala Parlament o krocích, které podnikla; |
| --- | --- |

12.

žádá Komisi, aby stanovovala cíle, jež mohou hodnotit výsledky politik přímo, a aby zavedla mechanismy a monitorovací nástroje, které zajistí, že přiměřená část podpory ze souhrnného rozpočtu je určena na podporu základních potřeb, především v oblasti zdraví; zdůrazňuje, že kromě toho je nutné podporovat také budování kapacit; vyzývá Komisi, aby do konce roku 2009 informovala Parlament o krocích, které podnikla;

| 13. | vyzývá k budování kapacit na všech ministerstvech, aby se zajistila větší účinnost v oblasti zdraví prostřednictvím finančních prostředků z rozpočtu, neboť odpovědnost v dané zemi se příliš často omezuje na ministerstvo financí; |
| --- | --- |

13.

vyzývá k budování kapacit na všech ministerstvech, aby se zajistila větší účinnost v oblasti zdraví prostřednictvím finančních prostředků z rozpočtu, neboť odpovědnost v dané zemi se příliš často omezuje na ministerstvo financí;

| 14. | vyzývá Komisi, aby více využívala podpory z rozpočtu pro jednotlivá odvětví; žádá Komisi, aby přehodnotila obecný požadavek, který stanoví, že podpory z rozpočtu pro jednotlivá odvětví lze využít jen v případě, že odvětví zdravotnictví je prioritním odvětvím, a aby znovu zvážila stávající způsob rozdělování zdrojů mezi podporu z rozpočtu pro jednotlivá odvětví a podporu ze souhrnného rozpočtu; |
| --- | --- |

14.

vyzývá Komisi, aby více využívala podpory z rozpočtu pro jednotlivá odvětví; žádá Komisi, aby přehodnotila obecný požadavek, který stanoví, že podpory z rozpočtu pro jednotlivá odvětví lze využít jen v případě, že odvětví zdravotnictví je prioritním odvětvím, a aby znovu zvážila stávající způsob rozdělování zdrojů mezi podporu z rozpočtu pro jednotlivá odvětví a podporu ze souhrnného rozpočtu;

| 15. | žádá Komisi, aby podporovala dohled nad podporou z rozpočtu vykonávaný parlamenty, občanskou společností a místními úřady, aby se zajistilo, že mezi podporou z rozpočtu a dosažením rozvojových cílů tisíciletí bude existovat významná a jednoznačná spojitost; |
| --- | --- |

15.

žádá Komisi, aby podporovala dohled nad podporou z rozpočtu vykonávaný parlamenty, občanskou společností a místními úřady, aby se zajistilo, že mezi podporou z rozpočtu a dosažením rozvojových cílů tisíciletí bude existovat významná a jednoznačná spojitost;

| 16. | vyjadřuje politování nad tím, že zdravotnictví bylo v rámci desátého ERF zvoleno za prioritní odvětví pouze v omezeném počtu partnerských zemí (konkrétně v šesti); naléhavě žádá Komisi, aby neustále povzbuzovala země k navýšení jejich vnitrostátního rozpočtu pro zdravotnictví pomocí ukazatelů plnění, a to tím, že tato navýšení stanoví jako jeden z cílů v dohodách o podpoře ze souhrnného rozpočtu; |
| --- | --- |

16.

vyjadřuje politování nad tím, že zdravotnictví bylo v rámci desátého ERF zvoleno za prioritní odvětví pouze v omezeném počtu partnerských zemí (konkrétně v šesti); naléhavě žádá Komisi, aby neustále povzbuzovala země k navýšení jejich vnitrostátního rozpočtu pro zdravotnictví pomocí ukazatelů plnění, a to tím, že tato navýšení stanoví jako jeden z cílů v dohodách o podpoře ze souhrnného rozpočtu;

| 17. | vyzývá Komisi, aby se daleko více angažovala v úloze zprostředkovatele dialogu mezi vládami partnerských zemí a občanskou společností, soukromým sektorem a národními parlamenty; |
| --- | --- |

17.

vyzývá Komisi, aby se daleko více angažovala v úloze zprostředkovatele dialogu mezi vládami partnerských zemí a občanskou společností, soukromým sektorem a národními parlamenty;

| 18. | naléhavě žádá Komisi, aby stanovila a šířila jednoznačné pokyny o tom, kdy by se měly používat jednotlivé nástroje a jak jich lze využít kombinovaně, aby se dosáhlo maximální součinnosti; vyzývá Komisi, aby zajistila soudržnost mezi různými finančními nástroji a brala přitom potaz situaci jednotlivých zemí v zájmu zajištění pokroku při dosahování rozvojových cílů tisíciletí v oblasti zdraví; |
| --- | --- |

18.

naléhavě žádá Komisi, aby stanovila a šířila jednoznačné pokyny o tom, kdy by se měly používat jednotlivé nástroje a jak jich lze využít kombinovaně, aby se dosáhlo maximální součinnosti; vyzývá Komisi, aby zajistila soudržnost mezi různými finančními nástroji a brala přitom potaz situaci jednotlivých zemí v zájmu zajištění pokroku při dosahování rozvojových cílů tisíciletí v oblasti zdraví;

| 19. | trvá na tom, aby Komise a členské státy používaly Kodex pravidel EU, pokud jde o dělbu práce v oblasti rozvojové politiky s cílem zajistit lepší koordinaci programů a výdajů v oblasti zdravotnictví a věnovat větší pozornost opomíjeným zemím, kterým se podpory nedostává, včetně zemí, které jsou v krizi, a nestabilních států; |
| --- | --- |

19.

trvá na tom, aby Komise a členské státy používaly Kodex pravidel EU, pokud jde o dělbu práce v oblasti rozvojové politiky s cílem zajistit lepší koordinaci programů a výdajů v oblasti zdravotnictví a věnovat větší pozornost opomíjeným zemím, kterým se podpory nedostává, včetně zemí, které jsou v krizi, a nestabilních států;

| 20. | vyzývá Komisi, aby v úzké spolupráci s Evropským účetním dvorem hledala způsoby, jak odstranit nedostatky uvedené ve zprávě Evropského účetního dvora, a aby o výsledcích jejich diskusí podala do konce roku 2009 příslušným výborům Parlamentu zprávu; |
| --- | --- |

20.

vyzývá Komisi, aby v úzké spolupráci s Evropským účetním dvorem hledala způsoby, jak odstranit nedostatky uvedené ve zprávě Evropského účetního dvora, a aby o výsledcích jejich diskusí podala do konce roku 2009 příslušným výborům Parlamentu zprávu;

| 21. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, Evropskému účetnímu dvoru a vládám a parlamentům dotčených afrických zemí. |
| --- | --- |

21.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, Evropskému účetnímu dvoru a vládám a parlamentům dotčených afrických zemí.

---

(1)  A/CONF.171/13/Rev.1.

(2)  Úř. věst. C 58, 1.3.2008, s. 29.

(3)  Úř. věst. C 146E, 12.6.2008, s. 232.

(4)  Přijaté texty: P6_TA(2008)0406.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/166 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/166

---

Čtvrtek 12. března 2009Zprovoznění Jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA)

P6_TA(2009)0139

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o uplatňování jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA)

2010/C 87 E/33

Evropský parlament,

s ohledem na společné prohlášení Komise a Evropské centrální banky ze dne 4. května 2006 o jednotné oblasti pro platby v eurech,

s ohledem na příležitostný dokument Evropské centrální banky č. 71 o hospodářském dopadu jednotné oblasti pro platby v eurech ze srpna 2007,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2007/64/ES ze dne 13. listopadu 2007 o platebních službách na vnitřním trhu (1) (směrnice o platebních službách),

s ohledem na návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o přeshraničních platbách ve Společenství, který předložila Komise dne 13. října 2008 (KOM(2008)0640),

s ohledem na šestou zprávu Evropské centrální banky o pokroku SEPA z listopadu 2008,

s ohledem na čl. 108 odst. 5 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že jednotná oblast pro platby v eurech (SEPA) je koncipována jako integrovaný trh platebních služeb, který podléhá účinné hospodářské soutěži a v jehož rámci neexistuje rozlišení mezi přeshraničními a vnitrostátními platbami v eurech, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že jednotná oblast pro platby v eurech (SEPA) je koncipována jako integrovaný trh platebních služeb, který podléhá účinné hospodářské soutěži a v jehož rámci neexistuje rozlišení mezi přeshraničními a vnitrostátními platbami v eurech,

| B. | vzhledem k tomu, že SEPA není jen samoregulační iniciativou Evropské rady pro platební styk (EPC), ale rovněž významnou iniciativou v oblasti veřejné politiky v zájmu posílení hospodářské a měnové unie i lisabonské agendy; vzhledem k tomu, že SEPA má oporu ve směrnici o platebních službách, která poskytuje nezbytný harmonizovaný právní rámec; a vzhledem k tomu, že Parlament má zvláštní zájem na tom, aby SEPA uspěla, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že SEPA není jen samoregulační iniciativou Evropské rady pro platební styk (EPC), ale rovněž významnou iniciativou v oblasti veřejné politiky v zájmu posílení hospodářské a měnové unie i lisabonské agendy; vzhledem k tomu, že SEPA má oporu ve směrnici o platebních službách, která poskytuje nezbytný harmonizovaný právní rámec; a vzhledem k tomu, že Parlament má zvláštní zájem na tom, aby SEPA uspěla,

| C. | vzhledem k tomu, že zavedením platebního nástroje SEPA pro bezhotovostní úhrady byl dne 28. ledna 2008 oficiálně zahájen přechod na systém SEPA, přičemž rámec SEPA pro platební karty funguje od 1. ledna 2008 a spuštění systému přímého inkasa SEPA je naplánováno na 1. listopad 2009, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že zavedením platebního nástroje SEPA pro bezhotovostní úhrady byl dne 28. ledna 2008 oficiálně zahájen přechod na systém SEPA, přičemž rámec SEPA pro platební karty funguje od 1. ledna 2008 a spuštění systému přímého inkasa SEPA je naplánováno na 1. listopad 2009,

| D. | vzhledem k tomu, že nebyl stanoven právně závazný konečný termín pro přechod na nástroje SEPA, avšak všechny zúčastněné strany se nyní shodují, že je to pro úspěch projektu SEPA nezbytně nutné, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že nebyl stanoven právně závazný konečný termín pro přechod na nástroje SEPA, avšak všechny zúčastněné strany se nyní shodují, že je to pro úspěch projektu SEPA nezbytně nutné,

| E. | vzhledem k tomu, že přechod na systém SEPA doposud probíhal velmi pomalu, kdy do 1. října 2008 bylo prostřednictvím systému bezhotovostních úhrad SEPA provedeno pouze 1,7 % všech transakcí, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že přechod na systém SEPA doposud probíhal velmi pomalu, kdy do 1. října 2008 bylo prostřednictvím systému bezhotovostních úhrad SEPA provedeno pouze 1,7 % všech transakcí,

| F. | vzhledem k tomu, že je důležité, aby všechny příslušné zúčastněné strany – zákonodárci, odvětví bankovnictví a uživatelé platebních služeb (zejména veřejný sektor, který platebních produktů využívá v masovém měřítku) – přispěli k dokončení projektu SEPA, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že je důležité, aby všechny příslušné zúčastněné strany – zákonodárci, odvětví bankovnictví a uživatelé platebních služeb (zejména veřejný sektor, který platebních produktů využívá v masovém měřítku) – přispěli k dokončení projektu SEPA,

| G. | vzhledem k tomu, že projekt SEPA by nebylo možné úspěšně dokončit, pokud by se využívání nástrojů SEPA omezovalo pouze na přeshraniční transakce – v takovém případě by totiž přetrvávala fragmentarizace a očekávaný přínos pro odvětví bankovnictví i pro jeho zákazníky by se nemohl dostavit, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že projekt SEPA by nebylo možné úspěšně dokončit, pokud by se využívání nástrojů SEPA omezovalo pouze na přeshraniční transakce – v takovém případě by totiž přetrvávala fragmentarizace a očekávaný přínos pro odvětví bankovnictví i pro jeho zákazníky by se nemohl dostavit,

| H. | vzhledem k tomu, že Komise a Evropská centrální banka dne 4. září 2008 daly Evropské radě pro platební styk najevo, že budou ochotny podpořit myšlenku mnohostranných mezibankovních poplatků (MIF) za přeshraniční přímé inkaso v rámci SEPA za předpokladu, že tyto poplatky budou objektivně odůvodněné a budou účtovány pouze po omezenou dobu, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že Komise a Evropská centrální banka dne 4. září 2008 daly Evropské radě pro platební styk najevo, že budou ochotny podpořit myšlenku mnohostranných mezibankovních poplatků (MIF) za přeshraniční přímé inkaso v rámci SEPA za předpokladu, že tyto poplatky budou objektivně odůvodněné a budou účtovány pouze po omezenou dobu,

| I. | vzhledem k tomu, že Komise vyjádřila nad stávajícími mnohostrannými mezibankovními poplatky znepokojení a samotné odvětví jen obtížně hledá vhodné řešení, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Komise vyjádřila nad stávajícími mnohostrannými mezibankovními poplatky znepokojení a samotné odvětví jen obtížně hledá vhodné řešení,

| J. | vzhledem k tomu, že s ohledem na řešení, které bylo v EU nalezeno v oblasti platebních karet a jež se opíralo o rámec SEPA pro platební karty, by měla být vyřešena i otázka uplatňování mnohostranných mezibankovních poplatků, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že s ohledem na řešení, které bylo v EU nalezeno v oblasti platebních karet a jež se opíralo o rámec SEPA pro platební karty, by měla být vyřešena i otázka uplatňování mnohostranných mezibankovních poplatků,

| K. | vzhledem k tomu, že je zapotřebí zajistit prodloužení právní platnosti stávajících souhlasů s přímým inkasem, jelikož povinnost udělit nový souhlas při přechodu z vnitrostátních systémů přímého inkasa na systém přímého inkasa SEPA by představovala zátěž; |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že je zapotřebí zajistit prodloužení právní platnosti stávajících souhlasů s přímým inkasem, jelikož povinnost udělit nový souhlas při přechodu z vnitrostátních systémů přímého inkasa na systém přímého inkasa SEPA by představovala zátěž;

| 1. | zdůrazňuje, že trvale podporuje vytvoření systému SEPA, který podléhá účinné hospodářské soutěži a v jehož rámci neexistuje rozlišení mezi přeshraničními a vnitrostátními platbami v eurech; |
| --- | --- |

1.

zdůrazňuje, že trvale podporuje vytvoření systému SEPA, který podléhá účinné hospodářské soutěži a v jehož rámci neexistuje rozlišení mezi přeshraničními a vnitrostátními platbami v eurech;

| 2. | vyzývá Komisi, aby stanovila jasný, vhodný a závazný konečný termín pro přechod na nástroje SEPA, a to nejpozději do 31. prosince 2012, po jehož uplynutí již budou muset být všechny platby v eurech prováděny s využitím norem SEPA; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby stanovila jasný, vhodný a závazný konečný termín pro přechod na nástroje SEPA, a to nejpozději do 31. prosince 2012, po jehož uplynutí již budou muset být všechny platby v eurech prováděny s využitím norem SEPA;

| 3. | vyzývá Komisi, aby poskytla právní jistotu, pokud jde o uplatňování mnohostranného mezibankovního poplatku za přeshraniční přímé inkaso, zejména v otázce stanovení přechodného období, na jehož konci by mělo být možné mnohostranné mezibankovní poplatky zachovat za předpokladu, že budou v souladu s pokyny Komise, které by měly být co nejdříve přijaty a měly by vycházet ze zásad transparentnosti a srovnatelnosti a brát v potaz náklady na služby poskytovatelů platebních služeb, jakož i poplatky za tyto služby; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Komisi, aby poskytla právní jistotu, pokud jde o uplatňování mnohostranného mezibankovního poplatku za přeshraniční přímé inkaso, zejména v otázce stanovení přechodného období, na jehož konci by mělo být možné mnohostranné mezibankovní poplatky zachovat za předpokladu, že budou v souladu s pokyny Komise, které by měly být co nejdříve přijaty a měly by vycházet ze zásad transparentnosti a srovnatelnosti a brát v potaz náklady na služby poskytovatelů platebních služeb, jakož i poplatky za tyto služby;

| 4. | vyzývá Komisi, aby dále vyjasnila otázku mnohostranných mezibankovních poplatků za platby kartou; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Komisi, aby dále vyjasnila otázku mnohostranných mezibankovních poplatků za platby kartou;

| 5. | vyzývá k tomu, aby bylo vynaloženo zvýšené úsilí na nalezení vhodných řešení v členských státech, která by zajistila prodloužení právní platnosti stávajících souhlasů s přímým inkasem v systému přímého inkasa SEPA; |
| --- | --- |

5.

vyzývá k tomu, aby bylo vynaloženo zvýšené úsilí na nalezení vhodných řešení v členských státech, která by zajistila prodloužení právní platnosti stávajících souhlasů s přímým inkasem v systému přímého inkasa SEPA;

| 6. | vyzývá členské státy, aby své orgány veřejné správy vybízely k tomu, aby co nejdříve začaly využívat nástroje SEPA, a aby je pověřily urychlením procesu přechodu na tento systém; |
| --- | --- |

6.

vyzývá členské státy, aby své orgány veřejné správy vybízely k tomu, aby co nejdříve začaly využívat nástroje SEPA, a aby je pověřily urychlením procesu přechodu na tento systém;

| 7. | vyzývá Komisi, aby zajistila, že přechod na nástroje SEPA nebude pro občany Unie v důsledku znamenat ještě nákladnější platební systém; |
| --- | --- |

7.

vyzývá Komisi, aby zajistila, že přechod na nástroje SEPA nebude pro občany Unie v důsledku znamenat ještě nákladnější platební systém;

| 8. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Evropské centrální bance a vládám a parlamentům členských států. |
| --- | --- |

8.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Evropské centrální bance a vládám a parlamentům členských států.

---

(1)  Úř. věst. L 319, 5.12.2007, s. 1.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/168 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/168

---

Čtvrtek 12. března 2009Strategické partnerství mezi EU a Brazílií

P6_TA(2009)0140

Doporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 12. března 2009 ke strategickému partnerství Evropské unie a Brazílie (2008/2288(INI))

2010/C 87 E/34

Evropský parlament,

s ohledem na návrh doporučení Radě, který předložila Véronique De Keyser za skupinu PSE a který se týká strategického partnerství Evropské unie a Brazílie (B6-0449/2008),

s ohledem na hlavu V Smlouvy o Evropské unii,

s ohledem na rámcovou dohodu o spolupráci mezi Evropským hospodářským společenstvím a Brazilskou federativní republikou (1),

s ohledem na meziregionální rámcovou dohodu o spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoamerickým společným trhem a jeho členskými státy na straně druhé (2),

s ohledem na usnesení ze dne 15. listopadu 2001 o celosvětovém partnerství a společné strategii pro vztahy mezi Evropskou unií a Latinskou Amerikou (3),

s ohledem na usnesení ze dne 27. dubna 2006 o posíleném partnerství mezi Evropskou unií a Latinskou Amerikou (4),

s ohledem na sdělení Komise nazvané „Směrem k strategickému partnerství EU a Brazílie“ (KOM(2007)0281),

s ohledem na společné prohlášení přijaté na prvním summitu EU a Brazílie, který se konal v Lisabonu dne 4. července 2007,

s ohledem na své usnesení ze dne 24. dubna 2008 o pátém summitu EU a Latinské Ameriky a Karibiku, který se konal v Limě (5),

s ohledem na prohlášení z Limy přijaté na pátém summitu EU a Latinské Ameriky a Karibiku, který se konal v Limě (Peru) dne 16. května 2008,

s ohledem na společné prohlášení přijaté na druhém summitu EU a Brazílie, který se konal v Riu de Janeiru dne 22. prosince 2008,

s ohledem na čl. 114 odst. 3 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Výboru pro rozvoj (A6–0062/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že Brazílie hraje stále důležitější úlohu na regionální i globální scéně a stala se klíčovým partnerem EU, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Brazílie hraje stále důležitější úlohu na regionální i globální scéně a stala se klíčovým partnerem EU,

| B. | vzhledem k tomu, že Brazílie a Evropská unie jsou partnery, kteří sdílejí stejnou vizi světa a mohou podpořit změny a nalézat řešení v celosvětovém měřítku, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že Brazílie a Evropská unie jsou partnery, kteří sdílejí stejnou vizi světa a mohou podpořit změny a nalézat řešení v celosvětovém měřítku,

| C. | vzhledem k tomu, že první summit EU a Brazílie byl začátkem strategického partnerství mezi EU a Brazílií, jež vychází z úzkých historických, kulturních a hospodářských vztahů obou stran, a že na druhém summitu EU a Brazílie byl přijat společný akční plán, jenž se stane rámcem akcí jejich strategického partnerství na tříleté období, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že první summit EU a Brazílie byl začátkem strategického partnerství mezi EU a Brazílií, jež vychází z úzkých historických, kulturních a hospodářských vztahů obou stran, a že na druhém summitu EU a Brazílie byl přijat společný akční plán, jenž se stane rámcem akcí jejich strategického partnerství na tříleté období,

| D. | vzhledem k tomu, že obě partnerské strany sdílejí základní hodnoty a zásady, jako jsou demokracie, právní stát, podpora lidských práv a základních svobod, tržního hospodářství a sociální soudržnosti, což jsou základní předpoklady pro rozvoj strategického partnerství, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že obě partnerské strany sdílejí základní hodnoty a zásady, jako jsou demokracie, právní stát, podpora lidských práv a základních svobod, tržního hospodářství a sociální soudržnosti, což jsou základní předpoklady pro rozvoj strategického partnerství,

| E. | vzhledem k tomu, že priority, které měly oba regiony na programu, se změnily mj. v důsledku politických a hospodářských integračních procesů, zvyšující se míry hospodářské globalizace a významu debaty o demokracii, lidských právech a životním prostředí, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že priority, které měly oba regiony na programu, se změnily mj. v důsledku politických a hospodářských integračních procesů, zvyšující se míry hospodářské globalizace a významu debaty o demokracii, lidských právech a životním prostředí,

| F. | vzhledem k tomu, že Brazílie sehrála stěžejní roli při integraci Jižní Ameriky ustavením Unie států Jižní Ameriky (UNASUR), |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že Brazílie sehrála stěžejní roli při integraci Jižní Ameriky ustavením Unie států Jižní Ameriky (UNASUR),

| G. | vzhledem k tomu, že strategické partnerství bude znamenat významnou podporu pro vytvoření euro-latinskoamerické zóny globálního meziregionálního partnerství do roku 2012, kterou Parlament navrhl ve výše uvedeném usnesení ze dne 27. dubna 2006, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že strategické partnerství bude znamenat významnou podporu pro vytvoření euro-latinskoamerické zóny globálního meziregionálního partnerství do roku 2012, kterou Parlament navrhl ve výše uvedeném usnesení ze dne 27. dubna 2006,

| H. | vzhledem k tomu, že vytvoření Evropsko-latinskoamerického parlamentního shromáždění (EuroLat) bylo rozhodujícím krokem k posílení demokratické legitimity a politické dimenze evropsko-latinskoamerických vztahů, a vzhledem k tomu, že budoucí přistoupení parlamentu sdružení Mercosur k tomuto shromáždění posílí jeho úlohu stálého fóra pro politický dialog mezi oběma regiony, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že vytvoření Evropsko-latinskoamerického parlamentního shromáždění (EuroLat) bylo rozhodujícím krokem k posílení demokratické legitimity a politické dimenze evropsko-latinskoamerických vztahů, a vzhledem k tomu, že budoucí přistoupení parlamentu sdružení Mercosur k tomuto shromáždění posílí jeho úlohu stálého fóra pro politický dialog mezi oběma regiony,

| 1. | doporučuje Radě,:






  a) | aby se strategické partnerství stalo součástí jak biregionálního přístupu, tak globálního pojetí vztahů mezi Evropskou unií a Latinskou Amerikou a Karibikem (LAK);, které je základem biregionálního strategického sdružení, o němž bylo rozhodnuto na summitech EU-LAK; |
| --- | --- | --- |

1.

doporučuje Radě,:

a)

aby se strategické partnerství stalo součástí jak biregionálního přístupu, tak globálního pojetí vztahů mezi Evropskou unií a Latinskou Amerikou a Karibikem (LAK);, které je základem biregionálního strategického sdružení, o němž bylo rozhodnuto na summitech EU-LAK;

| b) | aby se hlavní mechanismy politického dialogu vyplývajícího ze strategického partnerství staly skutečným podnětem pro rozvíjení vztahů s jednotlivými procesy regionální integrace a mezi těmito procesy navzájem, přispívaly k ochraně hodnot strategického partnerství a k posílení mnohostranného přístupu v oblasti mezinárodních vztahů; |
| --- | --- |

b)

aby se hlavní mechanismy politického dialogu vyplývajícího ze strategického partnerství staly skutečným podnětem pro rozvíjení vztahů s jednotlivými procesy regionální integrace a mezi těmito procesy navzájem, přispívaly k ochraně hodnot strategického partnerství a k posílení mnohostranného přístupu v oblasti mezinárodních vztahů;

| c) | aby strategické partnerství bylo novým podnětem k uzavření dohody o přidružení mezi EU a sdružením Mercosur, která je strategickým cílem EU k prohloubení hospodářských a obchodních vztahů, stejně jako k rozšíření politického dialogu a spolupráce mezi oběma regiony; |
| --- | --- |

c)

aby strategické partnerství bylo novým podnětem k uzavření dohody o přidružení mezi EU a sdružením Mercosur, která je strategickým cílem EU k prohloubení hospodářských a obchodních vztahů, stejně jako k rozšíření politického dialogu a spolupráce mezi oběma regiony;

| d) | aby strategické partnerství znamenalo skutečný přínos jak v souvislosti s konkrétními ustanoveními současné rámcové dohody o spolupráci s Brazílií, tak stávající rámcové dohody o spolupráci se sdružením Mercosur a budoucí dohody o přidružení se sdružením Mercosur; |
| --- | --- |

d)

aby strategické partnerství znamenalo skutečný přínos jak v souvislosti s konkrétními ustanoveními současné rámcové dohody o spolupráci s Brazílií, tak stávající rámcové dohody o spolupráci se sdružením Mercosur a budoucí dohody o přidružení se sdružením Mercosur;

| e) | aby hlavní témata, na něž se soustředí politický program v rámci strategického partnerství, zahrnovala podporu společných strategií zaměřených na řešení naléhavých úkolů na celosvětové úrovni, mj. pokud jde o otázky míru a bezpečnosti, demokracie a lidských práv, změny klimatu, finanční krize, biologické rozmanitosti, zabezpečení dodávek energie a udržitelného rozvoje, a také boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení; |
| --- | --- |

e)

aby hlavní témata, na něž se soustředí politický program v rámci strategického partnerství, zahrnovala podporu společných strategií zaměřených na řešení naléhavých úkolů na celosvětové úrovni, mj. pokud jde o otázky míru a bezpečnosti, demokracie a lidských práv, změny klimatu, finanční krize, biologické rozmanitosti, zabezpečení dodávek energie a udržitelného rozvoje, a také boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení;

| f) | aby zdůraznila, že nejlepší způsob, jak řešit problémy na světové úrovni je účinný multilateralismus založený na systému OSN; aby obě partnerské strany usilovaly o sbližování svých pozic formou užší spolupráce a stálých konzultací před zasedáními OSN a dalších mezinárodních organizací (např. WTO) a fór (např. G20); |
| --- | --- |

f)

aby zdůraznila, že nejlepší způsob, jak řešit problémy na světové úrovni je účinný multilateralismus založený na systému OSN; aby obě partnerské strany usilovaly o sbližování svých pozic formou užší spolupráce a stálých konzultací před zasedáními OSN a dalších mezinárodních organizací (např. WTO) a fór (např. G20);

| g) | aby strategické partnerství vyzdvihlo význam dalšího provádění procesu reforem schváleného na summitu OSN v roce 2005, včetně reformy jejích hlavních orgánů; |
| --- | --- |

g)

aby strategické partnerství vyzdvihlo význam dalšího provádění procesu reforem schváleného na summitu OSN v roce 2005, včetně reformy jejích hlavních orgánů;

| h) | aby obě partnerské strany usilovaly o posílení schopností OSN předcházet konfliktům a zvládat krizové situace, a to jak v regionálních organizacích, tak na dvoustranné úrovni, a aby koordinovaly svá úsilí při mírových a stabilizačních operacích OSN; |
| --- | --- |

h)

aby obě partnerské strany usilovaly o posílení schopností OSN předcházet konfliktům a zvládat krizové situace, a to jak v regionálních organizacích, tak na dvoustranné úrovni, a aby koordinovaly svá úsilí při mírových a stabilizačních operacích OSN;

| i) | aby strategické partnerství bylo nástrojem podporujícím demokracii a lidská práva, právní stát a řádnou veřejnou správu na globální úrovni; aby obě partnerské strany rozvíjely další spolupráci v Radě OSN pro lidská práva a ve třetím výboru Valného shromáždění OSN s cílem prosazovat lidská práva na celém světě; |
| --- | --- |

i)

aby strategické partnerství bylo nástrojem podporujícím demokracii a lidská práva, právní stát a řádnou veřejnou správu na globální úrovni; aby obě partnerské strany rozvíjely další spolupráci v Radě OSN pro lidská práva a ve třetím výboru Valného shromáždění OSN s cílem prosazovat lidská práva na celém světě;

| j) | aby partnerské strany nadále usilovaly o posílení multilaterálního obchodního systému v rámci WTO; aby se za současné globální finanční krize, a při existenci úzkého propojení mezi světem financí a obchodu, zabránilo šíření ochranářských opatření; aby obě partnerské strany spolupracovaly s cílem přispět k úspěšnému završení jednání o rozvojové agendě z Dohá; |
| --- | --- |

j)

aby partnerské strany nadále usilovaly o posílení multilaterálního obchodního systému v rámci WTO; aby se za současné globální finanční krize, a při existenci úzkého propojení mezi světem financí a obchodu, zabránilo šíření ochranářských opatření; aby obě partnerské strany spolupracovaly s cílem přispět k úspěšnému završení jednání o rozvojové agendě z Dohá;

| k) | aby bylo strategické partnerství využíváno k podpoře spolupráce mezi partnerskými stranami na dalších mezinárodních fórech, jakými jsou např. Světová banka, Mezinárodní měnový fond a G20, za účelem nalezení řešení současné globální finanční krize, která ukazuje, že je naléhavě zapotřebí provést reformu mezinárodních finančních struktur; |
| --- | --- |

k)

aby bylo strategické partnerství využíváno k podpoře spolupráce mezi partnerskými stranami na dalších mezinárodních fórech, jakými jsou např. Světová banka, Mezinárodní měnový fond a G20, za účelem nalezení řešení současné globální finanční krize, která ukazuje, že je naléhavě zapotřebí provést reformu mezinárodních finančních struktur;

| l) | aby se dostalo podpory názoru vyjádřenému ve sdělení Komise ze dne 18. září 2008 nazvaném „Mnohojazyčnost: přínos pro Evropu i společný závazek“ (KOM(2008)0566), které zdůrazňuje strategickou hodnotu, kterou má pro EU „vnější rozměr mnohojazyčnosti“ v dnešním globalizovaném světě; aby byla znovu potvrzena skutečnost, že „některými jazyky EU se mluví také v řadě nečlenských států v různých světadílech“, že „jsou důležitou spojnicí mezi lidmi a národy“ a „cenným nástrojem komunikace v oblasti podnikání“, zejména na „vznikajících trzích typu Brazílie“, a že jsou také důležitým přínosem v oblasti spolupráce a rozvoje; |
| --- | --- |

l)

aby se dostalo podpory názoru vyjádřenému ve sdělení Komise ze dne 18. září 2008 nazvaném „Mnohojazyčnost: přínos pro Evropu i společný závazek“ (KOM(2008)0566), které zdůrazňuje strategickou hodnotu, kterou má pro EU „vnější rozměr mnohojazyčnosti“ v dnešním globalizovaném světě; aby byla znovu potvrzena skutečnost, že „některými jazyky EU se mluví také v řadě nečlenských států v různých světadílech“, že „jsou důležitou spojnicí mezi lidmi a národy“ a „cenným nástrojem komunikace v oblasti podnikání“, zejména na „vznikajících trzích typu Brazílie“, a že jsou také důležitým přínosem v oblasti spolupráce a rozvoje;

| m) | aby obě partnerské strany společně usilovaly o řešení nejnaléhavějších světových problémů v oblasti míru a bezpečnosti, mj. takových otázek, jako jsou odzbrojení, nešíření a kontrola zbraní – zvláště pokud jde o zbraně jaderné, chemické a biologické a jejich nosiče –, korupce, organizovaná trestná činnost na nadnárodní úrovni a zejména obchodování s drogami, praní špinavých peněz, obchodování s ručními palnými zbraněmi, lehkými zbraněmi a střelivem pro tyto zbraně, obchodování s lidmi a terorismus; aby prokázaly své naprosté odhodlání dodržovat mechanismy EU–LAK v oblasti potírání obchodu s drogami; |
| --- | --- |

m)

aby obě partnerské strany společně usilovaly o řešení nejnaléhavějších světových problémů v oblasti míru a bezpečnosti, mj. takových otázek, jako jsou odzbrojení, nešíření a kontrola zbraní – zvláště pokud jde o zbraně jaderné, chemické a biologické a jejich nosiče –, korupce, organizovaná trestná činnost na nadnárodní úrovni a zejména obchodování s drogami, praní špinavých peněz, obchodování s ručními palnými zbraněmi, lehkými zbraněmi a střelivem pro tyto zbraně, obchodování s lidmi a terorismus; aby prokázaly své naprosté odhodlání dodržovat mechanismy EU–LAK v oblasti potírání obchodu s drogami;

| n) | strategické partnerství Evropské unie a Brazilské federativní republiky musí být založeno na vzájemném uznávání konečných rozsudků; |
| --- | --- |

n)

strategické partnerství Evropské unie a Brazilské federativní republiky musí být založeno na vzájemném uznávání konečných rozsudků;

| o) | aby partnerské strany úzce spolupracovaly při podpoře a provádění rozvojových cílů tisíciletí s cílem řešit problémy chudoby a hospodářské a sociální nerovnosti na globální úrovni; aby posílily spolupráci v oblasti rozvojové pomoci, včetně třístranné spolupráce, a aby rovněž spolupracovaly v boji proti mezinárodnímu terorismu, obchodování s drogami a trestné činnosti; |
| --- | --- |

o)

aby partnerské strany úzce spolupracovaly při podpoře a provádění rozvojových cílů tisíciletí s cílem řešit problémy chudoby a hospodářské a sociální nerovnosti na globální úrovni; aby posílily spolupráci v oblasti rozvojové pomoci, včetně třístranné spolupráce, a aby rovněž spolupracovaly v boji proti mezinárodnímu terorismu, obchodování s drogami a trestné činnosti;

| p) | aby bylo uvítáno úsilí, které Brazílie vyvíjí s cílem dosáhnout rozvojových cílů tisíciletí, a aby byla oceněna za pozitivní vývoj v takových oblastech, jakými jsou zmírňování chudoby, omezení dětské podvýživy a poskytování základního vzdělání; aby bylo zdůrazněno, že Brazílie musí ještě vyvinout značné úsilí, aby dosáhla rozvojových cílů tisíciletí do roku 2015, např. zajištěním uspokojivé kvality základního vzdělání pro všechny dívky a hochy a dalším snižováním úmrtnosti dětí mladších pěti let; aby bylo poukázáno na to, že prosazování rovnosti mužů a žen je základním lidským právem a nástrojem k dosahování rozvojových cílů tisíciletí, jež musí být do strategického partnerství mezi EU a Brazílií začleněno; |
| --- | --- |

p)

aby bylo uvítáno úsilí, které Brazílie vyvíjí s cílem dosáhnout rozvojových cílů tisíciletí, a aby byla oceněna za pozitivní vývoj v takových oblastech, jakými jsou zmírňování chudoby, omezení dětské podvýživy a poskytování základního vzdělání; aby bylo zdůrazněno, že Brazílie musí ještě vyvinout značné úsilí, aby dosáhla rozvojových cílů tisíciletí do roku 2015, např. zajištěním uspokojivé kvality základního vzdělání pro všechny dívky a hochy a dalším snižováním úmrtnosti dětí mladších pěti let; aby bylo poukázáno na to, že prosazování rovnosti mužů a žen je základním lidským právem a nástrojem k dosahování rozvojových cílů tisíciletí, jež musí být do strategického partnerství mezi EU a Brazílií začleněno;

| q) | aby bylo konstatováno, že přes hospodářský rozvoj a nahromaděné bohatství je v Brazílii stále značný počet chudých lidí; aby bylo zdůrazněno, že je zapotřebí podporovat brazilskou vládu v jejím úsilí o řešení problémů chudoby v nejchudších oblastech a v nejchudších vrstvách společnosti a mít přitom na zřeteli, že 65 % nejchudších Brazilců jsou černoši nebo míšenci, zatímco 86 % z nejprivilegovanější třídy tvoří běloši; |
| --- | --- |

q)

aby bylo konstatováno, že přes hospodářský rozvoj a nahromaděné bohatství je v Brazílii stále značný počet chudých lidí; aby bylo zdůrazněno, že je zapotřebí podporovat brazilskou vládu v jejím úsilí o řešení problémů chudoby v nejchudších oblastech a v nejchudších vrstvách společnosti a mít přitom na zřeteli, že 65 % nejchudších Brazilců jsou černoši nebo míšenci, zatímco 86 % z nejprivilegovanější třídy tvoří běloši;

| r) | aby bylo do strategického partnerství zahrnuto také fórum pro debaty a výměnu osvědčených postupů partnerských stran, pokud jde o sociální a regionální soudržnost; aby byl v této souvislosti uznán velmi pozitivní dopad brazilského programu „Bolsa Família“ na snižování chudoby v zemi a na zvýšení ukazatelů lidského rozvoje; |
| --- | --- |

r)

aby bylo do strategického partnerství zahrnuto také fórum pro debaty a výměnu osvědčených postupů partnerských stran, pokud jde o sociální a regionální soudržnost; aby byl v této souvislosti uznán velmi pozitivní dopad brazilského programu „Bolsa Família“ na snižování chudoby v zemi a na zvýšení ukazatelů lidského rozvoje;

| s) | aby byl zahájen obsáhlý dialog o migraci, v jehož rámci by měla přední místo zaujímat problematika nelegálního přistěhovalectví a možnosti legální migrace spolu s otázkami ochrany lidských práv migrujících pracovníků a usnadněním převodu peněžních prostředků; |
| --- | --- |

s)

aby byl zahájen obsáhlý dialog o migraci, v jehož rámci by měla přední místo zaujímat problematika nelegálního přistěhovalectví a možnosti legální migrace spolu s otázkami ochrany lidských práv migrujících pracovníků a usnadněním převodu peněžních prostředků;

| t) | aby partneři spojili své úsilí a dosáhli pokroku v diskusích na mezinárodních fórech s cílem uzavřít v roce 2009 globální a komplexní dohodu o změně klimatu na období po roce 2012, jež by byla založena zejména na zásadě společné, ale rozlišené odpovědnosti; |
| --- | --- |

t)

aby partneři spojili své úsilí a dosáhli pokroku v diskusích na mezinárodních fórech s cílem uzavřít v roce 2009 globální a komplexní dohodu o změně klimatu na období po roce 2012, jež by byla založena zejména na zásadě společné, ale rozlišené odpovědnosti;

| u) | aby obě partnerské strany rovněž úzce spolupracovaly na uplatňování Úmluvy o biologické rozmanitosti a dosažení cíle biologické rozmanitosti do roku 2010; |
| --- | --- |

u)

aby obě partnerské strany rovněž úzce spolupracovaly na uplatňování Úmluvy o biologické rozmanitosti a dosažení cíle biologické rozmanitosti do roku 2010;

| v) | aby oba partneři posílili mezinárodní spolupráci zaměřenou na zachování a udržitelné obhospodařování všech druhů lesů, včetně amazonského deštného pralesa; aby si vyměňovali osvědčené postupy o udržitelném obhospodařování lesů a vymáhání práva v lesním hospodářství; |
| --- | --- |

v)

aby oba partneři posílili mezinárodní spolupráci zaměřenou na zachování a udržitelné obhospodařování všech druhů lesů, včetně amazonského deštného pralesa; aby si vyměňovali osvědčené postupy o udržitelném obhospodařování lesů a vymáhání práva v lesním hospodářství;

| w) | aby obě partnerské strany rozvíjely nízkouhlíkové energetické technologie a zajistily udržitelnou výrobu a využívání obnovitelných energií, včetně udržitelných biopaliv, která nemají negativní dopad na produkci potravinářských plodin a biologickou rozmanitost; aby zvýšily procentní podíl obnovitelných energií ve svém celkovém energetickém mixu, podporovaly energetickou účinnost a přístup k energii a dosáhly větší míry zabezpečení dodávek energie; |
| --- | --- |

w)

aby obě partnerské strany rozvíjely nízkouhlíkové energetické technologie a zajistily udržitelnou výrobu a využívání obnovitelných energií, včetně udržitelných biopaliv, která nemají negativní dopad na produkci potravinářských plodin a biologickou rozmanitost; aby zvýšily procentní podíl obnovitelných energií ve svém celkovém energetickém mixu, podporovaly energetickou účinnost a přístup k energii a dosáhly větší míry zabezpečení dodávek energie;

| x) | aby byla posílena spolupráce v oblasti jaderného výzkumu tak, aby se Brazílie mohla zúčastnit projektu ITER (mezinárodní experimentální termonukleární reaktor) zaměřeného na výrobu termonukleární energie; |
| --- | --- |

x)

aby byla posílena spolupráce v oblasti jaderného výzkumu tak, aby se Brazílie mohla zúčastnit projektu ITER (mezinárodní experimentální termonukleární reaktor) zaměřeného na výrobu termonukleární energie;

| y) | jelikož přístup k léčivým přípravkům a ke zdravotní péči je všeobecným cílem, doporučuje, aby bylo podpořeno úsilí Brazílie bojovat proti AIDS pomocí léčivých přípravků za nízké ceny a aby EU dále prozkoumala povinné poskytování licencí na léčivé přípravky sloužící k léčbě opomíjených pandemických onemocnění, jimiž trpí chudí lidé; |
| --- | --- |

y)

jelikož přístup k léčivým přípravkům a ke zdravotní péči je všeobecným cílem, doporučuje, aby bylo podpořeno úsilí Brazílie bojovat proti AIDS pomocí léčivých přípravků za nízké ceny a aby EU dále prozkoumala povinné poskytování licencí na léčivé přípravky sloužící k léčbě opomíjených pandemických onemocnění, jimiž trpí chudí lidé;

| z) | aby finanční prostředky, které jsou pro Brazílii k dispozici v rámci nástroje pro rozvojovou spolupráci (6) (DCI), byly použity na opatření, která pomohou Brazílii při potírání chudoby a dosahování rozvojových cílů tisíciletí, a na další opatření, jež lze považovat za skutečnou rozvojovou pomoc, např. v oblasti ochrany životního prostředí; |
| --- | --- |

z)

aby finanční prostředky, které jsou pro Brazílii k dispozici v rámci nástroje pro rozvojovou spolupráci (6) (DCI), byly použity na opatření, která pomohou Brazílii při potírání chudoby a dosahování rozvojových cílů tisíciletí, a na další opatření, jež lze považovat za skutečnou rozvojovou pomoc, např. v oblasti ochrany životního prostředí;

| aa) | aby byly posíleny stávající dialogy a zahájeny nové odvětvové dialogy, zaměřené zejména na politiky v oblasti životního prostředí a udržitelného rozvoje, energetiky, dopravy, zajišťování potravin, vědy a technologií, informační společnosti, zaměstnanosti a sociálních otázek, financí a makroekonomie, regionálního rozvoje, kultury a vzdělávání; |
| --- | --- |

aa)

aby byly posíleny stávající dialogy a zahájeny nové odvětvové dialogy, zaměřené zejména na politiky v oblasti životního prostředí a udržitelného rozvoje, energetiky, dopravy, zajišťování potravin, vědy a technologií, informační společnosti, zaměstnanosti a sociálních otázek, financí a makroekonomie, regionálního rozvoje, kultury a vzdělávání;

| ab) | aby strategické partnerství podněcovalo kontakty mezi organizacemi občanské společnosti, fóry podnikatelů a sociálních partnerů, a aby podporovalo výměny v oblasti vzdělávání a kultury; |
| --- | --- |

ab)

aby strategické partnerství podněcovalo kontakty mezi organizacemi občanské společnosti, fóry podnikatelů a sociálních partnerů, a aby podporovalo výměny v oblasti vzdělávání a kultury;

| ac) | aby opatření na podporu politického partnerství mezi EU a Brazílií, vzájemného poznávání a pochopení a výměnné programy byla financována z jiného nástroje, než je DCI; |
| --- | --- |

ac)

aby opatření na podporu politického partnerství mezi EU a Brazílií, vzájemného poznávání a pochopení a výměnné programy byla financována z jiného nástroje, než je DCI;

| ad) | aby strategické partnerství zajistilo navázání pravidelného strukturovaného dialogu mezi poslanci brazilského Národního kongresu a poslanci Evropského parlamentu; |
| --- | --- |

ad)

aby strategické partnerství zajistilo navázání pravidelného strukturovaného dialogu mezi poslanci brazilského Národního kongresu a poslanci Evropského parlamentu;

| ae) | aby orgány Evropské unie a vlády Brazilské federativní republiky pravidelně a podrobně informovaly Evropský parlament a Evropsko-latinskoamerické parlamentní shromáždění o stavu strategického partnerství; |
| --- | --- |

ae)

aby orgány Evropské unie a vlády Brazilské federativní republiky pravidelně a podrobně informovaly Evropský parlament a Evropsko-latinskoamerické parlamentní shromáždění o stavu strategického partnerství;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě a pro informaci Komisi a vládám a parlamentům členských států a také prezidentovi a Národnímu kongresu Brazilské federativní republiky. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě a pro informaci Komisi a vládám a parlamentům členských států a také prezidentovi a Národnímu kongresu Brazilské federativní republiky.

---

(1)  Úř. věst. L 262, 1.11.1995, s. 54.

(2)  Úř. věst. L 69, 19.3.1996, s. 4.

(3)  Úř. věst. C 140 E, 13.6.2002, s. 569.

(4)  Úř. věst. C 296 E, 6.12.2006, s. 123.

(5)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0177.

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 ze dne 18. prosince 2006 kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (Úř. věst. L 378, 27.12.2006, s. 41).

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/172 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/172

---

Čtvrtek 12. března 2009Doporučení Evropského parlamentu Radě ke strategickému partnerství EU-Mexiko

P6_TA(2009)0141

Doporučení Evropského parlamentu Radě ze dne 12. března 2009 s návrhem doporučení Evropského parlamentu Radě ke strategickému partnerství EU-Mexiko (2008/2289(INI))

2010/C 87 E/35

Evropský parlament,

s ohledem na návrh doporučení Radě ke strategickému partnerství EU-Mexiko, který za skupinu PPE-DE předložil José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra (B6-0437/2008),

s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 15. července 2008 nazvané „Směrem ke strategickému partnerství EU-Mexiko“ (KOM(2008)0447),

s ohledem na své usnesení ze dne 11. října 2007 o vraždách žen v Mexiku a ve Střední Americe a úloze Evropské unie v boji proti tomuto jevu (1),

s ohledem na Dohodu o hospodářském partnerství, politické koordinaci a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Spojenými státy mexickými na straně druhé (2), podepsanou dne 8. prosince 1997,

s ohledem na prohlášení pěti summitů představitelů států a vlád Latinské Ameriky, Karibiku a Evropské unie (EU-LAK), které se dosud konaly v Rio de Janeiru (28.–29. června 1999), v Madridu (17.–18. května 2002), v Guadalajaře 28.–29. května 2004), ve Vídni (12.–13. května 2006) a v Limě (16.–17. května 2008),

s ohledem na společné prohlášení přijaté na čtvrtém summitu Evropské unie a Mexika, který se konal v Limě dne 17. května 2008,

s ohledem na společné prohlášení osmé schůze smíšeného výboru EU-Mexiko, která se konala v hlavním městě Mexiku ve dnech 13.–14. října 2008,

s ohledem na společné prohlášení sedmé schůze smíšeného parlamentního výboru Spojených států mexických a Evropské unie, která se konala v hlavním městě Mexiku ve dnech 28.–29. října 2008,

s ohledem na závěry Evropské rady ve složení pro všeobecné záležitosti a vnější vztahy ze dne 13. října 2008,

s ohledem na poselství Evropsko-latinskoamerického parlamentního shromáždění pátému summitu EU a Latinské Ameriky a Karibiku ze dne 1. května 2008,

s ohledem na své usnesení ze dne 24. dubna 2008 o pátém summitu EU a Latinské Ameriky a Karibiku v Limě (3),

s ohledem na prohlášení přijaté v San Salvadoru na XVIII. iberoamerickém summitu představitelů států a vlád, který se konal ve dnech 29.–31. října 2008,

s ohledem na své usnesení ze dne 14. února 2006 o doložce o lidských právech a demokracii v dohodách Evropské unie (4),

s ohledem na čl. 114 odst. 3 a čl. 83 odst. 5 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro zahraniční věci a stanovisko Výboru pro mezinárodní obchod (A6-0028/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že Mexiko a Evropská unie sdílejí společné základní hodnoty a zásady a jsou historicky a kulturně spjaty, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že Mexiko a Evropská unie sdílejí společné základní hodnoty a zásady a jsou historicky a kulturně spjaty,

| B. | vzhledem k tomu, že dodržování demokratických zásad a lidských práv, na něž se vztahuje doložka o demokracii, představuje podstatný prvek strategického partnerství i globální dohody, a že musí být uplatňováno oběma stranami, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že dodržování demokratických zásad a lidských práv, na něž se vztahuje doložka o demokracii, představuje podstatný prvek strategického partnerství i globální dohody, a že musí být uplatňováno oběma stranami,

| C. | vzhledem k tomu, že politický vliv Mexika na světové scéně se neustále upevňuje, a to jak na světové úrovni, jak potvrzuje jeho nedávné jmenování nestálým členem Rady bezpečnosti OSN (na období 2009–2010), tak na regionální úrovni, neboť Mexiko v letech 2008–2010 zastává funkci rotujícího předsednictví sekretariátu Skupiny z Ria, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že politický vliv Mexika na světové scéně se neustále upevňuje, a to jak na světové úrovni, jak potvrzuje jeho nedávné jmenování nestálým členem Rady bezpečnosti OSN (na období 2009–2010), tak na regionální úrovni, neboť Mexiko v letech 2008–2010 zastává funkci rotujícího předsednictví sekretariátu Skupiny z Ria,

| D. | vzhledem k tomu, že je nezbytné, aby Evropská unie projevila uznání nad příspěvkem Mexika k multilaterálnímu systému, neboť multilateralismus je jednou ze základních zásad, kterou se obě strany, Mexiko a Evropská unie, zavázaly podporovat v mezinárodní sféře, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že je nezbytné, aby Evropská unie projevila uznání nad příspěvkem Mexika k multilaterálnímu systému, neboť multilateralismus je jednou ze základních zásad, kterou se obě strany, Mexiko a Evropská unie, zavázaly podporovat v mezinárodní sféře,

| E. | vzhledem k tomu, že Mexiko zahájilo soubor strukturálních reforem ve strategických odvětvích a že se stalo desátou hospodářskou mocností na světě, je členem skupiny G-20 a G-5 (Brazílie, Čína, Indie, Jihoafrická republika a Mexiko) a že je navíc jedinou zemí Latinské Ameriky, která je členem OECD, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Mexiko zahájilo soubor strukturálních reforem ve strategických odvětvích a že se stalo desátou hospodářskou mocností na světě, je členem skupiny G-20 a G-5 (Brazílie, Čína, Indie, Jihoafrická republika a Mexiko) a že je navíc jedinou zemí Latinské Ameriky, která je členem OECD,

| F. | vzhledem k tomu, že v Mexiku žije více než 100 milionů obyvatel, z nichž významnou část tvoří mladí lidé, neboť 45 % obyvatel je mladších 20 let, a že má významné geostrategické postavení, neboť tvoří most mezi severní a jižní Amerikou a mezi karibskou a tichomořskou oblastí, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že v Mexiku žije více než 100 milionů obyvatel, z nichž významnou část tvoří mladí lidé, neboť 45 % obyvatel je mladších 20 let, a že má významné geostrategické postavení, neboť tvoří most mezi severní a jižní Amerikou a mezi karibskou a tichomořskou oblastí,

| G. | vzhledem k tomu, že Dohoda o hospodářském partnerství, politické koordinaci a spolupráci mezi Evropskou unií a Mexikem, se opírá o tři pilíře: politický dialog, postupné zavedení zóny volného obchodu a spolupráci; dále vzhledem k tomu, že od jejího vstupu v platnost v roce 2000 se vztahy mezi oběma stranami prohloubily a upevnily jak v politické oblasti, tak v oblasti vzájemného obchodu a spolupráce, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že Dohoda o hospodářském partnerství, politické koordinaci a spolupráci mezi Evropskou unií a Mexikem, se opírá o tři pilíře: politický dialog, postupné zavedení zóny volného obchodu a spolupráci; dále vzhledem k tomu, že od jejího vstupu v platnost v roce 2000 se vztahy mezi oběma stranami prohloubily a upevnily jak v politické oblasti, tak v oblasti vzájemného obchodu a spolupráce,

| H. | vzhledem k tomu, že na summitu v Limě Evropská unie a Mexiko zdůraznily pozitivní vývoj obchodních toků a investic v rámci Dohody o hospodářském partnerství, politické koordinaci a spolupráci mezi Evropskou unií a Mexikem, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že na summitu v Limě Evropská unie a Mexiko zdůraznily pozitivní vývoj obchodních toků a investic v rámci Dohody o hospodářském partnerství, politické koordinaci a spolupráci mezi Evropskou unií a Mexikem,

| I. | vzhledem k tomu, že Evropská unie a Mexiko posílily své bilaterální kontakty i kontakty v rámci globální dohody, a to na všech úrovních a se zapojením veškerých institucí, zejména v parlamentní sféře, a to díky Smíšenému parlamentnímu výboru Mexiko-EU a Evropsko-latinskoamerickému parlamentnímu shromáždění, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že Evropská unie a Mexiko posílily své bilaterální kontakty i kontakty v rámci globální dohody, a to na všech úrovních a se zapojením veškerých institucí, zejména v parlamentní sféře, a to díky Smíšenému parlamentnímu výboru Mexiko-EU a Evropsko-latinskoamerickému parlamentnímu shromáždění,

| J. | vzhledem k tomu, že návrh strategického partnerství přichází v době světové finanční a hospodářské krize a že tato krize může ovlivnit hospodářskou a sociální rovnováhu v oboustranných vztazích, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že návrh strategického partnerství přichází v době světové finanční a hospodářské krize a že tato krize může ovlivnit hospodářskou a sociální rovnováhu v oboustranných vztazích,

| K. | vzhledem k tomu, že prohloubení vztahů mezi Mexikem a Evropskou unií by mohlo usnadnit dosažení shody v regionálních a globálních otázkách mezi Evropskou unií a jejími latinskoamerickými partnery, a umožnilo by společně prosazovat sdílené hodnoty a zájmy na mezinárodních a regionálních fórech, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že prohloubení vztahů mezi Mexikem a Evropskou unií by mohlo usnadnit dosažení shody v regionálních a globálních otázkách mezi Evropskou unií a jejími latinskoamerickými partnery, a umožnilo by společně prosazovat sdílené hodnoty a zájmy na mezinárodních a regionálních fórech,

| L. | vzhledem k tomu, že nutným předpokladem tohoto strategického partnerství je významné posílení vztahů mezi Evropskou unií a Mexikem na dvou odlišných úrovních: na multilaterální úrovni prostřednictvím koordinace mezi oběma partnery v otázkách celosvětového významu a na bilaterální úrovni rozvíjením vztahů a konkrétních iniciativ obou partnerů, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že nutným předpokladem tohoto strategického partnerství je významné posílení vztahů mezi Evropskou unií a Mexikem na dvou odlišných úrovních: na multilaterální úrovni prostřednictvím koordinace mezi oběma partnery v otázkách celosvětového významu a na bilaterální úrovni rozvíjením vztahů a konkrétních iniciativ obou partnerů,

| M. | vzhledem k tomu, že, mimo jiné, procesy politické a hospodářské integrace, sílící hospodářská globalizace a význam připisovaný diskusi o demokracii, lidských právech a životním prostředí změnily priority agendy obou regionů, |
| --- | --- |

M.

vzhledem k tomu, že, mimo jiné, procesy politické a hospodářské integrace, sílící hospodářská globalizace a význam připisovaný diskusi o demokracii, lidských právech a životním prostředí změnily priority agendy obou regionů,

| N. | vzhledem k tomu, že díky strategické poloze Mexika a jeho síti obchodních dohod má země velký strategický význam pro evropský vývoz, přičemž Evropská unie je pro Mexiko druhým největším zdrojem zahraničních investic, |
| --- | --- |

N.

vzhledem k tomu, že díky strategické poloze Mexika a jeho síti obchodních dohod má země velký strategický význam pro evropský vývoz, přičemž Evropská unie je pro Mexiko druhým největším zdrojem zahraničních investic,

| O. | vzhledem k tomu, že dohoda o volném obchodu mezi Evropskou unií a Mexikem hraje v bilaterálních vztazích Evropské unie významnou roli, neboť oblast její působnosti je velmi široká (zahrnuje zboží, služby, veřejné zakázky, hospodářskou soutěž, práva duševního vlastnictví, investice a s tím související platby), |
| --- | --- |

O.

vzhledem k tomu, že dohoda o volném obchodu mezi Evropskou unií a Mexikem hraje v bilaterálních vztazích Evropské unie významnou roli, neboť oblast její působnosti je velmi široká (zahrnuje zboží, služby, veřejné zakázky, hospodářskou soutěž, práva duševního vlastnictví, investice a s tím související platby),

| P. | vzhledem k tomu, že emigrace z Mexika mimo jiné do Evropské unie je pro Mexiko jedním z nejdůležitějších a nejcitlivějších témat s ohledem na významný počet přistěhovalců z Mexika v Evropské unii, často vysoce kvalifikovaných, |
| --- | --- |

P.

vzhledem k tomu, že emigrace z Mexika mimo jiné do Evropské unie je pro Mexiko jedním z nejdůležitějších a nejcitlivějších témat s ohledem na významný počet přistěhovalců z Mexika v Evropské unii, často vysoce kvalifikovaných,

| 1. | dává Radě následující doporučení:






  a) | očekává, že díky tomuto strategickému partnerství dojde k významnému posílení vztahů mezi Mexikem a Evropskou unií na multilaterální úrovni, pokud jde o otázky celosvětového významu, a k upevnění a rozvoji jejich bilaterálních vztahů, |
| --- | --- | --- |

1.

dává Radě následující doporučení:

a)

očekává, že díky tomuto strategickému partnerství dojde k významnému posílení vztahů mezi Mexikem a Evropskou unií na multilaterální úrovni, pokud jde o otázky celosvětového významu, a k upevnění a rozvoji jejich bilaterálních vztahů,

| b) | naléhavě žádá, aby se v rámci strategického partnerství pravidelně každý rok konaly summity mezi Evropskou unií a Mexikem podobným způsobem, jakým se pořádají summity se Spojenými státy, Ruskem, Čínou a Brazílií, |
| --- | --- |

b)

naléhavě žádá, aby se v rámci strategického partnerství pravidelně každý rok konaly summity mezi Evropskou unií a Mexikem podobným způsobem, jakým se pořádají summity se Spojenými státy, Ruskem, Čínou a Brazílií,

| c) | věří, že toto strategické partnerství dá nový podnět globální dohodě mezi EU a Mexikem, pokud jde o jednotlivé oblasti této dohody, jako například o otázky politické (včetně lidských práv) a bezpečnostní, otázky boje proti obchodování s drogami, otázky týkající se životního prostředí, otázky spolupráce v technické a kulturní oblasti a otázky sociálně-ekonomické, |
| --- | --- |

c)

věří, že toto strategické partnerství dá nový podnět globální dohodě mezi EU a Mexikem, pokud jde o jednotlivé oblasti této dohody, jako například o otázky politické (včetně lidských práv) a bezpečnostní, otázky boje proti obchodování s drogami, otázky týkající se životního prostředí, otázky spolupráce v technické a kulturní oblasti a otázky sociálně-ekonomické,

| d) | požaduje, aby byla kapitola o obchodu založena na rovnosti a solidaritě, dialogu a respektování zvláštních rysů Mexika i Evropské unie, |
| --- | --- |

d)

požaduje, aby byla kapitola o obchodu založena na rovnosti a solidaritě, dialogu a respektování zvláštních rysů Mexika i Evropské unie,

| e) | znovu připomíná svou podporu mexické vládě a prezidentu Calderónovi ve významném úsilí, které vynakládají s cílem ozdravit některé státní instituce; domnívá se, že tento boj je třeba dovést do konce, aby se zabránilo korupci a tomu, že se společnost ocitne v zoufalé situaci, |
| --- | --- |

e)

znovu připomíná svou podporu mexické vládě a prezidentu Calderónovi ve významném úsilí, které vynakládají s cílem ozdravit některé státní instituce; domnívá se, že tento boj je třeba dovést do konce, aby se zabránilo korupci a tomu, že se společnost ocitne v zoufalé situaci,

| f) | v rámci svých aktivit nezapomíná na boj proti vraždám žen vedený v obou regionech, založený na dialogu, spolupráci a vzájemné výměně osvědčených postupů, |
| --- | --- |

f)

v rámci svých aktivit nezapomíná na boj proti vraždám žen vedený v obou regionech, založený na dialogu, spolupráci a vzájemné výměně osvědčených postupů,

| g) | věří, že toto strategické partnerství umožní posílit koordinaci postojů ke krizím a otázkám celosvětového významu na základě zájmů a obav obou stran, |
| --- | --- |

g)

věří, že toto strategické partnerství umožní posílit koordinaci postojů ke krizím a otázkám celosvětového významu na základě zájmů a obav obou stran,

| h) | požaduje, aby byly v souladu s prohlášením z Limy přijaty jasné směry pro co nejlepší úzkou a vzájemnou spolupráci, která bude podporovat skutečnou mnohostrannost a posilovat možnosti OSN udržovat a upevňovat mír, jakož i dodržování lidských práv, a umožní čelit v rámci mezinárodního práva společným hrozbám vůči míru a bezpečnosti, včetně obchodování s drogami, zbraněmi, organizovaného zločinu, terorismu a obchodování s lidmi, |
| --- | --- |

h)

požaduje, aby byly v souladu s prohlášením z Limy přijaty jasné směry pro co nejlepší úzkou a vzájemnou spolupráci, která bude podporovat skutečnou mnohostrannost a posilovat možnosti OSN udržovat a upevňovat mír, jakož i dodržování lidských práv, a umožní čelit v rámci mezinárodního práva společným hrozbám vůči míru a bezpečnosti, včetně obchodování s drogami, zbraněmi, organizovaného zločinu, terorismu a obchodování s lidmi,

| i) | domnívá se, že strategické partnerství nabízí příležitost k diskusi o větší operativnosti doložky o lidských právech a demokracii a k vyhodnocení jejího plnění, včetně rozvoje pozitivního rozměru této doložky, neboť lidská práva a demokracie představují základní hodnoty ve všech dohodách obou stran, |
| --- | --- |

i)

domnívá se, že strategické partnerství nabízí příležitost k diskusi o větší operativnosti doložky o lidských právech a demokracii a k vyhodnocení jejího plnění, včetně rozvoje pozitivního rozměru této doložky, neboť lidská práva a demokracie představují základní hodnoty ve všech dohodách obou stran,

| j) | vyjadřuje v tomto ohledu podporu mexické vládě, pokud jde o její příspěvek k činnosti OSN, a v jejím boji proti obchodování s drogami a organizovanému zločinu, zejména s ohledem na rostoucí počet obětí obchodování s drogami a užívání drog, |
| --- | --- |

j)

vyjadřuje v tomto ohledu podporu mexické vládě, pokud jde o její příspěvek k činnosti OSN, a v jejím boji proti obchodování s drogami a organizovanému zločinu, zejména s ohledem na rostoucí počet obětí obchodování s drogami a užívání drog,

| k) | věří, že hlavní mechanismy politického dialogu vyplývající ze strategického partnerství EU-Mexiko se stanou skutečným podnětem pro rozvíjení vztahů s jednotlivými procesy regionální integrace a mezi těmito procesy navzájem, přispějí k ochraně hodnot a zájmů strategického partnerství a k posílení mnohostranného přístupu v oblasti mezinárodních vztahů, |
| --- | --- |

k)

věří, že hlavní mechanismy politického dialogu vyplývající ze strategického partnerství EU-Mexiko se stanou skutečným podnětem pro rozvíjení vztahů s jednotlivými procesy regionální integrace a mezi těmito procesy navzájem, přispějí k ochraně hodnot a zájmů strategického partnerství a k posílení mnohostranného přístupu v oblasti mezinárodních vztahů,

| l) | navrhuje, aby byl přikládán větší význam fórum občanské společnosti Mexiko-EU a aby byla v co největší míře věnována pozornost jeho doporučením, |
| --- | --- |

l)

navrhuje, aby byl přikládán větší význam fórum občanské společnosti Mexiko-EU a aby byla v co největší míře věnována pozornost jeho doporučením,

| m) | zdůrazňuje, že je nezbytné, aby toto strategické partnerství fungovalo jako nástroj, který v souladu s prohlášením ze San Salvadoru posílí spolupráci mezi oběma stranami na mezinárodních fórech (Světová banka, Mezinárodní měnový fond, OECD, skupiny G-20 a G8+G5), při řešení světové finanční krize a při hledání společného řešení pro obnovení důvěry ve finanční instituce, |
| --- | --- |

m)

zdůrazňuje, že je nezbytné, aby toto strategické partnerství fungovalo jako nástroj, který v souladu s prohlášením ze San Salvadoru posílí spolupráci mezi oběma stranami na mezinárodních fórech (Světová banka, Mezinárodní měnový fond, OECD, skupiny G-20 a G8+G5), při řešení světové finanční krize a při hledání společného řešení pro obnovení důvěry ve finanční instituce,

| n) | zdůrazňuje, že je důležité, zejména v souvislosti se světovou finanční krizí, podpořit rozvoj malých a středních podniků, které jsou nezbytné k posílení hospodářské a sociální struktury a k vytváření důstojných pracovních míst, |
| --- | --- |

n)

zdůrazňuje, že je důležité, zejména v souvislosti se světovou finanční krizí, podpořit rozvoj malých a středních podniků, které jsou nezbytné k posílení hospodářské a sociální struktury a k vytváření důstojných pracovních míst,

| o) | vyzdvihuje význam všech bilaterálních dohod uzavřených mezi Evropskou unií a Mexikem, zejména globální dohody, jejichž součástí je dohoda o volném obchodu, a strategického partnerství, |
| --- | --- |

o)

vyzdvihuje význam všech bilaterálních dohod uzavřených mezi Evropskou unií a Mexikem, zejména globální dohody, jejichž součástí je dohoda o volném obchodu, a strategického partnerství,

| p) | zdůrazňuje pozitivní dopady, jež přináší uplatňování globální dohody oběma stranám, neboť došlo k více než 100 % nárůstu vzájemného obchodu, |
| --- | --- |

p)

zdůrazňuje pozitivní dopady, jež přináší uplatňování globální dohody oběma stranám, neboť došlo k více než 100 % nárůstu vzájemného obchodu,

| q) | zdůrazňuje, že strategické partnerství bude zdrojem nových impulsů pro bilaterální vztahy a podpoří rozšiřování a prohlubování programů spolupráce, jako je integrační podpůrný program pro malé a střední podniky (PIAPYME), který bude přínosný pro obě strany; v tomto smyslu požaduje, aby byla uspořádána informační kampaň s cílem informovat o veškerých programech, ze kterých budou mít prospěch obě strany v rámci tohoto prohlubování vzájemných vztahů; zdůraznit, že tato strategická spolupráce pomůže dále upevnit koordinaci mezi oběma stranami v rámci hlavních multilaterálních fór a institucí, |
| --- | --- |

q)

zdůrazňuje, že strategické partnerství bude zdrojem nových impulsů pro bilaterální vztahy a podpoří rozšiřování a prohlubování programů spolupráce, jako je integrační podpůrný program pro malé a střední podniky (PIAPYME), který bude přínosný pro obě strany; v tomto smyslu požaduje, aby byla uspořádána informační kampaň s cílem informovat o veškerých programech, ze kterých budou mít prospěch obě strany v rámci tohoto prohlubování vzájemných vztahů; zdůraznit, že tato strategická spolupráce pomůže dále upevnit koordinaci mezi oběma stranami v rámci hlavních multilaterálních fór a institucí,

| r) | doporučuje, aby se Mexiko stalo stálým členem nové mezinárodní finanční a hospodářské struktury zemí G-20, neboť v této souvislosti význam bilaterálního strategického partnerství s Evropské unie ještě vzroste, |
| --- | --- |

r)

doporučuje, aby se Mexiko stalo stálým členem nové mezinárodní finanční a hospodářské struktury zemí G-20, neboť v této souvislosti význam bilaterálního strategického partnerství s Evropské unie ještě vzroste,

| s) | zdůrazňuje, že v souvislosti s nadcházející konferencí OSN o změně klimatu, která se bude konat v roce 2009 v Kodani, je důležité určit styčné body, díky nimž by bylo možné vypracovat společnou ambiciózní strategii pro boj proti změně klimatu a dosáhnout globální dohody, |
| --- | --- |

s)

zdůrazňuje, že v souvislosti s nadcházející konferencí OSN o změně klimatu, která se bude konat v roce 2009 v Kodani, je důležité určit styčné body, díky nimž by bylo možné vypracovat společnou ambiciózní strategii pro boj proti změně klimatu a dosáhnout globální dohody,

| t) | naléhavě žádá, aby se soustavněji podporovalo předávání vědeckých poznatků a technologií s cílem rozvinout skutečnou spolupráci v boji proti změně klimatu a zlepšit ochranu životního prostředí, |
| --- | --- |

t)

naléhavě žádá, aby se soustavněji podporovalo předávání vědeckých poznatků a technologií s cílem rozvinout skutečnou spolupráci v boji proti změně klimatu a zlepšit ochranu životního prostředí,

| u) | žádá, aby byl více rozvíjen obsáhlý strukturovaný dialog o otázkách migrace, a to migrace legální i nelegální, jakož i o souvislostech mezi migrací a rozvojem; tento dialog by měl vycházet ze zkušeností Mexika a Evropské unie a měl by být v souladu s prohlášením z Limy, |
| --- | --- |

u)

žádá, aby byl více rozvíjen obsáhlý strukturovaný dialog o otázkách migrace, a to migrace legální i nelegální, jakož i o souvislostech mezi migrací a rozvojem; tento dialog by měl vycházet ze zkušeností Mexika a Evropské unie a měl by být v souladu s prohlášením z Limy,

| v) | vyzývá Smíšenou radu, aby na základě doložky o budoucím vývoji, v souladu s článkem 43 globální dohody, zvážila, zda je vhodné uzavřít mezi oběma stranami mimo jiné i dohodu o přistěhovalecké politice, zejména pokud jde o postupy modulu 4, |
| --- | --- |

v)

vyzývá Smíšenou radu, aby na základě doložky o budoucím vývoji, v souladu s článkem 43 globální dohody, zvážila, zda je vhodné uzavřít mezi oběma stranami mimo jiné i dohodu o přistěhovalecké politice, zejména pokud jde o postupy modulu 4,

| w) | žádá, aby se potvrdily závazky, pokud jde o dosažení rozvojových cílů tisíciletí, a aby se nezapomínalo na význam úzké spolupráce v otázkách týkajících se sociální soudržnosti, rovnosti žen a mužů, změny klimatu, udržitelného rozvoje, boje proti mezinárodnímu terorismu a obchodování s drogami, trestné činnosti, zabezpečení dodávek potravin a potírání chudoby, |
| --- | --- |

w)

žádá, aby se potvrdily závazky, pokud jde o dosažení rozvojových cílů tisíciletí, a aby se nezapomínalo na význam úzké spolupráce v otázkách týkajících se sociální soudržnosti, rovnosti žen a mužů, změny klimatu, udržitelného rozvoje, boje proti mezinárodnímu terorismu a obchodování s drogami, trestné činnosti, zabezpečení dodávek potravin a potírání chudoby,

| x) | žádá, aby orgány Evropské unie a mexické vlády pravidelně informovaly Evropský parlament, Evropsko-latinskoamerické parlamentní shromáždění a smíšený parlamentní výbor Mexiko-EU o vývoji strategického partnerství a o činnosti, kterou v rámci partnerství vyvíjejí; |
| --- | --- |

x)

žádá, aby orgány Evropské unie a mexické vlády pravidelně informovaly Evropský parlament, Evropsko-latinskoamerické parlamentní shromáždění a smíšený parlamentní výbor Mexiko-EU o vývoji strategického partnerství a o činnosti, kterou v rámci partnerství vyvíjejí;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě a pro informaci Komisi a vládám a parlamentům členských států Evropské unie a vládě a Kongresu Unie Spojených států mexických. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto doporučení Radě a pro informaci Komisi a vládám a parlamentům členských států Evropské unie a vládě a Kongresu Unie Spojených států mexických.

---

(1)  Úř. věst. C 227 E, 4.9.2008, s. 140.

(2)  Úř. věst. L 276, 28.10.2000, s. 45.

(3)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0177.

(4)  Úř. věst. C 290 E, 29.11.2006, s. 107.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/177 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/177

---

Čtvrtek 12. března 200950. výročí tibetského povstání

P6_TA(2009)0142

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o 50. výročí tibetského povstání a dialogu mezi Jeho Svatostí Dalajlamou a čínskou vládou

2010/C 87 E/36

Evropský parlament,

s ohledem na svá předchozí usnesení o Číně a Tibetu, a zejména na svá usnesení z 10. dubna 2008 o Tibetu (1) a 10. července 2008 o situaci v Číně po zemětřesení a před konáním olympijských her (2),

s ohledem na projev Jeho Svatosti Dalajlámy, který dne 4. prosince 2008 přednesl v Evropském parlamentu,

s ohledem na prohlášení o Tibetu, které vydaly administrativa Spojených států a Evropská unie na vrcholné schůzce USA-EU dne 10. června 2008,

s ohledem na článek 108 odst. 5 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že v březnu 2009 si připomínáme 50. výročí útěku Jeho Svatosti Dalajlámy z Tibetu a počátku jeho exilu v Indii, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v březnu 2009 si připomínáme 50. výročí útěku Jeho Svatosti Dalajlámy z Tibetu a počátku jeho exilu v Indii,

| B. | vzhledem k tomu, že osm kol dialogu mezi vyslanci Jeho Svatosti Dalajlámy a zástupci čínské vlády nepřineslo žádný výsledek a další jednání se v současnosti neplánují, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že osm kol dialogu mezi vyslanci Jeho Svatosti Dalajlámy a zástupci čínské vlády nepřineslo žádný výsledek a další jednání se v současnosti neplánují,

| C. | vzhledem k tomu, že Memorandum o skutečné autonomii tibetského národa, které bylo sepsáno na žádost čínské vlády a jež vyslanci Jeho Svatosti Dalajlámy předali v rámci osmého kola rozhovorů, které se uskutečnilo v listopadu 2008 v Pekingu, je sice v souladu se zásadami, na nichž je založena čínská ústava a územní celistvost Čínské lidové republiky, avšak čínská vláda je odmítla jako pokus o „poloviční nezávislost“ a „zastíranou nezávislost“, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že Memorandum o skutečné autonomii tibetského národa, které bylo sepsáno na žádost čínské vlády a jež vyslanci Jeho Svatosti Dalajlámy předali v rámci osmého kola rozhovorů, které se uskutečnilo v listopadu 2008 v Pekingu, je sice v souladu se zásadami, na nichž je založena čínská ústava a územní celistvost Čínské lidové republiky, avšak čínská vláda je odmítla jako pokus o „poloviční nezávislost“ a „zastíranou nezávislost“,

| D. | vzhledem k tomu, že Jeho Svatost Dalajláma vyzval k ukončení násilností, za své úsilí získal v roce 1989 Nobelovu cenu míru a nepožaduje nezávislost Tibetu, ale obnovení jednání s čínskými úřady v zájmu dosažení komplexní politické dohody o skutečné autonomii v rámci Čínské lidové republiky, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že Jeho Svatost Dalajláma vyzval k ukončení násilností, za své úsilí získal v roce 1989 Nobelovu cenu míru a nepožaduje nezávislost Tibetu, ale obnovení jednání s čínskými úřady v zájmu dosažení komplexní politické dohody o skutečné autonomii v rámci Čínské lidové republiky,

| E. | vzhledem k tomu, že čínské úřady v posledních dnech zpřísnily bezpečnostní opatření v Tibetu, přičemž novinářům a cizincům znemožnily přístup do regionu a povolení pro cizince, která byla vystavena již dříve, byla nyní zrušena, a vůči tibetskému národu postupují agresivně, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že čínské úřady v posledních dnech zpřísnily bezpečnostní opatření v Tibetu, přičemž novinářům a cizincům znemožnily přístup do regionu a povolení pro cizince, která byla vystavena již dříve, byla nyní zrušena, a vůči tibetskému národu postupují agresivně,

| F. | vzhledem k tomu, že dne 25. února 2009 byl v čínské provincii Čching-chaj při mírovém pochodu u příležitosti tibetského Nového roku zatčen velký počet mnichů z kláštera An Tchuo, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že dne 25. února 2009 byl v čínské provincii Čching-chaj při mírovém pochodu u příležitosti tibetského Nového roku zatčen velký počet mnichů z kláštera An Tchuo,

| 1. | naléhavě vyzývá čínskou vládu, aby Memorandum o skutečné autonomii tibetského národa z listopadu 2008 pokládala za základ věcné diskuse, jež povede k pozitivní, smysluplné změně v Tibetu v souladu se zásadami zakotvenými v ústavě a právních předpisech Čínské lidové republiky; |
| --- | --- |

1.

naléhavě vyzývá čínskou vládu, aby Memorandum o skutečné autonomii tibetského národa z listopadu 2008 pokládala za základ věcné diskuse, jež povede k pozitivní, smysluplné změně v Tibetu v souladu se zásadami zakotvenými v ústavě a právních předpisech Čínské lidové republiky;

| 2. | vyzývá Radu, aby zjistila, jak přesně probíhala jednání mezi Čínskou lidovou republikou a vyslanci Jeho Svatosti Dalajlámy; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Radu, aby zjistila, jak přesně probíhala jednání mezi Čínskou lidovou republikou a vyslanci Jeho Svatosti Dalajlámy;

| 3. | vyzývá předsednictví Rady, aby u příležitosti 50. výročí exilu Jeho Svatosti Dalajlámy v Indii vydalo prohlášení, v němž vyzve čínskou vládu k zahájení konstruktivního dialogu s cílem dosáhnout komplexní politické dohody a které bude odkazovat na Memorandum o skutečné autonomii tibetského národa; |
| --- | --- |

3.

vyzývá předsednictví Rady, aby u příležitosti 50. výročí exilu Jeho Svatosti Dalajlámy v Indii vydalo prohlášení, v němž vyzve čínskou vládu k zahájení konstruktivního dialogu s cílem dosáhnout komplexní politické dohody a které bude odkazovat na Memorandum o skutečné autonomii tibetského národa;

| 4. | odsuzuje všechny násilnosti, ať již byly spáchány demonstranty nebo se jednalo o nepřiměřenou represi ze strany jednotek zabezpečujících dodržování zákona a veřejný pořádek; |
| --- | --- |

4.

odsuzuje všechny násilnosti, ať již byly spáchány demonstranty nebo se jednalo o nepřiměřenou represi ze strany jednotek zabezpečujících dodržování zákona a veřejný pořádek;

| 5. | vyzývá čínskou vládu, aby neprodleně a bezpodmínečně propustila všechny osoby, které jsou zadržovány pouze za účast na pokojných protestech, a podala vysvětlení ke všem případům zabití a zmizení a ke všem případům zadržování osob s uvedením povahy obvinění, která proti nim byla vznesena; |
| --- | --- |

5.

vyzývá čínskou vládu, aby neprodleně a bezpodmínečně propustila všechny osoby, které jsou zadržovány pouze za účast na pokojných protestech, a podala vysvětlení ke všem případům zabití a zmizení a ke všem případům zadržování osob s uvedením povahy obvinění, která proti nim byla vznesena;

| 6. | žádá čínské úřady, aby umožnily zahraničním sdělovacím prostředkům přístup do Tibetu, včetně území mimo Tibetskou autonomní oblast, a aby zrušily systém zvláštních povolení při vstupu do Tibetské autonomní oblasti; |
| --- | --- |

6.

žádá čínské úřady, aby umožnily zahraničním sdělovacím prostředkům přístup do Tibetu, včetně území mimo Tibetskou autonomní oblast, a aby zrušily systém zvláštních povolení při vstupu do Tibetské autonomní oblasti;

| 7. | naléhavě vyzývá čínské úřady, aby zajistily přístup odborníků OSN na oblast lidských práv a oficiálně uznávaných mezinárodních nevládních organizací do Tibetu a umožnily jim zjistit stav věcí na tomto území; |
| --- | --- |

7.

naléhavě vyzývá čínské úřady, aby zajistily přístup odborníků OSN na oblast lidských práv a oficiálně uznávaných mezinárodních nevládních organizací do Tibetu a umožnily jim zjistit stav věcí na tomto území;

| 8. | vyzývá předsednictví Rady, aby se zasadilo o zařazení tibetské otázky do programu zasedání Rady pro obecné záležitosti s cílem projednat, jak může EU přispět k tomu, aby bylo pro Tibet nalezeno řešení; |
| --- | --- |

8.

vyzývá předsednictví Rady, aby se zasadilo o zařazení tibetské otázky do programu zasedání Rady pro obecné záležitosti s cílem projednat, jak může EU přispět k tomu, aby bylo pro Tibet nalezeno řešení;

| 9. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, prezidentovi, vládě a parlamentu Čínské lidové republiky a Jeho Svatosti Dalajlámovi. |
| --- | --- |

9.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států, prezidentovi, vládě a parlamentu Čínské lidové republiky a Jeho Svatosti Dalajlámovi.

---

(1)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0119.

(2)  Přijaté texty, P6_TA(2008)0362.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/178 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/178

---

Čtvrtek 12. března 2009Guinea-Bissau

P6_TA(2009)0143

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o Guineji-Bissau

2010/C 87 E/37

Evropský parlament,

s ohledem na prohlášení předsednictví EU ze dne 2. března 2009 o tragických událostech v Guineji-Bissau,

s ohledem na prezidentské volby v červnu a v červenci 2005 a volby do zákonodárného orgánu konané dne 16. listopadu 2008 v Guineji-Bissau,

s ohledem na prohlášení Rady bezpečnosti OSN ze dne 3. března 2009 o současné politické krizi v Guineji-Bissau,

s ohledem na prohlášení komise Africké unie (AU) ze dne 2. března 2009,

s ohledem na čl. 115 odst. 5 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že dne 2. března 2009, den po bombovém útoku, při němž zahynul velitel armády generál Batista Tagmé Na Waié, povstalci zastřelili prezidenta Guinei-Bissau Joâa Bernarda Vieiru; vzhledem k tomu, že v důsledku tohoto vraždění přišli o život dva významní politici a rivalové, kteří během posledních čtyř měsíců několikrát unikli pokusům o atentát; |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že dne 2. března 2009, den po bombovém útoku, při němž zahynul velitel armády generál Batista Tagmé Na Waié, povstalci zastřelili prezidenta Guinei-Bissau Joâa Bernarda Vieiru; vzhledem k tomu, že v důsledku tohoto vraždění přišli o život dva významní politici a rivalové, kteří během posledních čtyř měsíců několikrát unikli pokusům o atentát;

| B. | vzhledem k tomu, že tyto útoky nejsou považovány za puč a Mírová a bezpečnostní Rada Africké unie nepozastavila Guineji-Bissau členství, jak tomu bylo minulý rok po provedení puče u sousedních zemí Guiney a Mauritánie; |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že tyto útoky nejsou považovány za puč a Mírová a bezpečnostní Rada Africké unie nepozastavila Guineji-Bissau členství, jak tomu bylo minulý rok po provedení puče u sousedních zemí Guiney a Mauritánie;

| C. | vzhledem k tomu, že nedávno zvolený předseda parlamentu Raimundo Perreira složil přísahu prezidenta do té doby, než proběhnou volby, jak stanoví ústava; vzhledem k tomu, že Raimundo Perreira požádal mezinárodní společenství, aby pomohlo stabilizovat zemi; |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že nedávno zvolený předseda parlamentu Raimundo Perreira složil přísahu prezidenta do té doby, než proběhnou volby, jak stanoví ústava; vzhledem k tomu, že Raimundo Perreira požádal mezinárodní společenství, aby pomohlo stabilizovat zemi;

| D. | vzhledem k tomu, že desetiletí politické nestability Guiney-Bissau přivedla zemi do hluboké krize, která se vyznačuje nedostatečným přístupem k čisté vodě, zdravotní péči a vzdělávání a skutečností, že státní zaměstnanci mnoha ministerstev se již měsíce potýkají s problémem zpožděných mezd; a vzhledem k tomu, že tato země je jednou z mála zemí, které se nachází na seznamu Komise OSN pro budování míru, jejímž cílem je pomáhat chudým zemím, aby se zabránilo návratu válečného konfliktu či chaosu; vzhledem k tomu, že k vraždám došlo v době, kdy EU a mezinárodní společenství zintenzivnilo svou činnost s cílem vybudovat demokratickou a stabilní Guineu-Bissau; |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že desetiletí politické nestability Guiney-Bissau přivedla zemi do hluboké krize, která se vyznačuje nedostatečným přístupem k čisté vodě, zdravotní péči a vzdělávání a skutečností, že státní zaměstnanci mnoha ministerstev se již měsíce potýkají s problémem zpožděných mezd; a vzhledem k tomu, že tato země je jednou z mála zemí, které se nachází na seznamu Komise OSN pro budování míru, jejímž cílem je pomáhat chudým zemím, aby se zabránilo návratu válečného konfliktu či chaosu; vzhledem k tomu, že k vraždám došlo v době, kdy EU a mezinárodní společenství zintenzivnilo svou činnost s cílem vybudovat demokratickou a stabilní Guineu-Bissau;

| E. | vzhledem k tomu, že od června 2008 EU prostřednictvím mise EBOP na podporu reformy bezpečnostního sektoru v Republice Guinea-Bissau („EU SSR GUINEA-BISSAU“ ) poskytuje v této zemi své poradenství a podporu při provádění reformy bezpečnostního sektoru; |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že od června 2008 EU prostřednictvím mise EBOP na podporu reformy bezpečnostního sektoru v Republice Guinea-Bissau („EU SSR GUINEA-BISSAU“ ) poskytuje v této zemi své poradenství a podporu při provádění reformy bezpečnostního sektoru;

| F. | vzhledem k tomu, že volby do zákonodárného orgánu konané v listopadu 2008 byly pro Guineu-Bissau, jejíž přechod na demokratické zásady naléhavě potřeboval nový impuls, důležitou zkouškou; vzhledem k tomu, že volby chválili jak občané této země, tak i mezinárodní pozorovatelé, zejména volební pozorovatelská mise EU, a staly se základem posílené podpory OSN při budování míru v zemi; vzhledem k tomu, že v průběhu voleb armáda nezasahovala do volebního procesu a zajišťovala mírový průběh voleb; |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že volby do zákonodárného orgánu konané v listopadu 2008 byly pro Guineu-Bissau, jejíž přechod na demokratické zásady naléhavě potřeboval nový impuls, důležitou zkouškou; vzhledem k tomu, že volby chválili jak občané této země, tak i mezinárodní pozorovatelé, zejména volební pozorovatelská mise EU, a staly se základem posílené podpory OSN při budování míru v zemi; vzhledem k tomu, že v průběhu voleb armáda nezasahovala do volebního procesu a zajišťovala mírový průběh voleb;

| G. | vzhledem k tomu, že atentáty mají pravděpodobně spojitost s politickým napětím vycházejícím z dávné rivality, rozporů mezi etnickými skupinami a nestability ve vojenských řadách a také se stále častějšími zájmy spojenými s pašováním drog v zemi, které vedou k velmi komplikované a nebezpečné situaci, jež neustále ničí schopnost země zotavit se z krize; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že atentáty mají pravděpodobně spojitost s politickým napětím vycházejícím z dávné rivality, rozporů mezi etnickými skupinami a nestability ve vojenských řadách a také se stále častějšími zájmy spojenými s pašováním drog v zemi, které vedou k velmi komplikované a nebezpečné situaci, jež neustále ničí schopnost země zotavit se z krize;

| H. | vzhledem k tomu, že se Guinea-Bissau potýká s problémem pašování drog a slouží jako důležité překladiště mezi Jižní Amerikou a Evropou, a vzhledem k tomu, že pašování drog představuje vážnou hrozbu pro politickou stabilitu v zemi; |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že se Guinea-Bissau potýká s problémem pašování drog a slouží jako důležité překladiště mezi Jižní Amerikou a Evropou, a vzhledem k tomu, že pašování drog představuje vážnou hrozbu pro politickou stabilitu v zemi;

| I. | vzhledem k tomu, že rostoucí důkazy o pašování drog do země a přes zemi ukazují, že se tento problém začíná stávat velkým nebezpečím pro celou západní Afriku a představuje také velkou hrozbu pro Evropskou unii, neboť ovlivňuje její sousední země; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že rostoucí důkazy o pašování drog do země a přes zemi ukazují, že se tento problém začíná stávat velkým nebezpečím pro celou západní Afriku a představuje také velkou hrozbu pro Evropskou unii, neboť ovlivňuje její sousední země;

| 1. | důrazně odsuzuje atentáty na prezidenta Guiney-Bissau Joâa Bernarda Vieiry a velitele armády generála Batisty Tagmého Na Waiého; |
| --- | --- |

1.

důrazně odsuzuje atentáty na prezidenta Guiney-Bissau Joâa Bernarda Vieiry a velitele armády generála Batisty Tagmého Na Waiého;

| 2. | vyjadřuje svou upřímnou lítost rodinám zemřelého prezidenta Joâa Bernarda Vieiry a zemřelého velitele armády Batisty Tagmého Na Waiého a občanům Guiney-Bissau; |
| --- | --- |

2.

vyjadřuje svou upřímnou lítost rodinám zemřelého prezidenta Joâa Bernarda Vieiry a zemřelého velitele armády Batisty Tagmého Na Waiého a občanům Guiney-Bissau;

| 3. | naléhavě žádá orgány Guiney-Bissau, aby důkladně prošetřily tyto zločiny a povolaly odpovědné osoby ke spravedlnosti, a vyzývá mezinárodní společenství, aby k dosažení tohoto cíle použilo v co největší míře svého vlivu a poskytlo veškerou podporu, kterou země bude potřebovat a požadovat; upozorňuje, že doposud nebyly vyřešeny případy, kdy byli zavražděni generál Ansumane Mane (2000) a Veríssimo Correia Seabra (2004), ani nebyli vypátráni, obžalováni a odsouzeni jejich vrazi; zdůrazňuje, že beztrestnost není řešením; |
| --- | --- |

3.

naléhavě žádá orgány Guiney-Bissau, aby důkladně prošetřily tyto zločiny a povolaly odpovědné osoby ke spravedlnosti, a vyzývá mezinárodní společenství, aby k dosažení tohoto cíle použilo v co největší míře svého vlivu a poskytlo veškerou podporu, kterou země bude potřebovat a požadovat; upozorňuje, že doposud nebyly vyřešeny případy, kdy byli zavražděni generál Ansumane Mane (2000) a Veríssimo Correia Seabra (2004), ani nebyli vypátráni, obžalováni a odsouzeni jejich vrazi; zdůrazňuje, že beztrestnost není řešením;

| 4. | vítá příslib armády respektovat ústavu Guiney-Bissau a naléhavě vyzývá k respektování ústavního pořádku v zemi; |
| --- | --- |

4.

vítá příslib armády respektovat ústavu Guiney-Bissau a naléhavě vyzývá k respektování ústavního pořádku v zemi;

| 5. | naléhavě žádá všechny strany, aby vyřešily rozpory politickou a mírovou cestou prostřednictvím orgánů Guiney-Bissau, a nesouhlasí s jakoukoli snahou změnit vládu neústavními prostředky; |
| --- | --- |

5.

naléhavě žádá všechny strany, aby vyřešily rozpory politickou a mírovou cestou prostřednictvím orgánů Guiney-Bissau, a nesouhlasí s jakoukoli snahou změnit vládu neústavními prostředky;

| 6. | doufá, že prezidentské volby se uskuteční během příštích 60 dnů, jak stanoví ústava, a vyzývá členské státy a mezinárodní společenství, aby zajistily, že Guineji-Bissau bude poskytnuta finanční a technická podpora, kterou bude potřebovat k uspořádání důvěryhodných voleb; |
| --- | --- |

6.

doufá, že prezidentské volby se uskuteční během příštích 60 dnů, jak stanoví ústava, a vyzývá členské státy a mezinárodní společenství, aby zajistily, že Guineji-Bissau bude poskytnuta finanční a technická podpora, kterou bude potřebovat k uspořádání důvěryhodných voleb;

| 7. | zdůrazňuje, že existuje nebezpečí, že dokud bude mít Guinea-Bissau strukturálně slabé orgány, zůstane i nadále nestabilní a nebude schopná vypořádat se bujnou korupcí nebo změnit svou úlohu klíčového překladiště drog; |
| --- | --- |

7.

zdůrazňuje, že existuje nebezpečí, že dokud bude mít Guinea-Bissau strukturálně slabé orgány, zůstane i nadále nestabilní a nebude schopná vypořádat se bujnou korupcí nebo změnit svou úlohu klíčového překladiště drog;

| 8. | vyzývá Radu, Komisi, členské státy, OSN, Africkou unii, Hospodářské společenství států západní Afriky (ECOWAS), Společenství portugalsky mluvících zemí (CPLP) a další členy mezinárodního společenství, aby monitorovaly vývoj v Guineji-Bissau a aby se podílely na zachování ústavního pořádku a nadále podporovaly úsilí o budování míru v zemi; |
| --- | --- |

8.

vyzývá Radu, Komisi, členské státy, OSN, Africkou unii, Hospodářské společenství států západní Afriky (ECOWAS), Společenství portugalsky mluvících zemí (CPLP) a další členy mezinárodního společenství, aby monitorovaly vývoj v Guineji-Bissau a aby se podílely na zachování ústavního pořádku a nadále podporovaly úsilí o budování míru v zemi;

| 9. | vyzývá k okamžitému zahájení rozhovorů mezi různými politickými frakcemi v zemi s cílem sestavit program, ke kterému se zúčastněné strany zavážou a který bude zahrnovat urychlení reforem v bezpečnostním sektoru, revizi volebního zákona, reformu veřejné správy, protikorupční opatření, makroekonomickou stabilizaci a konzultaci s občanskou společností o národním usmíření; |
| --- | --- |

9.

vyzývá k okamžitému zahájení rozhovorů mezi různými politickými frakcemi v zemi s cílem sestavit program, ke kterému se zúčastněné strany zavážou a který bude zahrnovat urychlení reforem v bezpečnostním sektoru, revizi volebního zákona, reformu veřejné správy, protikorupční opatření, makroekonomickou stabilizaci a konzultaci s občanskou společností o národním usmíření;

| 10. | vítá rozhodnutí společenství ECOWAS přijaté dne 3. března 2009 vyslat do Guiney-Bissau ministerskou delegaci složenou z ministrů Nigérie, Burkina Fasa, Kapverd, Gambie a Senegalu, kterou bude doprovázet předseda komise společenství ECOWAS, a podobné rozhodnutí, které přijalo ve stejný den Společenství portugalsky mluvících zemí, vyslat do Guiney-Bissau politickou misi vedenou portugalským ministrem zahraničních věcí, přičemž obě návštěvy by měly zapojit všechny zúčastněné strany do úsilí o obnovení důvěry mezi politickými činiteli, bezpečnostními složkami a občanskou společností a normalizaci stavu v zemi a nastolení ústavního pořádku; |
| --- | --- |

10.

vítá rozhodnutí společenství ECOWAS přijaté dne 3. března 2009 vyslat do Guiney-Bissau ministerskou delegaci složenou z ministrů Nigérie, Burkina Fasa, Kapverd, Gambie a Senegalu, kterou bude doprovázet předseda komise společenství ECOWAS, a podobné rozhodnutí, které přijalo ve stejný den Společenství portugalsky mluvících zemí, vyslat do Guiney-Bissau politickou misi vedenou portugalským ministrem zahraničních věcí, přičemž obě návštěvy by měly zapojit všechny zúčastněné strany do úsilí o obnovení důvěry mezi politickými činiteli, bezpečnostními složkami a občanskou společností a normalizaci stavu v zemi a nastolení ústavního pořádku;

| 11. | se znepokojením upozorňuje na hrozbu, kterou představuje překládka drog ze zemí tak vzdálených, jako je Kolumbie a Afghánistán, pro upevnění míru Guiney-Bissau a stability v západní Africe, a vyzývá agentury OSN, aby za řádné podpory společenství ECOWAS vypracovaly regionální plán opatření, jejichž cílem bude tento problém vyřešit; |
| --- | --- |

11.

se znepokojením upozorňuje na hrozbu, kterou představuje překládka drog ze zemí tak vzdálených, jako je Kolumbie a Afghánistán, pro upevnění míru Guiney-Bissau a stability v západní Africe, a vyzývá agentury OSN, aby za řádné podpory společenství ECOWAS vypracovaly regionální plán opatření, jejichž cílem bude tento problém vyřešit;

| 12. | vyzývá Komisi OSN pro budování míru, aby pokračovala v poskytování slíbené podpory (finanční i technické), zejména určené pro sektor bezpečnosti, správní reformy a boj proti pašování drog; |
| --- | --- |

12.

vyzývá Komisi OSN pro budování míru, aby pokračovala v poskytování slíbené podpory (finanční i technické), zejména určené pro sektor bezpečnosti, správní reformy a boj proti pašování drog;

| 13. | vyzývá Radu a Komisi, aby nadále poskytovaly v rámci mise EBOP na podporu reformy bezpečnostního sektoru v Republice Guinea-Bissau poradenství a pomoc, a podpořily tak reformu sektoru bezpečnosti, a aby podávaly zprávy o dosaženém pokroku; |
| --- | --- |

13.

vyzývá Radu a Komisi, aby nadále poskytovaly v rámci mise EBOP na podporu reformy bezpečnostního sektoru v Republice Guinea-Bissau poradenství a pomoc, a podpořily tak reformu sektoru bezpečnosti, a aby podávaly zprávy o dosaženém pokroku;

| 14. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám členských států, generálnímu tajemníkovi OSN a společenství ECOWAS, orgánům Africké unie, Smíšenému parlamentnímu shromáždění AKT–EU, sekretariátu Společenství portugalsky mluvících zemí a vládě a parlamentu Guiney-Bissau. |
| --- | --- |

14.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, vládám členských států, generálnímu tajemníkovi OSN a společenství ECOWAS, orgánům Africké unie, Smíšenému parlamentnímu shromáždění AKT–EU, sekretariátu Společenství portugalsky mluvících zemí a vládě a parlamentu Guiney-Bissau.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/181 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/181

---

Čtvrtek 12. března 2009Filipíny

P6_TA(2009)0144

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o Filipínách

2010/C 87 E/38

Evropský parlament,

s ohledem na prohlášení předsednictví jménem EU ze dne 15. září 2008 o situaci na Mindanau,

s ohledem na odvolání vyslanců Evropské unie a Spojených států amerických a zástupce vedoucího mise australského velvyslanectví ze dne 29. ledna 2009,

s ohledem na třetí zasedání třístranné komise zabývající se otázkou revize uplatňování mírové odhody mezi Frontou národního osvobození lidu Moro (Moro National Liberation Front, MNLF) a vládou Filipínské republiky z roku 1996, které se uskutečnilo ve dnech 11. až 13. března 2009,

s ohledem na společné prohlášení vlády Filipínské republiky a Národní demokratické fronty Filipín (National Democratic Front of the Philippines, NDFP) ze dne 1. září roku 1992 v Haagu a na první a druhé společné prohlášení v Oslu ze dne 14. února a 3. dubna 2004,

s ohledem na strategický dokument Komise o Filipínách na období 2007–2013, na program podpory mírového procesu v rámci nástroje stability a na jednání o dohodě o partnerství a spolupráci mezi EU a Filipínami,

s ohledem na svá předchozí usnesení o Filipínách, zejména na usnesení ze dne 26. dubna 2007 (1), a na opakovaně zdůrazněnou podporu mírových jednání mezi vládou Filipínské republiky a NDFP vyjádřenou v usnesení ze dne 17. července 1997 (2) a 14. ledna 1999 (3),

s ohledem na čl. 115 odst. 5 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že v rámci jedněch z nejdéle trvajících nepokojů v Asii několik ozbrojených skupin a zejména Islámská fronta osvobození lidu Moro (Moro Islamic Liberation Front, MILF) od roku 1969 bojuje na jihu Filipín s vládními jednotkami, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v rámci jedněch z nejdéle trvajících nepokojů v Asii několik ozbrojených skupin a zejména Islámská fronta osvobození lidu Moro (Moro Islamic Liberation Front, MILF) od roku 1969 bojuje na jihu Filipín s vládními jednotkami,

| B. | vzhledem k tomu, že si konflikt mezi vládou Filipínské republiky a povstalci z NDFP vyžádal více než 40 000 životů a že sporadické násilí přetrvává i navzdory rozhovorům o zastavení nepřátelství a míru konaným v roce 2003, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že si konflikt mezi vládou Filipínské republiky a povstalci z NDFP vyžádal více než 40 000 životů a že sporadické násilí přetrvává i navzdory rozhovorům o zastavení nepřátelství a míru konaným v roce 2003,

| C. | vzhledem k tomu, že nepřátelství mezi vládními jednotkami a MILF na Mindanau znovu vypuklo v srpnu 2008 poté, co Nejvyšší soud Filipín prohlásil protokol o dohodě o území předků uzavřený mezi MILF a vládou Filipínské republiky, na základě něhož by lid Bangsamoro získal značnou autonomii, za protiústavní, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že nepřátelství mezi vládními jednotkami a MILF na Mindanau znovu vypuklo v srpnu 2008 poté, co Nejvyšší soud Filipín prohlásil protokol o dohodě o území předků uzavřený mezi MILF a vládou Filipínské republiky, na základě něhož by lid Bangsamoro získal značnou autonomii, za protiústavní,

| D. | vzhledem k tomu, že nové boje si vyžádaly více než sto životů a vedly k vysídlení přibližně 300 000 osob, z nichž se mnohé stále nacházejí v evakuačních střediscích, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že nové boje si vyžádaly více než sto životů a vedly k vysídlení přibližně 300 000 osob, z nichž se mnohé stále nacházejí v evakuačních střediscích,

| E. | vzhledem k tomu, že Malajsie – zprostředkovatel jednání o míru – odvolala v dubnu 2008 z důvodu nedostatečného pokroku mírového procesu své pozorovatele z Mindanaa, ale je ochotna svou úlohu přehodnotit, pokud vláda Filipínské republiky jasně stanoví svou pozici při vyjednáváních, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že Malajsie – zprostředkovatel jednání o míru – odvolala v dubnu 2008 z důvodu nedostatečného pokroku mírového procesu své pozorovatele z Mindanaa, ale je ochotna svou úlohu přehodnotit, pokud vláda Filipínské republiky jasně stanoví svou pozici při vyjednáváních,

| F. | vzhledem k tomu, že v roce 2004 došlo k pozastavení mírových rozhovorů mezi vládou Filipínské republiky a NDFP a že norská vláda vyvíjí značné úsilí k tomu, aby obě strany přiměla k obnovení formálních jednání, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že v roce 2004 došlo k pozastavení mírových rozhovorů mezi vládou Filipínské republiky a NDFP a že norská vláda vyvíjí značné úsilí k tomu, aby obě strany přiměla k obnovení formálních jednání,

| G. | vzhledem k tomu, že od roku 2001 byly na Filipínách zabity či uneseny stovky aktivistů, odborářů, novinářů a náboženských vůdců a že vláda Filipínské republiky popírá jakoukoli účast svých bezpečnostních sil a armády na těchto politických vraždách, a to nehledě na dostatečné množství důkazů hovořících o opaku, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že od roku 2001 byly na Filipínách zabity či uneseny stovky aktivistů, odborářů, novinářů a náboženských vůdců a že vláda Filipínské republiky popírá jakoukoli účast svých bezpečnostních sil a armády na těchto politických vraždách, a to nehledě na dostatečné množství důkazů hovořících o opaku,

| H. | vzhledem k tomu, že v roce 2008 v řadě případů, místní soudy rozhodly o protiprávnosti zatýkání a věznění aktivistů a nařídily jejich propuštění, tito lidé však byli následně znovu uvězněni a obviněni ze vzpoury či vraždy, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že v roce 2008 v řadě případů, místní soudy rozhodly o protiprávnosti zatýkání a věznění aktivistů a nařídily jejich propuštění, tito lidé však byli následně znovu uvězněni a obviněni ze vzpoury či vraždy,

| I. | vzhledem k tomu, že soudnictví na Filipínách není nezávislé, jelikož právníci a soudci jsou také předmětem zastrašování a zabíjení, a vzhledem k tomu, že ohrožení svědků znemožňuje účinně vyšetřovat zločiny a stíhat osoby, které jsou za ně odpovědné, |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že soudnictví na Filipínách není nezávislé, jelikož právníci a soudci jsou také předmětem zastrašování a zabíjení, a vzhledem k tomu, že ohrožení svědků znemožňuje účinně vyšetřovat zločiny a stíhat osoby, které jsou za ně odpovědné,

| J. | vzhledem k tomu, že ve většině případů těchto poprav bez řádného soudu nebylo zahájeno formální trestní vyšetřování a pachatelé zůstávají nepotrestáni i přesto, že vláda tvrdí, že přijala opatření, která mají zastavit tyto popravy a postavit jejich pachatele před soud, |
| --- | --- |

J.

vzhledem k tomu, že ve většině případů těchto poprav bez řádného soudu nebylo zahájeno formální trestní vyšetřování a pachatelé zůstávají nepotrestáni i přesto, že vláda tvrdí, že přijala opatření, která mají zastavit tyto popravy a postavit jejich pachatele před soud,

| K. | vzhledem k tomu, že Rada OSN pro lidská práva situaci na Filipínách v dubnu 2009 vyšetřila a zdůraznila, že osoby odpovědné za popravy bez řádného procesu a za násilné zmizení osob zůstávají nepotrestány, vláda Filipínské republiky však odmítla doporučení ohledně vypracování zprávy, která by se touto otázkou dále zabývala, |
| --- | --- |

K.

vzhledem k tomu, že Rada OSN pro lidská práva situaci na Filipínách v dubnu 2009 vyšetřila a zdůraznila, že osoby odpovědné za popravy bez řádného procesu a za násilné zmizení osob zůstávají nepotrestány, vláda Filipínské republiky však odmítla doporučení ohledně vypracování zprávy, která by se touto otázkou dále zabývala,

| L. | vzhledem k tomu, že pokud mají být únosy a popravy bez řádného soudního procesu ukončeny, je nutné vyřešit hlavní příčiny násilností na Filipínách, které mají ekonomickou, sociální a kulturní povahu, |
| --- | --- |

L.

vzhledem k tomu, že pokud mají být únosy a popravy bez řádného soudního procesu ukončeny, je nutné vyřešit hlavní příčiny násilností na Filipínách, které mají ekonomickou, sociální a kulturní povahu,

| 1. | vyjadřuje své značné znepokojení nad stovkami tisíců osob vysídlených v rámci ostrova Mindanao, vyzývá vládu Filipínské republiky a MILF, aby se všemožně vynasnažily nastolit situaci, která by těmto lidem umožnila vrátit se domů, a vyzývá k rozsáhlé vnitrostátní i mezinárodní akci na ochranu vysídlených osob a na dosažení jejich rehabilitace; |
| --- | --- |

1.

vyjadřuje své značné znepokojení nad stovkami tisíců osob vysídlených v rámci ostrova Mindanao, vyzývá vládu Filipínské republiky a MILF, aby se všemožně vynasnažily nastolit situaci, která by těmto lidem umožnila vrátit se domů, a vyzývá k rozsáhlé vnitrostátní i mezinárodní akci na ochranu vysídlených osob a na dosažení jejich rehabilitace;

| 2. | je přesvědčen, že tento konflikt lze vyřešit pouze na základě dialogu a že ukončení těchto dlouhotrvajících nepokojů je v zájmu celkového rozvoje Filipín; |
| --- | --- |

2.

je přesvědčen, že tento konflikt lze vyřešit pouze na základě dialogu a že ukončení těchto dlouhotrvajících nepokojů je v zájmu celkového rozvoje Filipín;

| 3. | vyzývá vládu Filipínské republiky, aby neprodleně pokračovala v mírových rozhovorech s MILF a v návaznosti na výše zmíněné rozhodnutí Nejvyššího soudu jasně stanovila status a budoucnost protokolu o dohodě; vítá prohlášení vlády Filipínské republiky, že má v úmyslu upustit od prosazování předběžných podmínek, které jsou překážkou pokračování v rozhovorech; |
| --- | --- |

3.

vyzývá vládu Filipínské republiky, aby neprodleně pokračovala v mírových rozhovorech s MILF a v návaznosti na výše zmíněné rozhodnutí Nejvyššího soudu jasně stanovila status a budoucnost protokolu o dohodě; vítá prohlášení vlády Filipínské republiky, že má v úmyslu upustit od prosazování předběžných podmínek, které jsou překážkou pokračování v rozhovorech;

| 4. | vítá rozhovory mezi vládou Filipínské republiky a NDFP, ke kterým za přispění Norska došlo v listopadu 2008 v Oslu, a doufá, že i v tomto případě bude možné urychleně pokračovat ve formálních jednáních; vyzývá zúčastněné strany, aby plnily své bilaterální dohody v rámci společného monitorovacího výboru, sešly se v souladu s komplexní dohodou o dodržování lidských práv a mezinárodního humanitárního práva (CARHRIHL) a umožnily společné vyšetřování případů porušování lidských práv; |
| --- | --- |

4.

vítá rozhovory mezi vládou Filipínské republiky a NDFP, ke kterým za přispění Norska došlo v listopadu 2008 v Oslu, a doufá, že i v tomto případě bude možné urychleně pokračovat ve formálních jednáních; vyzývá zúčastněné strany, aby plnily své bilaterální dohody v rámci společného monitorovacího výboru, sešly se v souladu s komplexní dohodou o dodržování lidských práv a mezinárodního humanitárního práva (CARHRIHL) a umožnily společné vyšetřování případů porušování lidských práv;

| 5. | žádá Radu a Komisi, aby zúčastněným stranám poskytla při uplatňování dohody CARHRIHL podporu a pomoc, a to zejména prostřednictvím rozvojových programů, programů zaměřených na poskytování pomoci a programů obnovy; |
| --- | --- |

5.

žádá Radu a Komisi, aby zúčastněným stranám poskytla při uplatňování dohody CARHRIHL podporu a pomoc, a to zejména prostřednictvím rozvojových programů, programů zaměřených na poskytování pomoci a programů obnovy;

| 6. | vyzývá Evropskou radu a Komisi, aby podpořily vládu Filipínské republiky v jejím úsilí dostat se v mírových rozhovorech dále, a to i ve funkci prostředníka, pokud o to budou požádány, a také na základě pomoci, jež by poskytly mezinárodnímu monitorovacímu týmu, který dohlíží na dodržování příměří mezi armádou a MILF; |
| --- | --- |

6.

vyzývá Evropskou radu a Komisi, aby podpořily vládu Filipínské republiky v jejím úsilí dostat se v mírových rozhovorech dále, a to i ve funkci prostředníka, pokud o to budou požádány, a také na základě pomoci, jež by poskytly mezinárodnímu monitorovacímu týmu, který dohlíží na dodržování příměří mezi armádou a MILF;

| 7. | navrhuje, že by na základě silnějšího mandátu pro vedení vyšetřování a předem dohodnutého zveřejňování jeho výsledků mohla být posílena role mezinárodního monitorovacího týmu; |
| --- | --- |

7.

navrhuje, že by na základě silnějšího mandátu pro vedení vyšetřování a předem dohodnutého zveřejňování jeho výsledků mohla být posílena role mezinárodního monitorovacího týmu;

| 8. | vyzývá vládu Filipínské republiky, aby navýšila prostředky určené na rozvojovou pomoc poskytovanou Mindanau s cílem zlepšit zoufalé životní podmínky místních obyvatel, a vítá finanční podporu přesahující 13 miliónů EUR ve formě potravinové a jiné pomoci, kterou EU poskytla Mindanau od srpna 2008, kdy byly boje znovu zahájeny; |
| --- | --- |

8.

vyzývá vládu Filipínské republiky, aby navýšila prostředky určené na rozvojovou pomoc poskytovanou Mindanau s cílem zlepšit zoufalé životní podmínky místních obyvatel, a vítá finanční podporu přesahující 13 miliónů EUR ve formě potravinové a jiné pomoci, kterou EU poskytla Mindanau od srpna 2008, kdy byly boje znovu zahájeny;

| 9. | vyjadřuje své značné znepokojení nad stovkami případů poprav politických aktivistů a novinářů bez řádného soudního procesu, k nimž na Filipínách v posledních letech došlo, a nad úlohou, kterou bezpečnostní složky sehrály při jejich organizaci a provedení; |
| --- | --- |

9.

vyjadřuje své značné znepokojení nad stovkami případů poprav politických aktivistů a novinářů bez řádného soudního procesu, k nimž na Filipínách v posledních letech došlo, a nad úlohou, kterou bezpečnostní složky sehrály při jejich organizaci a provedení;

| 10. | vyzývá vládu Filipínské republiky, aby vyšetřila případy poprav provedených bez řádného soudního procesu a násilných zmizení; vyzývá ji zároveň, aby zavedla nezávislý monitorovací systém, který by dohlížel na průběh vyšetřování a na to, že se pachatelé dostanou před soud; |
| --- | --- |

10.

vyzývá vládu Filipínské republiky, aby vyšetřila případy poprav provedených bez řádného soudního procesu a násilných zmizení; vyzývá ji zároveň, aby zavedla nezávislý monitorovací systém, který by dohlížel na průběh vyšetřování a na to, že se pachatelé dostanou před soud;

| 11. | vyzývá vládu Filipínské republiky, aby přijala opatření zaměřená na ukončení systematického zastrašování a vydírání politických aktivistů a aktivistů v oblasti lidských práv, členů občanské společnosti, novinářů a svědků v případě trestního stíhání a aby zajistila skutečně účinnou ochranu svědků; |
| --- | --- |

11.

vyzývá vládu Filipínské republiky, aby přijala opatření zaměřená na ukončení systematického zastrašování a vydírání politických aktivistů a aktivistů v oblasti lidských práv, členů občanské společnosti, novinářů a svědků v případě trestního stíhání a aby zajistila skutečně účinnou ochranu svědků;

| 12. | opakuje svůj požadavek určený filipínským orgánům, aby umožnily zvláštním subjektům OSN, které se zabývají otázkou ochrany lidských práv, neomezený vstup do země; rovněž požaduje, aby tyto orgány neprodleně schválily a uplatňovaly zákony, kterými by se do právního řádu této země dostaly nástroje na ochranu mezinárodních lidských práv, které byly ratifikovány (např. zákony proti mučení a případům násilného zmizení); |
| --- | --- |

12.

opakuje svůj požadavek určený filipínským orgánům, aby umožnily zvláštním subjektům OSN, které se zabývají otázkou ochrany lidských práv, neomezený vstup do země; rovněž požaduje, aby tyto orgány neprodleně schválily a uplatňovaly zákony, kterými by se do právního řádu této země dostaly nástroje na ochranu mezinárodních lidských práv, které byly ratifikovány (např. zákony proti mučení a případům násilného zmizení);

| 13. | vyzývá Radu a Komisi, aby zajistily, že finanční pomoc EU poskytnutá za účelem podpory hospodářského rozvoje Filipín bude doprovázena kontrolou, zda nedochází k možnému porušování hospodářských, sociálních a kulturních práv, se zvláštním zřetelem na podporu dialogu a zapojení všech skupin společnosti; |
| --- | --- |

13.

vyzývá Radu a Komisi, aby zajistily, že finanční pomoc EU poskytnutá za účelem podpory hospodářského rozvoje Filipín bude doprovázena kontrolou, zda nedochází k možnému porušování hospodářských, sociálních a kulturních práv, se zvláštním zřetelem na podporu dialogu a zapojení všech skupin společnosti;

| 14. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, prezidentovi a vládě Filipínské republiky, MILF, NDFP, vysokému představiteli OSN pro lidská práva a vládám členských zemí sdružení ASEAN. |
| --- | --- |

14.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, prezidentovi a vládě Filipínské republiky, MILF, NDFP, vysokému představiteli OSN pro lidská práva a vládám členských zemí sdružení ASEAN.

---

(1)  Úř. věst. C 74 E, 20.3.2008, s. 788.

(2)  Úř. věst. C 286, 22.9.1997, s. 245.

(3)  Úř. věst. C 104, 14.4.1999, s. 116.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/183 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/183

---

Čtvrtek 12. března 2009Vyhoštění nevládních organizací z Dárfúru

P6_TA(2009)0145

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 o vyhoštění nevládních organizací z Dárfúru

2010/C 87 E/39

Evropský parlament,

s ohledem na prohlášení předsednictví jménem Evropské unie v návaznosti na rozhodnutí Mezinárodního trestního soudu týkající se zatykače na súdánského prezidenta Omara Hasana al-Bašíra ze dne 6. března 2009,

s ohledem na prohlášení komisaře Louise Michela ze dne 5. března 2009 o vyhoštění humanitárních nevládních organizací ze Súdánu,

s ohledem na svá předchozí usnesení o situaci v Súdánu a v Dárfúru, pomocí nichž vyjádřil zejména svou trvalou podporu Mezinárodního trestního soudu,

s ohledem na Římský statut Mezinárodního trestního soudu, který vstoupil v platnost dne 1. července 2002,

s ohledem na rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 1593 (2005) přijatou dne 31. března 2005, na základě níž byla situace v Dárfúru postoupena Mezinárodnímu trestnímu soudu,

s ohledem na čl. 115 odst. 5 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že dne 4. března 2009 senát Mezinárodního trestního soudu v předběžném řízení vydal zatykač na súdánského prezidenta Omara Hasana al-Bašíra v souvislosti s údajnými zločiny proti lidskosti a s válečnými zločiny v súdánské provincii Dárfúr zasažené konfliktem, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že dne 4. března 2009 senát Mezinárodního trestního soudu v předběžném řízení vydal zatykač na súdánského prezidenta Omara Hasana al-Bašíra v souvislosti s údajnými zločiny proti lidskosti a s válečnými zločiny v súdánské provincii Dárfúr zasažené konfliktem,

| B. | vzhledem k tomu, že v reakci na rozhodnutí Mezinárodního trestního soudu súdánská vláda rozhodla o vyhoštění 13 předních nevládních organizací z Dárfúru, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že v reakci na rozhodnutí Mezinárodního trestního soudu súdánská vláda rozhodla o vyhoštění 13 předních nevládních organizací z Dárfúru,

| C. | vzhledem k tomu, že agentury humanitární pomoci v Dárfúru provádějí největší humanitární operaci na světě; vzhledem k tomu, že podle údajů OSN potřebuje pomoc téměř 4,7 milionu lidí včetně 2,7 milionu vnitřně vysídlených lidí, |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že agentury humanitární pomoci v Dárfúru provádějí největší humanitární operaci na světě; vzhledem k tomu, že podle údajů OSN potřebuje pomoc téměř 4,7 milionu lidí včetně 2,7 milionu vnitřně vysídlených lidí,

| D. | vzhledem k tomu, že vyhoštění agentur humanitární pomoci by mohlo vést ke zvýšené úmrtnosti a nemocnosti v důsledku přerušení zdravotních služeb a propuknutí nakažlivých nemocí, jako je průjem a infekce dýchacího ústrojí; vzhledem k tomu, že k důsledkům vyhoštění může patřit také pokles imunizace a zvýšená úmrtnost dětí, pokud nebudou mít přístup k léčebné výživě a nutričním službám, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že vyhoštění agentur humanitární pomoci by mohlo vést ke zvýšené úmrtnosti a nemocnosti v důsledku přerušení zdravotních služeb a propuknutí nakažlivých nemocí, jako je průjem a infekce dýchacího ústrojí; vzhledem k tomu, že k důsledkům vyhoštění může patřit také pokles imunizace a zvýšená úmrtnost dětí, pokud nebudou mít přístup k léčebné výživě a nutričním službám,

| E. | vzhledem k tomu, že nevládní organizace byly vyhoštěny v době, kdy jsou jejich služby životně důležité, zejména proto, že v současné době je v západním Dárfúru epidemie meningitidy; vzhledem k tomu, že v důsledku vyhoštění budou mít ti, co jí trpí, pouze velmi omezený nebo vůbec žádný přístup k lékařské pomoci, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že nevládní organizace byly vyhoštěny v době, kdy jsou jejich služby životně důležité, zejména proto, že v současné době je v západním Dárfúru epidemie meningitidy; vzhledem k tomu, že v důsledku vyhoštění budou mít ti, co jí trpí, pouze velmi omezený nebo vůbec žádný přístup k lékařské pomoci,

| F. | vzhledem k tomu, že doktrína OSN o „odpovědnosti za ochranu“ stanovuje, že v případě, kdy vnitrostátní orgány zjevně nejsou schopny chránit své obyvatelstvo, mají povinnost poskytnout potřebnou ochranu jiní, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že doktrína OSN o „odpovědnosti za ochranu“ stanovuje, že v případě, kdy vnitrostátní orgány zjevně nejsou schopny chránit své obyvatelstvo, mají povinnost poskytnout potřebnou ochranu jiní,

| G. | vzhledem k tomu, že vláda Súdánu je jako členská země OSN povinna spolupracovat s Mezinárodním trestním soudem v duchu rezoluce č. 1593(2005), kterou Rada bezpečnosti přijala na základě svých pravomocí podle kapitoly 7, |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že vláda Súdánu je jako členská země OSN povinna spolupracovat s Mezinárodním trestním soudem v duchu rezoluce č. 1593(2005), kterou Rada bezpečnosti přijala na základě svých pravomocí podle kapitoly 7,

| H. | vzhledem k tomu, že je hluboce znepokojen tím, že od vydání zatykače vláda Súdánu opakovaně odmítala spolupracovat s Mezinárodním trestním soudem a několikanásobně se fakticky postavila proti Mezinárodnímu trestnímu soudu a mezinárodnímu společenství, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že je hluboce znepokojen tím, že od vydání zatykače vláda Súdánu opakovaně odmítala spolupracovat s Mezinárodním trestním soudem a několikanásobně se fakticky postavila proti Mezinárodnímu trestnímu soudu a mezinárodnímu společenství,

| 1. | důrazně odsuzuje vyhoštění 13 agentur humanitárních pomoci z Dárfúru v reakci na mezinárodní zatykač na prezidenta al-Bašíra vydaný Mezinárodním trestním soudem dne 4. března 2009; |
| --- | --- |

1.

důrazně odsuzuje vyhoštění 13 agentur humanitárních pomoci z Dárfúru v reakci na mezinárodní zatykač na prezidenta al-Bašíra vydaný Mezinárodním trestním soudem dne 4. března 2009;

| 2. | žádá okamžité a bezpodmínečné propuštění všech humanitárních pracovníků belgické sekce organizace Médecins sans frontières (Lékaři bez hranic, MSF), kteří byli dne 11. března 2009 uneseni z jejich kanceláří MSF-Belgique ve Saraf-Umra, 200 kilometrů na západ od El-Facher, hlavního města severního Dárfúru, |
| --- | --- |

2.

žádá okamžité a bezpodmínečné propuštění všech humanitárních pracovníků belgické sekce organizace Médecins sans frontières (Lékaři bez hranic, MSF), kteří byli dne 11. března 2009 uneseni z jejich kanceláří MSF-Belgique ve Saraf-Umra, 200 kilometrů na západ od El-Facher, hlavního města severního Dárfúru,

| 3. | je velmi znepokojen bezprostředním dopadem vyhoštění na poskytování humanitární pomoci, která je pro stovky tisíc lidí životně důležitá; |
| --- | --- |

3.

je velmi znepokojen bezprostředním dopadem vyhoštění na poskytování humanitární pomoci, která je pro stovky tisíc lidí životně důležitá;

| 4. | žádá, aby vláda Súdánu okamžitě zrušila své rozhodnutí o vyhoštění 13 agentur humanitární pomoci a umožnila jim pokračovat v jejich důležité práci, která má zajistit přežití ohroženého obyvatelstva v Dárfúru; vyzývá Radu a Komisi, aby zvýšily své úsilí vůči Africké unii, Lize arabských států a Číně, aby přesvědčily súdánskou vládu, že má toto rozhodnutí zrušit; |
| --- | --- |

4.

žádá, aby vláda Súdánu okamžitě zrušila své rozhodnutí o vyhoštění 13 agentur humanitární pomoci a umožnila jim pokračovat v jejich důležité práci, která má zajistit přežití ohroženého obyvatelstva v Dárfúru; vyzývá Radu a Komisi, aby zvýšily své úsilí vůči Africké unii, Lize arabských států a Číně, aby přesvědčily súdánskou vládu, že má toto rozhodnutí zrušit;

| 5. | vyzývá súdánskou vládu, aby uskutečnila pozitivní kroky, které by zajistily, že obránci lidských práv v Súdánu nebudou pronásledováni, pokud se vysloví na podporu rozhodnutí Mezinárodního trestního soudu, a aby upustila od obtěžování a zastrašování obránců lidských práv; |
| --- | --- |

5.

vyzývá súdánskou vládu, aby uskutečnila pozitivní kroky, které by zajistily, že obránci lidských práv v Súdánu nebudou pronásledováni, pokud se vysloví na podporu rozhodnutí Mezinárodního trestního soudu, a aby upustila od obtěžování a zastrašování obránců lidských práv;

| 6. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, zvláštnímu zástupci EU pro Súdán, súdánské vládě, vládám a parlamentům členských států EU a členům Rady bezpečnosti OSN, orgánům Africké unie, orgánům Ligy arabských států a žalobci Mezinárodního trestního soudu. |
| --- | --- |

6.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi, zvláštnímu zástupci EU pro Súdán, súdánské vládě, vládám a parlamentům členských států EU a členům Rady bezpečnosti OSN, orgánům Africké unie, orgánům Ligy arabských států a žalobci Mezinárodního trestního soudu.

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropský parlament ZASEDÁNÍ 2008–2009 Dílčí zasedání dne 10. do 12. března 2009 Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 234 E, 29.9.2009 PŘIJATÉ TEXTY

Středa 11. března 2009

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/186 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/186

---

Středa 11. března 2009Jednací řád: prodloužení uplatňování článku 139

P6_TA(2009)0116

Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o prodloužení doby uplatňování článku 139 jednacího řádu Evropského parlamentu do konce sedmého volebního období Parlamentu

2010/C 87 E/40

Evropský parlament,

s ohledem na článek 290 Smlouvy o ES,

s ohledem na nařízení Rady č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (1), naposledy pozměněné nařízením Rady (ES) č. 920/2005 (2),

s ohledem na pravidla pro uplatňování mnohojazyčnosti přijatá předsednictvem dne 17. listopadu 2008,

s ohledem na rozhodnutí předsednictva ze dne 13. prosince 2006 o uplatňování výjimky z ustanovení článku 138 a následně na jeho rozhodnutí prodloužit dobu uplatňování výjimky do konce současného volebního období Parlamentu,

s ohledem na články 138 a 139 jednacího řádu,

| A. | vzhledem k tomu, že v souladu s čl. 138 musí být veškeré dokumenty Parlamentu vyhotovovány ve všech úředních jazycích a každý poslanec má právo hovořit v Parlamentu úředním jazykem dle svého výběru, přičemž je zajištěno tlumočení do ostatních úředních jazyků, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v souladu s čl. 138 musí být veškeré dokumenty Parlamentu vyhotovovány ve všech úředních jazycích a každý poslanec má právo hovořit v Parlamentu úředním jazykem dle svého výběru, přičemž je zajištěno tlumočení do ostatních úředních jazyků,

| B. | vzhledem k tomu, že podle článku 139 jsou výjimky z ustanovení článku 138 přípustné do konce šestého volebního období Parlamentu v případě, že pro některý z úředních jazyků není přes náležitá opatření k dispozici dostatečný počet lingvistů; vzhledem k tomu, že u každého úředního jazyka, u něhož se považuje za nezbytné výjimku použít, zjistí předsednictvo na základě návrhu generálního tajemníka, zda jsou splněny příslušné podmínky, a přezkoumá své rozhodnutí každých šest měsíců, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že podle článku 139 jsou výjimky z ustanovení článku 138 přípustné do konce šestého volebního období Parlamentu v případě, že pro některý z úředních jazyků není přes náležitá opatření k dispozici dostatečný počet lingvistů; vzhledem k tomu, že u každého úředního jazyka, u něhož se považuje za nezbytné výjimku použít, zjistí předsednictvo na základě návrhu generálního tajemníka, zda jsou splněny příslušné podmínky, a přezkoumá své rozhodnutí každých šest měsíců,

| C. | vzhledem k tomu, že dne 13. prosince 2006 předsednictvo uznalo, že nedostatečné pokrytí maltštiny, rumunštiny, bulharštiny a irštiny působí takové potíže, že jsou v případě každého z těchto jazyků splněny podmínky pro uplatnění výjimky z ustanovení článku 138; vzhledem k tomu, že na základě pozdějšího rozhodnutí předsednictva bylo uplatňování těchto výjimek prodlouženo od 1. ledna 2009 do konce volebního období Parlamentu, použije se výjimka pro bulharštinu a rumunštinu (tlumočení), češtinu (tlumočení během českého předsednictví v Radě), maltštinu (tlumočení a překlad) a irštinu (tlumočení, překlad a jazykově-právní revize), |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že dne 13. prosince 2006 předsednictvo uznalo, že nedostatečné pokrytí maltštiny, rumunštiny, bulharštiny a irštiny působí takové potíže, že jsou v případě každého z těchto jazyků splněny podmínky pro uplatnění výjimky z ustanovení článku 138; vzhledem k tomu, že na základě pozdějšího rozhodnutí předsednictva bylo uplatňování těchto výjimek prodlouženo od 1. ledna 2009 do konce volebního období Parlamentu, použije se výjimka pro bulharštinu a rumunštinu (tlumočení), češtinu (tlumočení během českého předsednictví v Radě), maltštinu (tlumočení a překlad) a irštinu (tlumočení, překlad a jazykově-právní revize),

| D. | vzhledem k tomu, že pokud jde o irštinu, nařízení Rady (ES) č. 920/2005 zavádí dočasná (obnovitelná) odchylná opatření uplatňovaná po dobu pěti let, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že pokud jde o irštinu, nařízení Rady (ES) č. 920/2005 zavádí dočasná (obnovitelná) odchylná opatření uplatňovaná po dobu pěti let,

| E. | vzhledem k tomu, že navzdory všem patřičným opatřením se neočekává, že by kapacita týkající se irštiny a maltštiny umožnila plné tlumočení do těchto jazyků od začátku sedmého volebního období Parlamentu; vzhledem k tomu, že i když bude během sedmého volebního období Parlamentu pro některé další jazyky zajištěna dostatečná kapacita a pokryjí se potřeby vyplývající z běžných činností Parlamentu, počet tlumočníků nemusí být dostatečný k plnému pokrytí všech mimořádných potřeb očekávaných během předsednictví dotyčných členských států v Radě, |
| --- | --- |

E.

vzhledem k tomu, že navzdory všem patřičným opatřením se neočekává, že by kapacita týkající se irštiny a maltštiny umožnila plné tlumočení do těchto jazyků od začátku sedmého volebního období Parlamentu; vzhledem k tomu, že i když bude během sedmého volebního období Parlamentu pro některé další jazyky zajištěna dostatečná kapacita a pokryjí se potřeby vyplývající z běžných činností Parlamentu, počet tlumočníků nemusí být dostatečný k plnému pokrytí všech mimořádných potřeb očekávaných během předsednictví dotyčných členských států v Radě,

| F. | vzhledem k tomu, že se i přes trvalou a pokračující interinstitucionální snahu očekává, že počet kvalifikovaných překladatelů a právníků-lingvistů bude pro irštinu natolik omezen, že v blízké budoucnosti může být zajištěno pouze její snížené jazykové pokrytí; vzhledem k tomu, že podle nařízení Rady (ES) č. 920/2005 právní předpisy Evropské unie přijaté do 1. ledna 2007 („Acquis“) nemusí být překládány do irštiny; vzhledem k tomu, že v důsledku odchylných opatření stanovených v tomto nařízení jsou v současné době do irštiny překládány pouze návrhy nařízení Komise přijímané postupem spolurozhodování, a vzhledem k tomu, že po dobu trvání této situace útvary Parlamentu nebudou moci připravit ostatní druhy právního aktu v irské verzi, |
| --- | --- |

F.

vzhledem k tomu, že se i přes trvalou a pokračující interinstitucionální snahu očekává, že počet kvalifikovaných překladatelů a právníků-lingvistů bude pro irštinu natolik omezen, že v blízké budoucnosti může být zajištěno pouze její snížené jazykové pokrytí; vzhledem k tomu, že podle nařízení Rady (ES) č. 920/2005 právní předpisy Evropské unie přijaté do 1. ledna 2007 („Acquis“) nemusí být překládány do irštiny; vzhledem k tomu, že v důsledku odchylných opatření stanovených v tomto nařízení jsou v současné době do irštiny překládány pouze návrhy nařízení Komise přijímané postupem spolurozhodování, a vzhledem k tomu, že po dobu trvání této situace útvary Parlamentu nebudou moci připravit ostatní druhy právního aktu v irské verzi,

| G. | vzhledem k tomu, že během sedmého volebního období Parlamentu mohou do Evropské unie přistoupit další evropské státy; vzhledem k tomu, že je možné, že pro nové jazyky nebude ode dne jejich vstupu zajištěn dostatečný počet lingvistů, což bude vyžadovat přijetí přechodných opatření; |
| --- | --- |

G.

vzhledem k tomu, že během sedmého volebního období Parlamentu mohou do Evropské unie přistoupit další evropské státy; vzhledem k tomu, že je možné, že pro nové jazyky nebude ode dne jejich vstupu zajištěn dostatečný počet lingvistů, což bude vyžadovat přijetí přechodných opatření;

| H. | vzhledem k tomu, že čl. 139 odst. 4 stanoví, že na základě odůvodněného doporučení předsednictva může Parlament na konci volebního období Parlamentu rozhodnout o prodloužení doby uplatňování tohoto článku, |
| --- | --- |

H.

vzhledem k tomu, že čl. 139 odst. 4 stanoví, že na základě odůvodněného doporučení předsednictva může Parlament na konci volebního období Parlamentu rozhodnout o prodloužení doby uplatňování tohoto článku,

| I. | vzhledem k tomu, že s ohledem na tyto důvody předsednictvo doporučilo, aby byla doba uplatňování článku 139 prodloužena do konce sedmého volebního období Parlamentu; |
| --- | --- |

I.

vzhledem k tomu, že s ohledem na tyto důvody předsednictvo doporučilo, aby byla doba uplatňování článku 139 prodloužena do konce sedmého volebního období Parlamentu;

| 1. | přijímá rozhodnutí prodloužit dobu uplatňování článku 139 jednacího řádu Parlamentu do konce sedmého volebního období Parlamentu; |
| --- | --- |

1.

přijímá rozhodnutí prodloužit dobu uplatňování článku 139 jednacího řádu Parlamentu do konce sedmého volebního období Parlamentu;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby pro informaci předal toto rozhodnutí Radě a Komisi. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby pro informaci předal toto rozhodnutí Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. 17, 6.10.1958, s. 385.

(2)  Úř. věst. L 156, 18.6.2005, s. 3.

---

III Přípravné akty

Evropský parlament ZASEDÁNÍ 2008–2009 Dílčí zasedání dne 10. do 12. března 2009 Zápis z tohoto zasedání byl zveřejněn v Úř. věst. C 234 E, 29.9.2009 PŘIJATÉ TEXTY

Úterý 10. března 2009

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/188 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/188

---

Úterý 10. března 2009Dohoda mezi ES a Arménií: letecké služby *

P6_TA(2009)0082

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Arménskou republikou o některých aspektech leteckých služeb (KOM(2007)0729 – C6-0519/2008 – 2007/0251(CNS))

2010/C 87 E/41

(Postup konzultace)

Evropský parlament,

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (KOM(2007)0729),

s ohledem na čl. 80 odst. 2 a čl. 300 odst. 2 první pododstavec první větu Smlouvy o ES,

s ohledem na čl. 300 odst. 3 první pododstavec Smlouvy o ES, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C6-0519/2008),

s ohledem na článek 51, čl. 83 odst. 7 a čl. 43 odst. 1 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A6-0049/2009),

| 1. | schvaluje uzavření dohody; |
| --- | --- |

1.

schvaluje uzavření dohody;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Arménské republiky. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Arménské republiky.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/188 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/188

---

Úterý 10. března 2009Dohoda mezi ES a Izraelem: letecké služby *

P6_TA(2009)0083

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o návrhu rozhodnutí Rady o uzavření Dohody mezi Evropským společenstvím a Státem Izrael o některých aspektech leteckých služeb (KOM(2008)0178 – C6-0520/2008 – 2008/0068(CNS))

2010/C 87 E/42

(Postup konzultace)

Evropský parlament,

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady (KOM(2008)0178),

s ohledem na čl. 80 odst. 2 a čl. 300 odst. 2 první pododstavec první větu Smlouvy o ES,

s ohledem na čl. 300 odst. 3 první pododstavec Smlouvy o ES, podle kterého Rada konzultovala návrh s Parlamentem (C6-0520/2008),

s ohledem na článek 51 a čl. 83 odst. 7 a čl. 43 odst. 1 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch (A6-0059/2009),

| 1. | schvaluje uzavření dohody; |
| --- | --- |

1.

schvaluje uzavření dohody;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Státu Izrael. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi, vládám a parlamentům členských států a Státu Izrael.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/189 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/189

---

Úterý 10. března 2009Dodatkový protokol k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Jihoafrickou republikou s ohledem na přistoupení Bulharska a Rumunska k EU ***

P6_TA(2009)0084

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 k návrhu rozhodnutí Rady o uzavření dodatkového protokolu k Dohodě o obchodu, rozvoji a spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Jihoafrickou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii (16447/2008 – KOM(2008)0749 – C6-0017/2009 – 2008/0212(AVC))

2010/C 87 E/43

(Postup souhlasu)

Evropský parlament,

s ohledem na dokument Rady (16447/2008),

s ohledem na žádost o souhlas předloženou Radou v souladu s čl. 300 odst. 3 druhým pododstavcem, s článkem 310 a čl. 300 odst. 2 prvním pododstavcem Smlouvy o ES (C6-0017/2009),

s ohledem na článek 75 a čl. 83 odst. 7 jednacího řádu,

s ohledem na doporučení Výboru pro rozvoj (A6-0073/2009),

| 1. | souhlasí s uzavřením dodatkového protokolu; |
| --- | --- |

1.

souhlasí s uzavřením dodatkového protokolu;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/190 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/190

---

Úterý 10. března 2009Požadavky pro schvalování typu motorových vozidel ohledně obecné bezpečnosti ***I

P6_TA(2009)0092

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel ohledně obecné bezpečnosti (KOM(2008)0316 – C6-0210/2008 – 2008/0100(COD))

2010/C 87 E/44

(Postup spolurozhodování: první čtení)

Evropský parlament,

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2008)0316),

s ohledem na čl. 251 odst. 2 a článek 95 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6-0210/2008),

s ohledem na článek 51 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů a stanovisko Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A6-0482/2008),

| 1. | schvaluje pozměněný návrh Komise; |
| --- | --- |

1.

schvaluje pozměněný návrh Komise;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě a Komisi. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě a Komisi.

---

Úterý 10. března 2009P6_TC1-COD(2008)0100

Postoj Evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 10. března 2009 k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. .../2009 o požadavcích pro schvalování typu motorových vozidel, jejich přípojných vozidel a systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla z hlediska obecné bezpečnosti

(Vzhledem k tomu, že bylo dosaženo dohody mezi Evropským parlamentem a Radou, postoj Evropského parlamentu v prvním čtení odpovídá konečnému znění legislativního aktu, nařízení (ES) č. 661/2009.)

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/191 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/191

---

Úterý 10. března 2009Průmyslové emise (integrovaná prevence a omezování znečištění) (přepracované znění) ***I

P6_TA(2009)0093

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (přepracované znění) (KOM(2007)0844 – C6-0002/2008 – 2007/0286(COD))

2010/C 87 E/45

(Postup spolurozhodování: přepracované znění)

Evropský parlament,

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2007)0844),

s ohledem na čl. 251 odst. 2 a čl. 175 odst. 1 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6-0002/2008),

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody přepracování právních aktů (1),

s ohledem na dopis Výboru pro právní záležitosti ze dne 10. září 2008 určený Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin v souladu s čl. 80a odst. 3 jednacího řádu,

s ohledem na články 80a a 51 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a stanovisko Výboru pro právní záležitosti (A6-0046/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že podle poradní skupiny složené ze zástupců právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise daný návrh neobsahuje žádné jiné věcné změny než ty, které byly jako takové v návrhu označeny, a vzhledem k tomu, že pokud jde o kodifikaci nezměněných ustanovení stávajících znění, je návrh prostou kodifikací těchto znění bez jakékoli změny jejich věcného obsahu, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že podle poradní skupiny složené ze zástupců právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise daný návrh neobsahuje žádné jiné věcné změny než ty, které byly jako takové v návrhu označeny, a vzhledem k tomu, že pokud jde o kodifikaci nezměněných ustanovení stávajících znění, je návrh prostou kodifikací těchto znění bez jakékoli změny jejich věcného obsahu,

| 1. | schvaluje návrh Komise pozměněný podle doporučení poradní pracovní skupiny složené ze zástupců právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise a začleňující technické úpravy schválené Výborem pro právní záležitosti i níže uvedené úpravy; |
| --- | --- |

1.

schvaluje návrh Komise pozměněný podle doporučení poradní pracovní skupiny složené ze zástupců právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise a začleňující technické úpravy schválené Výborem pro právní záležitosti i níže uvedené úpravy;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Úterý 10. března 2009P6_TC1-COD(2007)0286

Postoj evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 10. března 2009 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/.../ES o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (přepracované znění)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 175 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise║,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ve směrnici Rady 78/176/EHS ze dne 20. února 1978 o odpadech z průmyslu oxidu titaničitého (4), směrnici Rady 82/883/EHS ze dne 3. prosince 1982 o postupech monitorování životního prostředí ovlivněného vypouštěním odpadů z průmyslu oxidu titaničitého a dozoru nad ním (5), směrnici Rady 92/112/EHS ze dne 15. prosince 1992 o postupech harmonizace programů snižování a úplného vyloučení znečišťování odpady z průmyslu oxidu titaničitého (6), směrnici Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění (7), směrnici Rady 1999/13/ES ze dne 11. března 1999 o omezování emisí těkavých organických sloučenin vznikajících při používání organických rozpouštědel při některých činnostech a v některých zařízeních (8), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/76/ES ze dne 4. prosince 2000 o spalování odpadů (9) a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/80/ES ze dne 23. října 2001 o omezení emisí některých znečišťujících látek do ovzduší z velkých spalovacích zařízení (10) je třeba provést několik podstatných změn. Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by tyto směrnice měly být přepracovány. |
| --- | --- |

(1)

Ve směrnici Rady 78/176/EHS ze dne 20. února 1978 o odpadech z průmyslu oxidu titaničitého (4), směrnici Rady 82/883/EHS ze dne 3. prosince 1982 o postupech monitorování životního prostředí ovlivněného vypouštěním odpadů z průmyslu oxidu titaničitého a dozoru nad ním (5), směrnici Rady 92/112/EHS ze dne 15. prosince 1992 o postupech harmonizace programů snižování a úplného vyloučení znečišťování odpady z průmyslu oxidu titaničitého (6), směrnici Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění (7), směrnici Rady 1999/13/ES ze dne 11. března 1999 o omezování emisí těkavých organických sloučenin vznikajících při používání organických rozpouštědel při některých činnostech a v některých zařízeních (8), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2000/76/ES ze dne 4. prosince 2000 o spalování odpadů (9) a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/80/ES ze dne 23. října 2001 o omezení emisí některých znečišťujících látek do ovzduší z velkých spalovacích zařízení (10) je třeba provést několik podstatných změn. Z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti by tyto směrnice měly být přepracovány.

| (2) | Za účelem prevence, snižování a pokud možno úplného vyloučení znečištění vyplývajícího z průmyslových činností v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ a zásadou prevence znečištění je zapotřebí stanovit obecný rámec pro kontrolu hlavních průmyslových činností, přičemž přednost mají zásahy prováděné přímo u zdroje znečištění a zajištění šetrného hospodaření s přírodními zdroji. |
| --- | --- |

(2)

Za účelem prevence, snižování a pokud možno úplného vyloučení znečištění vyplývajícího z průmyslových činností v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ a zásadou prevence znečištění je zapotřebí stanovit obecný rámec pro kontrolu hlavních průmyslových činností, přičemž přednost mají zásahy prováděné přímo u zdroje znečištění a zajištění šetrného hospodaření s přírodními zdroji.

| (3) | Dodržování mezních hodnot emisí stanovených v této směrnici by mělo být považováno za nezbytnou, nikoli však postačující podmínku pro splnění cílů předcházení a snižování znečištění a dosažení vysoké úrovně ochrany životního prostředí, včetně podzemních vod, ovzduší a půdy a veřejnosti. Mají-li být tyto cíle splněny, může být nezbytné stanovit přísnější mezní hodnoty pro znečišťující látky, kterými se tato směrnice zabývá, emisní hodnoty pro další látky a složky životního prostředí a další vhodné podmínky. |
| --- | --- |

(3)

Dodržování mezních hodnot emisí stanovených v této směrnici by mělo být považováno za nezbytnou, nikoli však postačující podmínku pro splnění cílů předcházení a snižování znečištění a dosažení vysoké úrovně ochrany životního prostředí, včetně podzemních vod, ovzduší a půdy a veřejnosti. Mají-li být tyto cíle splněny, může být nezbytné stanovit přísnější mezní hodnoty pro znečišťující látky, kterými se tato směrnice zabývá, emisní hodnoty pro další látky a složky životního prostředí a další vhodné podmínky.

| (4) | Rozdílné přístupy k omezování emisí do ovzduší, vody či půdy mohou spíše podporovat přenos znečištění mezi těmito jednotlivými složkami, než aby chránily životní prostředí jako celek. Je proto vhodné stanovit integrovaný přístup k prevenci a omezování emisí do ovzduší, vody či půdy, k nakládání s odpady, k účinnému využívání energie a k prevenci havárií. |
| --- | --- |

(4)

Rozdílné přístupy k omezování emisí do ovzduší, vody či půdy mohou spíše podporovat přenos znečištění mezi těmito jednotlivými složkami, než aby chránily životní prostředí jako celek. Je proto vhodné stanovit integrovaný přístup k prevenci a omezování emisí do ovzduší, vody či půdy, k nakládání s odpady, k účinnému využívání energie a k prevenci havárií.

| (5) | Je vhodné provést revizi právních předpisů týkajících se průmyslových zařízení v zájmu zjednodušení a vyjasnění stávajících ustanovení, snížení zbytečné administrativní zátěže a provádění závěrů obsažených ve sděleních Komise o tematické strategii o znečišťování ovzduší (11), o tematické strategii pro ochranu půdy (12) a o tematické strategii pro předcházení vzniku odpadů a jejich recyklaci (13), jež byla přijata v návaznosti na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 o šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí (14). Uvedená sdělení mají za cíl ochranu lidského zdraví a životního prostředí, čehož nelze dosáhnout bez dalšího snižování emisí vyplývajících z průmyslových činností. |
| --- | --- |

(5)

Je vhodné provést revizi právních předpisů týkajících se průmyslových zařízení v zájmu zjednodušení a vyjasnění stávajících ustanovení, snížení zbytečné administrativní zátěže a provádění závěrů obsažených ve sděleních Komise o tematické strategii o znečišťování ovzduší (11), o tematické strategii pro ochranu půdy (12) a o tematické strategii pro předcházení vzniku odpadů a jejich recyklaci (13), jež byla přijata v návaznosti na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 o šestém akčním programu Společenství pro životní prostředí (14). Uvedená sdělení mají za cíl ochranu lidského zdraví a životního prostředí, čehož nelze dosáhnout bez dalšího snižování emisí vyplývajících z průmyslových činností.

| (6) | V zájmu prevence a omezování znečištění by mělo být každé zařízení v provozu jen za podmínky, že je držitelem povolení, nebo v případě některých zařízení a činností používajících organická rozpouštědla pouze za podmínky, že je držitelem povolení nebo je registrováno.
  Celkové používání organických rozpouštědel by mělo být minimalizováno. |
| --- | --- |

(6)

V zájmu prevence a omezování znečištění by mělo být každé zařízení v provozu jen za podmínky, že je držitelem povolení, nebo v případě některých zařízení a činností používajících organická rozpouštědla pouze za podmínky, že je držitelem povolení nebo je registrováno.
  Celkové používání organických rozpouštědel by mělo být minimalizováno.

| (7) | Aby se usnadnilo udělování povolení, členské státy by měly být schopny stanovit v obecně závazných pravidlech požadavky pro určité kategorie zařízení. |
| --- | --- |

(7)

Aby se usnadnilo udělování povolení, členské státy by měly být schopny stanovit v obecně závazných pravidlech požadavky pro určité kategorie zařízení.

| (8) | Aby nedošlo ke zdvojování úpravy, nemělo by povolení pro zařízení, na které se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (15) obsahovat mezní hodnoty emisí pro emise skleníkových plynů, není-li to nezbytné pro vyloučení příčin jakéhokoli podstatného místního znečištění životního prostředí, nebo není-li zařízení z uvedeného systému dočasně vyňato. |
| --- | --- |

(8)

Aby nedošlo ke zdvojování úpravy, nemělo by povolení pro zařízení, na které se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (15) obsahovat mezní hodnoty emisí pro emise skleníkových plynů, není-li to nezbytné pro vyloučení příčin jakéhokoli podstatného místního znečištění životního prostředí, nebo není-li zařízení z uvedeného systému dočasně vyňato.

| (9) | Provozovatelé by měli příslušnému orgánu předložit žádost o povolení, která bude obsahovat informace nezbytné pro stanovení podmínek povolení. Při předložení žádosti o povolení by měli provozovatelé mít možnost využít informace, které vyplývají z uplatňování směrnice Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (16) a směrnice Rady 96/82/ES ze dne 9. prosince 1996 o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek (17). |
| --- | --- |

(9)

Provozovatelé by měli příslušnému orgánu předložit žádost o povolení, která bude obsahovat informace nezbytné pro stanovení podmínek povolení. Při předložení žádosti o povolení by měli provozovatelé mít možnost využít informace, které vyplývají z uplatňování směrnice Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (16) a směrnice Rady 96/82/ES ze dne 9. prosince 1996 o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek (17).

| (10) | Součástí povolení by měla být všechna nezbytná opatření, aby byla zajištěna vysoká úroveň ochrany životního prostředí jako celku, a mělo by rovněž zahrnovat mezní hodnoty emisí pro znečišťující látky, odpovídající požadavky na ochranu půdy a podzemních vod,▐ požadavky na monitorování
  a seznam použitých nebezpečných látek či přípravků ve smyslu směrnice Rady 67/548/EHS ze dne 27. června 1967 o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek

   (18). Podmínky povolení je třeba stanovit na základě nejlepších dostupných technik. |
| --- | --- |

(10)

Součástí povolení by měla být všechna nezbytná opatření, aby byla zajištěna vysoká úroveň ochrany životního prostředí jako celku, a mělo by rovněž zahrnovat mezní hodnoty emisí pro znečišťující látky, odpovídající požadavky na ochranu půdy a podzemních vod,▐ požadavky na monitorování
  a seznam použitých nebezpečných látek či přípravků ve smyslu směrnice Rady 67/548/EHS ze dne 27. června 1967 o sbližování právních a správních předpisů týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných látek

   (18). Podmínky povolení je třeba stanovit na základě nejlepších dostupných technik.

| (11) | Jelikož je třeba stanovit, co se považuje za nejlepší dostupné techniky, a omezit ve Společenství nerovnováhu, pokud jde o úroveň emisí z průmyslových činností, měla by Komise zveřejnit k nejlepším dostupným technikám referenční dokumenty, dále jen „referenční dokumenty k BAT“, které vyplývají z výměny informací se zúčastněnými stranami. Na uvedené referenční dokumenty k BAT by se mělo odkazovat při stanovení podmínek povolení. Mohou je doplnit i další zdroje. |
| --- | --- |

(11)

Jelikož je třeba stanovit, co se považuje za nejlepší dostupné techniky, a omezit ve Společenství nerovnováhu, pokud jde o úroveň emisí z průmyslových činností, měla by Komise zveřejnit k nejlepším dostupným technikám referenční dokumenty, dále jen „referenční dokumenty k BAT“, které vyplývají z výměny informací se zúčastněnými stranami. Na uvedené referenční dokumenty k BAT by se mělo odkazovat při stanovení podmínek povolení. Mohou je doplnit i další zdroje.

| (12) | Pro účely zohlednění určitých zvláštních okolností
  mají
  příslušné orgány možnost
  stanovit
  mezní hodnoty emisí,
  rovnocenné parametry či technická opatření, jejichž důsledkem by byly úrovně emisí, jež mohou přesáhnout
  úrovně emisí související s nejlepšími dostupnými technikami, které jsou popsány v referenčních dokumentech k BAT. ▐ |
| --- | --- |

(12)

Pro účely zohlednění určitých zvláštních okolností
  mají
  příslušné orgány možnost
  stanovit
  mezní hodnoty emisí,
  rovnocenné parametry či technická opatření, jejichž důsledkem by byly úrovně emisí, jež mohou přesáhnout
  úrovně emisí související s nejlepšími dostupnými technikami, které jsou popsány v referenčních dokumentech k BAT. ▐

| (13) | Aby provozovatelé mohli zkoušet nově vznikající techniky, jež by mohly zajistit vyšší úroveň ochrany životního prostředí, příslušný orgán by měl mít rovněž možnost udělovat dočasné výjimky z úrovní emisí souvisejících s nejlepšími dostupnými technikami, které jsou popsány v referenčních dokumentech k BAT. |
| --- | --- |

(13)

Aby provozovatelé mohli zkoušet nově vznikající techniky, jež by mohly zajistit vyšší úroveň ochrany životního prostředí, příslušný orgán by měl mít rovněž možnost udělovat dočasné výjimky z úrovní emisí souvisejících s nejlepšími dostupnými technikami, které jsou popsány v referenčních dokumentech k BAT.

| (14) | Změny stávajícího zařízení mohou být příčinou vyššího stupně znečištění. Každá změna, která by mohla ovlivnit životní prostředí, by proto měla být oznámena příslušnému orgánu. Předmětem přezkoumání povolení by měly být podstatné změny stávajících zařízení, jež by mohly mít významné nepříznivé účinky na životní prostředí, aby se zajistilo, že dotyčná zařízení budou dále splňovat požadavky této směrnice. |
| --- | --- |

(14)

Změny stávajícího zařízení mohou být příčinou vyššího stupně znečištění. Každá změna, která by mohla ovlivnit životní prostředí, by proto měla být oznámena příslušnému orgánu. Předmětem přezkoumání povolení by měly být podstatné změny stávajících zařízení, jež by mohly mít významné nepříznivé účinky na životní prostředí, aby se zajistilo, že dotyčná zařízení budou dále splňovat požadavky této směrnice.

| (15) | Kvalitu životního prostředí může významně ovlivnit rozmetávání statkových hnojiv a kejdy. V zájmu zajištění, aby prevence a omezování těchto dopadů bylo prováděno integrovaným způsobem je třeba, aby provozovatel nebo třetí strany rozmetávaly hnojiva a kejdu získané z činností, na které se vztahuje tato směrnice, s použitím nejlepších dostupných technik. Uplatňování nejlepších dostupných technik při rozmetávání, které provede provozovatel nebo třetí strana, lze blíže určit v povolení nebo v rámci jiných opatření, aby byla členským státům při plnění uvedených požadavků dána jistá pružnost. |
| --- | --- |

(15)

Kvalitu životního prostředí může významně ovlivnit rozmetávání statkových hnojiv a kejdy. V zájmu zajištění, aby prevence a omezování těchto dopadů bylo prováděno integrovaným způsobem je třeba, aby provozovatel nebo třetí strany rozmetávaly hnojiva a kejdu získané z činností, na které se vztahuje tato směrnice, s použitím nejlepších dostupných technik. Uplatňování nejlepších dostupných technik při rozmetávání, které provede provozovatel nebo třetí strana, lze blíže určit v povolení nebo v rámci jiných opatření, aby byla členským státům při plnění uvedených požadavků dána jistá pružnost.

| (16) | Pro zohlednění vývoje nejlepších dostupných technik nebo dalších změn souvisejících s provozem zařízení by se měly podmínky povolení pravidelně přezkoumávat a, je-li to nezbytné, aktualizovat, zvláště pokud Komise přijme nový nebo aktualizovaný referenční dokument k BAT. |
| --- | --- |

(16)

Pro zohlednění vývoje nejlepších dostupných technik nebo dalších změn souvisejících s provozem zařízení by se měly podmínky povolení pravidelně přezkoumávat a, je-li to nezbytné, aktualizovat, zvláště pokud Komise přijme nový nebo aktualizovaný referenční dokument k BAT.

| (17) | Je třeba zajistit, aby provoz zařízení nevedl k
  významnému
  zhoršování jakosti půdy a podzemních vod.
  V nutných a přiměřených případech by součástí podmínek povolení proto mělo být monitorování půdy a podzemních vod a
  povinnost
  provést
  po úplném ukončení činností
  sanaci daného místa, v
  souladu s postupem stanoveným v právních předpisech Evropského společenství a ve vnitrostátních právních předpisech
  .
  Jakmile vstoupí v platnost právní předpisy Společenství pozměňující Směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES ze dne 21. dubna 2004 o odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí (19) nebo nové právní předpisy o ochraně půdy a podzemních vod, Komise by měla přezkoumat ustanovení o ochraně půdy a podzemních vod podle této směrnice, aby byla zaručena jednotnost a zabránilo se překrývání. |
| --- | --- |

(17)

Je třeba zajistit, aby provoz zařízení nevedl k
  významnému
  zhoršování jakosti půdy a podzemních vod.
  V nutných a přiměřených případech by součástí podmínek povolení proto mělo být monitorování půdy a podzemních vod a
  povinnost
  provést
  po úplném ukončení činností
  sanaci daného místa, v
  souladu s postupem stanoveným v právních předpisech Evropského společenství a ve vnitrostátních právních předpisech
  .
  Jakmile vstoupí v platnost právní předpisy Společenství pozměňující Směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES ze dne 21. dubna 2004 o odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí (19) nebo nové právní předpisy o ochraně půdy a podzemních vod, Komise by měla přezkoumat ustanovení o ochraně půdy a podzemních vod podle této směrnice, aby byla zaručena jednotnost a zabránilo se překrývání.

| (18) | V zájmu zajištění účinného provádění a prosazování této směrnice by měli provozovatelé příslušnému orgánu pravidelně podávat zprávy o dodržování podmínek povolení. Členské státy by měly zajistit,
  aby se provozovatelé přizpůsobili těmto podmínkám a
  aby provozovatel a příslušný orgán v případě nedodržování této směrnice přijali nezbytná opatření a stanovili systém inspekcí v oblasti životního prostředí.
  Je na členských státech, aby určily nejvhodnější režimy prosazování, včetně toho, jakým způsobem je třeba mezní hodnoty emisí dodržovat. |
| --- | --- |

(18)

V zájmu zajištění účinného provádění a prosazování této směrnice by měli provozovatelé příslušnému orgánu pravidelně podávat zprávy o dodržování podmínek povolení. Členské státy by měly zajistit,
  aby se provozovatelé přizpůsobili těmto podmínkám a
  aby provozovatel a příslušný orgán v případě nedodržování této směrnice přijali nezbytná opatření a stanovili systém inspekcí v oblasti životního prostředí.
  Je na členských státech, aby určily nejvhodnější režimy prosazování, včetně toho, jakým způsobem je třeba mezní hodnoty emisí dodržovat.

| (19) | S ohledem na ustanovení Aarhuské úmluvy

   (20), účinná účast veřejnosti na přijímání rozhodnutí je nezbytná, k tomu, aby se veřejnost mohla vyjádřit ▐ a činitelé s rozhodovací pravomocí mohli přihlédnout k názorům a obavám, které mohou být pro tato rozhodnutí podstatné, čímž se zvyšuje zodpovědnost a transparentnost rozhodovacího procesu a přispívá se k uvědomělému vztahu veřejnosti k otázkám životního prostředí a k veřejné podpoře učiněných rozhodnutí. Dotčené osoby z řad veřejnosti by měly mít přístup k právní ochraně, aby mohli přispět k ochraně práva na život v prostředí přiměřeném pro zdraví a blaho člověka |
| --- | --- |

(19)

S ohledem na ustanovení Aarhuské úmluvy

   (20), účinná účast veřejnosti na přijímání rozhodnutí je nezbytná, k tomu, aby se veřejnost mohla vyjádřit ▐ a činitelé s rozhodovací pravomocí mohli přihlédnout k názorům a obavám, které mohou být pro tato rozhodnutí podstatné, čímž se zvyšuje zodpovědnost a transparentnost rozhodovacího procesu a přispívá se k uvědomělému vztahu veřejnosti k otázkám životního prostředí a k veřejné podpoře učiněných rozhodnutí. Dotčené osoby z řad veřejnosti by měly mít přístup k právní ochraně, aby mohli přispět k ochraně práva na život v prostředí přiměřeném pro zdraví a blaho člověka

| (20) | Na emisích znečišťujících látek do ovzduší, které významně ovlivňují lidské zdraví a životní prostředí, se velkou měrou podílejí velká spalovací zařízení. Aby se tento vliv snížil a přiblížilo se splnění požadavků směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/81/ES ze dne 23. října 2001 o národních emisních stropech pro některé látky znečisťující ovzduší (21) a cílů stanovených ve sdělení Komise o tematické strategii o znečišťování ovzduší, je nutno na úrovni Společenství pro určité kategorie spalovacích zařízení a znečišťujících látek stanovit přísnější mezní hodnoty emisí. |
| --- | --- |

(20)

Na emisích znečišťujících látek do ovzduší, které významně ovlivňují lidské zdraví a životní prostředí, se velkou měrou podílejí velká spalovací zařízení. Aby se tento vliv snížil a přiblížilo se splnění požadavků směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/81/ES ze dne 23. října 2001 o národních emisních stropech pro některé látky znečisťující ovzduší (21) a cílů stanovených ve sdělení Komise o tematické strategii o znečišťování ovzduší, je nutno na úrovni Společenství pro určité kategorie spalovacích zařízení a znečišťujících látek stanovit přísnější mezní hodnoty emisí.

| (21) | V případě náhlého přerušení dodávky paliva či plynu s nízkým obsahem síry, které je způsobeno vážným nedostatkem tohoto paliva či plynu, by měl mít příslušný orgán možnost udělit dočasné výjimky, jimiž by se povolilo, aby emise z dotyčných spalovacích zařízení přesáhly mezní hodnoty emisí stanovené v této směrnici. |
| --- | --- |

(21)

V případě náhlého přerušení dodávky paliva či plynu s nízkým obsahem síry, které je způsobeno vážným nedostatkem tohoto paliva či plynu, by měl mít příslušný orgán možnost udělit dočasné výjimky, jimiž by se povolilo, aby emise z dotyčných spalovacích zařízení přesáhly mezní hodnoty emisí stanovené v této směrnici.

| (22) | Za účelem omezení nepříznivých vlivů znečištění na životní prostředí by dotyčný provozovatel neměl spalovací zařízení provozovat déle než 24 hodin poté, co dojde ke špatné funkci nebo poruše čisticího zařízení, a délka provozu bez čisticího zařízení nesmí za žádných okolností ve dvanáctiměsíčním období překročit 120 hodin. Pokud však nepřevažuje potřeba zachovat dodávky energie nebo je nutno zabránit celkovému zvýšení emisí z důvodu provozu jiného spalovacího zařízení, měly by mít příslušné orgány možnost udělit z těchto lhůt výjimku. |
| --- | --- |

(22)

Za účelem omezení nepříznivých vlivů znečištění na životní prostředí by dotyčný provozovatel neměl spalovací zařízení provozovat déle než 24 hodin poté, co dojde ke špatné funkci nebo poruše čisticího zařízení, a délka provozu bez čisticího zařízení nesmí za žádných okolností ve dvanáctiměsíčním období překročit 120 hodin. Pokud však nepřevažuje potřeba zachovat dodávky energie nebo je nutno zabránit celkovému zvýšení emisí z důvodu provozu jiného spalovacího zařízení, měly by mít příslušné orgány možnost udělit z těchto lhůt výjimku.

| (23) | K zajištění vysoké úrovně ochrany životního prostředí a lidského zdraví a pro účely zamezení pohybu odpadu přes hranice do zařízení provozovaných podle nižších norem v oblasti životního prostředí je nutno stanovit a dodržovat přísné provozní podmínky, technické požadavky a mezní hodnoty emisí pro zařízení spalující nebo spoluspalující odpady ve Společenství. |
| --- | --- |

(23)

K zajištění vysoké úrovně ochrany životního prostředí a lidského zdraví a pro účely zamezení pohybu odpadu přes hranice do zařízení provozovaných podle nižších norem v oblasti životního prostředí je nutno stanovit a dodržovat přísné provozní podmínky, technické požadavky a mezní hodnoty emisí pro zařízení spalující nebo spoluspalující odpady ve Společenství.

| (24) | Používání organických rozpouštědel při některých činnostech a v některých zařízeních vede k emisím organických sloučenin do ovzduší, které přispívají k tvorbě fotochemických oxidantů v místním rozsahu i v rozsahu překračujícím hranice států, což poškozuje přírodní zdroje a má škodlivé účinky na lidské zdraví. Proti používání organických rozpouštědel je proto třeba učinit preventivní opatření a stanovit požadavek na dodržování mezních hodnot emisí u organických sloučenin, jakož i vhodné provozní podmínky. Provozovatelům by mělo být možné udělit výjimku z povinnosti dodržovat mezní hodnoty emisí, je-li možné dosáhnout rovnocenného snížení emisí pomocí jiných opatření, jako například používáním produktů nebo postupů s nízkým nebo nulovým obsahem rozpouštědel. |
| --- | --- |

(24)

Používání organických rozpouštědel při některých činnostech a v některých zařízeních vede k emisím organických sloučenin do ovzduší, které přispívají k tvorbě fotochemických oxidantů v místním rozsahu i v rozsahu překračujícím hranice států, což poškozuje přírodní zdroje a má škodlivé účinky na lidské zdraví. Proti používání organických rozpouštědel je proto třeba učinit preventivní opatření a stanovit požadavek na dodržování mezních hodnot emisí u organických sloučenin, jakož i vhodné provozní podmínky. Provozovatelům by mělo být možné udělit výjimku z povinnosti dodržovat mezní hodnoty emisí, je-li možné dosáhnout rovnocenného snížení emisí pomocí jiných opatření, jako například používáním produktů nebo postupů s nízkým nebo nulovým obsahem rozpouštědel.

| (25) | Ovzduší a vodu mohou významně znečišťovat zařízení, která vyrábějí oxid titaničitý.
  Tato zařízení mohou také vést k toxikologickým rizikům.
  Aby se tyto dopady snížily, je třeba na úrovni Společenství stanovit pro některé znečišťující látky přísnější mezní hodnoty emisí. |
| --- | --- |

(25)

Ovzduší a vodu mohou významně znečišťovat zařízení, která vyrábějí oxid titaničitý.
  Tato zařízení mohou také vést k toxikologickým rizikům.
  Aby se tyto dopady snížily, je třeba na úrovni Společenství stanovit pro některé znečišťující látky přísnější mezní hodnoty emisí.

| (26) | Opatření nezbytná pro provedení této směrnice by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (22).
  ▐ |
| --- | --- |

(26)

Opatření nezbytná pro provedení této směrnice by měla být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (22).

▐

| (27) | V souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ by členské státy měly stanovit pravidla pro sankce za porušení této směrnice a zajistit jejich provádění. Tyto sankce měly být účinné, přiměřené a odrazující. |
| --- | --- |

(27)

V souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ by členské státy měly stanovit pravidla pro sankce za porušení této směrnice a zajistit jejich provádění. Tyto sankce měly být účinné, přiměřené a odrazující.

| (28) | Aby měla stávající zařízení dost času se technicky přizpůsobit novým požadavkům této směrnice, do určité pevně stanovené lhůty od data použitelnosti této směrnice by se na tato zařízení měly vztahovat některé nové požadavky. Je třeba, aby byl spalovacím zařízením dán dostatek času na zavedení nezbytných opatření na snižování emisí za účelem splnění mezních hodnot emisí stanovených v příloze V. |
| --- | --- |

(28)

Aby měla stávající zařízení dost času se technicky přizpůsobit novým požadavkům této směrnice, do určité pevně stanovené lhůty od data použitelnosti této směrnice by se na tato zařízení měly vztahovat některé nové požadavky. Je třeba, aby byl spalovacím zařízením dán dostatek času na zavedení nezbytných opatření na snižování emisí za účelem splnění mezních hodnot emisí stanovených v příloze V.

| (29) | Aby se vyřešily značné problémy způsobené emisemi dioxinů a furanů a ostatních znečišťujících látek vyprodukovaných výrobou surového železa nebo oceli, a zejména spékáním železné rudy, postup týkající se minimálních požadavků stanovený touto směrnicí by se měl uplatňovat prioritně na tato zařízení, a v každém případě do 31. prosince 2011. |
| --- | --- |

(29)

Aby se vyřešily značné problémy způsobené emisemi dioxinů a furanů a ostatních znečišťujících látek vyprodukovaných výrobou surového železa nebo oceli, a zejména spékáním železné rudy, postup týkající se minimálních požadavků stanovený touto směrnicí by se měl uplatňovat prioritně na tato zařízení, a v každém případě do 31. prosince 2011.

| (30) | Jelikož cíle opatření, která mají být učiněna zejménaza účelem zajištění vysoké úrovně ochrany životního prostředí a zlepšení kvality tohoto prostředí, nemohou členské státy dostatečně splňovat, a mohou těchto cílů z důvodu přeshraničního charakteru znečišťování z průmyslových činností lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality, jak je stanovena v uvedeném článku, tato směrnice nepřekračuje rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné. |
| --- | --- |

(30)

Jelikož cíle opatření, která mají být učiněna zejménaza účelem zajištění vysoké úrovně ochrany životního prostředí a zlepšení kvality tohoto prostředí, nemohou členské státy dostatečně splňovat, a mohou těchto cílů z důvodu přeshraničního charakteru znečišťování z průmyslových činností lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity podle článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality, jak je stanovena v uvedeném článku, tato směrnice nepřekračuje rámec toho, co je pro dosažení těchto cílů nezbytné.

| (31) | Tato směrnice uznává základní práva a dodržuje zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Cílem této směrnice je především podpořit uplatňování článku 37 Listiny základních práv Evropské unie. |
| --- | --- |

(31)

Tato směrnice uznává základní práva a dodržuje zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie. Cílem této směrnice je především podpořit uplatňování článku 37 Listiny základních práv Evropské unie.

| (32) | Povinnost provést tuto směrnici do vnitrostátního práva by se měla omezovat na ustanovení, která představují podstatnou změnu v porovnání s předchozími směrnicemi přepracovanými touto směrnicí. Povinnost provést ve vnitrostátním právu nezměněná ustanovení totiž vyplývá z předchozích směrnic. |
| --- | --- |

(32)

Povinnost provést tuto směrnici do vnitrostátního práva by se měla omezovat na ustanovení, která představují podstatnou změnu v porovnání s předchozími směrnicemi přepracovanými touto směrnicí. Povinnost provést ve vnitrostátním právu nezměněná ustanovení totiž vyplývá z předchozích směrnic.

| (33) | Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení směrnic uvedených v příloze IX části B ve vnitrostátním právu. |
| --- | --- |

(33)

Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení směrnic uvedených v příloze IX části B ve vnitrostátním právu.

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

KAPITOLA I

Společná ustanovení

Článek 1

Předmět

Tato směrnice stanoví pravidla týkající se integrované prevence a omezování znečištění vznikajícího v důsledku průmyslových činností.

Směrnice rovněž stanoví pravidla, která mají vyloučit anebo, pokud to není možné, snížit emise do ovzduší, vody a půdy a předcházet vzniku odpadu, v zájmu dosažení vysoké úrovně ochrany životního prostředí jako celku.

Článek 2

Oblast působnosti

1.   Tato směrnice se vztahuje na průmyslové činnosti, které způsobují znečištění, uvedené v kapitolách II až VI.

2.   Tato směrnice se nevztahuje na výzkum, vývoj a zkoušení nových výrobků a postupů.

Článek 3

Definice

Pro účely této směrnice se použijí tyto definice:

| 1) | „látkou“ se rozumí jakýkoli chemický prvek a jeho sloučeniny, s výjimkou těchto látek:






  a) | radioaktivních látek definovaných ve směrnici Rady 96/29/Euratom ze dne 13. května 1996, kterou se stanoví základní bezpečnostní standardy na ochranu zdraví pracovníků a obyvatelstva před riziky vyplývajícími z ionizujícího záření (23); |
| --- | --- | --- |

1)

„látkou“ se rozumí jakýkoli chemický prvek a jeho sloučeniny, s výjimkou těchto látek:

a)

radioaktivních látek definovaných ve směrnici Rady 96/29/Euratom ze dne 13. května 1996, kterou se stanoví základní bezpečnostní standardy na ochranu zdraví pracovníků a obyvatelstva před riziky vyplývajícími z ionizujícího záření (23);

| b) | geneticky modifikovaných mikroorganismů definovaných ve směrnici Rady 90/219/EHS ze dne 23. dubna 1990 o uzavřeném nakládání s geneticky modifikovanými mikroorganismy (24); |
| --- | --- |

b)

geneticky modifikovaných mikroorganismů definovaných ve směrnici Rady 90/219/EHS ze dne 23. dubna 1990 o uzavřeném nakládání s geneticky modifikovanými mikroorganismy (24);

| c) | geneticky modifikovaných organismů definovaných ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí ║ (25); |
| --- | --- |

c)

geneticky modifikovaných organismů definovaných ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí ║ (25);

| 2) | „znečištěním“ se rozumí lidskou činností přímo či nepřímo způsobené vniknutí látek, vibrací, tepla nebo hluku do ovzduší, vody nebo půdy, které může být škodlivé lidskému zdraví nebo může nepříznivě ovlivnit kvalitu životního prostředí, které může vést ke škodám na hmotném majetku anebo omezit či narušit harmonii životního prostředí a další jiné zákonné způsoby využití životního prostředí; |
| --- | --- |

2)

„znečištěním“ se rozumí lidskou činností přímo či nepřímo způsobené vniknutí látek, vibrací, tepla nebo hluku do ovzduší, vody nebo půdy, které může být škodlivé lidskému zdraví nebo může nepříznivě ovlivnit kvalitu životního prostředí, které může vést ke škodám na hmotném majetku anebo omezit či narušit harmonii životního prostředí a další jiné zákonné způsoby využití životního prostředí;

| 3) | „zařízením“ se rozumí stacionární technická jednotka, ve které probíhá jedna či více činností uvedených v příloze I nebo v příloze VII části 1, a jakékoli další s tím přímo spojené činnosti na tomtéž místě, které po technické stránce souvisejí s činnostmi uvedenými v daných přílohách a mohly by ovlivnit emise a znečištění; |
| --- | --- |

3)

„zařízením“ se rozumí stacionární technická jednotka, ve které probíhá jedna či více činností uvedených v příloze I nebo v příloze VII části 1, a jakékoli další s tím přímo spojené činnosti na tomtéž místě, které po technické stránce souvisejí s činnostmi uvedenými v daných přílohách a mohly by ovlivnit emise a znečištění;

| 4) | „emisemi“ se rozumí přímé nebo nepřímé uvolňování látek, vibrací, tepla nebo hluku z bodových nebo difúzních zdrojů v zařízení do ovzduší, vody či půdy; |
| --- | --- |

4)

„emisemi“ se rozumí přímé nebo nepřímé uvolňování látek, vibrací, tepla nebo hluku z bodových nebo difúzních zdrojů v zařízení do ovzduší, vody či půdy;

| 5) | „mezními hodnotami emisí“ se rozumí objem vyjádřený pomocí určitých specifických parametrů, koncentrace nebo hladiny určité emise, která nemá být během jednoho či několika časových období překročena; |
| --- | --- |

5)

„mezními hodnotami emisí“ se rozumí objem vyjádřený pomocí určitých specifických parametrů, koncentrace nebo hladiny určité emise, která nemá být během jednoho či několika časových období překročena;

| 6) | „normou kvality životního prostředí“ se rozumí souhrn požadavků, které musí životní prostředí nebo jeho určitá část v daném čase splňovat a které jsou stanoveny právními předpisy Společenství; |
| --- | --- |

6)

„normou kvality životního prostředí“ se rozumí souhrn požadavků, které musí životní prostředí nebo jeho určitá část v daném čase splňovat a které jsou stanoveny právními předpisy Společenství;

| 7) | „povolením“ se rozumí písemné oprávnění k provozu celého zařízení nebo jeho části nebo spalovacího zařízení, zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu; |
| --- | --- |

7)

„povolením“ se rozumí písemné oprávnění k provozu celého zařízení nebo jeho části nebo spalovacího zařízení, zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu;

| 8) | „podstatnou změnou“ se rozumí změna v povaze, funkci či rozsahu zařízení či spalovacího zařízení, zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu, která může mít významné nepříznivé účinky na člověka nebo životní prostředí; |
| --- | --- |

8)

„podstatnou změnou“ se rozumí změna v povaze, funkci či rozsahu zařízení či spalovacího zařízení, zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu, která může mít významné nepříznivé účinky na člověka nebo životní prostředí;

| 9) | „nejlepšími dostupnými technikami“(BAT) se rozumí nejúčinnější a nejpokročilejší stadium vývoje činností a jejich provozních metod dokládající praktickou vhodnost určité techniky jako základu pro stanovení mezních hodnot emisí a dalších podmínek povolení, jejichž smyslem je předejít vzniku emisí, a pokud to není možné, alespoň tyto emise omezit a zabránit tak nepříznivým dopadům na životní prostředí jako celek:






  a) | „technikami“ se rozumí jak používaná technologie, tak způsob, jakým je zařízení navrženo, budováno, udržováno, provozováno a vyřazováno z činnosti; |
| --- | --- | --- |

9)

„nejlepšími dostupnými technikami“(BAT) se rozumí nejúčinnější a nejpokročilejší stadium vývoje činností a jejich provozních metod dokládající praktickou vhodnost určité techniky jako základu pro stanovení mezních hodnot emisí a dalších podmínek povolení, jejichž smyslem je předejít vzniku emisí, a pokud to není možné, alespoň tyto emise omezit a zabránit tak nepříznivým dopadům na životní prostředí jako celek:

a)

„technikami“ se rozumí jak používaná technologie, tak způsob, jakým je zařízení navrženo, budováno, udržováno, provozováno a vyřazováno z činnosti;

| b) | „dostupnými“ technikami se rozumí techniky, které byly vyvinuty v měřítku umožňujícím její zavedení v příslušném průmyslovém odvětví za ekonomicky a technicky přijatelných podmínek s ohledem na náklady a přínosy, ať již tyto techniky jsou nebo nejsou v příslušném členském státě používány či vyráběny, pokud jsou provozovateli za rozumných podmínek dostupné; |
| --- | --- |

b)

„dostupnými“ technikami se rozumí techniky, které byly vyvinuty v měřítku umožňujícím její zavedení v příslušném průmyslovém odvětví za ekonomicky a technicky přijatelných podmínek s ohledem na náklady a přínosy, ať již tyto techniky jsou nebo nejsou v příslušném členském státě používány či vyráběny, pokud jsou provozovateli za rozumných podmínek dostupné;

| c) | „nejlepšími“ technikami se rozumí nejúčinnější techniky z hlediska dosažení vysoké úrovně ochrany životního prostředí jako celku. |
| --- | --- |

c)

„nejlepšími“ technikami se rozumí nejúčinnější techniky z hlediska dosažení vysoké úrovně ochrany životního prostředí jako celku.

| 10) | „úrovněmi emisí souvisejícími s nejlepšími dostupnými technikami“ („BAT-AEL“) se rozumí rozpětí úrovní emisí dosažené za normálních podmínek provozu použitím nejlepších dostupných technik, které jsou popsány v referenčních dokumentech k BAT, a vyjádřené v průměrech za určité období a za daných referenčních podmínek; |
| --- | --- |

10)

„úrovněmi emisí souvisejícími s nejlepšími dostupnými technikami“ („BAT-AEL“) se rozumí rozpětí úrovní emisí dosažené za normálních podmínek provozu použitím nejlepších dostupných technik, které jsou popsány v referenčních dokumentech k BAT, a vyjádřené v průměrech za určité období a za daných referenčních podmínek;

| 11) | „provozovatelem“ se rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba, která zařízení nebo spalovací zařízení, zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu provozuje nebo řídí, nebo, pokud to vyžadují vnitrostátní právní předpisy, na kterou byla přenesena rozhodující hospodářská pravomoc nad technickou funkcí zařízení nebo spalovacího zařízení, zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu; |
| --- | --- |

11)

„provozovatelem“ se rozumí jakákoli fyzická nebo právnická osoba, která zařízení nebo spalovací zařízení, zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu provozuje nebo řídí, nebo, pokud to vyžadují vnitrostátní právní předpisy, na kterou byla přenesena rozhodující hospodářská pravomoc nad technickou funkcí zařízení nebo spalovacího zařízení, zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu;

| 12) | „veřejností“ se rozumí jedna nebo více fyzických nebo právnických osob a jejich sdružení, organizace nebo skupiny v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo zvyklostmi; |
| --- | --- |

12)

„veřejností“ se rozumí jedna nebo více fyzických nebo právnických osob a jejich sdružení, organizace nebo skupiny v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo zvyklostmi;

| 13) | „dotčenou veřejností“ se rozumí veřejnost, která je nebo by mohla být ovlivněna rozhodováním ohledně udělení nebo aktualizace povolení nebo podmínek povolení, nebo která má na tomto rozhodování určitý zájem;
  pro účely této definice se předpokládá, že nevládní organizace podporující ochranu životního prostředí a splňující požadavky všech příslušných vnitrostátních právních předpisů mají na tomto rozhodování zájem; |
| --- | --- |

13)

„dotčenou veřejností“ se rozumí veřejnost, která je nebo by mohla být ovlivněna rozhodováním ohledně udělení nebo aktualizace povolení nebo podmínek povolení, nebo která má na tomto rozhodování určitý zájem;
  pro účely této definice se předpokládá, že nevládní organizace podporující ochranu životního prostředí a splňující požadavky všech příslušných vnitrostátních právních předpisů mají na tomto rozhodování zájem;

| 14) | „nově vznikající technikou“ se rozumí novátorská technika pro průmyslovou činnost, která by ▐ v případě, že byla
  průmyslově vyzkoušena a
  vyvinuta ke komerčním účelům,
  umožňovala poskytování
  vyšší obecné úrovně ochrany životního prostředí nebo
  alespoň stejnou úroveň ochrany a
  vyšší úspory nákladů než stávající nejlepší dostupné techniky; |
| --- | --- |

14)

„nově vznikající technikou“ se rozumí novátorská technika pro průmyslovou činnost, která by ▐ v případě, že byla
  průmyslově vyzkoušena a
  vyvinuta ke komerčním účelům,
  umožňovala poskytování
  vyšší obecné úrovně ochrany životního prostředí nebo
  alespoň stejnou úroveň ochrany a
  vyšší úspory nákladů než stávající nejlepší dostupné techniky;

| 15) | „nebezpečnými látkami“║ se rozumí nebezpečné látky nebo přípravky ve smyslu definice ve směrnici ║ 67/548/EHS ║ a ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 1999/45/ES ze dne 31. května 1999 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných přípravků (26); |
| --- | --- |

15)

„nebezpečnými látkami“║ se rozumí nebezpečné látky nebo přípravky ve smyslu definice ve směrnici ║ 67/548/EHS ║ a ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 1999/45/ES ze dne 31. května 1999 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se klasifikace, balení a označování nebezpečných přípravků (26);

| 16) | „základní zprávou“ se rozumí kvantifikované informace o stavu kontaminace půdy a podzemních vod
  příslušnými nebezpečnými látkami ve významném množství
  ; |
| --- | --- |

16)

„základní zprávou“ se rozumí kvantifikované informace o stavu kontaminace půdy a podzemních vod
  příslušnými nebezpečnými látkami ve významném množství
  ;

| 17) | „běžnou inspekcí“ se rozumí inspekce v oblasti životního prostředí, provedená v rámci plánovaného programu inspekce; |
| --- | --- |

17)

„běžnou inspekcí“ se rozumí inspekce v oblasti životního prostředí, provedená v rámci plánovaného programu inspekce;

| 18) | „mimořádnou inspekcí“ se rozumí inspekce v oblasti životního prostředí, provedené na základě stížností nebo v rámci vyšetřování havárií, nehod a případů nedodržování požadavků; |
| --- | --- |

18)

„mimořádnou inspekcí“ se rozumí inspekce v oblasti životního prostředí, provedené na základě stížností nebo v rámci vyšetřování havárií, nehod a případů nedodržování požadavků;

| 19) | „environmentální inspekcí“ se rozumí jakákoliv činnost, která zahrnuje ověřování, zda zařízení splňuje příslušné požadavky v oblasti ochrany životního prostředí; |
| --- | --- |

19)

„environmentální inspekcí“ se rozumí jakákoliv činnost, která zahrnuje ověřování, zda zařízení splňuje příslušné požadavky v oblasti ochrany životního prostředí;

| 20) | „palivem“ se rozumí jakýkoli tuhý, kapalný nebo plynný spalitelný materiál používaný ke spalování ve spalovacím zařízení; |
| --- | --- |

20)

„palivem“ se rozumí jakýkoli tuhý, kapalný nebo plynný spalitelný materiál používaný ke spalování ve spalovacím zařízení;

| 21) | „spalovacím zařízením“ se rozumí jakékoli technické zařízení, v němž se paliva oxidují za účelem využití takto vyrobeného tepla; |
| --- | --- |

21)

„spalovacím zařízením“ se rozumí jakékoli technické zařízení, v němž se paliva oxidují za účelem využití takto vyrobeného tepla;

| 22) | „biomasou“ se rozumějí:






  a) | produkty, které sestávají z rostlinného materiálu pocházejícího ze zemědělství nebo lesnictví a které lze použít jako palivo za účelem získání jeho energetického obsahu; |
| --- | --- | --- |

22)

„biomasou“ se rozumějí:

a)

produkty, které sestávají z rostlinného materiálu pocházejícího ze zemědělství nebo lesnictví a které lze použít jako palivo za účelem získání jeho energetického obsahu;

| b) | následující odpad použitý jako palivo:






  i) | rostlinný odpad ze zemědělství nebo lesnictví; |
| --- | --- | --- |

b)

následující odpad použitý jako palivo:

i)

rostlinný odpad ze zemědělství nebo lesnictví;

| ii) | rostlinný odpad z potravinářského průmyslu, pokud se znovu využije vyrobené teplo; |
| --- | --- |

ii)

rostlinný odpad z potravinářského průmyslu, pokud se znovu využije vyrobené teplo;

| iii) | rostlinný odpad z výroby čerstvé vlákniny a z výroby papíru z buničiny, pokud se spoluspaluje v místě výroby a vzniklé teplo se využije; |
| --- | --- |

iii)

rostlinný odpad z výroby čerstvé vlákniny a z výroby papíru z buničiny, pokud se spoluspaluje v místě výroby a vzniklé teplo se využije;

| iv) | korkový odpad; |
| --- | --- |

iv)

korkový odpad;

| v) | dřevný odpad s výjimkou dřevného odpadu, který může obsahovat halogenované organické sloučeniny nebo těžké kovy v důsledku ošetření látkami na ochranu dřeva nebo nátěrovými hmotami; |
| --- | --- |

v)

dřevný odpad s výjimkou dřevného odpadu, který může obsahovat halogenované organické sloučeniny nebo těžké kovy v důsledku ošetření látkami na ochranu dřeva nebo nátěrovými hmotami;

| 23) | „spalovacím zařízením ke spalování více druhů paliv“ se rozumí jakékoli spalovací zařízení, v němž se mohou současně nebo střídavě spalovat dva nebo více druhů paliv; |
| --- | --- |

23)

„spalovacím zařízením ke spalování více druhů paliv“ se rozumí jakékoli spalovací zařízení, v němž se mohou současně nebo střídavě spalovat dva nebo více druhů paliv;

| 24) | „plynovou turbínou“ se rozumí jakýkoli rotující stroj, který přeměňuje tepelnou energii v mechanickou práci a který se skládá především z kompresoru, tepelného zařízení, ve kterém se palivo oxiduje za účelem ohřátí pracovní kapaliny, a turbíny; |
| --- | --- |

24)

„plynovou turbínou“ se rozumí jakýkoli rotující stroj, který přeměňuje tepelnou energii v mechanickou práci a který se skládá především z kompresoru, tepelného zařízení, ve kterém se palivo oxiduje za účelem ohřátí pracovní kapaliny, a turbíny;

| 25) | „odpadem“ se rozumí odpad definovaný v čl. 3 písm. odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech (27); |
| --- | --- |

25)

„odpadem“ se rozumí odpad definovaný v čl. 3 písm. odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech (27);

| 26) | „nebezpečným odpadem“ se rozumí nebezpečný odpad definovaný v čl. 3 odst. 2 směrnice 2008/98/ES; |
| --- | --- |

26)

„nebezpečným odpadem“ se rozumí nebezpečný odpad definovaný v čl. 3 odst. 2 směrnice 2008/98/ES;

| 27) | „smíšeným komunálním odpadem“ se rozumí odpad z domácností stejně jako živnostenský, průmyslový odpad a odpad z úřadů, který je svou charakteristikou a složením podobný odpadu z domácností, ale s výjimkou frakcí uvedených pod číslem 20 01 v příloze rozhodnutí Komise 2000/532/ES (28)║, kterým se stanoví evropský seznam odpadů, které jsou sbírány odděleně u zdroje a s výjimkou dalších odpadů uvedených v této příloze pod číslem 20 02; |
| --- | --- |

27)

„smíšeným komunálním odpadem“ se rozumí odpad z domácností stejně jako živnostenský, průmyslový odpad a odpad z úřadů, který je svou charakteristikou a složením podobný odpadu z domácností, ale s výjimkou frakcí uvedených pod číslem 20 01 v příloze rozhodnutí Komise 2000/532/ES (28)║, kterým se stanoví evropský seznam odpadů, které jsou sbírány odděleně u zdroje a s výjimkou dalších odpadů uvedených v této příloze pod číslem 20 02;

| 28) | „zařízením na spalování odpadu“ se rozumí stacionární nebo mobilní technická jednotka a zařízení určené k tepelnému zpracování odpadů, s využitím tepla vzniklého spalováním nebo bez něho, prostřednictvím spalování oxidací odpadu stejně jako dalšími způsoby tepelného zpracování, pokud jsou látky tímto zpracováním vzniklé následně spáleny; |
| --- | --- |

28)

„zařízením na spalování odpadu“ se rozumí stacionární nebo mobilní technická jednotka a zařízení určené k tepelnému zpracování odpadů, s využitím tepla vzniklého spalováním nebo bez něho, prostřednictvím spalování oxidací odpadu stejně jako dalšími způsoby tepelného zpracování, pokud jsou látky tímto zpracováním vzniklé následně spáleny;

| 29) | „zařízením na spoluspalování odpadu“ se rozumí stacionární nebo mobilní technická jednotka, jejímž hlavním účelem je výroba energie nebo hmotných produktů a která využívá odpad jako normální nebo přídavné palivo nebo ve kterém je odpad tepelně zpracován za účelem jeho odstranění prostřednictvím spalování oxidací odpadu stejně jako dalšími způsoby tepelného zpracování, pokud jsou látky tímto zpracováním vzniklé následně spáleny; |
| --- | --- |

29)

„zařízením na spoluspalování odpadu“ se rozumí stacionární nebo mobilní technická jednotka, jejímž hlavním účelem je výroba energie nebo hmotných produktů a která využívá odpad jako normální nebo přídavné palivo nebo ve kterém je odpad tepelně zpracován za účelem jeho odstranění prostřednictvím spalování oxidací odpadu stejně jako dalšími způsoby tepelného zpracování, pokud jsou látky tímto zpracováním vzniklé následně spáleny;

| 30) | „jmenovitou kapacitou“ se rozumí součet kapacit spalování všech pecí, z nichž se zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu skládá, jak je uvedl výrobce a potvrdil provozovatel, přičemž bylo vzato v úvahu spalné teplo odpadu vyjádřené jako množství odpadu spálené za hodinu; |
| --- | --- |

30)

„jmenovitou kapacitou“ se rozumí součet kapacit spalování všech pecí, z nichž se zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu skládá, jak je uvedl výrobce a potvrdil provozovatel, přičemž bylo vzato v úvahu spalné teplo odpadu vyjádřené jako množství odpadu spálené za hodinu;

| 31) | „dioxiny a furany“ se rozumí polychlorované p-dibenzodioxiny a dibenzofurany uvedené v příloze VI části 2; |
| --- | --- |

31)

„dioxiny a furany“ se rozumí polychlorované p-dibenzodioxiny a dibenzofurany uvedené v příloze VI části 2;

| 32) | „zbytkem“ se rozumí jakýkoli kapalný nebo pevný odpad, který vzniká v zařízení na spalování odpadu nebo v zařízení na spoluspalování odpadu; |
| --- | --- |

32)

„zbytkem“ se rozumí jakýkoli kapalný nebo pevný odpad, který vzniká v zařízení na spalování odpadu nebo v zařízení na spoluspalování odpadu;

| 33) | „organickou sloučeninou“ se rozumí jakákoli sloučenina obsahující přinejmenším uhlík a jeden nebo více z těchto prvků: vodík, halogeny, kyslík, síra, fosfor, křemík nebo dusík, s výjimkou oxidů uhlíku a anorganických uhličitanů a hydrogenuhličitanů; |
| --- | --- |

33)

„organickou sloučeninou“ se rozumí jakákoli sloučenina obsahující přinejmenším uhlík a jeden nebo více z těchto prvků: vodík, halogeny, kyslík, síra, fosfor, křemík nebo dusík, s výjimkou oxidů uhlíku a anorganických uhličitanů a hydrogenuhličitanů;

| 34) | „těkavou organickou sloučeninou“ se rozumí jakákoli organická sloučenina, jakož i frakce kreosotu, která má při teplotě 293,15 K tlak par 0,01 kPa nebo vyšší nebo která za konkrétních podmínek použití vykazuje odpovídající těkavost. |
| --- | --- |

34)

„těkavou organickou sloučeninou“ se rozumí jakákoli organická sloučenina, jakož i frakce kreosotu, která má při teplotě 293,15 K tlak par 0,01 kPa nebo vyšší nebo která za konkrétních podmínek použití vykazuje odpovídající těkavost.

| 35) | „organickým rozpouštědlem“ se rozumí jakákoli těkavá organická sloučenina, která se používá:






  a) | samostatně nebo ve spojení s jinými látkami, aniž by přitom prošla chemickou změnou, k rozpouštění surovin, produktů nebo odpadů; |
| --- | --- | --- |

35)

„organickým rozpouštědlem“ se rozumí jakákoli těkavá organická sloučenina, která se používá:

a)

samostatně nebo ve spojení s jinými látkami, aniž by přitom prošla chemickou změnou, k rozpouštění surovin, produktů nebo odpadů;

| b) | jako čisticí prostředek k rozpouštění znečišťujících látek; |
| --- | --- |

b)

jako čisticí prostředek k rozpouštění znečišťujících látek;

| c) | jako odmašťovací prostředek; |
| --- | --- |

c)

jako odmašťovací prostředek;

| d) | jako dispergační činidlo; |
| --- | --- |

d)

jako dispergační činidlo;

| e) | jako prostředek používaný k úpravě viskozity; |
| --- | --- |

e)

jako prostředek používaný k úpravě viskozity;

| f) | jako prostředek používaný k úpravě povrchového napětí; |
| --- | --- |

f)

jako prostředek používaný k úpravě povrchového napětí;

| g) | jako plastifikátor; |
| --- | --- |

g)

jako plastifikátor;

| h) | jako konzervant; |
| --- | --- |

h)

jako konzervant;

| 36) | „nátěrovou hmotou“ se rozumí nátěrová hmota ve smyslu definice v čl. 2 bodě 8 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/42/ES ze dne 21. dubna 2004 o omezování emisí těkavých organických sloučenin vznikajících při používání organických rozpouštědel v některých barvách a lacích a výrobcích pro opravy nátěru vozidel (29); |
| --- | --- |

36)

„nátěrovou hmotou“ se rozumí nátěrová hmota ve smyslu definice v čl. 2 bodě 8 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/42/ES ze dne 21. dubna 2004 o omezování emisí těkavých organických sloučenin vznikajících při používání organických rozpouštědel v některých barvách a lacích a výrobcích pro opravy nátěru vozidel (29);

| 37) | „obecně závaznými pravidly“ se rozumí mezní hodnoty emisí nebo jiné podmínky definované v právních předpisech týkajících se životního prostředí, přinejmenším na odvětvové úrovni, které jsou ustanoveny s tím záměrem, aby byly přímo použity ke stanovení podmínek pro povolení. |
| --- | --- |

37)

„obecně závaznými pravidly“ se rozumí mezní hodnoty emisí nebo jiné podmínky definované v právních předpisech týkajících se životního prostředí, přinejmenším na odvětvové úrovni, které jsou ustanoveny s tím záměrem, aby byly přímo použity ke stanovení podmínek pro povolení.

Článek 4

Povinnost být držitelem povolení

1.   Členské státy přijmou nezbytná opatření zajišťující, že žádné zařízení nebo spalovací zařízení, zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu nebude provozováno bez povolení.

Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy stanovit postup pro registraci zařízení, na které se vztahuje pouze kapitola V.

Postup pro registraci je popsaný v závazném předpisu a zahrnuje přinejmenším oznámení provozovatele příslušnému orgánu o záměru provozovat zařízení.

2.   
  Členské státy mohou stanovit, že povolení
  se může vztahovat na dvě či více zařízení anebo části zařízení, pokud jsou provozované stejným provozovatelem na stejném místě či na různých místech.

Vztahuje-li se jedno povolení na dvě či více zařízení, musí požadavky této směrnice splňovat každé zařízení
  samostatně
  .

Článek 5

Provozovatelé

Členské státy mohou stanovit, že společným provozovatelem zařízení nebo spalovacího zařízení, zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu nebo provozovateli různých částí takových zařízení mohou být
  pověřeny
  dvě fyzické nebo právnické osoby či jejich větší počet.
  Pouze jedna fyzická nebo právnická osoba je určena k převzetí odpovědnosti za plnění povinností stanovených touto směrnicí.

Článek 6

Udělení povolení

1.   Příslušný orgán udělí povolení, pokud zařízení vyhovuje požadavkům této směrnice.

2.   Členské státy přijmou nezbytná opatření k tomu, aby v případě, že se povolovacích řízení účastní více než jeden příslušný orgán nebo více než jeden provozovatel nebo je vydáno víc než jedno povolení, byly podmínky pro udělení povolení a povolovací řízení plně zkoordinovány, aby byl zaručen účinný integrovaný přístup všech orgánů, které jsou pro toto řízení příslušné.

3.   V případě nového zařízení nebo podstatné změny zařízení, na které se vztahuje článek 4 směrnice 85/337/EHS, je pro udělení povolení nutno přezkoumat a použít i veškeré takto získané příslušné informace či závěry učiněné podle článků 5, 6 7 a 9 uvedené směrnice.

Článek 7

Obecně závazná pravidla

Aniž je dotčena povinnost být držitelem povolení, mohou členské státy zařadit požadavky pro určité kategorie zařízení, spalovacích zařízení, zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu do obecně závazných pravidel.

Přijmou-li se obecně závazná pravidla, může povolení jednoduše zahrnovat odkaz na tato pravidla.

Článek 8

Podávání zpráv o dodržování podmínek povolení

Členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění toho:

| 1) | aby operátor podal příslušnému orgánu alespoň každých
  24
  měsíců
  příslušné údaje
  o dodržování podmínek povolení,
  které neprodleně zpřístupní na internetu. V případě, že by inspekce v souladu s článkem 25 zjistila porušení podmínek povolení, budou zprávy podávány častěji, a to nejméně jednou každých dvanáct měsíců
  ; |
| --- | --- |

1)

aby operátor podal příslušnému orgánu alespoň každých
  24
  měsíců
  příslušné údaje
  o dodržování podmínek povolení,
  které neprodleně zpřístupní na internetu. V případě, že by inspekce v souladu s článkem 25 zjistila porušení podmínek povolení, budou zprávy podávány častěji, a to nejméně jednou každých dvanáct měsíců
  ;

| 2) | aby provozovatel neprodleně informoval příslušný orgán o jakékoli události nebo nehodě, která významně postihuje životní prostředí. |
| --- | --- |

2)

aby provozovatel neprodleně informoval příslušný orgán o jakékoli události nebo nehodě, která významně postihuje životní prostředí.

Článek 9

Nedodržení podmínek povolení

1.   Členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění, aby byly dodržovány podmínky povolení.

2.   V případě zjištěného porušení požadavků této směrnice, členské státy zajistí:

| a) | aby provozovatel neprodleně informoval příslušný orgán; |
| --- | --- |

a)

aby provozovatel neprodleně informoval příslušný orgán;

| b) | aby provozovatel a příslušný orgán přijali opatření, která zajistí nápravu v nejkratší možné době. |
| --- | --- |

b)

aby provozovatel a příslušný orgán přijali opatření, která zajistí nápravu v nejkratší možné době.

Způsobí-li porušení požadavků této směrnice
  významné
  ohrožení lidského zdraví nebo životního prostředí a není-li zjednána náprava za podmínek podle prvního pododstavce písm. b), bylo provozování zařízení nebo spalovacího zařízení,zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu pozastaveno.

Článek 10

Emise skleníkových plynů

1.   Pokud jsou emise skleníkových plynů ze zařízení uvedeny v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ve vztahu k činnosti prováděné v uvedeném zařízení, povolení neobsahuje mezní hodnoty emisí pro přímé emise uvedeného plynu, ledaže je to nezbytné pro zajištění toho, že se nezpůsobí žádné podstatné místní znečištění životního prostředí.

2.   Členské státy se mohou rozhodnout, že pro činnosti uvedené v příloze I směrnice 2003/87/ES nestanoví požadavky týkající se energetické účinnosti s ohledem na spalovací jednotky nebo jiné jednotky emitující oxid uhličitý v místě, kde se zařízení nachází.

3.   Pokud je to nezbytné, příslušné orgány patřičně pozmění povolení.

4.   Odstavce 1 až 3 se neuplatňují na zařízení dočasně vyňatá ze systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství v souladu s článkem 27 směrnice 2003/87/ES.

KAPITOLA II

Zvláštní ustanovení pro činnosti uvedené v příloze I

Článek 11

Oblast působnosti

Tato kapitola se vztahuje na činnosti stanovené v příloze I, a případně na činnosti, které překračují prahové hodnoty v kapacitách, jež jsou uvedeny v dané příloze.

Článek 12

Obecné zásady základních povinností provozovatele

Členské státy přijmou nezbytná opatření k tomu, aby zařízení byla provozována v souladu s těmito zásadami:

| 1) | byla učiněna všechna vhodná preventivní opatření proti znečišťování; |
| --- | --- |

1)

byla učiněna všechna vhodná preventivní opatření proti znečišťování;

| 2) | byly použity nejlepší dostupné techniky; |
| --- | --- |

2)

byly použity nejlepší dostupné techniky;

| 3) | nedocházelo k významnému znečišťování; |
| --- | --- |

3)

nedocházelo k významnému znečišťování;

| 4) | předcházelo se vzniku odpadů v souladu se směrnicí 2008/98/ES; |
| --- | --- |

4)

předcházelo se vzniku odpadů v souladu se směrnicí 2008/98/ES;

| 5) | jestliže odpady vznikají, jsou využívány, anebo, pokud využití není technicky a ekonomicky možné, jsou odstraněny s vyloučením či omezením jakýchkoli dopadů na životní prostředí; |
| --- | --- |

5)

jestliže odpady vznikají, jsou využívány, anebo, pokud využití není technicky a ekonomicky možné, jsou odstraněny s vyloučením či omezením jakýchkoli dopadů na životní prostředí;

| 6) | byla energie využívána účinně; |
| --- | --- |

6)

byla energie využívána účinně;

| 7) | byla přijata nezbytná opatření, která mají předcházet výskytu havárií a omezovat jejich následky; |
| --- | --- |

7)

byla přijata nezbytná opatření, která mají předcházet výskytu havárií a omezovat jejich následky;

| 8) | byla přijata nezbytná opatření, aby po úplném ukončení činností bylo možné zabránit jakémukoli riziku znečištění a bylo možné místo ukončeného provozu navrátit zpět do
  uspokojivého
  stavu definovaného v souladu s
  požadavky uvedenými v
  čl. 23 odst. 2 a 3. |
| --- | --- |

8)

byla přijata nezbytná opatření, aby po úplném ukončení činností bylo možné zabránit jakémukoli riziku znečištění a bylo možné místo ukončeného provozu navrátit zpět do
  uspokojivého
  stavu definovaného v souladu s
  požadavky uvedenými v
  čl. 23 odst. 2 a 3.

Článek 13

Žádosti o povolení

1.   Členské státy přijmou nezbytná opatření zajišťující, aby žádost o povolení obsahovala popis:

| a) | zařízení a jeho činností,; |
| --- | --- |

a)

zařízení a jeho činností,;

| b) | surovin a pomocných materiálů, dalších látek a energie, která je v zařízení používána anebo jím produkována; |
| --- | --- |

b)

surovin a pomocných materiálů, dalších látek a energie, která je v zařízení používána anebo jím produkována;

| c) | zdrojů emisí ze zařízení; |
| --- | --- |

c)

zdrojů emisí ze zařízení;

| d) | podmínek na místě zařízení; |
| --- | --- |

d)

podmínek na místě zařízení;

| e) | pokud činnost zahrnuje příslušné nebezpečné látky ve významném množství
  , základní zprávy
  obsahující informace o těchto látkách
  ; |
| --- | --- |

e)

pokud činnost zahrnuje příslušné nebezpečné látky ve významném množství
  , základní zprávy
  obsahující informace o těchto látkách
  ;

| f) | charakteru a množství předpokládaných emisí ze zařízení do jednotlivých složek prostředí, jakož i významných účinků těchto emisí na životní prostředí; |
| --- | --- |

f)

charakteru a množství předpokládaných emisí ze zařízení do jednotlivých složek prostředí, jakož i významných účinků těchto emisí na životní prostředí;

| g) | navrhované technologie a dalších metod určených pro předcházení nebo, pokud to není možné, ke snížení emisí ze zařízení; |
| --- | --- |

g)

navrhované technologie a dalších metod určených pro předcházení nebo, pokud to není možné, ke snížení emisí ze zařízení;

| h) | v případě nutnosti
  opatření k předcházení vzniku odpadů a k využití odpadů, které v zařízení vznikají; |
| --- | --- |

h)

v případě nutnosti
  opatření k předcházení vzniku odpadů a k využití odpadů, které v zařízení vznikají;

| i) | dalších opatření plánovaných k dodržování obecných pravidel základních povinností provozovatele podle ustanovení článku 12; |
| --- | --- |

i)

dalších opatření plánovaných k dodržování obecných pravidel základních povinností provozovatele podle ustanovení článku 12;

| j) | opatření plánovaných k monitorování emisí do životního prostředí; |
| --- | --- |

j)

opatření plánovaných k monitorování emisí do životního prostředí;

| k) | příslušných
  hlavních náhradních řešení navrhované technologie, technik a opatření, prověřených žadatelem, ve formě přehledu. |
| --- | --- |

k)

příslušných
  hlavních náhradních řešení navrhované technologie, technik a opatření, prověřených žadatelem, ve formě přehledu.

Žádost o povolení musí též obsahovat shrnutí údajů, bez technických podrobností a odborných termínů, které jsou uvedeny v prvním pododstavci,
  a případně také základní zprávu
  .

2.   Pokud informace podané v souladu s požadavky směrnice Rady 85/337/EHS nebo bezpečnostní zpráva vypracovaná v souladu se směrnicí 96/82/ES nebo informace poskytnuté v souladu s jiným právním předpisem splňují některý z požadavků odstavce 1, je možné tyto informace do žádosti zahrnout nebo je k žádosti přiložit.

Článek 14

Referenční dokumenty k BAT a výměna informací

1.   Komise
  zorganizuje výměnu informací mezi členskými státy, zástupci jejich příslušných odpovědných orgánů provozovateli a poskytovateli technik, kteří zastupují dotčené odvětví průmyslu, nevládními organizacemi podporující ochranu životního prostředí, a Komisí ohledně následujícího
  :

| a) | výkonnosti zařízení z hlediska emisí, znečišťování, spotřeby a druhu surovin, využívání energie nebo vzniku odpadů; a |
| --- | --- |

a)

výkonnosti zařízení z hlediska emisí, znečišťování, spotřeby a druhu surovin, využívání energie nebo vzniku odpadů; a

| b) | nejlepších používaných dostupných technik, s nimi souvisejícího monitorování a jejich vývoje týkajícího se nejlepších dostupných technik
  . |
| --- | --- |

b)

nejlepších používaných dostupných technik, s nimi souvisejícího monitorování a jejich vývoje týkajícího se nejlepších dostupných technik
  .

S ohledem na organizaci výměny informací uvedené v tomto odstavci, zřídí Komise fórum pro výměnu informací jež se bude skládat ze zúčastněných stran uvedených v prvním pododstavci
  .

Komise stanoví pokyny pro výměnu informací, včetně informací spojených se shromažďováním údajů a se stanovováním obsahu referenčních dokumentů k BAT. Komise v této souvislosti zveřejní hodnotící zprávu. Tato zpráva se zpřístupní na internetu
  .

2.
     
  Komise zveřejní výsledek výměny informací uvedené v odstavci 1 jako nový nebo aktualizovaný referenční dokument k BAT.

3.   Referenční dokumenty k BAT popisují zejména nejlepší dostupné techniky, související úrovně emisí,
  úrovně spotřeby
  a související monitorování, monitorování půdy a podzemních vod a sanaci místa, jakož i nově vznikající techniky, přičemž se zvláště přihlédne ke kritériím uvedeným v příloze III ▐, přičemž tato revize bude dokončena nejpozději
  osm
  let ode dne zveřejnění
  předchozí
  verze. Komise
  zajistí, aby závěry nejlepších dostupných technik k referenčním dokumentům k BAT byly zpřístupněny v úředních jazycích členských států. Na žádost členského státu Komise poskytne kompletní referenční dokumenty k BAT v požadovaném jazyce
  .

Článek 15

Podmínky povolení

1.   Členské státy zajistí, aby v povolení byla uvedena veškerá opatření nutná ke splnění požadavků podle článků 12 a 19.

Tato opatření obsahují alespoň:

| a) | mezní hodnoty emisí pro znečišťující látky uvedené v příloze II a další znečišťující látky, které by mohly být emitovány z dotyčného zařízení ve významném množství, se zřetelem k jejich povaze a možnosti přenosu z jedné složky do druhé; |
| --- | --- |

a)

mezní hodnoty emisí pro znečišťující látky uvedené v příloze II a další znečišťující látky, které by mohly být emitovány z dotyčného zařízení ve významném množství, se zřetelem k jejich povaze a možnosti přenosu z jedné složky do druhé;

| b) | je-li to nutné
  , odpovídající požadavky na ochranu půdy a podzemní vody, jakož i opatření k nakládání s odpady, které v zařízení vznikají; |
| --- | --- |

b)

je-li to nutné
  , odpovídající požadavky na ochranu půdy a podzemní vody, jakož i opatření k nakládání s odpady, které v zařízení vznikají;

| c) | vhodné požadavky týkající se monitorování výpustí, s uvedením podrobností metody a frekvence měření, postupu vyhodnocování a povinnosti pravidelně předkládat příslušnému orgánu výsledky monitorování výpustí a další údaje nutné k ověření souladu s povolením. |
| --- | --- |

c)

vhodné požadavky týkající se monitorování výpustí, s uvedením podrobností metody a frekvence měření, postupu vyhodnocování a povinnosti pravidelně předkládat příslušnému orgánu výsledky monitorování výpustí a další údaje nutné k ověření souladu s povolením.

| d) | požadavky na pravidelné monitorování v souvislosti s
  příslušnými
  nebezpečnými látkami, které se mohou na daném místě vyskytovat
  ve významném množství
  , vzhledem k možnosti kontaminace půdy a podzemních vod v místě zařízení; |
| --- | --- |

d)

požadavky na pravidelné monitorování v souvislosti s
  příslušnými
  nebezpečnými látkami, které se mohou na daném místě vyskytovat
  ve významném množství
  , vzhledem k možnosti kontaminace půdy a podzemních vod v místě zařízení;

| e) | opatření pro případ spouštění, neúmyslného úniku látek, špatné funkce, krátkodobých přerušení a definitivního ukončení provozu zařízení; |
| --- | --- |

e)

opatření pro případ spouštění, neúmyslného úniku látek, špatné funkce, krátkodobých přerušení a definitivního ukončení provozu zařízení;

| f) | ustanovení týkající se minimalizace dálkového přenosu znečištění či znečištění přesahujícího hranice států. |
| --- | --- |

f)

ustanovení týkající se minimalizace dálkového přenosu znečištění či znečištění přesahujícího hranice států.

2.   Pro účely odst. 1 písm. a) mohou být mezní hodnoty doplněny nebo nahrazeny rovnocennými parametry nebo jinými technickými opatřeními.

3.   Při stanovení podmínek povolení je učiněn odkaz na referenční dokumenty k BAT.

4.   Nevztahují-li se referenční dokumenty k BAT na zařízení nebo jeho část nebo nezabývají-li se tyto dokumenty všemi možnými dopady činnosti na životní prostředí, příslušný orgán určí
  po konzultaci s operátorem
  , pro dotyčné zařízení nebo činnosti
  úrovně emisí, které mohou být dosaženy použitím
  nejlepší dostupné techniky na základě kritérií uvedených v příloze III a odpovídajícím způsobem stanoví podmínky povolení.

5.   U zařízení uvedených v bodě 6.6 přílohy I se použijí odstavce 1 až 4, aniž jsou dotčeny právní předpisy týkající se dobrých životních podmínek zvířat.

Článek 16

Emisní mezní hodnoty, rovnocenné parametry a technická opatření

1.   Mezní hodnoty emisí pro znečišťující látky se vztahují k bodu, kde emise zařízení opouštějí, a žádné ředění před uvedeným bodem se při zjišťování těchto hodnot nebere v úvahu.

V případě nepřímých výpustí znečišťujících látek do vody může být při určování mezních hodnot emisí pro dotyčné zařízení vzat v úvahu čisticí efekt úpravny vody za předpokladu, že je zaručena odpovídající úroveň ochrany životního prostředí jako celku a že výsledkem není vyšší stupeň znečištění životního prostředí.

2.   Aniž je dotčena platnost článku 19, musí mezní hodnoty emisí, rovnocenné parametry a jiná technická opatření uvedená v čl. 15 odst. 1 a 2 vycházet z nejlepších dostupných technik, aniž by však bylo předepsáno použití jakékoli konkrétní metody či technologie.

Příslušný orgán stanoví mezní hodnoty emisí,
  jakož i požadavky na monitorování a dosažení souladu tak, aby zajistil, že úrovně emisí související s nejlepšími dostupnými technikami nejsou překračovány
  .

Mezní hodnoty emisí mohou být nahrazeny rovnocennými parametry nebo technickými opatřeními, pokud může být dosaženo odpovídající úrovně ochrany životního prostředí.

3.   Odchylně od odst. 2 druhého pododstavce může příslušný orgán ve výjimečných
  případech
  vyplývajících z
  posouzení nákladů a přínosů v oblasti životního prostředí a hospodářství a s přihlédnutím k technickým charakteristikám dotyčného zařízení, k jeho zeměpisné poloze a podmínkám životního prostředí v místě, kde se zařízení nachází, stanovit mezní hodnoty emisí,
  rovnocenné parametry nebo technická opatření a požadavky na monitorování a dosažení souladu tak, aby zajistil, že úrovně emisí související s nejlepšími dostupnými technikami mohou být překročeny
  .

Tyto mezní hodnoty emisí,
  rovnocenné parametry nebo technická opatření
  však nesmí překročit mezní hodnoty emisí stanovené
  v souladu s článkem 68 nebo
  případně v přílohách V až VIII.

Členské státy zajistí, aby dotčená veřejnost dostala včas vhodnou příležitost k účasti na rozhodování o udělování výjimek uvedených v tomto odstavci.

Pokud jsou mezní hodnoty emisí, rovnocenné parametry a technická opatření stanoveny v souladu s tímto odstavcem, musí být důvody pro povolení úrovní emisí odchylujících se od úrovní emisí souvisejících s nejlepšími dostupnými technikami popsanými v referenčních dokumentech k BAT prokázány a odůvodněny v příloze k podmínkám povolení.

Komise může stanovit kritéria pro udělování výjimek uvedených v tomto odstavci.

Tato opatření, jejichž účelem je změna jiných než podstatných prvků této směrnice jejím doplněním, se přijmou podle regulativního postupu s kontrolou uvedeného v čl. 69 odst. 2.

4.   Odstavce 2 a 3 se vztahují na rozmetávání statkových hnojiv a kejdy mimo místo zařízení uvedeného v bodě 6.6 přílohy I,
  s výjimkou oblastí, které spadají do působnosti směrnice Rady (91/676/EHS) ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním způsobeným dusičnany ze zemědělských zdrojů

   (30).

5.   Příslušný orgán může ke zvýšení emisí vznikajících v důsledku zkoušení a použití nově vznikajících technik udělit dočasnou výjimku z požadavků odstavce 2 a čl. 12 ║ bodů 1 a 2, je-li do 6 měsíců od udělení výjimky používání uvedených technik buď zastaveno, nebo se při činnosti dosáhne alespoň úrovní emisí souvisejících s nejlepšími dostupnými technikami.

Článek 17

Požadavky na monitorování

1.   Požadavky na monitorování uvedené v čl. 15 odst. 1 písm. c) a d) případně vycházejí ze závěrů týkajících se monitorování, které jsou popsány v referenčních dokumentech k BAT.

2.   Frekvenci pravidelného monitorování uvedeného v čl. 15 odst.1 písm. d) stanoví příslušný orgán v povolení pro každé jednotlivé zařízení nebo v obecně závazných pravidlech.

Aniž je dotčen první pododstavec, provádí se pravidelné monitorování
  podzemních vod
  alespoň jednou
  za pět let a půdy jednou za deset let, kromě případů, kdy toto monitorování vychází ze systematického posouzení rizik znečištění
  .

Komise může stanovit kritéria pro určování frekvence pravidelného monitorování.

Tato opatření, jejichž účelem je změna jiných než podstatných prvků této směrnice jejím doplněním, se přijmou podle regulativního postupu s kontrolou uvedeného v čl. 69 odst. 2.

Článek 18

Obecně závazná pravidla

1.   Při přijímání obecně závazných pravidel členské státy zajistí integrovaný přístup a vysokou úroveň ochrany životního prostředí rovnocennou k úrovni, jíž lze dosáhnout prostřednictvím jednotlivých podmínek povolení.

2.   Obecně závazná pravidla vycházejí z nejlepších dostupných technik, aniž by předepisovala použití jakékoli metody či konkrétní technologie
  v zájmu zajištění souladu s články 15 a 16.

▐

3.   Členské státy zajistí aktualizaci obecně závazných pravidel v návaznosti na vývoj nejlepších dostupných technik
  v zájmu zajištění souladu s článkem 22
  .

▐

4.   Obecně závazná pravidla přijatá v souladu s odstavci 1 až 3 musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo takový odkaz musí být učiněn při jejich úředním vyhlášení.

Článek 19

Normy kvality životního prostředí

Pokud určitá norma kvality životního prostředí vyžaduje dodržení přísnějších podmínek, než jakých lze dosáhnout použitím nejlepších dostupných technik, je nutno tato mimořádná opatření v povolení uvést, a to bez dotčení ostatních opatření, která mohou být v zájmu dosažení souladu s normami kvality životního prostředí učiněna.

Článek 20

Vývoj nejlepších dostupných technik

Členské státy zajistí, aby příslušný orgán sledoval vývoj nejlepších dostupných technik nebo aby byl informován o tomto vývoji., jakož i o zveřejnění všech nových nebo revidovaných referenčních dokumentů k BAT,
  a rovněž informování dotčené veřejnosti
  .

Článek 21

Změny zařízení uskutečňované provozovatelem

1.   Členské státy přijmou nezbytná opatření zajišťující to, aby provozovatel vždy uvědomil příslušný orgán o jakýchkoli plánovaných změnách v povaze, funkci či rozsahu zařízení, jež by mohly mít následky pro životní prostředí. V případě nutnosti provede příslušný orgán úpravu povolení.

2.   Členské státy přijmou nezbytná opatření zajišťující, aby se žádná podstatná změna, kterou provozovatel plánuje, neuskutečnila bez povolení uděleného v souladu s touto směrnicí.

Žádost o povolení a rozhodnutí příslušného orgánu se vztahuje na části zařízení a údaje uvedené v článku 13, které mohou být touto podstatnou změnou ovlivněny.

3.   Každá změna v povaze, funkci nebo rozšíření zařízení se považuje za podstatné, pokud změna nebo rozšíření samy o sobě dosahují prahových hodnot ve vztahu ke kapacitě, které stanoví příloha I.

Článek 22

Přezkoumání a aktualizace podmínek povolení příslušným orgánem

1.   Členské státy přijmou nezbytná opatření zajišťující, aby příslušný orgán pravidelně přezkoumával všechny podmínky povolení a v případě nutnosti pro zajištění souladu s touto směrnicí tyto podmínky aktualizoval.

2.   Na žádost příslušného orgánu předloží provozovatel veškeré informace, které jsou nezbytné k přezkoumání podmínek povolení.

Příslušný orgán při přezkoumávání podmínek povolení použije všechny informace, které vyplývají z monitorování nebo inspekcí.

3.   
  Zveřejní-li
  Komise nový nebo aktualizovaný referenční dokument k BAT, členské státy do čtyř let od jeho zveřejnění zajistí, aby příslušný orgán přezkoumal a
  kde nezbytné
  aktualizoval pro dotyčná zařízení podmínky povolení.

První pododstavec se použije na veškeré výjimky udělené v souladu s čl. 16 odst. 3.

4.   Podmínky povolení se přezkoumají a v případě nutnosti aktualizují alespoň v těchto případech:

| a) | znečištění působené zařízením je tak značné, že je nutné znovu prověřit mezní hodnoty emisí uvedené v povolení anebo do povolení zahrnout mezní hodnoty nové; |
| --- | --- |

a)

znečištění působené zařízením je tak značné, že je nutné znovu prověřit mezní hodnoty emisí uvedené v povolení anebo do povolení zahrnout mezní hodnoty nové;

| b) | výrazné změny
  v oblasti nejlepších dostupných technik umožňuje významné snížení emisí; |
| --- | --- |

b)

výrazné změny
  v oblasti nejlepších dostupných technik umožňuje významné snížení emisí;

| c) | bezpečnost provozu vyžaduje, aby byla použita jiná technika či jiné metody; |
| --- | --- |

c)

bezpečnost provozu vyžaduje, aby byla použita jiná technika či jiné metody;

| d) | pokud je to třeba pro zajištění souladu se směrnicí 2001/81/ES nebo snormou kvality životního prostředí v souladu s článkem 19. |
| --- | --- |

d)

pokud je to třeba pro zajištění souladu se směrnicí 2001/81/ES nebo snormou kvality životního prostředí v souladu s článkem 19.

Článek 23

Uzavření místa zařízení a jeho sanace

1.   Aniž je dotčena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES,
  směrnice Evropského parlamentu a Rady č. 2006/118/ES ze dne 12. prosince 2006 o ochraně podzemních vod před znečištěním a zhoršováním stavu

   (31),
  směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/99/ES ze dne 19. listopadu 2008 o trestněprávní ochraně životního prostředí

   (32) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/.../ES ze dne o zřízení rámce pro ochranu půdy║ (33)
   (34), příslušný orgán zajistí, aby při úplném ukončení činností byly prováděny podmínky povolení uložené za účelem dodržování zásady uvedené v čl. 12 bodě 8.

2.   Pokud činnost zahrnuje používání, výrobu a uvolňování
  příslušných nebezpečných látek ve významném množství
  , provozovatel, vzhledem k možnosti kontaminace půdy a podzemních vod v místě zařízení, vypracuje před zahájením provozu zařízení či před aktualizací povolení pro zařízení základní zprávu. Uvedená zpráva musí obsahovat kvantifikované informace, které jsou zapotřebí k určení původního stavu půdy a podzemních vod,
  a to s ohledem na příslušné nebezpečné látky ve významném množství
  .

Komise stanoví
  obecná
  kritéria pro obsah základní zprávy.

Tato opatření, jejichž účelem je změna jiných než podstatných prvků této směrnice jejím doplněním, se přijmou podle regulativního postupu s kontrolou uvedeného v čl. 69 odst. 2.

3.   Při úplném ukončení činností
  informuje
  provozovatel
  příslušný orgán a
  posoudí stav kontaminace půdy a podzemních vod nebezpečnými látkami. Pokud zařízení oproti původnímu stavu uvedenému v základní zprávě podle odstavce 2 způsobilo znečištění půdy nebo podzemních vod nebezpečnými látkami, provozovatel by měl provést sanaci daného místa a uvést jej do daného původního stavu.

4.   Pokud se na provozovateli nepožaduje vypracování základní zprávy podle odstavce 2, podnikne provozovatel při úplném ukončení činností nezbytná opatření, která mají zajistit, že dané místo nebude představovat žádná významná rizika pro lidské zdraví a životní prostředí.

Článek 24

Porovnání emisí s úrovněmi emisí souvisejícími s nejlepšími dostupnými technikami

Příslušné údaje
  o dodržování podmínek povolení
  uvedené
  v čl. 8 bodě 1 musí obsahovat srovnání ▐ úrovně emisí
  s úrovněmi emisí spojenými
  s nejlepšími dostupnými technikami, které jsou popsány v referenčních dokumentech k BAT.
  Tyto příslušné údaje se neprodleně zpřístupní na internetu
  .

Článek 25

Inspekce

1.   Členské státy stanoví systém pro inspekce zařízení.

Uvedený systém musí zahrnovat inspekce na místě.

Členské státy zajistí, aby provozovatelé poskytovali příslušným orgánům veškerou nezbytnou pomoc při jakékoli inspekci na místě, při odebírání vzorků a shromažďování veškerých potřebných informací, které jsou pro plnění jejich povinností v rámci této směrnice nezbytné.

2.   Členské státy zajistí, aby se na všechna zařízení vztahoval plán inspekcí.

3.   Každý plán inspekcí musí obsahovat:

| a) | obecné posouzení příslušných významných otázek v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

a)

obecné posouzení příslušných významných otázek v oblasti životního prostředí;

| b) | zeměpisnou oblast, na kterou se plán inspekcí vztahuje; |
| --- | --- |

b)

zeměpisnou oblast, na kterou se plán inspekcí vztahuje;

| c) | registr zařízení, na které se vztahuje plán inspekcí, a obecné posouzení stavu dodržování požadavků této směrnice těmito zařízeními; |
| --- | --- |

c)

registr zařízení, na které se vztahuje plán inspekcí, a obecné posouzení stavu dodržování požadavků této směrnice těmito zařízeními;

| d) | ustanovení o revizi plánu inspekcí; |
| --- | --- |

d)

ustanovení o revizi plánu inspekcí;

| e) | nástin programu běžných inspekcí podle odstavce 5; |
| --- | --- |

e)

nástin programu běžných inspekcí podle odstavce 5;

| f) | postupy pro mimořádné inspekce podle odstavce 6; |
| --- | --- |

f)

postupy pro mimořádné inspekce podle odstavce 6;

| g) | je-li to nezbytné, ustanovení o spolupráci mezi různými inspekčními orgány. |
| --- | --- |

g)

je-li to nezbytné, ustanovení o spolupráci mezi různými inspekčními orgány.

4.   Příslušný orgán na základě plánů inspekcí pravidelně vypracovává programy inspekcí a určí u různých druhů zařízení frekvenci prohlídek na místě.

Členské státy zajistí dostatečný počet školených osob, které budou inspekce provádět
  .

Součástí těchto programů musí být v každém zařízení alespoň jedna
  namátková
  prohlídka na místě každých
  osmnáct
  měsíců.
  Pokud by inspekce zjistila porušení podmínek povolení, bude tato frekvence častější, a to nejméně jednou každých šest měsíců
  .

Pokud
  tyto programy u jednotlivých dotyčných zařízení vycházejí ze systematického posuzování rizik v oblasti životního prostředí,
  může být četnost prohlídek na místě snížena na minimum jedné prohlídky za 24 měsíců
  .

Systematické posuzování rizik pro životní prostředí je založeno na objektivních kritériích, jako např:

| a) | zprávě provozovatelů týkající se dodržování podmínek povolení; |
| --- | --- |

a)

zprávě provozovatelů týkající se dodržování podmínek povolení;

| b) | dopadu zařízení na životní prostředí a lidské zdraví; |
| --- | --- |

b)

dopadu zařízení na životní prostředí a lidské zdraví;

| c) | účasti provozovatele v systému Společenství pro řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředí (EMAS) podle nařízení (ES) č. 761/2001 (35) nebo provádění rovnocenných systémů řízení životního prostředí. |
| --- | --- |

c)

účasti provozovatele v systému Společenství pro řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředí (EMAS) podle nařízení (ES) č. 761/2001 (35) nebo provádění rovnocenných systémů řízení životního prostředí.

Komise
  může stanovit další
  kritéria pro posuzování rizik v oblasti životního prostředí.

Tato opatření, jejichž účelem je změna jiných než podstatných prvků této směrnice jejím doplněním, se přijmou podle regulativního postupu s kontrolou uvedeného v čl. 69 odst. 2.

5.   Pro přezkoumání plné šíře příslušných účinků dotyčných zařízení na životní prostředí postačí běžné inspekce.

Běžné inspekce zajistí, aby provozovatel dodržoval podmínky povolení.

Běžné inspekce rovněž slouží k posouzení účinnosti požadavků povolení.

6.   
  Namátkové
  inspekce se provádějí co nejdříve a případně před vydáním, přezkoumáním či aktualizací povolení za účelem prošetření závažných
  a oprávněných
  stížností týkajících se životního prostředí, jakož i vyšetření závažných havárií, nehod a případů nedodržování požadavků v oblasti životního prostředí
  nebo událostí, které mají závažný dopad na lidské zdraví
  .

Při provádění takové mimořádné inspekce mohou příslušné orgány požadovat, aby provozovatelé poskytli veškeré informace, včetně zdravotních statistik, pro prozkoumání rozsahu havárií, nehod a případů nedodržování právních předpisů.

7.   V návaznosti na každou běžnou i mimořádnou inspekci vypracuje příslušný orgán zprávu, v níž budou popsána zjištění, jak dané zařízení dodržuje požadavky této směrnice, a závěry ohledně případné nutnosti dalších opatření.

Potvrzená zpráva je zpřístupněna veřejnosti příslušným orgánem do dvou měsíců
  .
  Tato
  zpráva je zpřístupněna veřejnosti
  příslušným orgánem na internetu
  do
  čtyř
  měsíců po uskutečnění inspekce.

Příslušný orgán zajistí, aby byla v přiměřeném časovém období přijata veškerá nutná opatření, která byla ve zprávě určena.

Článek 26

Přístup k informacím a účast veřejnosti na povolovacím řízení

1.   Členské státy zajistí, aby dotčená veřejnost dostávala včasné a účinné možnosti účasti na řízeních ohledně:

| a) | vydávání povolení pro nová zařízení; |
| --- | --- |

a)

vydávání povolení pro nová zařízení;

| b) | vydávání povolení pro veškeré podstatné změny; |
| --- | --- |

b)

vydávání povolení pro veškeré podstatné změny;

| c) | aktualizace povolení nebo podmínek povolení pro zařízení v souladu s čl. 22 odst. 4 písm. a). |
| --- | --- |

c)

aktualizace povolení nebo podmínek povolení pro zařízení v souladu s čl. 22 odst. 4 písm. a).

| d) | aktualizace povolení nebo podmínek povolení pro zařízení, pokud je udělena výjimka v souladu s čl. 16 odst. 3
  . |
| --- | --- |

d)

aktualizace povolení nebo podmínek povolení pro zařízení, pokud je udělena výjimka v souladu s čl. 16 odst. 3
  .

Pro tuto účast platí postup stanovený v příloze IV.

Má se za to, že na tomto rozhodování mají zájem nevládní organizace podporující ochranu životního prostředí a splňující požadavky všech vnitrostátních právních předpisů.

▐

2.   Po přijetí rozhodnutí o udělení, přezkoumání či aktualizaci povolení ▐ příslušný orgán informuje veřejnost a zpřístupní veřejnosti
  bez prodlení
  tyto informace:

| a) | obsah rozhodnutí včetně kopie povolení a případných následných aktualizací; |
| --- | --- |

a)

obsah rozhodnutí včetně kopie povolení a případných následných aktualizací;

| b) | důvody, na kterých je rozhodnutí založeno; |
| --- | --- |

b)

důvody, na kterých je rozhodnutí založeno;

| c) | výsledky konzultací konaných před přijetím rozhodnutí a vysvětlení, jakým způsobem byly tyto výsledky zohledněny v daném rozhodnutí; |
| --- | --- |

c)

výsledky konzultací konaných před přijetím rozhodnutí a vysvětlení, jakým způsobem byly tyto výsledky zohledněny v daném rozhodnutí;

| d) | název příslušných referenčních dokumentů k BAT pro dotyčné zařízení nebo činnost; |
| --- | --- |

d)

název příslušných referenčních dokumentů k BAT pro dotyčné zařízení nebo činnost;

| e) | způsob
  stanovení podmínek povolení uvedených v čl. 15 v souvislosti s nejlepšími dostupnými technikami a souvisejícími úrovněmi
  emisí, které jsou popsány v referenčních dokumentech k BAT ▐; |
| --- | --- |

e)

způsob
  stanovení podmínek povolení uvedených v čl. 15 v souvislosti s nejlepšími dostupnými technikami a souvisejícími úrovněmi
  emisí, které jsou popsány v referenčních dokumentech k BAT ▐;

| f) | je-li udělena výjimka podle čl. 16 odst. 3,
  konkrétní
  důvody pro tuto výjimku
  založené na kritériích uvedených v tomto odstavci
  a uložené podmínky; |
| --- | --- |

f)

je-li udělena výjimka podle čl. 16 odst. 3,
  konkrétní
  důvody pro tuto výjimku
  založené na kritériích uvedených v tomto odstavci
  a uložené podmínky;

| g) | výsledek přezkoumání ▐ a povolení podle čl. 22 odst. 1, 3 a 4; |
| --- | --- |

g)

výsledek přezkoumání ▐ a povolení podle čl. 22 odst. 1, 3 a 4;

| h) | výsledky monitorování výpustí ve smyslu podmínek pro vydání povolení, které jsou v držení příslušného orgánu. |
| --- | --- |

h)

výsledky monitorování výpustí ve smyslu podmínek pro vydání povolení, které jsou v držení příslušného orgánu.

Členské státy zajistí neprodlené zpřístupnění informací uvedených v bodech a) až g na internetu.

3.   Ustanovení odstavců 1 ║ a 2 platí s výhradou omezení stanovených v čl. 4 odst. 1 a 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí (36).

Článek 27

Přístup k právní ochraně

1.   Členské státy zajistí, aby v souladu s příslušnými předpisy vnitrostátního práva osoby z řad dotčené veřejnosti měly možnost dosáhnout přezkoumání soudem nebo jiným nezávislým a nestranným orgánem zřízeným ze zákona a mohly tak napadat hmotnou nebo procesní zákonnost jakýchkoli rozhodnutí, aktů nebo nečinnosti podléhajících ustanovením článku 26, pokud je splněna jedna z těchto podmínek:

| a) | mají dostatečný zájem; |
| --- | --- |

a)

mají dostatečný zájem;

| b) | namítají porušování práva v případech, kdy to správní řád členského státu požaduje jako předběžnou podmínku. |
| --- | --- |

b)

namítají porušování práva v případech, kdy to správní řád členského státu požaduje jako předběžnou podmínku.

2.   Členské státy stanoví, v jaké fázi mohou být rozhodnutí, akty nebo nečinnost napadeny.

3.   To, co představuje dostatečný zájem a porušování práva, určí členské státy v souladu s cílem poskytnout zúčastněné veřejnosti široký přístup k právní ochraně.

K tomuto účelu je zájem jakékoli nevládní organizace, která podporuje ochranu životního prostředí a splňuje veškeré požadavky vnitrostátního právního řádu, pokládán pro účely odst. 1 písm. a za dostatečný.

Pro účely odst. 1 písm. b) se předpokládá, že tyto organizace mají práva, která mohou být porušována.

4.   Ustanovení odstavců 1, 2 a 3 nevylučují možnost předběžného přezkoumání správním orgánem a neovlivní požadavek, aby tam, kde to vyžaduje vnitrostátní právní řád, byly před předáním věci k soudnímu přezkoumání vyčerpány postupy správního přezkoumání.

Každé takové řízení musí být spravedlivé, nestranné a včasné a nesmí být nepřiměřeně nákladné.

5.   Členské státy zajistí, aby byly veřejnosti poskytnuty praktické informace o přístupu k postupům správního a soudního přezkoumání.

Článek 28

Účinky přesahující hranice států

1.   Je-li si členský stát vědom, že by provoz určitého zařízení mohl mít závažný nepříznivý vliv na životní prostředí v jiném členském státě, nebo pokud členský stát, který by mohl být významně zasažen, o to požádá, předá členský stát, na jehož území byla podána žádost o povolení podle článku 4 nebo čl. 21 odst. 2, druhému členskému státu veškeré informace, které musí sdělit nebo zpřístupnit podle přílohy IV, a to ve stejnou dobu, kdy je zpřístupní veřejnosti.

Tato informace poslouží jako podklad pro jakékoli nezbytné konzultace v rámci dvoustranných vztahů mezi těmito členskými státy na základě vzájemnosti a rovnoprávnosti.

2.   V rámci svých dvoustranných vztahů členské státy zajistí, aby v případech uvedených v odstavci 1 byly žádosti po přiměřenou dobu též zpřístupněny veřejnosti členského státu, který by mohl být znečištěním postižen, aby bylo možno takto využít práva na podání připomínek předtím, než příslušný orgán dospěje k rozhodnutí.

3.   Při rozhodování o žádosti o povolení bere příslušný orgán v úvahu výsledky veškerých konzultací podle odstavců 1 a 2.

4.   Příslušný orgán uvědomí každý členský stát, s nímž byly vedeny konzultace podle odstavce 1, o rozhodnutí o žádosti a poskytne mu informace podle čl. 26 odst. 2. Tento členský stát přijme nezbytná opatření, aby zajistil zpřístupnění těchto informací vhodným způsobem dotčené veřejnosti na svém území.

▐

Článek 29

Nově vznikající techniky

Členské státy poskytnou provozovatelům pobídky k vývoji a uplatňování nově vznikajících technik.

Pro účely prvního pododstavce Komise přijme
  následující kritéria
  :

| a) | druhu průmyslových činností, v nichž je upřednostňován vývoj a uplatňování nově vznikajících technik; |
| --- | --- |

a)

druhu průmyslových činností, v nichž je upřednostňován vývoj a uplatňování nově vznikajících technik;

| b) | směrných cílů pro členské státy v oblasti vývoje a uplatňování nově vznikajících technik; |
| --- | --- |

b)

směrných cílů pro členské státy v oblasti vývoje a uplatňování nově vznikajících technik;

| c) | nástrojů pro posuzování dosaženého pokroku ve vývoji a uplatňování nově vznikajících technik. |
| --- | --- |

c)

nástrojů pro posuzování dosaženého pokroku ve vývoji a uplatňování nově vznikajících technik.

Tato opatření, jejichž účelem je změna jiných než podstatných prvků této směrnice jejím doplněním, se přijmou podle regulativního postupu s kontrolou uvedeného v čl. 69 odst. 2.

KAPITOLA III

Zvláštní ustanovení pro spalovací zařízení

Článek 30

Oblast působnosti

Tato kapitola se vztahuje na spalovací zařízení určená k výrobě energie, jejichž jmenovitý tepelný příkon je 50 MW nebo vyšší bez ohledu na typ použitého paliva.

Tato kapitola se nevztahuje na následující spalovací zařízení:

| a) | zařízení, ve kterých se produkty spalování používají k přímému ohřevu, sušení nebo jakémukoli jinému zpracování předmětů nebo materiálů; |
| --- | --- |

a)

zařízení, ve kterých se produkty spalování používají k přímému ohřevu, sušení nebo jakémukoli jinému zpracování předmětů nebo materiálů;

| b) | zařízení k dospalování určená k čištění odpadních plynů spalováním, která nejsou provozována jako nezávislá spalovací zařízení; |
| --- | --- |

b)

zařízení k dospalování určená k čištění odpadních plynů spalováním, která nejsou provozována jako nezávislá spalovací zařízení;

| c) | zařízení k regeneraci katalyzátorů pro katalytické štěpení; |
| --- | --- |

c)

zařízení k regeneraci katalyzátorů pro katalytické štěpení;

| d) | zařízení pro přeměnu sirovodíku na síru; |
| --- | --- |

d)

zařízení pro přeměnu sirovodíku na síru;

| e) | reaktory používané v chemickém průmyslu; |
| --- | --- |

e)

reaktory používané v chemickém průmyslu;

| f) | koksárenské baterie; |
| --- | --- |

f)

koksárenské baterie;

| g) | kaupery; |
| --- | --- |

g)

kaupery;

| h) | jakékoli technické zařízení používané k pohonu vozidla, lodě nebo letadla; |
| --- | --- |

h)

jakékoli technické zařízení používané k pohonu vozidla, lodě nebo letadla;

| i) | plynové turbíny používané na těžebních plošinách; |
| --- | --- |

i)

plynové turbíny používané na těžebních plošinách;

| j) | zařízení, která používají jako palivo tuhý nebo kapalný odpad kromě odpadu podle čl. 37 odst. 2 písm. a). |
| --- | --- |

j)

zařízení, která používají jako palivo tuhý nebo kapalný odpad kromě odpadu podle čl. 37 odst. 2 písm. a).

Články 31, 32 a 35 se nepoužijí pro spalovací zařízení, na něž se vztahují odvětvové referenční dokumenty k BAT a která nespadají do působnosti referenčních dokumentů k BAT pro velká spalovací zařízení.

Článek 31

Agregační pravidla

1.   Kde jsou odpadní plyny ze dvou nebo více samostatných spalovacích zařízení odváděny společným komínem, považuje se propojení utvořené v těchto zařízeních za jediné spalovací zařízení a jejich kapacity se sčítají.

2.   Kde jsou umístěna dvě nebo více samostatných spalovacích zařízení, jimž bylo uděleno povolení nebo která předložila úplnou žádost po dnu uvedeném v čl. 72 odst. 2 tak, že s přihlédnutím k technickým a ekonomickým faktorům by jejich odpadní plyny mohly být odváděny společným komínem, považuje se propojení utvořené v těchto zařízeních za jediné spalovací zařízení a jejich kapacity se sčítají.

Článek 32

Mezní hodnoty emisí

1.   Odpadní plyny ze spalovacích zařízení jsou řízeným způsobem vypouštěny komínem s jedním nebo dvěma odvody spalin, jehož výška se vypočte tak, aby se chránilo lidské zdraví a životní prostředí.

2.   Všechna povolení pro zařízení zahrnující spalovací zařízení, kterým bylo uděleno povolení nebo která předložila úplnou žádost přede dnem uvedeným v čl. 72 odst. 2, pokud je takové zařízení uvedeno do provozu před uplynutím jednoho roku od tohoto dne, obsahují podmínky, jimiž je zajištěno, že emise z těchto zařízení do ovzduší nepřesahují mezní hodnoty emisí stanovené v části 1 přílohy V.

3.   Všechna povolení pro zařízení zahrnující spalovací zařízení, na něž se nevztahuje odstavec 2, obsahují podmínky, jimiž je zajištěno, že emise z těchto zařízení do ovzduší nepřesahují mezní hodnoty emisí stanovené v části 2 přílohy V.

4.   Příslušný orgán může dočasně udělit výjimku z povinnosti dodržovat mezní hodnoty emisí pro oxid siřičitý stanovené v odstavcích 2 a 3 u takového spalovacího zařízení, které dosud běžně používá palivo s nízkým obsahem síry, a to na dobu až šesti měsíců, pokud provozovatel nemůže uvedené mezní hodnoty plnit z důvodu přerušení dodávky paliva s nízkým obsahem síry, které je způsobeno vážným nedostatkem tohoto paliva.

Členské státy Komisi neprodleně informují o jakékoli výjimce udělené podle prvního pododstavce.

5.   Příslušný orgán může dočasně udělit výjimku z povinnosti dodržovat mezní hodnoty emisí podle odstavců 2 a 3 v případech, že spalovací zařízení používající pouze plynné palivo je nuceno výjimečně používat jiná paliva z důvodu náhlého přerušení dodávky plynu a muselo by z tohoto důvodu být vybaveno zařízením na čištění odpadních plynů. Doba, pro niž je taková výjimka udělena nepřesahuje 10 dnů, pokud nepřevažuje potřeba zachovat dodávku energie.

Provozovatel neprodleně informuje příslušný orgán o každém konkrétním případu uvedeném v prvním pododstavci.

Členské státy o jakékoli výjimce udělené podle prvního pododstavce okamžitě uvědomí Komisi.

6.   Dojde-li k rozšíření spalovacího zařízení
  o nejméně 20 MW
  , uplatní se mezní hodnoty emisí uvedené v části 2 přílohy V pro část zařízení ovlivněnou touto změnou a budou stanoveny podle jmenovitého tepelného příkonu celého spalovacího zařízení.

Článek 33

Špatná funkce nebo porucha čisticího zařízení

1.   Členské státy zajistí, aby povolení obsahovala opatření pro případ, kdy dojde ke špatné funkci nebo poruše čisticího zařízení.

2.   V případě poruchy požádá příslušný orgán provozovatele, aby omezil nebo zastavil provoz zařízení, nedojde-li do 24 hodin k obnovení normálního provozu, nebo aby provozoval zařízení na nízkoemisní paliva.

Provozovatel musí informovat příslušný orgán do 48 hodin poté, co dojde ke špatné funkci nebo poruše čisticího zařízení.

V libovolném dvanáctiměsíčním období nesmí celková délka provozu bez čisticího zařízení překročit 120 hodin.

Příslušný orgán může udělit výjimku ze lhůt stanovených v prvním a třetím pododstavci v jednom z těchto případů:

| a) | převažuje potřeba zachovat dodávku energie, |
| --- | --- |

a)

převažuje potřeba zachovat dodávku energie,

| b) | spalovací zařízení s poruchou by bylo nahrazeno po omezené období jiným zařízením, které by způsobilo celkové zvýšení emisí. |
| --- | --- |

b)

spalovací zařízení s poruchou by bylo nahrazeno po omezené období jiným zařízením, které by způsobilo celkové zvýšení emisí.

Článek 34

Monitorování emisí do ovzduší

1.   Členské státy zajistí, aby se monitorování látek znečišťujících ovzduší uskutečňovalo v souladu s přílohou V částí 3.
  Členské státy mohou požadovat, aby toto monitorování bylo prováděno na náklady provozovatele.

2.   Instalace a funkčnost zařízení automatických systémů monitorování podléhají revizi a každoročnímu přezkoušení, jak stanoví příloha V část 3.

3.   Příslušný orgán určí místa odběru vzorků a měření, jež se pro monitorování emisí mají používat.

4.   Veškeré výsledky měření se zaznamenají, zpracují a předloží tak, aby mohly příslušné orgány ověřit splnění provozních podmínek a mezních hodnot emisí, jež jsou zahrnuty v povolení.

Článek 35

Dodržování mezních hodnot emisí

Mezní hodnoty emisí do ovzduší se považují za splněné, jsou-li splněny podmínky stanovené v příloze V části 4.

Článek 36

Spalovací zařízení ke spalování více druhů paliv

1.   U spalovacího zařízení ke spalování více druhů paliv používajícího současně dva nebo více druhů paliv stanoví příslušný orgán mezní hodnoty emisí tímto postupem:

| a) | přiřazení mezní hodnoty emisí odpovídající každému jednotlivému palivu a znečišťující látce v závislosti na jmenovitém tepelném příkonu celého spalovacího zařízení, jak je stanoveno v částech 1 a 2 přílohy V; |
| --- | --- |

a)

přiřazení mezní hodnoty emisí odpovídající každému jednotlivému palivu a znečišťující látce v závislosti na jmenovitém tepelném příkonu celého spalovacího zařízení, jak je stanoveno v částech 1 a 2 přílohy V;

| b) | určení vážené mezní hodnoty emisí jednotlivých druhů paliv, a to tak, že se jednotlivé mezní hodnoty emisí uvedené v písmenu a) vynásobí tepelným příkonem každého paliva a tento součin se vydělí součtem tepelných příkonů dodaných všemi palivy; |
| --- | --- |

b)

určení vážené mezní hodnoty emisí jednotlivých druhů paliv, a to tak, že se jednotlivé mezní hodnoty emisí uvedené v písmenu a) vynásobí tepelným příkonem každého paliva a tento součin se vydělí součtem tepelných příkonů dodaných všemi palivy;

| c) | sečtení vážených mezních hodnot emisí pro jednotlivá paliva. |
| --- | --- |

c)

sečtení vážených mezních hodnot emisí pro jednotlivá paliva.

2.   V případě spalovacích zařízení ke spalování více druhů paliv, ve kterých se používají zbytky z destilace a zpracování ropy samostatně nebo s jinými druhy paliv pro vlastní spotřebu, může Komise změnit odstavec 1 s cílem stanovit průměrnou mezní hodnotu emisí oxidu siřičitého vztahující se na všechna taková zařízení se jmenovitým tepelným příkonem 50 MW a více.

Taková opatření, jejichž účelem je změna jiných než podstatných prvků této směrnice, se přijmou podle regulativního postupu s kontrolou uvedeného v čl. 69 odst. 2.

KAPITOLA IV

Zvláštní ustanovení pro zařízení na spalování odpadu a zařízení na spoluspalování odpadu

Článek 37

Oblast působnosti

1.   Tato kapitola se použije na zařízení na spalování odpadu a na zařízení na spoluspalování odpadu, která spalují nebo spoluspalují tuhý nebo kapalný odpad.

Pro účely této kapitoly zařízení na spalování odpadu a zařízení na spoluspalování odpadu zahrnou veškeré spalovací linky nebo spoluspalovací linky, příjem odpadu, skladování, zařízení pro předběžnou úpravu odpadů na místě, systém odpad-palivo a systém přívodu vzduchu, kotle, zařízení pro čištění odpadních plynů, místní zařízení pro zpracování nebo skladování zbytků a jímání odpadních vod, komín, zařízení a systémy pro řízení spalovacích nebo spoluspalovacích provozů a pro zaznamenávání a monitorování podmínek spalování a spoluspalování.

Pokud spoluspalování probíhá tak, že hlavním účelem zařízení je ║ tepelné zpracování odpadů, spíše než výroba energie nebo hmotných produktů, pokládá se takové zařízení za zařízení na spalování odpadu.

2.   Tato kapitola se nepoužije na:

| a) | zařízení, kde jsou zpracovávány pouze následující odpady:






  i) | odpad uvedený v čl. 3 bodě 22 písm. b); |
| --- | --- | --- |

a)

zařízení, kde jsou zpracovávány pouze následující odpady:

i)

odpad uvedený v čl. 3 bodě 22 písm. b);

| ii) | radioaktivní odpad; |
| --- | --- |

ii)

radioaktivní odpad;

| iii) | těla uhynulých zvířat v působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 ze dne 3. října 2002 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu, které nejsou určeny pro lidskou spotřebu (37); |
| --- | --- |

iii)

těla uhynulých zvířat v působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1774/2002 ze dne 3. října 2002 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu, které nejsou určeny pro lidskou spotřebu (37);

| iv) | odpad vznikající při průzkumu a těžbě ložisek ropy a zemního plynu z námořních zařízení a spalovaný na palubě těchto zařízení; |
| --- | --- |

iv)

odpad vznikající při průzkumu a těžbě ložisek ropy a zemního plynu z námořních zařízení a spalovaný na palubě těchto zařízení;

| b) | pokusná zařízení využívaná k výzkumu, vývoji a zkoušení s cílem zlepšit proces spalování, která zpracují méně než 50 tun odpadu ročně. |
| --- | --- |

b)

pokusná zařízení využívaná k výzkumu, vývoji a zkoušení s cílem zlepšit proces spalování, která zpracují méně než 50 tun odpadu ročně.

Článek 38

Žádosti o povolení

Žádost o povolení provozovat zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu musí obsahovat popis opatření určených k zajištění toho, že jsou splněny tyto požadavky:

| a) | zařízení je navrženo, vybaveno a bude udržováno a provozováno způsobem, který splňuje požadavky této kapitoly, přičemž jsou brány v úvahu kategorie odpadů, které v něm budou spalovány nebo spoluspalovány; |
| --- | --- |

a)

zařízení je navrženo, vybaveno a bude udržováno a provozováno způsobem, který splňuje požadavky této kapitoly, přičemž jsou brány v úvahu kategorie odpadů, které v něm budou spalovány nebo spoluspalovány;

| b) | teplo vznikající při procesech spalování nebo spoluspalování je podle možností využíváno výrobou tepla, páry nebo elektřiny; |
| --- | --- |

b)

teplo vznikající při procesech spalování nebo spoluspalování je podle možností využíváno výrobou tepla, páry nebo elektřiny;

| c) | množství vznikajících zbytků a jejich škodlivost budou minimalizovány a zbytky budou podle možnosti recyklovány; |
| --- | --- |

c)

množství vznikajících zbytků a jejich škodlivost budou minimalizovány a zbytky budou podle možnosti recyklovány;

| d) | odstranění zbytků, jejichž vzniku nebylo možno předejít, nelze snížit jejich množství nebo je recyklovat, bude provedeno v souladu s vnitrostátními právními předpisy a s právem Společenství. |
| --- | --- |

d)

odstranění zbytků, jejichž vzniku nebylo možno předejít, nelze snížit jejich množství nebo je recyklovat, bude provedeno v souladu s vnitrostátními právními předpisy a s právem Společenství.

Článek 39

Podmínky povolení

1.   Povolení obsahuje:

| a) | výčet všech kategorií odpadů, které lze spalovat, přinejmenším s kategoriemi podle Evropského seznamu odpadů stanoveného rozhodnutím Komise 2000/532/ES a popřípadě s údaji o množství každé kategorie odpadů; |
| --- | --- |

a)

výčet všech kategorií odpadů, které lze spalovat, přinejmenším s kategoriemi podle Evropského seznamu odpadů stanoveného rozhodnutím Komise 2000/532/ES a popřípadě s údaji o množství každé kategorie odpadů;

| b) | údaj o celkové kapacitě zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu; |
| --- | --- |

b)

údaj o celkové kapacitě zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu;

| c) | mezní hodnoty pro emise do ovzduší a vody; |
| --- | --- |

c)

mezní hodnoty pro emise do ovzduší a vody;

| d) | požadavky na pH, teplotu a průtok při vypouštění odpadních vod; |
| --- | --- |

d)

požadavky na pH, teplotu a průtok při vypouštění odpadních vod;

| e) | postupy a četnost odběru vzorků a měření, které se mají použít v zájmu splnění podmínek stanovených pro monitorování emisí; |
| --- | --- |

e)

postupy a četnost odběru vzorků a měření, které se mají použít v zájmu splnění podmínek stanovených pro monitorování emisí;

| f) | maximální přípustnou dobu technicky nutných odstávek, poruch či selhání čisticích nebo měřicích zařízení, během kterých emise do ovzduší a vypouštění odpadních vod mohou překračovat předepsané mezní hodnoty emisí. |
| --- | --- |

f)

maximální přípustnou dobu technicky nutných odstávek, poruch či selhání čisticích nebo měřicích zařízení, během kterých emise do ovzduší a vypouštění odpadních vod mohou překračovat předepsané mezní hodnoty emisí.

2.   Kromě požadavků stanovených v odstavci 1 obsahuje povolení vydané pro zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu využívající nebezpečný odpad toto:

| a) | seznam množství různých kategorií nebezpečného odpadu, které mohou být zpracovány; |
| --- | --- |

a)

seznam množství různých kategorií nebezpečného odpadu, které mohou být zpracovány;

| b) | minimální a maximální hmotnostní toky těchto nebezpečných odpadů, jejich minimální a maximální spalné teplo a jejich maximální obsah PCB, PCP, chloru, fluoru, síry, těžkých kovů a jiných znečišťujících látek. |
| --- | --- |

b)

minimální a maximální hmotnostní toky těchto nebezpečných odpadů, jejich minimální a maximální spalné teplo a jejich maximální obsah PCB, PCP, chloru, fluoru, síry, těžkých kovů a jiných znečišťujících látek.

3.   Členské státy si mohou stanovit seznamy kategorií odpadu obsažených v povolení, které mohou být spoluspalovány v určitých kategoriích zařízení na spoluspalování odpadu.

4.   Příslušný orgán musí pravidelně přehodnocovat a v případě nutnosti aktualizovat podmínky povolení.

Článek 40

Omezování emisí

1.   Odpadní plyny ze zařízení na spalování odpadu a zařízení na spoluspalování odpadu se vypouštějí regulovaným způsobem komínem, jehož výška musí být vypočtena tak, aby bylo chráněno lidské zdraví a životní prostředí.

2.   Emise ze zařízení na spalování odpadu a zařízení na spoluspalování odpadu do ovzduší nepřekračují mezní hodnoty emisí stanovené v částech 3 a 4 přílohy VI nebo určené v souladu s částí 4 uvedené přílohy.

Pokud v zařízeních na spoluspalování odpadu pochází z nebezpečných odpadů více než 40 % tepla vznikajícího spalováním nebo pokud zařízení spoluspaluje neupravený smíšený komunální odpad, je nutno uplatnit mezní hodnoty emisí stanovené v příloze VI části 3.

3.   Vypouštění odpadních vod, které vznikají čištěním odpadních plynů, do vodního prostředí, se co nejvíce omezí a koncentrace znečišťujících látek nepřekročí mezní hodnoty emisí stanovené v příloze VI části 5.

4.   Mezní hodnoty emisí se uplatní v bodě, ve kterém jsou odpadní vody ze zařízení na čištění odpadních plynů vypouštěny ze zařízení na spalování odpadu a zařízení na spoluspalování odpadu.

Pokud jsou odpadní vody z čištění odpadních plynů čištěny mimo zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu v čistírně odpadních vod určené pouze k čištění tohoto druhu odpadních vod, musí být mezní hodnoty emisí stanovené v příloze VI části 5 uplatněny v místě, ve kterém jsou tyto vody vypouštěny z čistírny odpadních vod. Pokud jsou odpadní vody z čištění odpadních plynů čištěny společně s odpadními vodami z jiných zdrojů v místě svého vzniku či mimo něj, musí provozovatel pomocí výsledků měření stanovených v příloze VI části 6 bodě 2 provést výpočty hmotnostních bilancí s cílem stanovit míry emisí v místě konečného vypouštění odpadních vod vznikajících při čištění odpadních plynů.

Za žádných okolností se nesmí provádět ředění odpadních vod pro účel splnění mezních hodnot emisí stanovených v příloze VI části 5.

5.   Prostory zařízení na spalování odpadu a zařízení na spoluspalování odpadu, včetně přilehlých skladovacích prostor pro odpady, musí být navrženy a provozovány tak, aby se zabránilo nepovolenému nebo náhodnému uvolnění jakýchkoli znečišťujících látek do půdy, povrchových i podzemních vod.

K zachycení odtoků znečištěných srážkových vod z prostoru zařízení na spalování odpadu nebo prostoru zařízení na spoluspalování odpadu nebo znečištěných vod vznikajících při rozlití kapalin nebo hašení požárů musí být zajištěna skladovací kapacita. Tato skladovací kapacita musí být dostatečná, aby bylo možno zajistit testování a v případě nutnosti i čištění těchto vod před jejich vypouštěním.

6.   Aniž je dotčen čl. 44 odst. 4 písm. c), zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu nebo nebo jednotlivé pece tvořící součást zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu nesmí za žádných okolností pokračovat ve spalování odpadů po období delší než čtyři hodiny bez přerušení, pokud jsou překročeny mezní hodnoty emisí.

Kumulovaná doba provozu za těchto podmínek za jeden rok nesmí překročit 60 hodin.

Časový limit stanovený v druhém pododstavci se použije na ty pece, které jsou napojeny na stejné zařízení na čištění odpadních plynů.

Článek 41

Porucha

V případě poruchy musí provozovatel omezit nebo odstavit provoz co možná nejdříve do doby, než může být obnoven normální provoz.

Článek 42

Monitorování emisí

1.   Členské státy zajistí, aby se monitorování emisí uskutečňovalo v souladu s přílohou VI částmi 6 a 7.

2.   Instalace a funkčnost zařízení automatických měřicích systémů je předmětem kontroly, dozoru a každoročních přezkoušení, jak stanoví příloha VI část 6 bod 1.

3.   Příslušný orgán určí místa odběru vzorků a měření, jež mají být používána k monitorování emisí.

4.   Veškeré výsledky monitorování musí být zaznamenány, zpracovány a předkládány tak, aby příslušný orgán mohl ověřit splnění provozních podmínek a mezních hodnot emisí obsažených v povolení.

5.   Jakmile budou ve Společenství dostupné vhodné měřicí postupy, stanoví Komise datum, od kterého budou průběžně měřeny emise těžkých kovů, dioxinů a furanů do ovzduší.

Taková opatření, jejichž účelem je změna jiných než podstatných prvků této směrnice jejím doplněním, se přijmou podle regulativního postupu s kontrolou uvedeného v čl. 69 odst. 2.

Článek 43

Dodržování mezních hodnot emisí

Mezní hodnoty emisí do ovzduší a do vody budou pokládány za splněné, pokud jsou splněny podmínky uvedené v příloze VI části 8.

Článek 44

Provozní podmínky

1.   Zařízení na spalování odpadu musí být provozována takovým způsobem, aby se dosáhlo takové úrovně spalování, aby obsah celkového organického uhlíku strusky a zbytkového popela byl nižší než 3 % nebo aby jejich ztráty po spálení byly nižší než 5 % hmotnosti suchého materiálu. Podle potřeby musí být použity metody předběžné úpravy odpadu.

2.   Zařízení na spalování odpadu a zařízení na spoluspalování odpadu musí být navržena, vybavena, postavena a provozována tak, aby byl plyn vznikající při spalování nebo spoluspalování odpadu ohřát, po posledním vstřiku spalovacího vzduchu, řízeným a stejnoměrným způsobem i za nejméně příznivých podmínek, na dobu alespoň dvou sekund na teplotu alespoň 850 °C.

Pokud je spalován nebo spoluspalován nebezpečný odpad s obsahem halogenovaných organických látek (vyjádřených jako chlor) vyšším než 1 %, musí tato teplota požadovaná pro splnění ustanovení prvního pododstavce dosahovat alespoň 1 100 °C.

V zařízeních na spalování odpadu se teploty stanovené v prvním a druhém pododstavci měří v blízkosti vnitřní stěny spalovací komory. Příslušný orgán může povolit měření v jiném reprezentativním místě spalovací komory.

3.   Každá spalovací komora zařízení na spalování odpadu musí být vybavena nejméně jedním pomocným hořákem. Tento hořák se automaticky zapne, pokud teplota spalin po posledním vstřiku spalovacího vzduchu poklesne pod teploty stanovené v odstavci 2. Tento hořák musí být rovněž využíván během uvádění zařízení do provozu a jeho odstavování s cílem zajistit, že uvedené teploty se ve spalovací komoře udrží po celou tuto dobu, dokud je ve spalovací komoře nějaký nespálený odpad.

Pomocný hořák nesmí spalovat palivo, které může způsobit emise vyšší, než jsou emise vznikající spalováním plynového oleje, definované v čl. 1 odst. 1 směrnice Rady 93/12/EHS ze dne 23. března 1993 o obsahu síry v některých kapalných palivech (38), zkapalněného plynu nebo zemního plynu.

4.   Zařízení na spalování odpadu a zařízení na spoluspalování odpadu musí provozovat automatický systém, který zabrání přívodu odpadu v těchto situacích:

| a) | při uvádění do provozu, dokud není dosaženo teploty stanovené v odstavci 2 nebo teploty stanovené podle čl. 45 odst. 1; |
| --- | --- |

a)

při uvádění do provozu, dokud není dosaženo teploty stanovené v odstavci 2 nebo teploty stanovené podle čl. 45 odst. 1;

| b) | kdykoli není dodržena teplota stanovená v odstavci 2 nebo teplota stanovená podle čl. 45 odst. 1; |
| --- | --- |

b)

kdykoli není dodržena teplota stanovená v odstavci 2 nebo teplota stanovená podle čl. 45 odst. 1;

| c) | kdykoli nepřetržitá měření prokáží, že je v důsledku poruch nebo selhání zařízení na čištění odpadních plynů překročena jakákoli mezní hodnota emisí. |
| --- | --- |

c)

kdykoli nepřetržitá měření prokáží, že je v důsledku poruch nebo selhání zařízení na čištění odpadních plynů překročena jakákoli mezní hodnota emisí.

5.   Veškeré teplo vznikající v zařízeních na spalování odpadu nebo zařízeních na spoluspalování odpadu musí být využito v co největší míře.

6.   Infekční klinický odpad se umísťuje přímo do spalovací pece, aniž by byl předem smíšen s jinými kategoriemi odpadu a aniž by se s ním přímo manipulovalo.

7.   Členské státy zajistí, aby zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu byla provozována a kontrolována fyzickou osobou, která má pravomoc k řízení zařízení.

Článek 45

Povolování změny provozních podmínek

1.   Za předpokladu, že jsou splněny ostatní požadavky stanovené touto kapitolou, může příslušný orgán povolit podmínky odlišné od podmínek stanovených v čl. 44 odst. 1, 2 a 3 a pro teplotu v odstavci 4 uvedeného článku a upřesněné v povolení pro určité kategorie odpadu a pro jisté tepelné procesy. Členské státy mohou stanovit pravidla, kterými se tato povolení řídí.

2.   V případě zařízení na spalování odpadu nesmějí tyto změny provozních podmínek vést ke vzniku většího množství zbytků s vyšším obsahem organických znečišťujících látek v porovnání se zbytky, které by bylo možno předpokládat při splnění podmínek stanovených v čl. 44 odst. 1, 2 a 3.

3.   Zařízení na spoluspalování odpadu, jimž byla povolena změna provozních podmínek podle odstavce 1, splňují alespoň mezní hodnoty emisí stanovené v příloze VI části 3 pro celkový organický uhlík a pro oxid uhelnatý (CO).

Kotle v papírnách a celuloskách, které spoluspalují odpadní kůru v místě jejího vzniku a které byly v provozu a měly povolení vydané před 28. prosincem 2002 a jimž byla povolena změna provozních podmínek podle odstavce 1, splňují přinejmenším mezní hodnoty emisí stanovené v příloze VI části 3 pro celkový organický uhlík.

4.   Členské státy sdělí Komisi všechny provozní podmínky povolené podle odstavců 1, 2 a 3 a výsledky ověření jejich plnění jako součást údajů poskytovaných v souladu s požadavky na podávání zpráv podle článku 66.

Článek 46

Dodávka a příjem odpadu

1.   Provozovatel zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu musí učinit všechna opatření týkající se dodávky a příjmu odpadu s cílem předcházet znečišťování ovzduší, půdy a vod povrchových i podzemních, jakož i jiným negativním účinkům na životní prostředí, obtěžování zápachem a hlukem a přímým ohrožením lidského zdraví nebo je maximálně omezovat.

2.   Provozovatel zařízení stanoví hmotnost každé kategorie odpadu podle Evropského seznamu odpadů stanoveného rozhodnutím Komise 2000/532/ES, před přijetím odpadu do zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu.

3.   Před přijetím nebezpečného odpadu do zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu musí provozovatel shromáždit dostupné informace o odpadu pro účely ověření, zda přijetím odpadu neporuší požadavky povolení specifikované v čl. 39 odst. 2.

Uvedené informace musí obsahovat toto:

| a) | veškeré administrativní údaje o procesu vzniku odpadu obsažené v dokumentech uvedených v odst. 4 písm. a); |
| --- | --- |

a)

veškeré administrativní údaje o procesu vzniku odpadu obsažené v dokumentech uvedených v odst. 4 písm. a);

| b) | fyzikální, a pokud možno i chemické složení odpadu a všechny další údaje nutné k vyhodnocení vhodnosti odpadu pro zamýšlený spalovací proces; |
| --- | --- |

b)

fyzikální, a pokud možno i chemické složení odpadu a všechny další údaje nutné k vyhodnocení vhodnosti odpadu pro zamýšlený spalovací proces;

| c) | nebezpečné vlastnosti odpadu, látky, se kterými se nemá směšovat, a předběžná opatření nutná při manipulaci s daným odpadem. |
| --- | --- |

c)

nebezpečné vlastnosti odpadu, látky, se kterými se nemá směšovat, a předběžná opatření nutná při manipulaci s daným odpadem.

4.   Před přijetím nebezpečného odpadu do zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu musí provozovatel provést přinejmenším následující postupy:

| a) | kontrolu dokumentů požadovaných směrnicí 2008/98/ES a popřípadě i dokumentů požadovaných nařízením Rady (EHS) č. 259/93 ze dne 1. února 1993 o dozoru nad přepravou odpadů v rámci Evropského společenství, do něj a z něj a o její kontrole (39) a dokumentů požadovaných právními předpisy o přepravě nebezpečných nákladů; |
| --- | --- |

a)

kontrolu dokumentů požadovaných směrnicí 2008/98/ES a popřípadě i dokumentů požadovaných nařízením Rady (EHS) č. 259/93 ze dne 1. února 1993 o dozoru nad přepravou odpadů v rámci Evropského společenství, do něj a z něj a o její kontrole (39) a dokumentů požadovaných právními předpisy o přepravě nebezpečných nákladů;

| b) | odběr reprezentativních vzorků, není-li to nežádoucí pokud možno ještě před vyložením, aby bylo možno ověřit soulad údajů stanovených podle odstavce 3 s danými odpady provedením kontroly a aby bylo umožněno příslušným orgánům stanovit charakteristiku zpracovávaných odpadů. |
| --- | --- |

b)

odběr reprezentativních vzorků, není-li to nežádoucí pokud možno ještě před vyložením, aby bylo možno ověřit soulad údajů stanovených podle odstavce 3 s danými odpady provedením kontroly a aby bylo umožněno příslušným orgánům stanovit charakteristiku zpracovávaných odpadů.

Vzorky uvedené v písmenu b) budou uchovávány nejméně po dobu jednoho měsíce po spálení nebo spoluspálení dotčeného odpadu.

5.   Příslušný orgán může povolit výjimky z odstavců 2, 3 a 4 zařízením na spalování odpadu nebo zařízením na spoluspalování odpadu, která jsou součástí zařízení, na něž se vztahuje kapitola II, a která pouze spalují nebo spoluspalují odpad na místě uvedeného zařízení.

Článek 47

Zbytky

1.   Zbytky musí být minimalizovány, pokud jde o jejich množství a škodlivost. Zbytky musí být recyklovány pokud možno přímo v tomto zařízení nebo mimo toto zařízení.

2.   Přeprava a dočasné skladování suchých zbytků ve formě prachu se musí uskutečňovat tak, aby nedošlo k rozptýlení takových zbytků do prostředí.

3.   Před určením postupů pro odstranění nebo recyklaci zbytků musí být provedeny potřebné zkoušky k zjištění fyzikálních a chemických charakteristik a znečišťujícího potenciálu zbytků. Tyto zkoušky se musí zaměřit na celkový rozpustný oddíl a rozpustný podíl těžkých kovů.

Článek 48

Podstatná změna

Změna provozu zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu zpracovávající v zařízení, na něž se vztahuje kapitola II, pouze odpad neklasifikovaný jako nebezpečný, která zasáhne spalování nebo spoluspalování nebezpečného odpadu, bude pokládána za podstatnou změnu.

Článek 49

Podávání zpráv a veřejné informace o zařízeních na spalování odpadu a zařízeních na spoluspalování odpadu

1.   Žádosti o nová povolení pro zařízení na spalování odpadu a zařízení na spoluspalování odpadu musejí být zpřístupněny veřejnosti na jednom nebo více místech, a to na přiměřenou dobu, která umožní veřejnosti vznášet k žádostem připomínky před tím, než příslušný orgán vydá rozhodnutí. Toto rozhodnutí, včetně alespoň kopie povolení a všech jeho dalších doplňků a změn, musí být rovněž zpřístupněny veřejnosti.

2.   Pro zařízení na spalování odpadu a zařízení na spoluspalování odpadu s jmenovitou kapacitou dvě a více tun za hodinu zahrne zpráva uvedená v článku 66 informace o funkci a monitorování zařízení a popíše stav průběhu procesů spalování a spoluspalování a úroveň emisí do ovzduší a do vody v porovnání s mezními hodnotami emisí. Uvedené informace musí být zpřístupněny veřejnosti.

3.   Veřejnosti musí být zpřístupněn seznam zařízení na spalování odpadu a zařízení na spoluspalování odpadu s jmenovitou kapacitou menší než dvě tuny za hodinu, který musí být sestaven příslušným orgánem.

KAPITOLA V

Zvláštní ustanovení pro zařízení a činnosti používající organická rozpouštědla

Článek 50

Oblast působnosti

Tato kapitola se použije na činnosti uvedené na seznamu v příloze VII části 1 a případně na ty činnosti, při nichž jsou dosahovány prahové hodnoty spotřeby stanovené v části 2 uvedené přílohy.

Článek 51

Definice

Pro účely této kapitoly se použijí tyto definice:

| 1) | „stávajícím zařízením“ se rozumí zařízení, které je v provozu a jemuž bylo uděleno povolení před dnem 1. dubna 2001 nebo předložilo úplnou žádost o povolení přede dnem 1. dubna 2001, pokud bylo takové zařízení uvedeno do provozu nejpozději dne 1. dubna 2002; |
| --- | --- |

1)

„stávajícím zařízením“ se rozumí zařízení, které je v provozu a jemuž bylo uděleno povolení před dnem 1. dubna 2001 nebo předložilo úplnou žádost o povolení přede dnem 1. dubna 2001, pokud bylo takové zařízení uvedeno do provozu nejpozději dne 1. dubna 2002;

| 2) | „odpadními plyny“ se rozumí konečný plynný odpad obsahující těkavé organické sloučeniny nebo jiné znečišťující látky vypouštěný do ovzduší z komína nebo z jiného zařízení na snižování emisí; |
| --- | --- |

2)

„odpadními plyny“ se rozumí konečný plynný odpad obsahující těkavé organické sloučeniny nebo jiné znečišťující látky vypouštěný do ovzduší z komína nebo z jiného zařízení na snižování emisí;

| 3) | „fugitivními emisemi“ se rozumějí jakékoli emise těkavých organických sloučenin do ovzduší, půdy a vody, které nejsou součástí odpadních plynů, a též rozpouštědla obsažená v jakýchkoli produktech, pokud není uvedeno jinak v příloze VII části 2; |
| --- | --- |

3)

„fugitivními emisemi“ se rozumějí jakékoli emise těkavých organických sloučenin do ovzduší, půdy a vody, které nejsou součástí odpadních plynů, a též rozpouštědla obsažená v jakýchkoli produktech, pokud není uvedeno jinak v příloze VII části 2;

| 4) | „celkovými emisemi“ se rozumí součet fugitivních emisí a emisí v odpadních plynech; |
| --- | --- |

4)

„celkovými emisemi“ se rozumí součet fugitivních emisí a emisí v odpadních plynech;

| 5) | „směsí“ se rozumí směs podle čl. 3 bodu 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH) (40); |
| --- | --- |

5)

„směsí“ se rozumí směs podle čl. 3 bodu 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH) (40);

| 6) | „adhesivním materiálem“ se rozumí jakákoli směs, včetně všech organických rozpouštědel nebo směsí obsahujících organická rozpouštědla nezbytná pro jejich správné použití, která se používá ke slepení oddělených částí výrobku; |
| --- | --- |

6)

„adhesivním materiálem“ se rozumí jakákoli směs, včetně všech organických rozpouštědel nebo směsí obsahujících organická rozpouštědla nezbytná pro jejich správné použití, která se používá ke slepení oddělených částí výrobku;

| 7) | „tiskařskou barvou“ se rozumí směs, včetně všech organických rozpouštědel nebo směsí obsahujících organická rozpouštědla nezbytná pro jejich správné použití, která se používá k tisku textu nebo obrazu na určitý povrch; |
| --- | --- |

7)

„tiskařskou barvou“ se rozumí směs, včetně všech organických rozpouštědel nebo směsí obsahujících organická rozpouštědla nezbytná pro jejich správné použití, která se používá k tisku textu nebo obrazu na určitý povrch;

| 8) | „lakem“ se rozumí průhledná nátěrová hmota; |
| --- | --- |

8)

„lakem“ se rozumí průhledná nátěrová hmota;

| 9) | „spotřebou“ se rozumí celkové množství organických rozpouštědel spotřebovaných v zařízení za kalendářní rok nebo za jakékoli jiné období dvanácti měsíců, snížené o všechny těkavé organické sloučeniny, které jsou regenerovány pro opětovné využití; |
| --- | --- |

9)

„spotřebou“ se rozumí celkové množství organických rozpouštědel spotřebovaných v zařízení za kalendářní rok nebo za jakékoli jiné období dvanácti měsíců, snížené o všechny těkavé organické sloučeniny, které jsou regenerovány pro opětovné využití;

| 10) | „vstupním množstvím organických rozpouštědel“ se rozumí celkové množství organických rozpouštědel v čisté formě a ve směsích, které se používá při provádění určité činnosti, včetně rozpouštědel recyklovaných uvnitř zařízení i mimo něj, přičemž se organická rozpouštědla počítají pokaždé, kdy jsou použita při provádění dané činnosti; |
| --- | --- |

10)

„vstupním množstvím organických rozpouštědel“ se rozumí celkové množství organických rozpouštědel v čisté formě a ve směsích, které se používá při provádění určité činnosti, včetně rozpouštědel recyklovaných uvnitř zařízení i mimo něj, přičemž se organická rozpouštědla počítají pokaždé, kdy jsou použita při provádění dané činnosti;

| 11) | „opětovným využitím“ se rozumí použití regenerovaných organických rozpouštědel ze zařízení k jakémukoli technickému nebo komerčnímu účelu včetně jejich využití jako paliva, s vyloučením definitivního zneškodnění regenerovaných rozpouštědel jakožto odpadu; |
| --- | --- |

11)

„opětovným využitím“ se rozumí použití regenerovaných organických rozpouštědel ze zařízení k jakémukoli technickému nebo komerčnímu účelu včetně jejich využití jako paliva, s vyloučením definitivního zneškodnění regenerovaných rozpouštědel jakožto odpadu;

| 12) | „podmínkami záchytu“ se rozumějí takové podmínky provozu zařízení, kdy jsou těkavé organické sloučeniny uvolňované během činnosti zachycovány a vedeny do komína nebo jiného zařízení na snižování emisí, a nejsou proto zcela fugitivní; |
| --- | --- |

12)

„podmínkami záchytu“ se rozumějí takové podmínky provozu zařízení, kdy jsou těkavé organické sloučeniny uvolňované během činnosti zachycovány a vedeny do komína nebo jiného zařízení na snižování emisí, a nejsou proto zcela fugitivní;

| 13) | „uváděním do provozu a odstavováním z provozu“ se rozumějí operace, kterými se uvádí technologický proces, provozní zařízení nebo zásobník do provozního nebo pohotovostního stavu nebo kterými se tento stav ukončuje, s výjimkou pravidelných fází provozních výkyvů v podmínkách běžného provozu. |
| --- | --- |

13)

„uváděním do provozu a odstavováním z provozu“ se rozumějí operace, kterými se uvádí technologický proces, provozní zařízení nebo zásobník do provozního nebo pohotovostního stavu nebo kterými se tento stav ukončuje, s výjimkou pravidelných fází provozních výkyvů v podmínkách běžného provozu.

Článek 52

Nahrazení nebezpečných látek

Látky nebo směsi, kterým jsou přiřazeny věty označující specifickou rizikovost R45, R46, R49, R60 nebo R61 nebo které jsou těmito větami označovány z důvodu obsahu těkavých organických sloučenin klasifikovaných směrnicí 67/548/EHS jako karcinogenní, mutagenní nebo toxické pro reprodukci, musí být co nejdříve nahrazeny méně škodlivými látkami nebo směsmi do té míry, do jaké je to možné.

Článek 53

Omezování emisí

1.   Členské státy přijmou nezbytná opatření, která zajistí splnění jednoho z těchto požadavků:

| a) | emise těkavých organických sloučenin ze zařízení nepřekročí mezní hodnoty emisí v odpadních plynech a mezní hodnoty fugitivních emisí, nebo jsou splněny mezní hodnoty celkových emisí a ostatní požadavky stanovené v příloze VII částech 2 a 3; |
| --- | --- |

a)

emise těkavých organických sloučenin ze zařízení nepřekročí mezní hodnoty emisí v odpadních plynech a mezní hodnoty fugitivních emisí, nebo jsou splněny mezní hodnoty celkových emisí a ostatní požadavky stanovené v příloze VII částech 2 a 3;

| b) | zařízení splňují požadavky plánu snižování emisí stanoveného v příloze VII části 5, pokud se dosáhne snížení emisí rovnocenného tomu, kterého se dosáhne uplatněním mezních hodnot emisí uvedených v písmenu a). |
| --- | --- |

b)

zařízení splňují požadavky plánu snižování emisí stanoveného v příloze VII části 5, pokud se dosáhne snížení emisí rovnocenného tomu, kterého se dosáhne uplatněním mezních hodnot emisí uvedených v písmenu a).

V souladu s čl. 66 odst. 1 podají členské státy Komisi zprávu o pokroku v dosahování rovnocenného snížení emisí uvedeného v písmenu b).

2.   Odchylně od odst. 1 písm. a) může příslušný orgán, pokud mu provozovatel prokáže, že pro určité zařízení není mezní hodnota emisí pro fugitivní emise ekonomicky a technicky dosažitelná, povolit, aby emise překročily tuto mezní hodnotu emisí za předpokladu, že není důvod obávat se významných rizik pro lidské zdraví nebo životní prostředí a že provozovatel příslušnému orgánu prokáže, že jsou používány nejlepší dostupné techniky.

3.   Odchylně od odstavce 1 může v případě činností natírání spadajících do bodu 8 tabulky v části 2 přílohy VII, jež nelze provozovat za podmínek záchytu, příslušný orgán povolit, aby emise zařízení nesplňovaly požadavky stanovené v tomto odstavci, pokud provozovatel příslušnému orgánu prokáže, že takové splnění není ekonomicky a technicky dosažitelné a že jsou používány nejlepší dostupné techniky.

4.   Členské státy oznámí Komisi v souladu s čl. 66 odst. 2 výjimky uvedené v odstavcích 2 a 3.

5.   Za účelem ochrany lidského zdraví a životního prostředí se emise těkavých organických sloučenin, kterým jsou přiřazeny věty označující specifickou rizikovost R40, R45, R46, R49, R60, R61 nebo R68 nebo které musí být těmito větami označovány, omezují v podmínkách záchytu, a to do té míry, do jaké je to technicky a ekonomicky proveditelné, přičemž se nepřekračují mezní hodnoty emisí stanovené v příloze VII části 4.

6.   Zařízení, ve kterých se provádí dvě nebo více činností, z nichž každá překračuje prahové hodnoty uvedené v příloze VII části 2, musí:

| a) | co se týče látek uvedených v odstavci 5, splňovat požadavky podle tohoto odstavce pro každou činnost zvlášť; |
| --- | --- |

a)

co se týče látek uvedených v odstavci 5, splňovat požadavky podle tohoto odstavce pro každou činnost zvlášť;

| b) | co se týče všech ostatních látek, buď:






  i) | splňovat požadavky odstavce 1 pro každou činnost zvlášť; nebo |
| --- | --- | --- |

b)

co se týče všech ostatních látek, buď:

i)

splňovat požadavky odstavce 1 pro každou činnost zvlášť; nebo

| ii) | mít celkové emise těkavých organických sloučenin pod úrovní, jež by musela být dodržena v případě uplatnění bodu i). |
| --- | --- |

ii)

mít celkové emise těkavých organických sloučenin pod úrovní, jež by musela být dodržena v případě uplatnění bodu i).

7.   Je třeba přijmout veškerá vhodná preventivní opatření k minimalizaci emisí těkavých organických sloučenin během operací uvádění do provozu a odstavování z provozu.

Článek 54

Monitorování emisí

Členské státy zajistí, aby se měření emisí uskutečňovala v souladu s přílohou VII částí 6, a to buď prostřednictvím specifikace podmínek v povolení, nebo obecně závaznými pravidly.

Článek 55

Dodržování mezních hodnot emisí

Mezní hodnoty emisí v odpadních plynech se považují za dodržené, jsou-li splněny podmínky stanovené v příloze VII části 8.

Článek 56

Podávání zpráv o dodržování podmínek

Zpráva o dodržování podmínek uvedená v čl. 8 odst. 1 prokazuje splnění jednoho z těchto požadavků:

| a) | dodržení mezních hodnot emisí v odpadních plynech, mezních hodnot fugitivních emisí a mezních hodnot celkových emisí; |
| --- | --- |

a)

dodržení mezních hodnot emisí v odpadních plynech, mezních hodnot fugitivních emisí a mezních hodnot celkových emisí;

| b) | splnění požadavků plánu snižování emisí podle přílohy VII části 5; |
| --- | --- |

b)

splnění požadavků plánu snižování emisí podle přílohy VII části 5;

| c) | shoda s výjimkami udělenými v souladu s čl. 53 odst. 2 a 3. |
| --- | --- |

c)

shoda s výjimkami udělenými v souladu s čl. 53 odst. 2 a 3.

Ve zprávě o dodržování podmínek mohou být zahrnuty plány hospodaření s rozpouštědly vypracované v souladu s přílohou VII částí 7.

Článek 57

Podstatná změna stávajících zařízení

1.   Změna maximální hmotnosti organických rozpouštědel použitých ve stávajícím zařízení za všech provozních podmínek kromě uvádění zařízení do provozu, odstavování z provozu a údržby provozního vybavení a při projektovaném výkonu vyjádřené jako denní průměr se považuje za podstatnou, pokud je v jejím důsledku zvýšení emisí těkavých organických sloučenin více než:

| — | 25 %, pro zařízení, které provádí činnosti spadající do pásma nižších prahových hodnot v případě položek 1, 3, 4, 5, 8, 10, 13, 16 nebo 17 části 2 přílohy VII nebo které v případě jiných činností uvedených v části 2 přílohy VII má roční spotřebu rozpouštědel nižší než 10 t; |
| --- | --- |

—

25 %, pro zařízení, které provádí činnosti spadající do pásma nižších prahových hodnot v případě položek 1, 3, 4, 5, 8, 10, 13, 16 nebo 17 části 2 přílohy VII nebo které v případě jiných činností uvedených v části 2 přílohy VII má roční spotřebu rozpouštědel nižší než 10 t;

| — | 10 %, pro všechna ostatní zařízení. |
| --- | --- |

—

10 %, pro všechna ostatní zařízení.

2.   V případech, kdy se na stávajícím zařízení provádí podstatná změna, nebo kdy takové zařízení v důsledku podstatné změny poprvé spadá do oblasti působnosti této směrnice, se ta část zařízení, která prošla podstatnou změnou, považuje buď za nové zařízení, nebo za stávající zařízení v případě, že celkové emise z celého zařízení nepřekračují úroveň, která by musela být dodržena, pokud by se část zařízení, na níž byla uskutečněna podstatná změna, považovala za nové zařízení.

3.   V případě uskutečnění podstatné změny zkontroluje dodržování požadavků této směrnice ze strany zařízení příslušný orgán.

Článek 58

Výměna informací o nahrazování organických rozpouštědel

Komise organizuje výměnu informací s členskými státy, dotčeným odvětvím a nevládními organizacemi podporujícími ochranu životního prostředí ohledně používání organických rozpouštědel a jejich potenciálních náhražek a technik, které mají nejmenší potenciální účinky na ovzduší, vodu, půdu, ekosystémy a lidské zdraví.

Organizuje se výměna informací ohledně všech těchto otázek:

| a) | vhodnost; |
| --- | --- |

a)

vhodnost;

| b) | potenciální účinky na lidské zdraví, zejména v případě expozice na pracovišti; |
| --- | --- |

b)

potenciální účinky na lidské zdraví, zejména v případě expozice na pracovišti;

| c) | potenciální účinky na životní prostředí; |
| --- | --- |

c)

potenciální účinky na životní prostředí;

| d) | ekonomické důsledky, zejména náklady a přínosy dostupných možností. |
| --- | --- |

d)

ekonomické důsledky, zejména náklady a přínosy dostupných možností.

Článek 59

Přístup k informacím

1.   Veřejnosti se zpřístupní rozhodnutí příslušného orgánu včetně nejméně jedné kopie povolení a všech jeho následných aktualizací.

Veřejnosti musí být dále zpřístupněny obecně závazná pravidla vztahující se na zařízení a seznam zařízení, jež jsou předmětem povolování a registrace.

2.   Výsledky monitorování emisí požadovaného podle článku 54, které má k dispozici příslušný orgán, se rovněž zpřístupní veřejnosti.

3.   Ustanovení odstavců 1 a 2 platí s výhradou omezení uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2 směrnice 2003/4/ES.

KAPITOLA VI

Zvláštní ustanovení pro zařízení na výrobu oxidu titaničitého

Článek 60

Oblast působnosti

Tato kapitola se použije na zařízení na výrobu oxidu titaničitého.

Článek 61

Zákaz odstraňování odpadu

Členské státy zakážou odstraňování odpadu jeho umístěním do jakéhokoli vodního útvaru, moře, nebo oceánu, a to v případě:

| 1) | pevného odpadu; |
| --- | --- |

1)

pevného odpadu;

| 2) | matečných louhů vznikajících ve fázi filtrace po hydrolýze roztoku síranu titaničitého ze zařízení používajících sulfátový proces; včetně kyselého odpadu smíchaného s takovými louhy, obsahujícího celkem více než 0,5 % volné kyseliny sírové a různé těžké kovy, i kyselého odpadu, který se ředí tak dlouho, dokud neobsahuje 0,5 % nebo méně volné kyseliny sírové; |
| --- | --- |

2)

matečných louhů vznikajících ve fázi filtrace po hydrolýze roztoku síranu titaničitého ze zařízení používajících sulfátový proces; včetně kyselého odpadu smíchaného s takovými louhy, obsahujícího celkem více než 0,5 % volné kyseliny sírové a různé těžké kovy, i kyselého odpadu, který se ředí tak dlouho, dokud neobsahuje 0,5 % nebo méně volné kyseliny sírové;

| 3) | odpadu ze zařízení používajících chloridový proces, obsahujícího více než 0,5 % volné kyseliny chlorovodíkové a různé těžké kovy, včetně odpadu, který se ředí tak dlouho, dokud neobsahuje 0,5 % nebo méně volné kyseliny sírové; |
| --- | --- |

3)

odpadu ze zařízení používajících chloridový proces, obsahujícího více než 0,5 % volné kyseliny chlorovodíkové a různé těžké kovy, včetně odpadu, který se ředí tak dlouho, dokud neobsahuje 0,5 % nebo méně volné kyseliny sírové;

| 4) | filtračních solí, kalů a kapalných odpadů vznikajících při úpravě (koncentraci nebo neutralizaci) s odpadem uvedeným v bodech 2) a 3) a obsahujících různé těžké kovy, avšak nezahrnujících neutralizované a přefiltrované, popřípadě čištěné odpady, které obsahují těžké kovy pouze ve stopových množstvích a která mají před jakýmkoli zředěním hodnotu pH vyšší než 5,5. |
| --- | --- |

4)

filtračních solí, kalů a kapalných odpadů vznikajících při úpravě (koncentraci nebo neutralizaci) s odpadem uvedeným v bodech 2) a 3) a obsahujících různé těžké kovy, avšak nezahrnujících neutralizované a přefiltrované, popřípadě čištěné odpady, které obsahují těžké kovy pouze ve stopových množstvích a která mají před jakýmkoli zředěním hodnotu pH vyšší než 5,5.

Článek 62

Omezování emisí do vody

1.   Emise ze zařízení do vody nepřekračují mezní hodnoty emisí stanovené v příloze VIII části 1.

2.   Členské státy přijmou nezbytná opatření s cílem zajistit, aby se prováděly zkoušky akutní toxicity v souladu s přílohou VIII částí 2 bodem 1 a aby výsledky těchto zkoušek splňovaly hodnoty stanovené v příloze VIII části 2 bodě 2.

Článek 63

Prevence a omezování emisí do ovzduší

1.   Emisím kapiček kyseliny ze zařízení je nutno předejít.

2.   Emise ze zařízení do ovzduší nepřekračují mezní hodnoty emisí stanovené v příloze VIII části 3.

Článek 64

Monitorování emisí a životního prostředí

1.   Členské státy zajistí monitorování emisí do vody, aby příslušný orgán mohl ověřit dodržení podmínek povolení a článku 62.

2.   Členské státy zajistí monitorování emisí do ovzduší, aby příslušný orgán mohl ověřit dodržení podmínek povolení a článku 63.

Uvedené monitorování zahrne alespoň monitorování emisí podle přílohy VII části 5.

3.   Členské státy zajistí monitorování životního prostředí ovlivněného vypouštěním odpadu ze zařízení na výrobu oxidu titaničitého do vody v souladu s přílohou VIII částí 4.

4.   Monitorování se uskutečňuje v souladu s normami CEN, nebo pokud nejsou normy CEN dostupné, podle norem ISO, mezinárodních nebo vnitrostátních norem, které zajistí získání údajů rovnocenné odborné kvality.

KAPITOLA VII

Ustanovení o výboru, přechodná a závěrečná ustanovení

Článek 65

Příslušné orgány

Členské státy určí příslušné orgány a subjekty odpovědné za plnění závazků vyplývajících z této směrnice.

Článek 66

Podávání zpráv členskými státy

1.   Členské státy zajistí, aby měla Komise k dispozici informace o provádění této směrnice, o reprezentativní údajích o emisích a ostatních účincích na životní prostředí, o mezních hodnotách emisí a o uplatňování nejlepších dostupných technik v souladu s články 15 a 16
  a o výjimkách udělených v souladu s čl. 16 odst. 3
  .

Členské státy vytvoří a pravidelně aktualizují vnitrostátní informační systémy, aby byly informace uvedené v prvním pododstavci k dispozici Komisi v elektronické podobě.
  Členské státy zpřístupní veřejnosti souhrn poskytnutých informací
  .

2.   Komise stanoví druh a formu informací, které mají členské státy dát k dispozici podle odstavce 1.

Taková opatření, jejichž účelem je změna jiných než podstatných prvků této směrnice jejím doplněním, se přijmou podle regulativního postupu s kontrolou uvedeného v čl. 69 odst. 2.

3.   Do tří let ode dne uvedeného v čl. 71 odst. 1 a poté každé tři roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění této směrnice, vycházející z informací uvedených v odstavci 1, a v případě potřeby zprávu doplní legislativním návrhem.

Článek 67

Změny příloh

1.
     Na základě nejlepších dostupných technik,
  jak je to popsáno v referenčních dokumentech k BAT, Komise přizpůsobí

  ve lhůtě dvanácti měsíců od vydání referenčního dokumentu k BAT, v souladu s článkem 14 na základě závěrů nejlepších dostupných technik k referenčním dokumentům k BAT, přílohy
  V, ▐ VI, ▐ VII ▐ a ▐VIII ▐,
  tak, že stanoví mezní hodnoty emisí jako minimální požadavky. Mezní hodnoty emisí mohou být nahrazeny rovnocennými parametry nebo technickými opatřeními a požadavky na monitorování a dosažení souladu, pokud může být dosaženo odpovídající úrovně ochrany životního prostředí
  .

Taková opatření, jejichž účelem je změna jiných než podstatných prvků této směrnice, se přijmou podle regulativního postupu s kontrolou uvedeného v čl. 69 odst. 2.

2.
     
  Před přijetím opatření uvedených v prvním odstavci, Komise konzultuje příslušné organizace zastupující průmysl a nevládní organizace podporující ochranu životního prostředí a předloží zprávu o výsledku těchto konzultací a o tom, jakým způsobem byly zohledněny.

Článek 68

Minimální požadavky

1.
     
  Aniž je dotčen článek 67, Komise stanoví ve lhůtě dvanácti měsíců od vydání referenčního dokumentu k BAT, v souladu s článkem 14 na základě závěrů nejlepších dostupných technik k referenčním dokumentům k BAT, mezní hodnoty emisí, stejně jako požadavky na monitorování a dosažení souladu jako minimální požadavky. Mezní hodnoty emisí mohou být nahrazeny rovnocennými parametry nebo technickými opatřeními, pokud může být dosaženo odpovídající úrovně ochrany životního prostředí.

Tyto minimální požadavky jsou zaměřené na významné dopady dotčených činností nebo zařízení na životní prostředí a jsou založené na úrovních emisí souvisejících s nejlepšími dostupnými technikami
  .

Tato opatření, jejichž účelem je změna jiných než podstatných prvků této směrnice, se přijmou podle regulativního postupu s kontrolou uvedeného v čl. 69 odst. 2.

2.
     
  Před přijetím prováděcích opatření uvedených v prvním odstavci Komise konzultuje příslušné organizace zastupující průmysl a nevládní organizace podporující ochranu životního prostředí a předloží zprávu o výsledku těchto konzultací a o tom, jakým způsobem byly zohledněny.

3.
     
  V souladu s odstavci 1 a 2 Komise do 31. prosince 2011 stanoví zejména mezní hodnoty emisí stejně jako požadavky na monitorování a dosažení souladu pro dioxiny a furany vyprodukované při činnostech podle bodů 2.1 a 2.2 přílohy I.

Členské státy a jejich příslušné orgány mohou stanovit přísnější mezní hodnoty emisí pro emise dioxinů a furanů.

Tato opatření, jejichž účelem je změna jiných než podstatných prvků této směrnice, se přijmou podle regulativního postupu s kontrolou uvedeného v čl. 69 odst. 2.

Článek 69

Projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.

Článek 70

Sankce

Členské státy stanoví sankce za porušení vnitrostátních předpisů přijatých podle této směrnice. Sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. Členské státy oznámí tyto předpisy Komisi nejpozději do ... a neprodleně oznámí i všechny následné změny, které se jich týkají.

Článek 71

Provedení

1.   Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s článkem 2, čl. 3 bodem 4, č l. 3 body 15 až 18, bod 20, čl. 4 odst. 2, články 5, 6, čl. 8 bodem 1, čl. 9 odst. 2 písm. b), čl. 12 bodem 8, čl. 13 odst. 1 písm. e), článkem 14, čl. 15 odst. 1 písm. d), čl. 15 odst. 3 až 5, čl. 16 odst. 2 až 5, článkem 17, čl. 18 odst. 2 až 4, čl. 22 odst. 2 až 3, čl. 22 odst. 4 písm. b) a d), články 23, 24, 25, čl. 26 odst. 1 písm. d), čl. 26 odst. 2, čl. 26 odst. 3 písm. c) až g), články 29 a 31, čl. 32 odst. 3, čl. 34 odst. 2 až 4, článek 35, čl. 36 odst. 2, čl. 42 odst. 5, čl. 64 odst. 2, čl. 64 odst. 4, články 65 až 66 a článkem 70 a přílohami, přílohou I bodem 1.1, bodem 2.5 písm. c), body 3.5, 4.7, 5.2, 5.3, bodem 6.1 písm. c), bodem 6.4 písm. b) a body 6.6, 6.9 a 6.10, přílohou IV bodem 1 písm. b), přílohou V částmi 1 až 4, přílohou VI částí 1 písm. b), částí 4 body 2.2, 3.1 a 3.2 a částí 6 body 2.5 a 2.6, přílohou VII částí 7 bodem 3 a přílohou VIII částí 1 bodem 1 a bodem 2 písm. c) a částí 3 body 2 až 3 nejpozději do ... (41) Neprodleně sdělí Komisi jejich znění a srovnávací tabulku mezi těmito předpisy a touto směrnicí.

Členské státy použijí tyto předpisy ode dne ... (41). Tyto předpisy přijaté členskými státy musejí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 72

Zrušení

1.   Směrnice 78/176/EHS, 82/883/EHS, 92/112/EHS, 96/61/ES, 1999/13/ES a 2000/76/ES ve znění aktů uvedených na seznamu v příloze IX, části A se zrušují s účinkem ode dne ... (42), aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení směrnic uvedených v příloze IX části B do vnitrostátního práva.

2.   Směrnice 2001/80/ES ve znění aktů uvedených na seznamu v příloze IX, části A se zrušuje s účinkem od dne 1. ledna 2016, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení směrnic uvedených v příloze IX části B do vnitrostátního práva.

3.   Odkazy na zrušené směrnice se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze X.

Článek 73

Přechodná ustanovení

1.   V souvislosti se zařízeními uvedenými v příloze I bodech 1.2, 1.3, 1.4, bodech 2.1 až 2.4, bodě 2.5 písm. a) a b), bodech 2.6, 3, bodech 4.1 až 4.6, bodech 5.1, 5.2, bodě 5.3 písm. a) a b), bodě 5.4, bodě 6.1 písm. a) a b), bodech 6.2 až 6.5, bodě 6.6 písm. b) a c) a bodech 6.7 a 6.8, jakož i zařízeními uvedenými v bodě 1.1 o jmenovitém tepelném příkonu 50 MW nebo více a zařízeními uvedenými v bodě 6.6 písm. a), která mají prostor větší než pro 40 000 kusů drůbeže, jsou v provozu a kterým bylo uděleno povolení nebo předložila úplnou žádost o povolení přede dnem uvedeným v čl. 71 odst. 1, pokud jsou taková zařízení uvedena do provozu před uplynutím jednoho roku od tohoto dne, použijí členské státy právní a správní předpisy přijaté v souladu s čl. 71 odst. 1 ode dne ... (43).

2.   V souvislosti se zařízeními uvedenými v příloze I bodě 2.5 písm. c), bodě 5.3 písm. c), d) a e), bodě 6.1 písm. c) a bodech 6.9 a 6.10, jakož i zařízeními uvedenými v bodě 1.1 o jmenovitém tepelném příkonu menším než 50 MW a zařízeními uvedenými v bodě 6.6 písm. a), která mají prostor menší než pro 40 000 kusů drůbeže a jsou v provozu přede dnem uvedeným v čl. 71 odst. 1, použijí členské státy právní a správní předpisy přijaté v souladu s čl. 71 odst. 1 ode dne ... (44).

3.   V souvislosti se spalovacími zařízeními, na něž se vztahuje kapitola III, použijí členské státy právní a správní předpisy přijaté v souladu s čl. 71 odst. 1 ode dne 1. ledna 2016.

4.   V souvislosti se spalovacími zařízeními, které spoluspalují odpad, se do dne 31. prosince 2015 použije příloha VI část 4 bod 3.1.

Nicméně ode dne 1. ledna 2016 se v souvislosti s těmito zařízeními použije příloha VI část 4 bod 3.2.

Článek 74

Vstup v platnost

Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 75

Určení

Tato směrnice je určena členským státům.

V ║ dne

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda/předsedkyně

---

(1)  Stanovisko ze dne 14. ledna 2009.

1

Stanovisko ze dne 14. ledna 2009.

(2)  
  Úř. věst. C 325, 19.12.2008, s. 60.

2

Úř. věst. C 325, 19.12.2008, s. 60.

(3)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009.

3

Postoj Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009.

(4)  Úř. věst. L 54, 25.2.1978, s. 19. ║

4

(5)  Úř. věst. L 378, 31.12.1982, s. 1. ║

5

(6)  Úř. věst. L 409, 31.12.1992, s. 11.

6

(7)  Úř. věst. L 257, 10.10.1996, s. 26. ║

7

(8)  Úř. věst. L 85, 29.3.1999, s. 1. ║

8

(9)  Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 91.

9

(10)  Úř. věst. L 309, 27.11.2001, s. 1. ║

10

(11)  KOM(2005)0446 ║

11

(12)  KOM(2006)0231 ║

12

(13)  KOM(2005)0666 ║

13

(14)  Úř. věst. L 242, 10.9.2002, s. 1.

14

(15)  Úř. věst. L 275, 25.10.2003, s. 32. ║

15

(16)  Úř. věst. L 175, 5.7.1985, s. 40. ║

16

(17)  Úř. věst. L 10, 14.1.1997, s. 13. ║

17

(18)  

  Úř. věst. 196, 16.8.1967, s. 1.

18

Úř. věst. 196, 16.8.1967, s. 1.

(19)  
  Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 56.

19

Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 56.

(20)  
  Úmluva z roku 1998 o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí.

20

Úmluva z roku 1998 o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí.

(21)  Úř. věst. L 309, 27.11.2001, s. 22. ║

21

(22)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. ║

22

(23)  Úř. věst. L 159, 29.6.1996, s. 1.

23

(24)  ║Úř. věst. L 117, 8.5.1990, s. 1.

24

(25)  Úř. věst. L 106, 17.4.2001, s. 1.

25

(26)  Úř. věst. L 200, 30.7.1999, s. 1.

26

(27)  
  Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3.

27

Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3.

(28)  Rozhodnutí Komise 2000/532/ES ze dne 3. května 2000, kterým se nahrazuje rozhodnutí 94/3/ES, kterým se stanoví seznam odpadů podle čl. 1 písm. a) směrnice Rady 75/442/EHS o odpadech, a rozhodnutí Rady 94/904/ES, kterým se stanoví seznam nebezpečných odpadů ve smyslu čl. 1 odst. 4 směrnice Rady 91/689/EHS o nebezpečných odpadech (Úř. věst. L 226, 6.9.2000, s. 3).

28

Rozhodnutí Komise 2000/532/ES ze dne 3. května 2000, kterým se nahrazuje rozhodnutí 94/3/ES, kterým se stanoví seznam odpadů podle čl. 1 písm. a) směrnice Rady 75/442/EHS o odpadech, a rozhodnutí Rady 94/904/ES, kterým se stanoví seznam nebezpečných odpadů ve smyslu čl. 1 odst. 4 směrnice Rady 91/689/EHS o nebezpečných odpadech (Úř. věst. L 226, 6.9.2000, s. 3)

(29)  
  Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 87.

29

Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 87.

(30)  

  Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1.

30

Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1.

(31)  

  Úř. věst. L 372, 27.12.2006, s. 19.

31

Úř. věst. L 372, 27.12.2006, s. 19.

(32)  

  Úř. věst. L 328, 6.12.2008, s. 28.

32

Úř. věst. L 328, 6.12.2008, s. 28.

(33)  
  Úř. věst. L

33

Úř. věst. L

(34)  Úř. věst.: vložte prosím číslo, datum a odkaz.

34

Úř. věst.: vložte prosím číslo, datum a odkaz.

(35)  
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001 ze dne 19. března 2001 o dobrovolné účasti organizací v systému řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředí (EMAS) (Úř. věst. L 114, 24.4.2001, s. 1.).

35

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001 ze dne 19. března 2001 o dobrovolné účasti organizací v systému řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředí (EMAS) (Úř. věst. L 114, 24.4.2001, s. 1.).

(36)  
  Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 26.

36

Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 26.

(37)  Úř. věst. L 273, 10.10.2002, s. 1.

37

(38)  Úř. věst. L 74, 27.3.1993, s. 81.

38

(39)  Úř. věst. L 30, 6.2.1993, s. 1.

39

(40)  
  Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1.

40

Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1.

(41)  18 měsíců od vstupu této směrnice v platnost.

41

18 měsíců od vstupu této směrnice v platnost.

(42)  3 roky od vstupu této směrnice v platnost.

42

3 roky od vstupu této směrnice v platnost

(43)  3 roky od vstupu této směrnice v platnost.

43

3 roky od vstupu této směrnice v platnost.

(44)  54 měsíců od vstupu této směrnice v platnost.

44

54 měsíců od vstupu této směrnice v platnost.

Úterý 10. března 2009PŘÍLOHA I

Kategorie průmyslových činností podle článku 11

Níže uváděné prahové hodnoty jsou obecně udávány ve vztahu k výrobním kapacitám anebo jinému výstupu průmyslové činnosti. Jestliže je ve stejném zařízení provozováno několik činností, které spadají pod tentýž bod podle následujícího výčtu, kapacity výstupů z těchto činností se sčítají.

Při výpočtu celkového jmenovitého tepelného příkonu zařízení uvedených v bodě 1.1 se pro účely tohoto výpočtu u spalovacích zařízení používaných ve zdravotnických zařízeních bere v úvahu pouze normální provozní kapacita.

Při výpočtu celkového jmenovitého tepelného příkonu zařízení uvedených v bodě 1.1 se pro účely tohoto výpočtu neberou v úvahu spalovací zařízení o jmenovitém tepelném příkonu menším než 3 MW.

Při výpočtu celkového jmenovitého tepelného příkonu zařízení uvedených v bodě 1.1 se pro účely tohoto výpočtu neberou v úvahu spalovací zařízení o jmenovitém tepelném příkonu menším než 50 MW a době provozu nepřesahující
  500
  hodin za rok.

1.   Energetika

| 1.1 | Spalování paliv v zařízeních o celkovém jmenovitém tepelném příkonu 20 MW nebo více |
| --- | --- |

1.1

Spalování paliv v zařízeních o celkovém jmenovitém tepelném příkonu 20 MW nebo více

| 1.2. | Rafinace minerálních olejů a plynů |
| --- | --- |

1.2.

Rafinace minerálních olejů a plynů

| 1.3. | Výroba koksu |
| --- | --- |

1.3.

Výroba koksu

| 1.4. | Zplyňování nebo zkapalňování paliv |
| --- | --- |

1.4.

Zplyňování nebo zkapalňování paliv

2.   Výroba a zpracování kovů

| 2.1. | Pražení nebo slinování kovové rudy (včetně sirníkové rudy) |
| --- | --- |

2.1.

Pražení nebo slinování kovové rudy (včetně sirníkové rudy)

| 2.2. | Výroba surového železa nebo oceli (z prvotních nebo druhotných surovin), včetně kontinuálního lití, o kapacitě větší než 2,5 t za hodinu |
| --- | --- |

2.2.

Výroba surového železa nebo oceli (z prvotních nebo druhotných surovin), včetně kontinuálního lití, o kapacitě větší než 2,5 t za hodinu

| 2.3. | Zpracování železných kovů:






  a) | provoz válcoven za tepla o kapacitě větší než 20 t surové oceli za hodinu; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Zpracování železných kovů:

a)

provoz válcoven za tepla o kapacitě větší než 20 t surové oceli za hodinu;

| b) | provoz kováren s buchary o energii větší než 50 kJ na jeden buchar, kde je spotřeba tepelné energie větší než 20 MW; |
| --- | --- |

b)

provoz kováren s buchary o energii větší než 50 kJ na jeden buchar, kde je spotřeba tepelné energie větší než 20 MW;

| c) | nanášení ochranných povlaků z roztavených kovů se zpracovávaným množstvím větším než 2 tuny surové oceli za hodinu. |
| --- | --- |

c)

nanášení ochranných povlaků z roztavených kovů se zpracovávaným množstvím větším než 2 tuny surové oceli za hodinu.

| 2.4. | Provoz sléváren železných kovů o výrobní kapacitě větší než 20 tun dobrých odlitků denně |
| --- | --- |

2.4.

Provoz sléváren železných kovů o výrobní kapacitě větší než 20 tun dobrých odlitků denně

| 2.5. | Zpracování neželezných kovů:






  a) | výroba surových neželezných kovů z rudy, koncentrátů nebo druhotných surovin metalurgickými, chemickými nebo elektrolytickými postupy; |
| --- | --- | --- |

2.5.

Zpracování neželezných kovů:

a)

výroba surových neželezných kovů z rudy, koncentrátů nebo druhotných surovin metalurgickými, chemickými nebo elektrolytickými postupy;

| b) | tavení, včetně slitinování, neželezných kovů, včetně přetavovaných produktů, o kapacitě tavení větší než 4 t denně u olova a kadmia nebo 20 t denně u všech ostatních kovů a s výjimkou provozu sléváren; |
| --- | --- |

b)

tavení, včetně slitinování, neželezných kovů, včetně přetavovaných produktů, o kapacitě tavení větší než 4 t denně u olova a kadmia nebo 20 t denně u všech ostatních kovů a s výjimkou provozu sléváren;

| c) | provoz sléváren neželezných kovů vyrábějících výrobky z litého kovu, o ▐ kapacitě
  tavení
  větší než 2,4 tuny dobrých odlitků denně u olova a kadmia nebo 12 tun denně u všech ostatních kovů. |
| --- | --- |

c)

provoz sléváren neželezných kovů vyrábějících výrobky z litého kovu, o ▐ kapacitě
  tavení
  větší než 2,4 tuny dobrých odlitků denně u olova a kadmia nebo 12 tun denně u všech ostatních kovů.

| 2.6. | Povrchová úprava kovů nebo plastických hmot s použitím elektrolytických nebo chemických postupů, je-li obsah lázní větší než 30 m3 |
| --- | --- |

2.6.

Povrchová úprava kovů nebo plastických hmot s použitím elektrolytických nebo chemických postupů, je-li obsah lázní větší než 30 m3

3.   Zpracování nerostů

| 3.1. | Výroba cementového slínku v rotačních pecích o výrobní kapacitě větší než 500 t denně nebo výroba vápna v rotačních pecích nebo jiných pecích o výrobní kapacitě větší než 50 t denně |
| --- | --- |

3.1.

Výroba cementového slínku v rotačních pecích o výrobní kapacitě větší než 500 t denně nebo výroba vápna v rotačních pecích nebo jiných pecích o výrobní kapacitě větší než 50 t denně

| 3.2. | Výroba azbestu nebo produktů na bázi azbestu |
| --- | --- |

3.2.

Výroba azbestu nebo produktů na bázi azbestu

| 3.3. | Výroba skla, včetně skleněných vláken, o kapacitě tavení větší než 20 t denně |
| --- | --- |

3.3.

Výroba skla, včetně skleněných vláken, o kapacitě tavení větší než 20 t denně

| 3.4. | Tavení nerostných materiálů, včetně výroby nerostných vláken, o kapacitě tavení větší než 20 t denně |
| --- | --- |

3.4.

Tavení nerostných materiálů, včetně výroby nerostných vláken, o kapacitě tavení větší než 20 t denně

| 3.5. | Výroba keramických výrobků vypalováním, zejména krytinových tašek, cihel, žáruvzdorných tvárnic, obkládaček, kameniny nebo porcelánu, o výrobní kapacitě větší než 75 t denně
  a
  s hustotou vsázky větší než 300 kg/m3 |
| --- | --- |

3.5.

Výroba keramických výrobků vypalováním, zejména krytinových tašek, cihel, žáruvzdorných tvárnic, obkládaček, kameniny nebo porcelánu, o výrobní kapacitě větší než 75 t denně
  a
  s hustotou vsázky větší než 300 kg/m3

4.   Chemický průmysl

Pro účely tohoto oddílu se u kategorií činností uvedených v této části „výrobou“ rozumí výroba v průmyslovém měřítku na základě chemického nebo biologického zpracování látek nebo skupin látek podle výčtu v bodech 4.1 až 4.7.

| 4.1. | Výroba organických chemických látek, jako jsou:






  a) | jednoduché uhlovodíky (lineární nebo cyklické, nasycené nebo nenasycené, alifatické nebo aromatické); |
| --- | --- | --- |

4.1.

Výroba organických chemických látek, jako jsou:

a)

jednoduché uhlovodíky (lineární nebo cyklické, nasycené nebo nenasycené, alifatické nebo aromatické);

| b) | kyslíkaté deriváty uhlovodíků, jako alkoholy, aldehydy, ketony, karboxylové kyseliny, estery, acetáty, ethery, peroxidy, epoxidové pryskyřice; |
| --- | --- |

b)

kyslíkaté deriváty uhlovodíků, jako alkoholy, aldehydy, ketony, karboxylové kyseliny, estery, acetáty, ethery, peroxidy, epoxidové pryskyřice;

| c) | organické sloučeniny síry; |
| --- | --- |

c)

organické sloučeniny síry;

| d) | organické sloučeniny dusíku, jako aminy, amidy, nitroderiváty, nitrily, kyanatany, isokyanatany; |
| --- | --- |

d)

organické sloučeniny dusíku, jako aminy, amidy, nitroderiváty, nitrily, kyanatany, isokyanatany;

| e) | organické sloučeniny fosforu; |
| --- | --- |

e)

organické sloučeniny fosforu;

| f) | halogenderiváty uhlovodíků; |
| --- | --- |

f)

halogenderiváty uhlovodíků;

| g) | organokovové sloučeniny; |
| --- | --- |

g)

organokovové sloučeniny;

| h) | základní plastické hmoty (syntetická vlákna na bázi polymerů, vlákna na bázi celulosy); |
| --- | --- |

h)

základní plastické hmoty (syntetická vlákna na bázi polymerů, vlákna na bázi celulosy);

| i) | syntetické kaučuky; |
| --- | --- |

i)

syntetické kaučuky;

| j) | barviva a pigmenty; |
| --- | --- |

j)

barviva a pigmenty;

| k) | povrchově aktivní látky. |
| --- | --- |

k)

povrchově aktivní látky.

| 4.2. | Výroba anorganických chemických látek, jako jsou:






  a) | plyny, jako čpavek, chlor nebo chlorovodík, fluor nebo fluorovodík, oxidy uhlíku, sloučeniny síry, oxidy dusíku, vodík, oxid siřičitý, karbonylchlorid; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Výroba anorganických chemických látek, jako jsou:

a)

plyny, jako čpavek, chlor nebo chlorovodík, fluor nebo fluorovodík, oxidy uhlíku, sloučeniny síry, oxidy dusíku, vodík, oxid siřičitý, karbonylchlorid;

| b) | kyseliny, jako kyselina chromová, kyselina fluorovodíková, kyselina fosforečná, kyselina dusičná, kyselina solná, kyselina sírová, oleum, kyselina siřičitá; |
| --- | --- |

b)

kyseliny, jako kyselina chromová, kyselina fluorovodíková, kyselina fosforečná, kyselina dusičná, kyselina solná, kyselina sírová, oleum, kyselina siřičitá;

| c) | zásady, jako hydroxid amonný, hydroxid draselný, hydroxid sodný; |
| --- | --- |

c)

zásady, jako hydroxid amonný, hydroxid draselný, hydroxid sodný;

| d) | soli, jako chlorid amonný, chlorečnan draselný, uhličitan draselný, uhličitan sodný, perboritan, dusičnan stříbrný; |
| --- | --- |

d)

soli, jako chlorid amonný, chlorečnan draselný, uhličitan draselný, uhličitan sodný, perboritan, dusičnan stříbrný;

| e) | nekovy, oxidy kovů či jiné anorganické sloučeniny jako karbid vápníku, křemík, karbid křemíku. |
| --- | --- |

e)

nekovy, oxidy kovů či jiné anorganické sloučeniny jako karbid vápníku, křemík, karbid křemíku.

| 4.3. | Výroba hnojiv na bázi fosforu, dusíku a draslíku (jednoduchých nebo směsných) |
| --- | --- |

4.3.

Výroba hnojiv na bázi fosforu, dusíku a draslíku (jednoduchých nebo směsných)

| 4.4. | Výroba prostředků na ochranu rostlin nebo biocidů |
| --- | --- |

4.4.

Výroba prostředků na ochranu rostlin nebo biocidů

| 4.5. | Výroba farmaceutických produktů, včetně meziproduktů |
| --- | --- |

4.5.

Výroba farmaceutických produktů, včetně meziproduktů

| 4.6. | Výroba výbušnin |
| --- | --- |

4.6.

Výroba výbušnin

| 4.7. | Výroba chemických látek pro použití jako paliva nebo maziva |
| --- | --- |

4.7.

Výroba chemických látek pro použití jako paliva nebo maziva

5.   Nakládání s odpady

| 5.1. | Odstraňování nebo využívání nebezpečných odpadů vždy o kapacitě větší než 10 t a zahrnující tyto činnosti:






  a) | biologická úprava; |
| --- | --- | --- |

5.1.

Odstraňování nebo využívání nebezpečných odpadů vždy o kapacitě větší než 10 t a zahrnující tyto činnosti:

a)

biologická úprava;

| b) | fyzikálně-chemická úprava; |
| --- | --- |

b)

fyzikálně-chemická úprava;

| c) | spalování nebo spoluspalování; |
| --- | --- |

c)

spalování nebo spoluspalování;

| d) | mísení nebo směšování; |
| --- | --- |

d)

mísení nebo směšování;

| e) | opětovné balení; |
| --- | --- |

e)

opětovné balení;

| f) | skladování o kapacitě větší než 10 t; |
| --- | --- |

f)

skladování o kapacitě větší než 10 t;

| g) | použití především jako paliva nebo jiným způsobem k výrobě energie; |
| --- | --- |

g)

použití především jako paliva nebo jiným způsobem k výrobě energie;

| h) | zpětné získávání/regenerace rozpouštědel; |
| --- | --- |

h)

zpětné získávání/regenerace rozpouštědel;

| i) | recyklace/zpětné získávání anorganických látek jiných než kovy nebo sloučeniny kovů; |
| --- | --- |

i)

recyklace/zpětné získávání anorganických látek jiných než kovy nebo sloučeniny kovů;

| j) | regenerace kyselin nebo zásad; |
| --- | --- |

j)

regenerace kyselin nebo zásad;

| k) | využití složek používaných ke snižování znečištění; |
| --- | --- |

k)

využití složek používaných ke snižování znečištění;

| l) | využití složek katalyzátorů; |
| --- | --- |

l)

využití složek katalyzátorů;

| m) | rafinace olejů nebo jiné opětné použití olejů. |
| --- | --- |

m)

rafinace olejů nebo jiné opětné použití olejů.

| 5.2. | Spalování
  a spoluspalování
  odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný, vždy o kapacitě nad 3 t za hodinu. |
| --- | --- |

5.2.

Spalování
  a spoluspalování
  odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný, vždy o kapacitě nad 3 t za hodinu.

| 5.3. | Odstraňování nebo využívání odpadů neklasifikovaných jako nebezpečné o kapacitě nad 50 t denně a zahrnující tyto činnosti:






  a) | biologická úprava; |
| --- | --- | --- |

5.3.

Odstraňování nebo využívání odpadů neklasifikovaných jako nebezpečné o kapacitě nad 50 t denně a zahrnující tyto činnosti:

a)

biologická úprava;

| b) | fyzikálně-chemická úprava;
  s vyloučením činností zahrnutých ve směrnici Rady č. 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 týkající se čištění městských odpadních vod (1) a činností, jejichž výsledkem je pouze upravený kal, jak je definován v směrnici 86/278/EHS ze dne 12. června 1986 o ochraně životního prostředí, a zejména jakosti půdy, pokud je kal používán v zemědělství (2). Toto vyloučení se použije pouze v případech, kdy může být dosaženo nejméně stejné úrovně ochrany životního prostředí v souladu s touto směrnicí; |
| --- | --- |

b)

fyzikálně-chemická úprava;
  s vyloučením činností zahrnutých ve směrnici Rady č. 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 týkající se čištění městských odpadních vod (1) a činností, jejichž výsledkem je pouze upravený kal, jak je definován v směrnici 86/278/EHS ze dne 12. června 1986 o ochraně životního prostředí, a zejména jakosti půdy, pokud je kal používán v zemědělství (2). Toto vyloučení se použije pouze v případech, kdy může být dosaženo nejméně stejné úrovně ochrany životního prostředí v souladu s touto směrnicí;

| c) | předúprava odpadu pro spoluspalování; |
| --- | --- |

c)

předúprava odpadu pro spoluspalování;

| d) | úprava strusky a popela,
  která nespadá pod ostatní kategorie průmyslové činnosti
  ; |
| --- | --- |

d)

úprava strusky a popela,
  která nespadá pod ostatní kategorie průmyslové činnosti
  ;

| e) | úprava kovového odpadu
  v drtičích
  . |
| --- | --- |

e)

úprava kovového odpadu
  v drtičích
  .

| 5.4 | Skládky, které přijímají více než 10 t denně nebo mají celkovou kapacitu větší než 25 000 t, s výjimkou skládek inertního odpadu |
| --- | --- |

5.4

Skládky, které přijímají více než 10 t denně nebo mají celkovou kapacitu větší než 25 000 t, s výjimkou skládek inertního odpadu

6.   Ostatní činnosti

| 6.1 | Výroba v průmyslových zařízeních:






  a) | buničiny ze dřeva nebo jiných vláknitých materiálů; |
| --- | --- | --- |

6.1

Výroba v průmyslových zařízeních:

a)

buničiny ze dřeva nebo jiných vláknitých materiálů;

| b) | papíru nebo lepenky o výrobní kapacitě nad 20 t denně; |
| --- | --- |

b)

papíru nebo lepenky o výrobní kapacitě nad 20 t denně;

| c) | desek na bázi dřeva, s výjimkou překližky, o výrobní kapacitě nad 600 m3 denně. |
| --- | --- |

c)

desek na bázi dřeva, s výjimkou překližky, o výrobní kapacitě nad 600 m3 denně.

| 6.2 | Předúprava (operace jako praní, bělení, mercerace) nebo barvení textilních vláken či textilií o kapacitě zpracování nad 10 t denně |
| --- | --- |

6.2

Předúprava (operace jako praní, bělení, mercerace) nebo barvení textilních vláken či textilií o kapacitě zpracování nad 10 t denně

| 6.3. | Vydělávání kůží a kožešin, pokud je zpracovatelská kapacita nad 12 t hotových výrobků denně |
| --- | --- |

6.3.

Vydělávání kůží a kožešin, pokud je zpracovatelská kapacita nad 12 t hotových výrobků denně

| 6.4. | a) | Provozování jatek o kapacitě porážky nad 50 t denně |
| --- | --- | --- |

6.4.

a)

Provozování jatek o kapacitě porážky nad 50 t denně

| b) | Uprava a zpracování, jiné než výlučně balení, následujících surovin, a to bez ohledu na to, zda dříve byly nebo nebyly zpracovány, za účelem výroby potravin nebo krmiv:






  i) | ze surovin živočišného původu (jiných než výlučně mléka) o výrobní kapacitě nad 75 t denně |
| --- | --- | --- |

b)

Uprava a zpracování, jiné než výlučně balení, následujících surovin, a to bez ohledu na to, zda dříve byly nebo nebyly zpracovány, za účelem výroby potravin nebo krmiv:

i)

ze surovin živočišného původu (jiných než výlučně mléka) o výrobní kapacitě nad 75 t denně

| ii) | ze surovin rostlinného původu o výrobní kapacitě nad 300 t denně |
| --- | --- |

ii)

ze surovin rostlinného původu o výrobní kapacitě nad 300 t denně

| iii) | ze směsi surovin živočišného a rostlinného původu o výrobní kapacitě v tunách za den nad:






  — | 75, pokud A je 10 nebo více; nebo |
| --- | --- | --- |

iii)

ze směsi surovin živočišného a rostlinného původu o výrobní kapacitě v tunách za den nad:

—

75, pokud A je 10 nebo více; nebo

| — | [300– (22,5 × A)] ve všech ostatních případech |
| --- | --- |

—

[300– (22,5 × A)] ve všech ostatních případech

kde „A“ je podíl materiálu živočišného původu (v procentech) na výrobní kapacitě.

Do konečné hmotnosti výrobku se nezahrnuje balení.

Tento pododdíl se nepoužije, pokud je surovinou pouze mléko.

| c) | Úprava a zpracování pouze mléka o kapacitě odebíraného mlékanad 200 t denně (v průměru za rok) |
| --- | --- |

c)

Úprava a zpracování pouze mléka o kapacitě odebíraného mlékanad 200 t denně (v průměru za rok)

| 6.5 | Odstraňování a zpracování konfiskátů živočišného původu o kapacitě zpracování nad 10 t denně |
| --- | --- |

6.5

Odstraňování a zpracování konfiskátů živočišného původu o kapacitě zpracování nad 10 t denně

| 6.6 | Intenzivní chov drůbeže nebo prasat s prostorem větším než pro:






  a) | 40 000 kusů ▐ drůbeže ▐ |
| --- | --- | --- |

6.6

Intenzivní chov drůbeže nebo prasat s prostorem větším než pro:

a)

40 000 kusů ▐ drůbeže ▐

| b) | 2 000 kusů prasat na porážku (nad 30 kg) nebo |
| --- | --- |

b)

2 000 kusů prasat na porážku (nad 30 kg) nebo

| c) | 750 kusů prasnic |
| --- | --- |

c)

750 kusů prasnic

V případech jiných druhů drůbeže, než které jsou uvedeny v písmenu a), nebo různých typů druhů uvedených v písmenech a), b) a c) a chovaných v témže zařízení se prahová hodnota vypočítá na základě faktorů ekvivalentu vylučování dusíku ve srovnání s výše stanovenými prahovými hodnotami.
  Komise stanoví pokyny pro výpočet prahových hodnot a stanovení faktorů ekvivalentu vylučování dusíku.

| 6.7 | Povrchová úprava látek, předmětů nebo výrobků, používající organická rozpouštědla, zejména provádějící apreturu, potiskování, pokovování, odmašťování, nepromokavou úpravu, úpravu rozměrů, barvení, čištění nebo impregnaci, o spotřebě organických rozpouštědel nad 150 kg za hodinu nebo nad 200 t za rok |
| --- | --- |

6.7

Povrchová úprava látek, předmětů nebo výrobků, používající organická rozpouštědla, zejména provádějící apreturu, potiskování, pokovování, odmašťování, nepromokavou úpravu, úpravu rozměrů, barvení, čištění nebo impregnaci, o spotřebě organických rozpouštědel nad 150 kg za hodinu nebo nad 200 t za rok

| 6.8 | Výroba uhlíku (vysokoteplotní karbonizací uhlí) nebo elektrografitu vypalováním či grafitizací |
| --- | --- |

6.8

Výroba uhlíku (vysokoteplotní karbonizací uhlí) nebo elektrografitu vypalováním či grafitizací

| 6.9 | Konzervace dřeva a dřevěných výrobků o výrobní kapacitě nad
  50
  m3 denně |
| --- | --- |

6.9

Konzervace dřeva a dřevěných výrobků o výrobní kapacitě nad
  50
  m3 denně

| 6.10 | Čištění odpadních vod mimo zařízení, na které se nevztahuje směrnice ║ 91/271/EHS ║ a které jsou vypouštěny zařízením, na které se vztahuje kapitola I. |
| --- | --- |

6.10

Čištění odpadních vod mimo zařízení, na které se nevztahuje směrnice ║ 91/271/EHS ║ a které jsou vypouštěny zařízením, na které se vztahuje kapitola I.

---

(1)  

  Úř. věst. L 135, 30.5.1991, s. 40.

(2)  

  Úř. věst. L 181, 4.7.1986, s. 6.

Úterý 10. března 2009PŘÍLOHA II

Seznam znečišťujících látek

| | OVZDUŠÍ






  1. | Oxid siřičitý a jiné sloučeniny síry |
| --- | --- | --- |

OVZDUŠÍ

1.

Oxid siřičitý a jiné sloučeniny síry

| 2. | Oxidy dusíku a jiné sloučeniny dusíku |
| --- | --- |

2.

Oxidy dusíku a jiné sloučeniny dusíku

| 3. | Oxid uhelnatý |
| --- | --- |

3.

Oxid uhelnatý

| 4. | Těkavé organické sloučeniny |
| --- | --- |

4.

Těkavé organické sloučeniny

| 5. | Kovy a jejich sloučeniny |
| --- | --- |

5.

Kovy a jejich sloučeniny

| 6. | Prach, včetně jemných částic |
| --- | --- |

6.

Prach, včetně jemných částic

| 7. | Azbest (suspendované částice, vlákna) |
| --- | --- |

7.

Azbest (suspendované částice, vlákna)

| 8. | Chlor a jeho sloučeniny |
| --- | --- |

8.

Chlor a jeho sloučeniny

| 9. | Fluor a jeho sloučeniny |
| --- | --- |

9.

Fluor a jeho sloučeniny

| 10. | Arzen a jeho sloučeniny |
| --- | --- |

10.

Arzen a jeho sloučeniny

| 11. | Kyanidy |
| --- | --- |

11.

Kyanidy

| 12. | Látky a přípravky, u nichž bylo prokázáno, že při přenosu vzduchem mají karcinogenní nebo mutagenní účinky nebo vlastnosti, které mohou ovlivnit reprodukci |
| --- | --- |

12.

Látky a přípravky, u nichž bylo prokázáno, že při přenosu vzduchem mají karcinogenní nebo mutagenní účinky nebo vlastnosti, které mohou ovlivnit reprodukci

| 13. | Polychlorované dibenzodioxiny a polychlorované dibenzofurany |
| --- | --- |

13.

Polychlorované dibenzodioxiny a polychlorované dibenzofurany

| | VODA






  1. | Organické sloučeniny halogenů a látky, které mohou ve vodném prostředí tyto sloučeniny vytvářet |
| --- | --- | --- |

VODA

1.

Organické sloučeniny halogenů a látky, které mohou ve vodném prostředí tyto sloučeniny vytvářet

| 2. | Organické sloučeniny fosforu |
| --- | --- |

2.

Organické sloučeniny fosforu

| 3. | Organické sloučeniny cínu |
| --- | --- |

3.

Organické sloučeniny cínu

| 4. | Látky a přípravky, u nichž bylo prokázáno, že ve vodním prostředí nebo při přenosu vodním prostředím mají karcinogenní nebo mutagenní účinky nebo vlastnosti, které mohou ovlivnit reprodukci |
| --- | --- |

4.

Látky a přípravky, u nichž bylo prokázáno, že ve vodním prostředí nebo při přenosu vodním prostředím mají karcinogenní nebo mutagenní účinky nebo vlastnosti, které mohou ovlivnit reprodukci

| 5. | Perzistentní uhlovodíky a perzistentní a bioakumulovatelné toxické organické látky |
| --- | --- |

5.

Perzistentní uhlovodíky a perzistentní a bioakumulovatelné toxické organické látky

| 6. | Kyanidy |
| --- | --- |

6.

Kyanidy

| 7. | Kovy a jejich sloučeniny |
| --- | --- |

7.

Kovy a jejich sloučeniny

| 8. | Arzen a jeho sloučeniny |
| --- | --- |

8.

Arzen a jeho sloučeniny

| 9. | Biocidy a přípravky na ochranu rostlin |
| --- | --- |

9.

Biocidy a přípravky na ochranu rostlin

| 10. | Materiály v suspenzi |
| --- | --- |

10.

Materiály v suspenzi

| 11. | Látky, které přispívají k eutrofizaci (zejména dusičnany a fosforečnany) |
| --- | --- |

11.

Látky, které přispívají k eutrofizaci (zejména dusičnany a fosforečnany)

| 12. | Látky s nepříznivým vlivem na kyslíkovou bilanci (a mohou být měřeny — BSK, CHSK atd.). |
| --- | --- |

12.

Látky s nepříznivým vlivem na kyslíkovou bilanci (a mohou být měřeny — BSK, CHSK atd.).

| 13. | Látky uvedené v příloze X směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (1). |
| --- | --- |

13.

Látky uvedené v příloze X směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (1).

---

(1)  Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1.

Úterý 10. března 2009PŘÍLOHA III

Kritéria pro určování nejlepších dostupných technik

| 1. | použití nízkoodpadní technologie; |
| --- | --- |

1.

použití nízkoodpadní technologie;

| 2. | použití látek méně nebezpečných; |
| --- | --- |

2.

použití látek méně nebezpečných;

| 3. | podpora využívání a recyklace látek, které vznikají nebo se používají v technologickém procesu, případně využívání a recyklaci odpadu; |
| --- | --- |

3.

podpora využívání a recyklace látek, které vznikají nebo se používají v technologickém procesu, případně využívání a recyklaci odpadu;

| 4. | srovnatelné procesy, zařízení či provozní metody, které již byly úspěšně vyzkoušeny v průmyslovém měřítku; |
| --- | --- |

4.

srovnatelné procesy, zařízení či provozní metody, které již byly úspěšně vyzkoušeny v průmyslovém měřítku;

| 5. | technický rozvoj a vývoj vědeckých poznatků; |
| --- | --- |

5.

technický rozvoj a vývoj vědeckých poznatků;

| 6. | charakter, účinky a množství příslušných emisí; |
| --- | --- |

6.

charakter, účinky a množství příslušných emisí;

| 7. | předpokládané termíny spuštění nových nebo stávajících zařízení; |
| --- | --- |

7.

předpokládané termíny spuštění nových nebo stávajících zařízení;

| 8. | dobu potřebnou k zavedení nejlepší dostupné techniky; |
| --- | --- |

8.

dobu potřebnou k zavedení nejlepší dostupné techniky;

| 9. | spotřeba a druh surovin (včetně vody) používaných v technologickém procesu a jejich energetická náročnost; |
| --- | --- |

9.

spotřeba a druh surovin (včetně vody) používaných v technologickém procesu a jejich energetická náročnost;

| 10. | požadavek prevence nebo omezení na minimum celkových účinků emisí na životní prostředí i na stupeň rizika jeho ohrožení; |
| --- | --- |

10.

požadavek prevence nebo omezení na minimum celkových účinků emisí na životní prostředí i na stupeň rizika jeho ohrožení;

| 11. | požadavek prevence havárií a minimalizace jejich následků pro životní prostředí; |
| --- | --- |

11.

požadavek prevence havárií a minimalizace jejich následků pro životní prostředí;

Úterý 10. března 2009PŘÍLOHA IV

Účast veřejnosti na rozhodování

| 1. | Následující informace musí být sděleny veřejnosti (prostřednictvím veřejného oznámení nebo jinými vhodnými prostředky, jako například elektronickými médii, jsou-li k dispozici) v počátečním stádiu rozhodovacího procesu nebo nejpozději, jakmile je možné tyto informace rozumně poskytnout:






  a) | žádost o povolení nebo případně návrh na aktualizaci povolení nebo podmínek povolení podle článku 22, včetně popisu prvků uvedených v čl. 13 odst. 1; |
| --- | --- | --- |

1.

Následující informace musí být sděleny veřejnosti (prostřednictvím veřejného oznámení nebo jinými vhodnými prostředky, jako například elektronickými médii, jsou-li k dispozici) v počátečním stádiu rozhodovacího procesu nebo nejpozději, jakmile je možné tyto informace rozumně poskytnout:

a)

žádost o povolení nebo případně návrh na aktualizaci povolení nebo podmínek povolení podle článku 22, včetně popisu prvků uvedených v čl. 13 odst. 1;

| b) | vypracování nových nebo aktualizovaných obecně závazných pravidel v souladu s článkem 18, včetně navrhovaných požadavků těchto pravidel a všeobecně srozumitelného shrnutí právního a správního rámce, v němž se pravidla budou používat; |
| --- | --- |

b)

vypracování nových nebo aktualizovaných obecně závazných pravidel v souladu s článkem 18, včetně navrhovaných požadavků těchto pravidel a všeobecně srozumitelného shrnutí právního a správního rámce, v němž se pravidla budou používat;

| c) | případně skutečnost, že rozhodnutí podléhá posouzení vnitrostátních nebo přeshraničních vlivů na životní prostředí nebo konzultacím mezi členskými státy podle článku 28; |
| --- | --- |

c)

případně skutečnost, že rozhodnutí podléhá posouzení vnitrostátních nebo přeshraničních vlivů na životní prostředí nebo konzultacím mezi členskými státy podle článku 28;

| d) | údaje o příslušných orgánech odpovědných za vydávání rozhodnutí, o orgánech, od kterých je možné obdržet příslušné informace, a o orgánech, na které se lze obracet s připomínkami či dotazy, a také údaje o lhůtách pro podávání připomínek či dotazů; |
| --- | --- |

d)

údaje o příslušných orgánech odpovědných za vydávání rozhodnutí, o orgánech, od kterých je možné obdržet příslušné informace, a o orgánech, na které se lze obracet s připomínkami či dotazy, a také údaje o lhůtách pro podávání připomínek či dotazů;

| e) | povaha možných rozhodnutí nebo návrh rozhodnutí, je-li k dispozici; |
| --- | --- |

e)

povaha možných rozhodnutí nebo návrh rozhodnutí, je-li k dispozici;

| f) | případně údaje o návrhu na aktualizaci povolení nebo podmínek povolení; |
| --- | --- |

f)

případně údaje o návrhu na aktualizaci povolení nebo podmínek povolení;

| g) | informace o tom, kdy, kde a jakým způsobem budou příslušné informace zpřístupněny; |
| --- | --- |

g)

informace o tom, kdy, kde a jakým způsobem budou příslušné informace zpřístupněny;

| h) | podrobné podmínky účasti veřejnosti a konzultací stanovené podle bodu 5. |
| --- | --- |

h)

podrobné podmínky účasti veřejnosti a konzultací stanovené podle bodu 5.

| 2. | Členské státy zajistí, aby dotčené veřejnosti byly v přiměřených lhůtách zpřístupněny tyto informace:






  a) | v souladu s vnitrostátními právními předpisy hlavní zprávy a doporučení adresované příslušnému orgánu nebo orgánům v době, kdy byla dotčená veřejnost informována v souladu s bodem 1; |
| --- | --- | --- |

2.

Členské státy zajistí, aby dotčené veřejnosti byly v přiměřených lhůtách zpřístupněny tyto informace:

a)

v souladu s vnitrostátními právními předpisy hlavní zprávy a doporučení adresované příslušnému orgánu nebo orgánům v době, kdy byla dotčená veřejnost informována v souladu s bodem 1;

| b) | v souladu s ustanoveními směrnice 2003/4/ES informace neuvedené v bodě 1, které jsou významné pro rozhodnutí podle článku 6 a které jsou dostupné až po informování dotčené veřejnosti v souladu s bodem 1. |
| --- | --- |

b)

v souladu s ustanoveními směrnice 2003/4/ES informace neuvedené v bodě 1, které jsou významné pro rozhodnutí podle článku 6 a které jsou dostupné až po informování dotčené veřejnosti v souladu s bodem 1.

| 3. | Dotčená veřejnost má právo předkládat příslušnému orgánu připomínky a stanoviska před přijetím rozhodnutí. |
| --- | --- |

3.

Dotčená veřejnost má právo předkládat příslušnému orgánu připomínky a stanoviska před přijetím rozhodnutí.

| 4. | Při rozhodování musí být náležitě přihlédnuto k výsledkům konzultací konaných podle této přílohy. |
| --- | --- |

4.

Při rozhodování musí být náležitě přihlédnuto k výsledkům konzultací konaných podle této přílohy.

| 5. | Podrobné podmínky informování veřejnosti (například formou vývěsek v určité oblasti nebo oznámeními v místním tisku) a konzultací s dotčenou veřejností (například písemným vyjádřením nebo veřejnou anketou) stanoví členské státy. Pro jednotlivé fáze se stanoví přiměřené lhůty tak, aby bylo dost času na informování veřejnosti a aby dotčená veřejnost měla dost času na přípravu a účinnou účast na rozhodování ve věcech životního prostředí podle ustanovení této přílohy. |
| --- | --- |

5.

Podrobné podmínky informování veřejnosti (například formou vývěsek v určité oblasti nebo oznámeními v místním tisku) a konzultací s dotčenou veřejností (například písemným vyjádřením nebo veřejnou anketou) stanoví členské státy. Pro jednotlivé fáze se stanoví přiměřené lhůty tak, aby bylo dost času na informování veřejnosti a aby dotčená veřejnost měla dost času na přípravu a účinnou účast na rozhodování ve věcech životního prostředí podle ustanovení této přílohy.

Úterý 10. března 2009PŘÍLOHA V

Technické předpisy týkající se spalovacích zařízení

Část 1

Mezní hodnoty emisí pro spalovací zařízení uvedená v čl. 32 odst. 2

| 1. | Všechny mezní hodnoty emisí se vypočítají při teplotě 273,15 K, tlaku 101,3 kPa, po korekci na obsah vodní páry v odpadních plynech a při normovaném obsahu O2 6 % u pevných paliv, 3 % u kotlů na kapalná a plynná paliva a 15 % u plynových turbín a plynových motorů.
  V případě plynových turbín s kombinovaným cyklem (CCGT) s doplňkovým spalováním může být normovaný obsah O2 vymezen příslušným orgánem, přičemž jsou brány v úvahu specifické vlastnosti příslušného zařízení. |
| --- | --- |

1.

Všechny mezní hodnoty emisí se vypočítají při teplotě 273,15 K, tlaku 101,3 kPa, po korekci na obsah vodní páry v odpadních plynech a při normovaném obsahu O2 6 % u pevných paliv, 3 % u kotlů na kapalná a plynná paliva a 15 % u plynových turbín a plynových motorů.

V případě plynových turbín s kombinovaným cyklem (CCGT) s doplňkovým spalováním může být normovaný obsah O2 vymezen příslušným orgánem, přičemž jsou brány v úvahu specifické vlastnosti příslušného zařízení.

| 2. | Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro SO2 pro kotle na pevná nebo kapalná paliva









  Jmenovitý tepelný příkon (MW) | Kamenné a hnědé uhlí | Biomasa | Rašelina | Kapalná paliva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 50–100 | 400 | 200 | 300 | 350 |
| 100–300 | 250 | 200 | 300 | 250 |
| > 300 | 200 | 200 | 200 | 200 |

2.

Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro SO2 pro kotle na pevná nebo kapalná paliva

Jmenovitý tepelný příkon (MW)

Kamenné a hnědé uhlí

Biomasa

Rašelina

Kapalná paliva

50–100

400

200

300

350

100–300

250

200

300

250

> 300

200

200

200

200

Pro spalovací zařízení, která využívají
  kapalná
  paliva,
  o jmenovitém tepelném příkonu 500 MW a více
  , jimž bylo vydáno povolení před 27. listopadem 2002 a jež nejsou v provozu více než 1 500 hodin ročně jako klouzavý průměr za pět let, platí mezní hodnota emisí pro oxid siřičitý ve výši 800 mg/Nm3.

| 3. | Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro SO2 pro kotle na plynná paliva






  Obecně | 35 |
| --- | --- | --- |
| Zkapalněný plyn | 5 |
| Plyny z koksárenských pecí s nízkou výhřevností | 400 |
| Plyny z vysokých pecí s nízkou výhřevností | 200 |

3.

Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro SO2 pro kotle na plynná paliva

Obecně

35

Zkapalněný plyn

5

Plyny z koksárenských pecí s nízkou výhřevností

400

Plyny z vysokých pecí s nízkou výhřevností

200

| 4. | Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro NOx pro kotle na pevná nebo kapalná paliva








  Jmenovitý tepelný příkon (MW) | Kamenné a hnědé uhlí | Biomasa a rašelina | Kapalná paliva |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 50–100 | 300
  450 v případě spalování práškového hnědého uhlí | 300 | 450 |
| 100–300 | 200 | 250 | 200 |
| > 300 | 200 | 200 | 150 |

4.

Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro NOx pro kotle na pevná nebo kapalná paliva

Jmenovitý tepelný příkon (MW)

Kamenné a hnědé uhlí

Biomasa a rašelina

Kapalná paliva

50–100

300

450 v případě spalování práškového hnědého uhlí

300

450

100–300

200

250

200

> 300

200

200

150

║ Na spalovací zařízení, která využívají pevná
  nebo


  kapalná
  paliva a o jmenovitém tepelném příkonu nepřesahujícím 500 MW, jimž bylo vydáno povolení před 27. listopadem 2002 a která nejsou v provozu déle než 1 500 hodin ročně jako klouzavý průměr za dobu pěti let, se vztahuje mezní hodnota emisí NOx 450 mg/Nm3.

Na spalovací zařízení, která využívají pevná
  nebo


  kapalná
  paliva a o jmenovitém tepelném příkonu 500 MW a více, jimž bylo vydáno povolení před 1. červencem 1987 a která nejsou v provozu déle než 1 500 hodin ročně jako klouzavý průměr za dobu pěti let, se vztahuje mezní hodnota emisí NOx 450 mg/Nm3.

| 5. | Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro NOx a CO u spalovacích zařízení spalujících plyn | NOx | CO |
| --- | --- | --- | --- |
| Kotle spalující plyn | 100 (5) | 100 |
| Plynové turbíny (včetně CCGT), využívající jako palivo zemní plyn (1) | 50 (2)
   (3) | 100 |
| Plynové turbíny (včetně CCGT), využívající jiné palivo než zemní plyn (4) | 90 | 100 |
| Plynové motory | 100 | 100 |

5.

Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro NOx a CO u spalovacích zařízení spalujících plyn

NOx

CO

Kotle spalující plyn

100 (5)

100

Plynové turbíny (včetně CCGT), využívající jako palivo zemní plyn (1)

50 (2)
   (3)

100

Plynové turbíny (včetně CCGT), využívající jiné palivo než zemní plyn (4)

90

100

Plynové motory

100

100

| 6. | Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro NOx pro kotle na pevná nebo kapalná paliva








  Jmenovitý tepelný příkon (MW) | Kamenné a hnědé uhlí | Biomasa a rašelina | Kapalná paliva |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 50–100 | 30 | 30 | 30 |
| 100–300 | 25 | 20 | 25 |
| > 300 | 20 | 20 | 20 |

6.

Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro NOx pro kotle na pevná nebo kapalná paliva

Jmenovitý tepelný příkon (MW)

Kamenné a hnědé uhlí

Biomasa a rašelina

Kapalná paliva

50–100

30

30

30

100–300

25

20

25

> 300

20

20

20

| 7. | Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro tuhé znečišťující látky pro kotle na plynná paliva






  Obecně | 5 |
| --- | --- | --- |
| Vysokopecní plyn | 10 |
| Plyny vznikající v ocelářském průmyslu, které lze použít jinde | 30 |

7.

Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro tuhé znečišťující látky pro kotle na plynná paliva

Obecně

5

Vysokopecní plyn

10

Plyny vznikající v ocelářském průmyslu, které lze použít jinde

30

Část 2

Mezní hodnoty emisí pro spalovací zařízení uvedená v čl. 32 odst. 3

| 1. | Všechny mezní hodnoty emisí se vypočítají při teplotě 273,15 K, tlaku 101,3 kPa, po korekci na obsah vodní páry v odpadních plynech a při normovaném obsahu O2 6 % u pevných paliv, 3 % u kotlů na kapalná a plynná paliva a 15 % u plynových turbín a plynových motorů.
  V případě plynových turbín s kombinovaným cyklem (CCGT) s doplňkovým spalováním může být normovaný obsah O2 vymezen příslušným orgánem, přičemž jsou brány v úvahu specifické vlastnosti příslušného zařízení. |
| --- | --- |

1.

Všechny mezní hodnoty emisí se vypočítají při teplotě 273,15 K, tlaku 101,3 kPa, po korekci na obsah vodní páry v odpadních plynech a při normovaném obsahu O2 6 % u pevných paliv, 3 % u kotlů na kapalná a plynná paliva a 15 % u plynových turbín a plynových motorů.

V případě plynových turbín s kombinovaným cyklem (CCGT) s doplňkovým spalováním může být normovaný obsah O2 vymezen příslušným orgánem, přičemž jsou brány v úvahu specifické vlastnosti příslušného zařízení.

| 2. | Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro SO2 pro kotle na pevná nebo kapalná paliva









  JMENOVITÝ TEPELNÝ PŘÍKON (MW) | KAMENNÉ A HNĚDÉ UHLÍ | BIOMASA | RAŠELINA | KAPALNÁ PALIVA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 50–100 | 400 | 200 | 300 | 350 |
| 100–300 | 200 | 200 | 300
  250 v případě spalování ve fluidním loži | 200 |
| > 300 | 150
  200 v případě cirkulačního nebo tlakového spalování ve fluidním loži | 150 | 150
  200 v případě spalování ve fluidním loži | 150 |

2.

Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro SO2 pro kotle na pevná nebo kapalná paliva

JMENOVITÝ TEPELNÝ PŘÍKON (MW)

KAMENNÉ A HNĚDÉ UHLÍ

BIOMASA

RAŠELINA

KAPALNÁ PALIVA

50–100

400

200

300

350

100–300

200

200

300

250 v případě spalování ve fluidním loži

200

> 300

150

200 v případě cirkulačního nebo tlakového spalování ve fluidním loži

150

150

200 v případě spalování ve fluidním loži

150

| 3. | Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro SO2 pro kotle na plynná paliva






  Obecně | 35 |
| --- | --- | --- |
| Zkapalněný plyn | 5 |
| Plyny z koksárenských pecí s nízkou výhřevností | 400 |
| Plyny z vysokých pecí s nízkou výhřevností | 200 |

3.

Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro SO2 pro kotle na plynná paliva

Obecně

35

Zkapalněný plyn

5

Plyny z koksárenských pecí s nízkou výhřevností

400

Plyny z vysokých pecí s nízkou výhřevností

200

| 4. | Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro NOx pro kotle na pevná nebo kapalná paliva








  Jmenovitý tepelný příkon (MW) | Kamenné a hnědé uhlí | Biomasa a rašelina | Kapalná paliva |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 50–100 | 300
  400 v případě spalování práškového hnědého uhlí | 250 | 300 |
| 100–300 | 200 | 200 | 150 |
| > 300 | 150
  200 v případě spalování práškového hnědého uhlí | 150 | 100 |

4.

Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro NOx pro kotle na pevná nebo kapalná paliva

Jmenovitý tepelný příkon (MW)

Kamenné a hnědé uhlí

Biomasa a rašelina

Kapalná paliva

50–100

300

400 v případě spalování práškového hnědého uhlí

250

300

100–300

200

200

150

> 300

150

200 v případě spalování práškového hnědého uhlí

150

100

| 5. | Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro NOx a CO pro spalovací zařízení spalující plyn | NOX | CO |
| --- | --- | --- | --- |
| Kotle spalující plyn | 100 | 100 |
| Plynové turbíny (včetně CCGT) (6) | 50 (7) | 100 |
| Plynové motory | 75 | 100 |

5.

Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro NOx a CO pro spalovací zařízení spalující plyn

NOX

CO

Kotle spalující plyn

100

100

Plynové turbíny (včetně CCGT) (6)

50 (7)

100

Plynové motory

75

100

| 6. | Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro tuhé znečišťující látky pro kotle na pevná nebo kapalná paliva






  Jmenovitý tepelný příkon (MW) | |
| --- | --- | --- |
| 50–300 | 20 |
| > 300 | 10
  20 pro biomasu a rašelinu |

6.

Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro tuhé znečišťující látky pro kotle na pevná nebo kapalná paliva

Jmenovitý tepelný příkon (MW)

50–300

20

> 300

10

20 pro biomasu a rašelinu

| 7. | Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro tuhé znečišťující látky pro kotle na plynná paliva






  Obecně | 5 |
| --- | --- | --- |
| Vysokopecní plyn | 10 |
| Plyny vznikající v ocelářském průmyslu, které lze použít jinde | 30 |

7.

Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro tuhé znečišťující látky pro kotle na plynná paliva

Obecně

5

Vysokopecní plyn

10

Plyny vznikající v ocelářském průmyslu, které lze použít jinde

30

Část 3

Monitorování emisí

| 1. | Koncentrace SO2, NOx,

  CO
  a tuhých znečišťujících látek v odpadních plynech z každého spalovacího zařízení o jmenovitém tepelném příkonu 100 MW nebo více se měří nepřetržitě.
  ▐ |
| --- | --- |

1.

Koncentrace SO2, NOx,

  CO
  a tuhých znečišťujících látek v odpadních plynech z každého spalovacího zařízení o jmenovitém tepelném příkonu 100 MW nebo více se měří nepřetržitě.

▐

| 2. | Příslušný orgán může rozhodnout, že nebude vyžadovat nepřetržité měření uvedené v bodě 1 v těchto případech:






  a) | u spalovacích zařízení s životností méně než 10 000 provozních hodin; |
| --- | --- | --- |

2.

Příslušný orgán může rozhodnout, že nebude vyžadovat nepřetržité měření uvedené v bodě 1 v těchto případech:

a)

u spalovacích zařízení s životností méně než 10 000 provozních hodin;

| b) | pro SO2 a tuhé znečišťující látky ze spalovacích zařízení spalujících zemní plyn; |
| --- | --- |

b)

pro SO2 a tuhé znečišťující látky ze spalovacích zařízení spalujících zemní plyn;

| c) | pro SO2 ze spalovacích zařízení spalujících olej se známým obsahem síry v případech, že nejsou vybaveny zařízením na odsiřování odpadních plynů; |
| --- | --- |

c)

pro SO2 ze spalovacích zařízení spalujících olej se známým obsahem síry v případech, že nejsou vybaveny zařízením na odsiřování odpadních plynů;

| d) | pro SO2 ze spalovacích zařízení spalujících biomasu, jestliže provozovatel může prokázat, že emise SO2 nemohou být za žádných okolností vyšší než předepsané mezní hodnoty emisí. |
| --- | --- |

d)

pro SO2 ze spalovacích zařízení spalujících biomasu, jestliže provozovatel může prokázat, že emise SO2 nemohou být za žádných okolností vyšší než předepsané mezní hodnoty emisí.

| 3. | Pokud se nepřetržité měření nevyžaduje, je nutné provést měření SO2, NOx, tuhých znečišťujících látek a u zařízení spalujících plyn také CO minimálně jednou za šest měsíců . |
| --- | --- |

3.

Pokud se nepřetržité měření nevyžaduje, je nutné provést měření SO2, NOx, tuhých znečišťujících látek a u zařízení spalujících plyn také CO minimálně jednou za šest měsíců .

| 4. | U spalovacích zařízení spalujících kamenné nebo hnědé uhlí se měří emise celkové rtuti minimálně jednou za rok. |
| --- | --- |

4.

U spalovacích zařízení spalujících kamenné nebo hnědé uhlí se měří emise celkové rtuti minimálně jednou za rok.

| 5. | Ke stanovení emisí SO2 a NOx je jako alternativu k měření SO2 and NOx podle bodu 3 také možno použít jiné postupy ověřené a schválené příslušnými orgány. U těchto postupů se použijí příslušné normy CEN nebo, nejsou-li normy CEN k dispozici, normy ISO nebo vnitrostátní či mezinárodní normy, které zajistí získání údajů srovnatelné odborné kvality. |
| --- | --- |

5.

Ke stanovení emisí SO2 a NOx je jako alternativu k měření SO2 and NOx podle bodu 3 také možno použít jiné postupy ověřené a schválené příslušnými orgány. U těchto postupů se použijí příslušné normy CEN nebo, nejsou-li normy CEN k dispozici, normy ISO nebo vnitrostátní či mezinárodní normy, které zajistí získání údajů srovnatelné odborné kvality.

| 6. | Příslušný orgán musí být informován o významných změnách druhu používaného paliva nebo způsobu provozu zařízení. Příslušný orgán rozhodne, zda požadavky na monitorování uvedené v bodech 1 až 4 jsou i nadále postačující, nebo se musí upravit. |
| --- | --- |

6.

Příslušný orgán musí být informován o významných změnách druhu používaného paliva nebo způsobu provozu zařízení. Příslušný orgán rozhodne, zda požadavky na monitorování uvedené v bodech 1 až 4 jsou i nadále postačující, nebo se musí upravit.

| 7. | Nepřetržitá měření prováděná v souladu s bodem 1 zahrnují měření obsahu kyslíku, teploty, tlaku a obsahu vodní páry v odpadních plynech. Nepřetržitá měření obsahu vodní páry v odpadních plynech nejsou nutná, pokud se vzorkovaný odpadní plyn před provedením rozboru emisí vysuší. |
| --- | --- |

7.

Nepřetržitá měření prováděná v souladu s bodem 1 zahrnují měření obsahu kyslíku, teploty, tlaku a obsahu vodní páry v odpadních plynech. Nepřetržitá měření obsahu vodní páry v odpadních plynech nejsou nutná, pokud se vzorkovaný odpadní plyn před provedením rozboru emisí vysuší.

| 8. | Odběry vzorků a rozbor příslušných znečišťujících látek a měření provozních ukazatelů a rovněž zabezpečení kvality automatizovaných meřicích systémů a referenční metody měření určené ke kalibraci těchto systémů se provádějí v souladu s normami CEN. Nejsou-li normy CEN k dispozici, použijí se normy ISO, vnitrostátní nebo mezinárodní normy, které zajistí získání údajů srovnatelné odborné kvality.
  Automatizované měřicí systémy podléhají alespoň jednou za rok revizi prostřednictvím paralelních měření referenčními metodami.
  Provozovatel uvědomí příslušný orgán o výsledcích kontroly automatizovaných měřicích systémů. |
| --- | --- |

8.

Odběry vzorků a rozbor příslušných znečišťujících látek a měření provozních ukazatelů a rovněž zabezpečení kvality automatizovaných meřicích systémů a referenční metody měření určené ke kalibraci těchto systémů se provádějí v souladu s normami CEN. Nejsou-li normy CEN k dispozici, použijí se normy ISO, vnitrostátní nebo mezinárodní normy, které zajistí získání údajů srovnatelné odborné kvality.

Automatizované měřicí systémy podléhají alespoň jednou za rok revizi prostřednictvím paralelních měření referenčními metodami.

Provozovatel uvědomí příslušný orgán o výsledcích kontroly automatizovaných měřicích systémů.

| 9. | Na úrovni mezních hodnot emisí nesmějí hodnoty 95 % intervalu spolehlivosti jednotlivého naměřeného výsledku překročit o následující procenta mezní hodnoty emisí:






  oxid uhelnatý | 10 % |
| --- | --- | --- |
| oxid siřičitý | 20 % |
| oxidy dusíku | 20 % |
| tuhé znečišťující látky | 30 % |

9.

Na úrovni mezních hodnot emisí nesmějí hodnoty 95 % intervalu spolehlivosti jednotlivého naměřeného výsledku překročit o následující procenta mezní hodnoty emisí:

oxid uhelnatý

10 %

oxid siřičitý

20 %

oxidy dusíku

20 %

tuhé znečišťující látky

30 %

| 10. | Platné hodinové a denní průměrné hodnoty se stanoví z naměřených platných hodinových průměrných hodnot po odečtení hodnoty intervalu spolehlivosti uvedeného v bodě 9.
  Kterýkoli den, ve kterém jsou více než tři průměrné hodinové hodnoty v důsledku poruchy nebo údržby automatizovaného měřicího systému neplatné, je z hlediska měření neplatný. Je-li více než 10 dní v roce z uvedených příčin neplatných, požádá příslušný orgán provozovatele, aby přijal patřičná opatření ke zlepšení spolehlivosti automatizovaného měřicího systému. |
| --- | --- |

10.

Platné hodinové a denní průměrné hodnoty se stanoví z naměřených platných hodinových průměrných hodnot po odečtení hodnoty intervalu spolehlivosti uvedeného v bodě 9.

Kterýkoli den, ve kterém jsou více než tři průměrné hodinové hodnoty v důsledku poruchy nebo údržby automatizovaného měřicího systému neplatné, je z hlediska měření neplatný. Je-li více než 10 dní v roce z uvedených příčin neplatných, požádá příslušný orgán provozovatele, aby přijal patřičná opatření ke zlepšení spolehlivosti automatizovaného měřicího systému.

Část 4

Posouzení dodržování mezních hodnot emisí

| 1. | V případě nepřetržitého měření se mezní hodnoty emisí stanovené v částech 1 a 2 považují za splněné, pokud vyhodnocení výsledků měření z hodin provozu v příslušném kalendářním roce ukáže, že byly dodrženy všechny tyto podmínky:






  a) | žádná platná
  denní
  průměrná hodnota nepřekračuje odpovídající mezní hodnoty emisí stanovené v částech 1 a 2;
  ▐ |
| --- | --- | --- |

1.

V případě nepřetržitého měření se mezní hodnoty emisí stanovené v částech 1 a 2 považují za splněné, pokud vyhodnocení výsledků měření z hodin provozu v příslušném kalendářním roce ukáže, že byly dodrženy všechny tyto podmínky:

a)

žádná platná
  denní
  průměrná hodnota nepřekračuje odpovídající mezní hodnoty emisí stanovené v částech 1 a 2;

▐

| b) | 95 % všech platných hodinových průměrných hodnot za rok nepřekračuje 200 % odpovídajících mezních hodnot emisí stanovených v částech 1 a 2.
  ▐ |
| --- | --- |

b)

95 % všech platných hodinových průměrných hodnot za rok nepřekračuje 200 % odpovídajících mezních hodnot emisí stanovených v částech 1 a 2.

▐

| 2. | V případě, kdy se nepožaduje nepřetržité měření, se mezní hodnoty emisí uvedené v částech 1 a 2 považují za splněné, pokud výsledky každé série měření nebo jiných definovaných postupů a postupů stanovených podle předpisů příslušnými orgány nepřekročí mezní hodnoty emisí. |
| --- | --- |

2.

V případě, kdy se nepožaduje nepřetržité měření, se mezní hodnoty emisí uvedené v částech 1 a 2 považují za splněné, pokud výsledky každé série měření nebo jiných definovaných postupů a postupů stanovených podle předpisů příslušnými orgány nepřekročí mezní hodnoty emisí.

---

(1)  Zemní plyn je přirozeně se vyskytující methan s maximálním obsahem 20 % obj. inertů a dalších složek.

(2)  75 mg/Nm3 v následujících případech, kdy je účinnost plynové turbíny stanovena za podmínek základního zatížení podle ISO:

| i) | plynové turbíny v kombinovaných systémech na výrobu tepla a elektřiny s celkovou účinnosti vyšší než 75 %; |
| --- | --- |

i)

plynové turbíny v kombinovaných systémech na výrobu tepla a elektřiny s celkovou účinnosti vyšší než 75 %;

| ii) | plynové turbíny v zařízeních s kombinovaným cyklem s roční průměrnou celkovou elektrickou účinností vyšší než 55 %; |
| --- | --- |

ii)

plynové turbíny v zařízeních s kombinovaným cyklem s roční průměrnou celkovou elektrickou účinností vyšší než 55 %;

| iii) | plynové turbíny pro mechanický pohon. |
| --- | --- |

iii)

plynové turbíny pro mechanický pohon.

(3)  U plynových turbín s jednoduchým cyklem, které nespadají do kategorií uvedených v poznámce 2, ale mají účinnost vyšší než 35 % – stanovenou za podmínek základního zatížení podle ISO – je mezní hodnota emisí pro NOx 50xŋ/35, kde ŋ je účinnost plynové turbíny za podmínek základního zatížení podle ISO vyjádřena v procentech.

(4)  Tyto mezní hodnoty emisí platí také pro plynové turbíny využívající lehké a střední destiláty jako kapalná paliva.

Pro plynové turbíny (včetně CCGT) mezní hodnoty emisí NOx a CO stanovené v tabulce, která je obsažena v tomto bodě, platí pouze při zatížení větším než 70 %.

Mezní hodnoty emisí stanovené v tomto bodě se nevztahují na plynové turbíny
  nebo plynové motory
  určené pro použití v mimořádných případech, které jsou v provozu méně než 500 hodin za rok. Provozovatel takových zařízení zaznamenává využitou provozní dobu.

(5)  
  V případě zařízení uvedených v čl. 4 odst. 1 a čl. 4 odst. 3 směrnice 2001/80/ES využívajících vysokopecní kychtový plyn a/nebo plyn z koksárenských pecí, platí pro oxid dusičitý a oxid dusnatý, měřený jako oxid dusičitý, mezní hodnota emisí 135 mg/Nm3.

(6)  Mezní hodnoty emisí pro NOx a CO stanovené v tomto bodě platí také pro plynové turbíny využívající lehké a střední destiláty jako kapalná paliva.

(7)  U plynových turbín s jednoduchým cyklem, které mají účinnost vyšší než 35 % – stanovenou za podmínek základního zatížení podle ISO –, je mezní hodnota emisí pro NOx 50xŋ/35, kde ŋ je účinnost plynové turbíny za podmínek základního zatížení podle ISO vyjádřená v procentech.

Pro plynové turbíny, (včetně CCGT) mezní hodnoty emisí NOx a CO stanovené v tomto bodě platí pouze při zatížení větším než 70 %.

Z mezních hodnot emisí stanovených v tomto bodě jsou vyloučeny plynové turbíny
  nebo plynové motory
  určené pro použití v mimořádných případech, které jsou v provozu méně než 500 hodin za rok. Provozovatel takových zařízení zaznamenává využitou provozní dobu.

Úterý 10. března 2009PŘÍLOHA VI

Technické předpisy týkající se zařízení na spalování odpadu a zařízení na spoluspalování odpadu

Část 1

Definice

Pro účely této přílohy se použijí tyto definice:

| a) | „stávajícím zařízením na spalování odpadu“ se rozumí jedno z následujících zařízení na spalování odpadu :






  i) | bylo v provozu a mělo povolení podle použitelných právních předpisů Společenství vydané před 28. prosincem 2002, |
| --- | --- | --- |

a)

„stávajícím zařízením na spalování odpadu“ se rozumí jedno z následujících zařízení na spalování odpadu :

i)

bylo v provozu a mělo povolení podle použitelných právních předpisů Společenství vydané před 28. prosincem 2002,

| ii) | bylo povoleno nebo registrováno pro spalování odpadu a mělo povolení vydané před 28. prosincem 2002 podle použitelných právních předpisů Společenství za předpokladu, že zařízení bylo uvedeno do provozu nejpozději do 28. prosincem 2003, |
| --- | --- |

ii)

bylo povoleno nebo registrováno pro spalování odpadu a mělo povolení vydané před 28. prosincem 2002 podle použitelných právních předpisů Společenství za předpokladu, že zařízení bylo uvedeno do provozu nejpozději do 28. prosincem 2003,

| iii) | bylo z hlediska příslušného orgánu předmětem úplné žádosti o povolení podané před 28. prosincem 2002 za podmínky, že zařízení bylo uvedeno do provozu nejpozději 28. prosincem 2004; |
| --- | --- |

iii)

bylo z hlediska příslušného orgánu předmětem úplné žádosti o povolení podané před 28. prosincem 2002 za podmínky, že zařízení bylo uvedeno do provozu nejpozději 28. prosincem 2004;

| b) | „novým zařízením na spalování odpadu“ se rozumí zařízení na spalování odpadu, na které se nevztahuje písmeno a). |
| --- | --- |

b)

„novým zařízením na spalování odpadu“ se rozumí zařízení na spalování odpadu, na které se nevztahuje písmeno a).

Část 2

Ekvivalenty toxicity dibenzodioxinů a dibenzofuranů

Ke stanovení celkové koncentrace dioxinů a furanů se hmotnostní koncentrace níže uvedených polychlorovaných dioxinů a dibenzofuranů před jejich sečtením vynásobí následujícími koeficienty ekvivalentů toxicity:

| | koeficient ekvivalentu toxicity |
| --- | --- |
| 2,3,7,8 — tetrachlordibenzodioxin (TCDD) | 1 |
| 1,2,3,7,8 — pentachlordibenzodioxin (PeCDD) | 0,5 |
| 1,2,3,4,7,8 — hexachlordibenzodioxin (HxCDD) | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8 — hexachlordibenzodioxin (HxCDD) | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9 — hexachlordibenzodioxin (HxCDD) | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8 — heptachlordibenzodioxin (HpCDD) | 0,01 |
| oktachlordibenzodioxin (OCDD) | 0,001 |
| 2,3,7,8 — tetrachlordibenzofuran (TCDF) | 0,1 |
| 2,3,4,7,8 — pentachlordibenzofuran (PeCDF) | 0,5 |
| 1,2,3,7,8 — pentachlordibenzofuran (PeCDF) | 0,05 |
| 1,2,3,4,7,8 — hexachlordibenzofuran (HxCDF) | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8 — hexachlordibenzofuran (HxCDF) | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9 — hexachlordibenzofuran (HxCDF) | 0,1 |
| 2,3,4,6,7,8 — hexachlordibenzofuran (HxCDF) | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8 — heptachlordibenzofuran (HpCDF) | 0,01 |
| 1,2,3,4,7,8,9 — heptachlordibenzofuran (HpCDF) | 0,01 |
| oktachlordibenzofuran (OCDF) | 0,001 |

koeficient ekvivalentu toxicity

2,3,7,8 — tetrachlordibenzodioxin (TCDD)

1

1,2,3,7,8 — pentachlordibenzodioxin (PeCDD)

0,5

1,2,3,4,7,8 — hexachlordibenzodioxin (HxCDD)

0,1

1,2,3,6,7,8 — hexachlordibenzodioxin (HxCDD)

0,1

1,2,3,7,8,9 — hexachlordibenzodioxin (HxCDD)

0,1

1,2,3,4,6,7,8 — heptachlordibenzodioxin (HpCDD)

0,01

oktachlordibenzodioxin (OCDD)

0,001

2,3,7,8 — tetrachlordibenzofuran (TCDF)

0,1

2,3,4,7,8 — pentachlordibenzofuran (PeCDF)

0,5

1,2,3,7,8 — pentachlordibenzofuran (PeCDF)

0,05

1,2,3,4,7,8 — hexachlordibenzofuran (HxCDF)

0,1

1,2,3,6,7,8 — hexachlordibenzofuran (HxCDF)

0,1

1,2,3,7,8,9 — hexachlordibenzofuran (HxCDF)

0,1

2,3,4,6,7,8 — hexachlordibenzofuran (HxCDF)

0,1

1,2,3,4,6,7,8 — heptachlordibenzofuran (HpCDF)

0,01

1,2,3,4,7,8,9 — heptachlordibenzofuran (HpCDF)

0,01

oktachlordibenzofuran (OCDF)

0,001

Část 3

Mezní hodnoty emisí do ovzduší pro zařízení na spalování odpadu

1.   Všechny mezní hodnoty emisí se vypočítají při teplotě 273,15 K , tlaku 101,3 kPa a po korekci na obsah vodní páry v odpadních plynech.

Jsou přepočteny vzhledem k 11 % kyslíku v odpadním plynu s výjimkou případu spalování minerálního odpadního oleje podle definice v čl. 3 odst. 3 směrnice 2008/98/ES, kdy jsou přepočteny vzhledem k 3 % kyslíku, a případů uvedených v bodě 2.7 části 6.

| 1.1 | Průměrné denní mezní hodnoty emisí pro následující znečišťující látky (v mg/Nm3)






  Celkové tuhé znečišťující látky | 10 |
| --- | --- | --- |
| Plynné a odpařované organické látky vyjádřené jako celkový organický uhlík (TOC) | 10 |
| Chlorovodík (HCl) | 10 |
| Fluorovodík (HF) | 1 |
| Oxid siřičitý (SO2) | 50 |
| Oxid dusnatý (NO) a dusičitý (NO2) vyjádřené jako NO2 pro stávající zařízení na spalování odpadu se jmenovitou kapacitou nad 6t/h nebo pro nová zařízení na spalování odpadu | 200 |
| Oxid dusnatý (NO) a dusičitý (NO2) vyjádřené jako NO2 pro stávající zařízení na spalování odpadu se jmenovitou kapacitou do 6t/h | 400 |

1.1

Průměrné denní mezní hodnoty emisí pro následující znečišťující látky (v mg/Nm3)

Celkové tuhé znečišťující látky

10

Plynné a odpařované organické látky vyjádřené jako celkový organický uhlík (TOC)

10

Chlorovodík (HCl)

10

Fluorovodík (HF)

1

Oxid siřičitý (SO2)

50

Oxid dusnatý (NO) a dusičitý (NO2) vyjádřené jako NO2 pro stávající zařízení na spalování odpadu se jmenovitou kapacitou nad 6t/h nebo pro nová zařízení na spalování odpadu

200

Oxid dusnatý (NO) a dusičitý (NO2) vyjádřené jako NO2 pro stávající zařízení na spalování odpadu se jmenovitou kapacitou do 6t/h

400

| 1.2 | Průměrné půlhodinové mezní hodnoty emisí pro následující znečišťující látky (v mg/Nm3) | (100 %) A | (97 %) B |
| --- | --- | --- | --- |
| Celkové tuhé znečišťující látky | 30 | 10 |
| Plynné a odpařované organické látky vyjádřené jako celkový organický uhlík (TOC) | 20 | 10 |
| Chlorovodík (HCl) | 60 | 10 |
| Fluorovodík (HF) | 4 | 2 |
| Oxid siřičitý (SO2) | 200 | 50 |
| Oxid dusnatý (NO) a dusičitý (NO2), vyjádřené jako NO2 pro stávající zařízení na spalování odpadu se jmenovitou kapacitou nad 6t/h nebo pro nová zařízení na spalování odpadu | 400 | 200 |

1.2

Průměrné půlhodinové mezní hodnoty emisí pro následující znečišťující látky (v mg/Nm3)

(100 %) A

(97 %) B

Celkové tuhé znečišťující látky

30

10

Plynné a odpařované organické látky vyjádřené jako celkový organický uhlík (TOC)

20

10

Chlorovodík (HCl)

60

10

Fluorovodík (HF)

4

2

Oxid siřičitý (SO2)

200

50

Oxid dusnatý (NO) a dusičitý (NO2), vyjádřené jako NO2 pro stávající zařízení na spalování odpadu se jmenovitou kapacitou nad 6t/h nebo pro nová zařízení na spalování odpadu

400

200

| 1.3 | Celkové průměrné mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro následující těžké kovy změřené během intervalu odběru vzorků, minimálně 30 minut a maximálně 8 hodin







  Kadmium a jeho sloučeniny vyjádřené jako kadmium (Cd) | celkem: 0,05 | |
| --- | --- | --- | --- |
| Thalium a jeho sloučeniny vyjádřené jako thalium (Tl) |
| Rtuť a její sloučeniny vyjádřené jako rtuť (Hg) | 0,05 | |
| Antimon a jeho sloučeniny vyjádřené jako antimon (Sb) | Celkem: 0,5 | |
| Arsen a jeho sloučeniny vyjádřené jako arsen (As) |
| Olovo a jeho sloučeniny vyjádřené jako olovo (Pb) |
| Chrom a jeho sloučeniny vyjádřené jako chrom (Cr) |
| Kobalt a jeho sloučeniny vyjádřené jako kobalt (Co) |
| Měď a její sloučeniny vyjádřené jako měď (Cu) |
| Mangan a jeho sloučeniny vyjádřené jako mangan (Mn) |
| Nikl a jeho sloučeniny vyjádřené jako nikl (Ni) |
| Vanad a jeho sloučeniny vyjádřené jako vanad (V) |

1.3

Celkové průměrné mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro následující těžké kovy změřené během intervalu odběru vzorků, minimálně 30 minut a maximálně 8 hodin

Kadmium a jeho sloučeniny vyjádřené jako kadmium (Cd)

celkem: 0,05

Thalium a jeho sloučeniny vyjádřené jako thalium (Tl)

Rtuť a její sloučeniny vyjádřené jako rtuť (Hg)

0,05

Antimon a jeho sloučeniny vyjádřené jako antimon (Sb)

Celkem: 0,5

Arsen a jeho sloučeniny vyjádřené jako arsen (As)

Olovo a jeho sloučeniny vyjádřené jako olovo (Pb)

Chrom a jeho sloučeniny vyjádřené jako chrom (Cr)

Kobalt a jeho sloučeniny vyjádřené jako kobalt (Co)

Měď a její sloučeniny vyjádřené jako měď (Cu)

Mangan a jeho sloučeniny vyjádřené jako mangan (Mn)

Nikl a jeho sloučeniny vyjádřené jako nikl (Ni)

Vanad a jeho sloučeniny vyjádřené jako vanad (V)

Tyto průměrné hodnoty se vztahují i na plynné formy a výpary příslušných emisí těžkých kovů a jejich sloučenin.

| 1.4 | Průměrná mezní hodnota emisí (v ng/Nm3) pro dioxiny and furany během intervalu odběru vzorků v délce minimálně 6 hodin a maximálně 8 hodin. Uvedená mezní hodnota emisí se vztahuje na celkovou koncentraci dioxinů a furanů vypočtenou v souladu s částí 2 .






  dioxiny a furany | 0,1 |
| --- | --- | --- |

1.4

Průměrná mezní hodnota emisí (v ng/Nm3) pro dioxiny and furany během intervalu odběru vzorků v délce minimálně 6 hodin a maximálně 8 hodin. Uvedená mezní hodnota emisí se vztahuje na celkovou koncentraci dioxinů a furanů vypočtenou v souladu s částí 2 .

dioxiny a furany

0,1

| 1.5 | Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro oxid uhelnatý (CO) v odpadních plynech:






  a) | průměrná denní hodnota: 50; |
| --- | --- | --- |

1.5

Mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro oxid uhelnatý (CO) v odpadních plynech:

a)

průměrná denní hodnota: 50;

| b) | průměrná půlhodinová hodnota: 100. |
| --- | --- |

b)

průměrná půlhodinová hodnota: 100.

| c) | průměrná desetiminutová hodnota: 150. |
| --- | --- |

c)

průměrná desetiminutová hodnota: 150.

Příslušný orgán může povolit výjimku z mezních hodnot emisí stanovených v tomto bodě pro zařízení na spalování odpadu používající technologii spalování ve fluidním loži, pokud povolení stanoví jednohodinovou průměrnou mezní hodnotu emisí pro CO nejvýše 100 mg/Nm3.

2.   Mezní hodnoty emisí použitelné za okolností popsaných v čl. 40 odst. 5 a v článku 41.

Celková koncentrace prachu (tuhých znečišťujících látek) v emisích ze zařízení na spalování odpadu do ovzduší nesmí za žádných okolností překročit hodnotu 150 mg/Nm3 vyjádřenou jako půlhodinový průměr. Mezní hodnoty emisí do ovzduší pro celkový organicky vázaný uhlík (TOC) a CO stanovené v bodě 1.2 a v bodě 1.5 písm. b) nesmí být překročeny.

3.   Členské státy mohou stanovit pravidla, kterými se řídí výjimky uvedené v této příloze.

Část 4

Stanovení mezních hodnot emisí pro spoluspalování odpadu

1.   Pokud v tabulce této části není stanovena specifická celková mezní hodnota emisí „C“, k jejímu stanovení se použije výpočet podle následujícího vzorce (směšovací pravidlo).

Mezní hodnota emisí pro každou jednotlivou znečišťující látku a CO v odpadním plynu , který vzniká při spoluspalování odpadu, musí být vypočtena ze vzorce:

Formula

| Vodpad | : | objem odpadního plynu vzniklého spalováním pouze odpadu, stanovený podle odpadu s nejnižší výhřevností specifikovaného v povolení a přepočtený na podmínky stanovené v této směrnici.
  Jestliže je teplo uvolňované při spalování nebezpečného odpadu nižší než 10 % celkového tepla uvolňovaného v tomto zařízení, musí se hodnota Vodpad vypočítávat z (teoretického) množství odpadu, jehož spálením by se dosáhlo 10 % uvolněného tepla při stanovené hodnotě celkového uvolňovaného tepla. |
| --- | --- | --- |
| Codpad | : | mezní hodnoty emisí pro zařízení na spalování odpadu stanovené v části 3 |
| Vproc | : | objem odpadního plynu vznikajícího v zařízení při procesu, včetně spalování úředně povolených paliv v zařízení normálně používaných (bez spalovaných odpadů), stanovený na základě obsahu kyslíku, ke kterému musí být emise přepočteny podle právních předpisů Společenství nebo předpisů vnitrostátních. Pokud pro daný druh zařízení takové předpisy neexistují, musí se použít skutečný obsah kyslíku v odpadním plynu nezředěný přídavkem vzduchu, který je pro vlastní proces zbytečný. |
| Cproc | : | mezní hodnoty emisí stanovené v této části pro některé průmyslové činnosti nebo, pokud tyto hodnoty neexistují, mezní hodnoty emisí zařízení, která splňují ustanovení vnitrostátních právních a správních předpisů pro tato zařízení, pokud spalují úředně povolená paliva (bez spalovaných odpadů). Pokud taková ustanovení neexistují, použijí se mezní hodnoty emisí stanovené v povolení. Jestliže ani tyto mezní hodnoty emisí nejsou stanoveny, použijí se skutečné hmotnostní koncentrace. |
| C | : | celkové mezní hodnoty emisí při obsahu kyslíku stanoveném v této části pro některé průmyslové činnosti a některé znečišťující látky, nebo pokud takové hodnoty neexistují, celkové mezní hodnoty emisí , kterými se nahradí mezní hodnoty emisí stanovené ve specifických přílohách této směrnice. Celkový obsah kyslíku, kterým se nahradí obsah kyslíku pro přepočtení, se vypočte na základě výše uvedeného obsahu kyslíku s respektováním parciálních objemů.
  Všechny mezní hodnoty emisí se vypočítají při teplotě 273,15 K, tlaku 101,3 kPa a po korekci na obsah vodní páry v odpadních plynech. |

Vodpad

:

objem odpadního plynu vzniklého spalováním pouze odpadu, stanovený podle odpadu s nejnižší výhřevností specifikovaného v povolení a přepočtený na podmínky stanovené v této směrnici.

Jestliže je teplo uvolňované při spalování nebezpečného odpadu nižší než 10 % celkového tepla uvolňovaného v tomto zařízení, musí se hodnota Vodpad vypočítávat z (teoretického) množství odpadu, jehož spálením by se dosáhlo 10 % uvolněného tepla při stanovené hodnotě celkového uvolňovaného tepla.

Codpad

:

mezní hodnoty emisí pro zařízení na spalování odpadu stanovené v části 3

Vproc

:

objem odpadního plynu vznikajícího v zařízení při procesu, včetně spalování úředně povolených paliv v zařízení normálně používaných (bez spalovaných odpadů), stanovený na základě obsahu kyslíku, ke kterému musí být emise přepočteny podle právních předpisů Společenství nebo předpisů vnitrostátních. Pokud pro daný druh zařízení takové předpisy neexistují, musí se použít skutečný obsah kyslíku v odpadním plynu nezředěný přídavkem vzduchu, který je pro vlastní proces zbytečný.

Cproc

:

mezní hodnoty emisí stanovené v této části pro některé průmyslové činnosti nebo, pokud tyto hodnoty neexistují, mezní hodnoty emisí zařízení, která splňují ustanovení vnitrostátních právních a správních předpisů pro tato zařízení, pokud spalují úředně povolená paliva (bez spalovaných odpadů). Pokud taková ustanovení neexistují, použijí se mezní hodnoty emisí stanovené v povolení. Jestliže ani tyto mezní hodnoty emisí nejsou stanoveny, použijí se skutečné hmotnostní koncentrace.

C

:

celkové mezní hodnoty emisí při obsahu kyslíku stanoveném v této části pro některé průmyslové činnosti a některé znečišťující látky, nebo pokud takové hodnoty neexistují, celkové mezní hodnoty emisí , kterými se nahradí mezní hodnoty emisí stanovené ve specifických přílohách této směrnice. Celkový obsah kyslíku, kterým se nahradí obsah kyslíku pro přepočtení, se vypočte na základě výše uvedeného obsahu kyslíku s respektováním parciálních objemů.

Všechny mezní hodnoty emisí se vypočítají při teplotě 273,15 K, tlaku 101,3 kPa a po korekci na obsah vodní páry v odpadních plynech.

Členské státy mohou stanovit pravidla, kterými se řídí výjimky uvedené v této části .

2.   Zvláštní ustanovení pro spoluspalování odpadů v cementářských pecích.

| 2.1 | Mezní hodnoty emisí stanovené v bodech 2.2 a 2.3 platí jako denní průměrné hodnoty pro celkové tuhé znečišťující látky, HCl, HF, , NOx,, SO2 a TOC (pro průběžné měření), jako průměrné hodnoty změřené ve vzorcích odebíraných v intervalu nejméně 30 minut a nejdéle 8 hodin pro těžké kovy a jako průměrné hodnoty změřené ve vzorcích odebíraných v intervalu nejméně 6 hodin a nejdéle 8 hodin pro dioxiny a furany.
  Všechny hodnoty jsou přepočteny na 10 % obsah kyslíku.
  Půlhodinové průměrné hodnoty jsou nutné pouze k výpočtu denních průměrných hodnot. |
| --- | --- |

2.1

Mezní hodnoty emisí stanovené v bodech 2.2 a 2.3 platí jako denní průměrné hodnoty pro celkové tuhé znečišťující látky, HCl, HF, , NOx,, SO2 a TOC (pro průběžné měření), jako průměrné hodnoty změřené ve vzorcích odebíraných v intervalu nejméně 30 minut a nejdéle 8 hodin pro těžké kovy a jako průměrné hodnoty změřené ve vzorcích odebíraných v intervalu nejméně 6 hodin a nejdéle 8 hodin pro dioxiny a furany.

Všechny hodnoty jsou přepočteny na 10 % obsah kyslíku.

Půlhodinové průměrné hodnoty jsou nutné pouze k výpočtu denních průměrných hodnot.

| 2.2 | C – celkové mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3 s výjimkou dioxinů a furanů) pro následující znečišťující látky






  Znečišťující látka | C |
| --- | --- | --- |
| Celkové tuhé znečišťující látky | 30 |
| HCl | 10 |
| HF | 1 |
| NOx | 500 |
| Cd + Tl | 0,05 |
| Hg | 0,05 |
| Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V | 0,5 |
| Dioxiny a furany (ng/Nm3) | 0,1 |

2.2

C – celkové mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3 s výjimkou dioxinů a furanů) pro následující znečišťující látky

Znečišťující látka

C

Celkové tuhé znečišťující látky

30

HCl

10

HF

1

NOx

500

Cd + Tl

0,05

Hg

0,05

Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V

0,5

Dioxiny a furany (ng/Nm3)

0,1

| 2.3 | C – celkové mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro SO2 a celkový organický uhlík (TOC)






  Znečišťující látka | C |
| --- | --- | --- |
| SO2 | 50 |
| TOC (celkový organický uhlík) | 10 |

2.3

C – celkové mezní hodnoty emisí (v mg/Nm3) pro SO2 a celkový organický uhlík (TOC)

Znečišťující látka

C

SO2

50

TOC (celkový organický uhlík)

10

Příslušný orgán může povolit výjimky z mezních hodnot emisí stanovených v tomto bodě v případě, že emise TOC a SO2 nevznikají spalováním odpadu.

3.   Zvláštní ustanovení pro zařízení pro spoluspalování odpadů

3.1   Mezní hodnoty emisí Cproc vyjádřené jako denní průměrné hodnoty emisí (v mg/Nm3) platné do 31. prosince 2015

Pro určení jmenovitého tepelného příkonu spalovacích zařízení platí agregační pravidla vymezená v článku 31.

Půlhodinové průměrné hodnoty jsou nutné pouze k výpočtu denních průměrných hodnot.

Cproc pro tuhá paliva s výjimkou biomasy (vztaženo na obsah kyslíku (O2) 6 %):

| Znečišťující látky | < 50 MW | 50–100 MW | 100–300 MW | > 300 MW |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | — | 850 | 200 | 200 |
| NOx | — | 400 | 200 | 200 |
| Tuhé znečišťující látky (prach) | 50 | 50 | 30 | 30 |

Znečišťující látky

< 50 MW

50–100 MW

100–300 MW

> 300 MW

SO2

—

850

200

200

NOx

—

400

200

200

Tuhé znečišťující látky (prach)

50

50

30

30

Mezní hodnota emisí Cproc pro biomasu (vztažená na 6 % obsah O2)

| Znečišťující látky | < 50 MW | 50–100 MW | 100–300 MW | > 300 MW |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | — | 200 | 200 | 200 |
| NOx | — | 350 | 300 | 200 |
| Tuhé znečišťující látky (prach) | 50 | 50 | 30 | 30 |

Znečišťující látky

< 50 MW

50–100 MW

100–300 MW

> 300 MW

SO2

—

200

200

200

NOx

—

350

300

200

Tuhé znečišťující látky (prach)

50

50

30

30

Mezní hodnota emisí Cproc pro kapalná paliva (vztažená na 3 % obsah O2)

| Znečišťující látky | < 50 MW | 50–100 MW | 100–300 MW | > 300 MW |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | — | 850 | 400 – 200
  lineární pokles ze 100 ke 300 MW | 200 |
| NOx | — | 400 | 200 | 200 |
| Tuhé znečišťující látky (prach) | 50 | 50 | 30 | 30 |

Znečišťující látky

< 50 MW

50–100 MW

100–300 MW

> 300 MW

SO2

—

850

400 – 200

lineární pokles ze 100 ke 300 MW

200

NOx

—

400

200

200

Tuhé znečišťující látky (prach)

50

50

30

30

3.2   Mezní hodnoty emisí Cproc vyjádřené jako denní průměrné hodnoty (v mg/Nm3) platné od 1. ledna 2016.

Pro určení jmenovitého tepelného příkonu spalovacích zařízení platí agregační pravidla vymezená v článku 31. Půlhodinové průměrné hodnoty jsou nutné pouze k výpočtu denních průměrných hodnot.

3.2.1   Mezní hodnota emisí C proc pro spalovací zařízení uvedená v čl. 32 odst. 2

Mezní hodnota emisí Cproc pro tuhá paliva s výjimkou biomasy (vztaženo na obsah kyslíku (O2) 6 %):

| Znečišťující látka | < 50 MW | 50–100 MW | 100–300 MW | > 300 MW |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | — | 400
  pro rašelinu: 300 | 200 | 200 |
| NOx | — | 300
  pro práškové hnědé uhlí 400 | 200 | 200 |
| Tuhé znečišťující látky (prach) | 50 | 30 | 25
  pro rašelinu: 20 | 20 |

Znečišťující látka

< 50 MW

50–100 MW

100–300 MW

> 300 MW

SO2

—

400

pro rašelinu: 300

200

200

NOx

—

300

pro práškové hnědé uhlí 400

200

200

Tuhé znečišťující látky (prach)

50

30

25

pro rašelinu: 20

20

Mezní hodnota emisí Cproc pro biomasu (vztaženo na obsah kyslíku (O2) 6 %):

| Znečišťující látka | < 50 MW | 50–100 MW | 100–300 MW | > 300 MW |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | — | 200 | 200 | 200 |
| NOx | — | 300 | 250 | 200 |
| Tuhé znečišťující látky (prach) | 50 | 30 | 20 | 20 |

Znečišťující látka

< 50 MW

50–100 MW

100–300 MW

> 300 MW

SO2

—

200

200

200

NOx

—

300

250

200

Tuhé znečišťující látky (prach)

50

30

20

20

Mezní hodnota emisí Cproc pro kapalná paliva (vztaženo na obsah kyslíku (O2) 3 %):

| Znečišťující látka | < 50 MW | 50–100 MW | 100–300 MW | > 300 MW |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | — | 350 | 250 | 200 |
| NOx | — | 400 | 200 | 150 |
| Tuhé znečišťující látky (prach) | 50 | 30 | 25 | 20 |

Znečišťující látka

< 50 MW

50–100 MW

100–300 MW

> 300 MW

SO2

—

350

250

200

NOx

—

400

200

150

Tuhé znečišťující látky (prach)

50

30

25

20

3.2.2   Mezní hodnota emisí C proc pro spalovací zařízení uvedená v čl. 32 odst. 3

Mezní hodnota emisí Cproc pro tuhá paliva s výjimkou biomasy (vztaženo na obsah kyslíku (O2) 6 %):

| Znečišťující látka | < 50 MW | 50–100 MW | 100–300 MW | > 300 MW |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | — | 400
  pro rašelinu: 300 | 200
  pro rašelinu: 300, s výjimkou spalování ve fluidním loži 250 | 150
  pro cirkulační nebo tlakové spalování ve fluidním loži nebo, v případě spalování rašeliny, pro všechno spalování ve fluidním loži: 200 |
| NOx | — | 300
  pro rašelinu: 250 | 200 | 150
  pro spalování práškového hnědého uhlí: 200 |
| Tuhé znečišťující látky (prach) | 50 | 20 | 20 | 10
  pro rašelinu: 20 |

Znečišťující látka

< 50 MW

50–100 MW

100–300 MW

> 300 MW

SO2

—

400

pro rašelinu: 300

200

pro rašelinu: 300, s výjimkou spalování ve fluidním loži 250

150

pro cirkulační nebo tlakové spalování ve fluidním loži nebo, v případě spalování rašeliny, pro všechno spalování ve fluidním loži: 200

NOx

—

300

pro rašelinu: 250

200

150

pro spalování práškového hnědého uhlí: 200

Tuhé znečišťující látky (prach)

50

20

20

10

pro rašelinu: 20

Mezní hodnota emisí Cproc pro biomasu (vztaženo na obsah kyslíku (O2) 6 %):

| Znečišťující látka | < 50 MW | 50–100 MW | 100–300 MW | > 300 MW |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | — | 200 | 200 | 150
  pro spalování ve fluidním loži: 200 |
| NOx | — | 250 | 200 | 150 |
| Tuhé znečišťující látky (prach) | 50 | 20 | 20 | 20 |

Znečišťující látka

< 50 MW

50–100 MW

100–300 MW

> 300 MW

SO2

—

200

200

150

pro spalování ve fluidním loži: 200

NOx

—

250

200

150

Tuhé znečišťující látky (prach)

50

20

20

20

Mezní hodnota emisí Cproc pro kapalná paliva (vztaženo na obsah kyslíku (O2) 3 %):

| Znečišťující látka | < 50 MW | 50 – 100 MW | 100 – 300 MW | > 300 MW |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | — | 350 | 200 | 150 |
| NOx | — | 300 | 150 | 100 |
| Tuhé znečišťující látky (prach) | 50 | 30 | 25 | 20 |

Znečišťující látka

< 50 MW

50 – 100 MW

100 – 300 MW

> 300 MW

SO2

—

350

200

150

NOx

—

300

150

100

Tuhé znečišťující látky (prach)

50

30

25

20

3.3.   C – mezní hodnoty celkových emisí pro těžké kovy (v mg/Nm3)

vyjádřené jako průměrné hodnoty změřené ve vzorcích odebíraných v intervalu nejméně 30 minut a nejdéle 8 hodin (vztažené na obsah O2 6 % u pevných paliv a 3 % u kapalných paliv).

| Znečišťující látky | C |
| --- | --- |
| Cd + Tl | 0,05 |
| Hg | 0,05 |
| Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V | 0,5 |

Znečišťující látky

C

Cd + Tl

0,05

Hg

0,05

Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V

0,5

3.4   C – mezní hodnota celkových emisí (v ng/Nm3) pro dioxiny a furany

vyjádřená jako průměrná hodnota změřená ve vzorcích odebíraných v intervalu nejméně 6 minut a nejdéle 8 hodin (vztažená na obsah O2 6 % u pevných paliv a 3 % u kapalných paliv).

| Znečišťující látka | C |
| --- | --- |
| Dioxiny a furany | 0,1 |

Znečišťující látka

C

Dioxiny a furany

0,1

4.   Zvláštní ustanovení pro zařízení na spoluspalování odpadu v jiných průmyslových odvětvích než uvádějí body 2 a 3 této části

4.1.   C – mezní hodnota celkových emisí (v ng/Nm3)

pro dioxiny a furany vyjádřená jako průměrná hodnota změřená ve vzorcích odebíraných v intervalu nejméně 6 hodin a nejdéle 8 hodin:

| Znečišťující látka | C |
| --- | --- |
| Dioxiny a furany | 0,1 |

Znečišťující látka

C

Dioxiny a furany

0,1

4.2.   C – mezní hodnoty celkových emisí pro těžké kovy (v mg/Nm3)

vyjádřené jako průměrné hodnoty změřené ve vzorcích odebíraných v intervalu nejméně 30 minut a nejdéle 8 hodin:

| Znečišťující látky | C |
| --- | --- |
| Cd + Tl | 0,05 |
| Hg | 0,05 |

Znečišťující látky

C

Cd + Tl

0,05

Hg

0,05

Část 5

Mezní hodnoty emisí pro vypouštění odpadních vod z procesů čištění odpadních plynů

| Znečišťující látka | mezní hodnota emisí nefiltrovaných vzorků (v mg/l s výjimkou dioxinů a furanů) |
| --- | --- |
| 1. | Celkové nerozpuštěné látky definované v příloze I směrnice 91/271/EHS |

Znečišťující látka

mezní hodnota emisí nefiltrovaných vzorků (v mg/l s výjimkou dioxinů a furanů)

1.

Celkové nerozpuštěné látky definované v příloze I směrnice 91/271/EHS

(95 %)

30

(100 %)

45

| 2. | Rtuť a její sloučeniny vyjádřené jako rtuť (Hg) |
| --- | --- |

2.

Rtuť a její sloučeniny vyjádřené jako rtuť (Hg)

0,03

| 3. | Kadmium a jeho sloučeniny vyjádřené jako kadmium (Cd) |
| --- | --- |

3.

Kadmium a jeho sloučeniny vyjádřené jako kadmium (Cd)

0,05

| 4. | Thalium a jeho sloučeniny vyjádřené jako thalium (Tl) |
| --- | --- |

4.

Thalium a jeho sloučeniny vyjádřené jako thalium (Tl)

0,05

| 5. | Arsen a jeho sloučeniny vyjádřené jako arsen (As) |
| --- | --- |

5.

Arsen a jeho sloučeniny vyjádřené jako arsen (As)

0,15

| 6. | Olovo a jeho sloučeniny vyjádřené jako olovo (Pb) |
| --- | --- |

6.

Olovo a jeho sloučeniny vyjádřené jako olovo (Pb)

0,2

| 7. | Chrom a jeho sloučeniny vyjádřené jako chrom (Cr) |
| --- | --- |

7.

Chrom a jeho sloučeniny vyjádřené jako chrom (Cr)

0,5

| 8. | Měď a její sloučeniny vyjádřené jako měď (Cu) |
| --- | --- |

8.

Měď a její sloučeniny vyjádřené jako měď (Cu)

0,5

| 9. | Nikl a jeho sloučeniny vyjádřené jako nikl (Ni) |
| --- | --- |

9.

Nikl a jeho sloučeniny vyjádřené jako nikl (Ni)

0,5

| 10. | Zinek a jeho sloučeniny vyjádřené jako zinek (Zn) |
| --- | --- |

10.

Zinek a jeho sloučeniny vyjádřené jako zinek (Zn)

1,5

| 11. | Dioxiny a furany |
| --- | --- |

11.

Dioxiny a furany

0,3 ng/l

Část 6

Monitorování emisí

1.   Měřicí metody

| 1.1 | Měření ke stanovení koncentrací látek znečišťujících ovzduší a vodu musí být prováděno reprezentativně. |
| --- | --- |

1.1

Měření ke stanovení koncentrací látek znečišťujících ovzduší a vodu musí být prováděno reprezentativně.

| 1.2 | Odběr vzorků a rozbor všech znečišťujících látek včetně dioxinů a furanů, jakož i zabezpečení kvality automatizovaných měřicích systémů a referenční metody pro jejich kalibraci musí odpovídat normám CEN. Pokud nejsou normy CEN dostupné, postupuje se podle norem ISO, případně podle jiných mezinárodních nebo vnitrostátních norem, které zajistí získání údajů srovnatelné odborné kvality. Automatizované měřicí systémy podléhají alespoň jednou za rok revizi prostřednictvím paralelních měření referenčními metodami. |
| --- | --- |

1.2

Odběr vzorků a rozbor všech znečišťujících látek včetně dioxinů a furanů, jakož i zabezpečení kvality automatizovaných měřicích systémů a referenční metody pro jejich kalibraci musí odpovídat normám CEN. Pokud nejsou normy CEN dostupné, postupuje se podle norem ISO, případně podle jiných mezinárodních nebo vnitrostátních norem, které zajistí získání údajů srovnatelné odborné kvality. Automatizované měřicí systémy podléhají alespoň jednou za rok revizi prostřednictvím paralelních měření referenčními metodami.

| 1.3 | Na denní úrovni mezní hodnoty emisí nesmí hodnota 95 % intervalu spolehlivosti jednotlivých změřených výsledků pro následující znečišťující látky překročit tyto procentní podíly mezních hodnot emisí:






  Oxid uhelnatý | 10 % |
| --- | --- | --- |
| Oxid siřičitý | 20 % |
| Oxid dusičitý | 20 % |
| Celkové tuhé znečišťující látky | 30 % |
| Celkový organický uhlík | 30 % |
| Chlorovodík | 40 % |
| Fluorovodík | 40 %. |

1.3

Na denní úrovni mezní hodnoty emisí nesmí hodnota 95 % intervalu spolehlivosti jednotlivých změřených výsledků pro následující znečišťující látky překročit tyto procentní podíly mezních hodnot emisí:

Oxid uhelnatý

10 %

Oxid siřičitý

20 %

Oxid dusičitý

20 %

Celkové tuhé znečišťující látky

30 %

Celkový organický uhlík

30 %

Chlorovodík

40 %

Fluorovodík

40 %.

Pravidelná měření emisí do ovzduší a do vod musí být prováděna v souladu s body 1.1 a 1.2 .

2.   Měření týkající se látek znečišťujících ovzduší

| 2.1 | Prováděna musí být následující měření týkající se látek znečišťujících ovzduší :






  a) | průběžná měření následujících látek: NOx za předpokladu, že jsou stanoveny mezní hodnoty emisí, CO, celkové tuhé znečišťující látky, celkový organický uhlík, HCl, HF a SO2; |
| --- | --- | --- |

2.1

Prováděna musí být následující měření týkající se látek znečišťujících ovzduší :

a)

průběžná měření následujících látek: NOx za předpokladu, že jsou stanoveny mezní hodnoty emisí, CO, celkové tuhé znečišťující látky, celkový organický uhlík, HCl, HF a SO2;

| b) | průběžná měření následujících provozních ukazatelů procesu: teploty měřené v blízkosti vnitřní stěny nebo v jiném reprezentativním místě spalovací komory schváleném příslušným orgánem, koncentrace kyslíku, tlaku, teploty a obsahu vodní páry v odpadním plynu ; |
| --- | --- |

b)

průběžná měření následujících provozních ukazatelů procesu: teploty měřené v blízkosti vnitřní stěny nebo v jiném reprezentativním místě spalovací komory schváleném příslušným orgánem, koncentrace kyslíku, tlaku, teploty a obsahu vodní páry v odpadním plynu ;

| c) | nejméně dvakrát ročně měření těžkých kovů, dioxinů a furanů; avšak nejméně jedno měření musí být provedeno každé tři měsíce během prvních dvanácti měsíců provozu. |
| --- | --- |

c)

nejméně dvakrát ročně měření těžkých kovů, dioxinů a furanů; avšak nejméně jedno měření musí být provedeno každé tři měsíce během prvních dvanácti měsíců provozu.

| 2.2. | Doba zdržení, minimální teplota a obsah kyslíku v odpadních plynech musí být předmětem náležitého ověření, alespoň při uvádění zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu do provozu, a to za nejméně příznivých předpokládaných provozních podmínek. |
| --- | --- |

2.2.

Doba zdržení, minimální teplota a obsah kyslíku v odpadních plynech musí být předmětem náležitého ověření, alespoň při uvádění zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu do provozu, a to za nejméně příznivých předpokládaných provozních podmínek.

| 2.3. | Od průběžného měření HF je možné upustit, jestliže je dosaženo takového stupně čištění od HCl, které zaručí, že mezní hodnoty emisí pro HCl nebudou překročeny. V takovém případě lze měření HF provádět pravidelně, jak stanoví bod 2.1 písm. c). |
| --- | --- |

2.3.

Od průběžného měření HF je možné upustit, jestliže je dosaženo takového stupně čištění od HCl, které zaručí, že mezní hodnoty emisí pro HCl nebudou překročeny. V takovém případě lze měření HF provádět pravidelně, jak stanoví bod 2.1 písm. c).

| 2.4. | Průběžné měření obsahu vodních par nebude požadováno, jestliže jsou vzorky odpadního plynu před vlastním rozborem vysušeny. |
| --- | --- |

2.4.

Průběžné měření obsahu vodních par nebude požadováno, jestliže jsou vzorky odpadního plynu před vlastním rozborem vysušeny.

| 2.5. | Příslušný orgán se může rozhodnout nevyžadovat průběžné měření látek HCl, HF a SO2 v zařízeních na spalování odpadu nebo zařízeních na spoluspalování odpadu a vyžadovat pravidelné měření, jak je stanoveno v bodě 2.1 písm. c), ▐ pokud provozovatel může prokázat, že emise těchto znečišťujících látek nemohou být za žádných okolností vyšší, než jsou předepsané mezní hodnoty emisí.
  Tato výjimka se nepoužije v případech spalování smíšeného odpadu z různých zdrojů.


  ▐ |
| --- | --- |

2.5.

Příslušný orgán se může rozhodnout nevyžadovat průběžné měření látek HCl, HF a SO2 v zařízeních na spalování odpadu nebo zařízeních na spoluspalování odpadu a vyžadovat pravidelné měření, jak je stanoveno v bodě 2.1 písm. c), ▐ pokud provozovatel může prokázat, že emise těchto znečišťujících látek nemohou být za žádných okolností vyšší, než jsou předepsané mezní hodnoty emisí.
  Tato výjimka se nepoužije v případech spalování smíšeného odpadu z různých zdrojů.

▐

| 2.6. | Příslušný orgán se může rozhodnout vyžadovat
  pouze jedno
  měření ročně ▐ nebo žádné měření pro těžké kovy a pro dioxiny a furany v těchto případech:






  a) | emise z procesů spalování a spoluspalování odpadu leží za všech okolností pod úrovní 50 % mezních hodnot emisí; |
| --- | --- | --- |

2.6.

Příslušný orgán se může rozhodnout vyžadovat
  pouze jedno
  měření ročně ▐ nebo žádné měření pro těžké kovy a pro dioxiny a furany v těchto případech:

a)

emise z procesů spalování a spoluspalování odpadu leží za všech okolností pod úrovní 50 % mezních hodnot emisí;

| b) | odpady určené ke spoluspalování nebo spalování sestávají pouze z určitých tříděných spalitelných frakcí odpadů neklasifikovaných jako nebezpečné, které jsou nevhodné k recyklaci a vykazují určité vlastnosti a které jsou dále specifikovány na základě posouzení uvedeného v písmenu c); |
| --- | --- |

b)

odpady určené ke spoluspalování nebo spalování sestávají pouze z určitých tříděných spalitelných frakcí odpadů neklasifikovaných jako nebezpečné, které jsou nevhodné k recyklaci a vykazují určité vlastnosti a které jsou dále specifikovány na základě posouzení uvedeného v písmenu c);

| c) | provozovatel může prokázat na základě údajů o kvalitě příslušných odpadů a monitorování emisí , že emise jsou za všech okolností významně nižší, než jsou mezní hodnoty emisí pro těžké kovy, dioxiny a furany; |
| --- | --- |

c)

provozovatel může prokázat na základě údajů o kvalitě příslušných odpadů a monitorování emisí , že emise jsou za všech okolností významně nižší, než jsou mezní hodnoty emisí pro těžké kovy, dioxiny a furany;

| d) | provozovatel může prokázat, že není zpracováván ani elektrický nebo elektronický odpad, ani žádný jiný odpad obsahující chlorované sloučeniny. |
| --- | --- |

d)

provozovatel může prokázat, že není zpracováván ani elektrický nebo elektronický odpad, ani žádný jiný odpad obsahující chlorované sloučeniny.

| 2.7. | Výsledky měření musí být přepočteny s použitím standardních koncentrací kyslíku uvedených v části 3 nebo vypočteny podle části 4 a použitím vzorce uvedeného v části 7.
  Pokud je odpad spalován nebo spoluspalován v atmosféře obohacené kyslíkem, výsledky měření mohou být přepočteny vzhledem k obsahu kyslíku stanovenému příslušným orgánem podle zvláštních podmínek konkrétních případů.
  Pokud jsou emise znečišťujících látek sníženy čištěním odpadního plynu v zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu zpracovávajícím nebezpečný odpad, přepočtení vzhledem k obsahům kyslíku stanoveným v prvním pododstavci bude provedeno pouze tehdy, pokud měřený obsah kyslíku ve stejném období, v němž proběhlo měření znečišťujících látek, překračuje příslušný standardní obsah kyslíku. |
| --- | --- |

2.7.

Výsledky měření musí být přepočteny s použitím standardních koncentrací kyslíku uvedených v části 3 nebo vypočteny podle části 4 a použitím vzorce uvedeného v části 7.

Pokud je odpad spalován nebo spoluspalován v atmosféře obohacené kyslíkem, výsledky měření mohou být přepočteny vzhledem k obsahu kyslíku stanovenému příslušným orgánem podle zvláštních podmínek konkrétních případů.

Pokud jsou emise znečišťujících látek sníženy čištěním odpadního plynu v zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu zpracovávajícím nebezpečný odpad, přepočtení vzhledem k obsahům kyslíku stanoveným v prvním pododstavci bude provedeno pouze tehdy, pokud měřený obsah kyslíku ve stejném období, v němž proběhlo měření znečišťujících látek, překračuje příslušný standardní obsah kyslíku.

3.   Měření týkající se látek znečišťujících vodu

| 3.1 | V místě vypouštění odpadních vod musí být prováděna následující měření:






  a) | průběžná měření hodnoty pH, teploty a průtoku ; |
| --- | --- | --- |

3.1

V místě vypouštění odpadních vod musí být prováděna následující měření:

a)

průběžná měření hodnoty pH, teploty a průtoku ;

| b) | místní (bodové) denní měření celkových nerozpuštěných látek nebo měření reprezentativních vzorků úměrně průtoku za období 24 hodin; |
| --- | --- |

b)

místní (bodové) denní měření celkových nerozpuštěných látek nebo měření reprezentativních vzorků úměrně průtoku za období 24 hodin;

| c) | minimálně jednou za měsíc měření Hg, Cd, TI, As, Pb, Cr, Ni a Zn v reprezentativních vzorcích vypouštěných vod, odebíraných úměrně průtoku, za období 24 hodin; |
| --- | --- |

c)

minimálně jednou za měsíc měření Hg, Cd, TI, As, Pb, Cr, Ni a Zn v reprezentativních vzorcích vypouštěných vod, odebíraných úměrně průtoku, za období 24 hodin;

| d) | měření dioxinů a furanů nejméně každých šest měsíců; avšak v průběhu prvních dvanácti měsíců provozu musí být tato měření prováděna každé tři měsíce. |
| --- | --- |

d)

měření dioxinů a furanů nejméně každých šest měsíců; avšak v průběhu prvních dvanácti měsíců provozu musí být tato měření prováděna každé tři měsíce.

| 3.2 | Pokud jsou odpadní vody z čištění odpadních plynů čištěny v místě svého vzniku společně s odpadními vodami z jiných zdrojů ve spalovacím zařízení, provede provozovatel měření:






  a) | v toku odpadních vod z procesů čištění odpadních plynů před příjmem do společného zařízení na čištění odpadních vod; |
| --- | --- | --- |

3.2

Pokud jsou odpadní vody z čištění odpadních plynů čištěny v místě svého vzniku společně s odpadními vodami z jiných zdrojů ve spalovacím zařízení, provede provozovatel měření:

a)

v toku odpadních vod z procesů čištění odpadních plynů před příjmem do společného zařízení na čištění odpadních vod;

| b) | v toku či tocích ostatních odpadních vod před jejich příjmem do společného zařízení na čištění odpadních vod; |
| --- | --- |

b)

v toku či tocích ostatních odpadních vod před jejich příjmem do společného zařízení na čištění odpadních vod;

| c) | v bodě konečného vypouštění odpadních vod po čištění ze zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu. |
| --- | --- |

c)

v bodě konečného vypouštění odpadních vod po čištění ze zařízení na spalování odpadu nebo zařízení na spoluspalování odpadu.

Část 7

Vzorec pro výpočet emisních koncentrací při standardní procentuální koncentraci kyslíku

Formula

| ES | = | vypočtená hodnota koncentrace emisí při standardní procentuální koncentraci kyslíku |
| --- | --- | --- |
| EM | = | změřená koncentrace emisí |
| OS | = | standardní koncentrace kyslíku |
| OM | = | změřená koncentrace kyslíku |

ES

=

vypočtená hodnota koncentrace emisí při standardní procentuální koncentraci kyslíku

EM

=

změřená koncentrace emisí

OS

=

standardní koncentrace kyslíku

OM

=

změřená koncentrace kyslíku

Část 8

Posouzení dodržování mezních hodnot emisí

1.   Mezní hodnoty emisí do ovzduší

| 1.1. | Mezní hodnoty emisí do ovzduší budou pokládány za splněné, pokud:






  a) | žádná z denních průměrných hodnot nepřekročí žádnou mezní hodnotu emisí stanovenou v bodě 1.1 části 3 nebo v části 4 nebo vypočtenou v souladu s částí 4; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Mezní hodnoty emisí do ovzduší budou pokládány za splněné, pokud:

a)

žádná z denních průměrných hodnot nepřekročí žádnou mezní hodnotu emisí stanovenou v bodě 1.1 části 3 nebo v části 4 nebo vypočtenou v souladu s částí 4;

| b) | buď žádná z půlhodinových průměrných hodnot nepřekročí žádnou mezní hodnotu emisí stanovenou ve sloupci A tabulky v bodě 1.2 části 3 nebo, kde je to vhodné, 97 % všech půlhodinových průměrných hodnot v roce nepřekročí žádnou mezní hodnotu emisí stanovenou ve sloupci B tabulky v bodě 1.2 části 3; |
| --- | --- |

b)

buď žádná z půlhodinových průměrných hodnot nepřekročí žádnou mezní hodnotu emisí stanovenou ve sloupci A tabulky v bodě 1.2 části 3 nebo, kde je to vhodné, 97 % všech půlhodinových průměrných hodnot v roce nepřekročí žádnou mezní hodnotu emisí stanovenou ve sloupci B tabulky v bodě 1.2 části 3;

| c) | žádná z průměrných hodnot za období odběru vzorků stanovené pro těžké kovy a dioxiny a furany nepřekročí mezní hodnoty emisí stanovené v bodech 1.3 a 1.4 části 3 nebo v části 4 nebo vypočítané v souladu s částí 4; |
| --- | --- |

c)

žádná z průměrných hodnot za období odběru vzorků stanovené pro těžké kovy a dioxiny a furany nepřekročí mezní hodnoty emisí stanovené v bodech 1.3 a 1.4 části 3 nebo v části 4 nebo vypočítané v souladu s částí 4;

| d) | pro oxid uhelnatý (CO):






  i) | v případě zařízení na spalování odpadu:






  — | minimálně 97 % denních průměrných hodnot za rok nepřekročí mezní hodnotu emisí stanovenou v části 3 bodě 1.5 písm. a);
  a |
| --- | --- | --- | --- |

d)

pro oxid uhelnatý (CO):

i)

v případě zařízení na spalování odpadu:

—

minimálně 97 % denních průměrných hodnot za rok nepřekročí mezní hodnotu emisí stanovenou v části 3 bodě 1.5 písm. a);

a

| — | minimálně 95 % všech desetiminutových průměrných hodnot za období 24 hodin nebo všechny půlhodinové průměrné hodnoty za stejné období nepřekročí mezní hodnoty emisí stanovené v části 3 bodě 1.5 písm. b) a c) |
| --- | --- |

—

minimálně 95 % všech desetiminutových průměrných hodnot za období 24 hodin nebo všechny půlhodinové průměrné hodnoty za stejné období nepřekročí mezní hodnoty emisí stanovené v části 3 bodě 1.5 písm. b) a c)

| ii) | v případě zařízení na spoluspalování odpadu: jsou splněna ustanovení části 4. |
| --- | --- |

ii)

v případě zařízení na spoluspalování odpadu: jsou splněna ustanovení části 4.

| 1.2. | Půlhodinové průměrné hodnoty a desetiminutové průměrné hodnoty musí být stanoveny během účinné provozní doby (včetně doby uvádění do provozu a odstavování, jestliže není spalován žádný odpad) ze změřených hodnot po odečtení hodnoty intervalu spolehlivosti specifikované v bodě 1.3 části 6. Denní průměrné hodnoty se stanoví z těchto platných průměrných hodnot.
  Pro získání platných denních průměrných hodnot nesmí být vyřazeno více než pět půlhodinových průměrných hodnot během dne v důsledku nefunkčnosti nebo údržby systému průběžného měření. Za rok nesmí být zrušeno více než 10 % denních průměrných hodnot v důsledku špatné funkce nebo údržby systému průběžného měření. |
| --- | --- |

1.2.

Půlhodinové průměrné hodnoty a desetiminutové průměrné hodnoty musí být stanoveny během účinné provozní doby (včetně doby uvádění do provozu a odstavování, jestliže není spalován žádný odpad) ze změřených hodnot po odečtení hodnoty intervalu spolehlivosti specifikované v bodě 1.3 části 6. Denní průměrné hodnoty se stanoví z těchto platných průměrných hodnot.

Pro získání platných denních průměrných hodnot nesmí být vyřazeno více než pět půlhodinových průměrných hodnot během dne v důsledku nefunkčnosti nebo údržby systému průběžného měření. Za rok nesmí být zrušeno více než 10 % denních průměrných hodnot v důsledku špatné funkce nebo údržby systému průběžného měření.

| 1.3. | Průměrné hodnoty za období odběru vzorků a průměrné hodnoty v případě pravidelného měření HF, HCl a SO2 musí být stanoveny v souladu s požadavky čl. 39 odst. 1 písm. e) a čl. 42 odst. 3 a části 6 bodu 1. |
| --- | --- |

1.3.

Průměrné hodnoty za období odběru vzorků a průměrné hodnoty v případě pravidelného měření HF, HCl a SO2 musí být stanoveny v souladu s požadavky čl. 39 odst. 1 písm. e) a čl. 42 odst. 3 a části 6 bodu 1.

2.   Mezní hodnoty emisí pro vodu

Mezní hodnoty emisí pro vodu budou pokládány za splněné, pokud:

| a) | pro celkové nerozpuštěné látky 95 % a 100 % měřených hodnot nepřekročí příslušné mezní hodnoty emisí stanovené v části 5; |
| --- | --- |

a)

pro celkové nerozpuštěné látky 95 % a 100 % měřených hodnot nepřekročí příslušné mezní hodnoty emisí stanovené v části 5;

| b) | pro těžké kovy (Hg, Cd, Tl, As, Pb, Cr, Cu, Ni a Zn) nanejvýše jedna měřená hodnota za rok překročí příslušné mezní hodnoty emisí stanovené v části 5; nebo, jestliže daný členský stát stanoví povinnost měřit více než 20 vzorků ročně, pokud nejvýše 5 % těchto vzorků překročí příslušné mezní hodnoty emisí stanovené v části 5; |
| --- | --- |

b)

pro těžké kovy (Hg, Cd, Tl, As, Pb, Cr, Cu, Ni a Zn) nanejvýše jedna měřená hodnota za rok překročí příslušné mezní hodnoty emisí stanovené v části 5; nebo, jestliže daný členský stát stanoví povinnost měřit více než 20 vzorků ročně, pokud nejvýše 5 % těchto vzorků překročí příslušné mezní hodnoty emisí stanovené v části 5;

| c) | pro dioxiny a furany výsledky měření nepřekročí příslušnou mezní hodnotu těchto emisí stanovenou v části 5. |
| --- | --- |

c)

pro dioxiny a furany výsledky měření nepřekročí příslušnou mezní hodnotu těchto emisí stanovenou v části 5.

Úterý 10. března 2009PŘÍLOHA VII

Část 1

Činnosti

1.   Ve všech následujících bodech činnost zahrnuje i čištění použitého vybavení, ale nikoli čištění výrobků, pokud není uvedeno jinak.

2.   Adhesivní nátěr

Jakákoli činnost, při které se nanáší adhesivní materiál na určitý povrch s výjimkou adhesivních nátěrů a laminování v rámci tiskařských činností.

3.   Nanášení nátěrových hmot

Jakákoli činnost, při které se nanáší jedna nebo více souvislých vrstev nátěrové hmoty na:

| a) | jedno z těchto vozidel:






  i) | nové automobily, které ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice)
   (1) a také do kategorie N1, pokud jsou natírány ve stejném zařízení jako vozidla kategorie M1 ║; |
| --- | --- | --- |

a)

jedno z těchto vozidel:

i)

nové automobily, které ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (rámcová směrnice)
   (1) a také do kategorie N1, pokud jsou natírány ve stejném zařízení jako vozidla kategorie M1 ║;

| ii) | kabiny nákladních automobilů, tj. prostor pro řidiče a veškeré integrované prostory pro technické vybavení vozidel kategorií N2 a N3 ve smyslu směrnice 2007/46/ES; |
| --- | --- |

ii)

kabiny nákladních automobilů, tj. prostor pro řidiče a veškeré integrované prostory pro technické vybavení vozidel kategorií N2 a N3 ve smyslu směrnice 2007/46/ES;

| iii) | dodávkové a nákladní automobily, tj. vozidla kategorií N1, N2 a N3 ve smyslu směrnice 2007/46/ES, vyjma kabin nákladních automobilů; |
| --- | --- |

iii)

dodávkové a nákladní automobily, tj. vozidla kategorií N1, N2 a N3 ve smyslu směrnice 2007/46/ES, vyjma kabin nákladních automobilů;

| iv) | autobusy, tj. vozidla kategorií M2 a M3 ve smyslu směrnice 2007/46/ES; |
| --- | --- |

iv)

autobusy, tj. vozidla kategorií M2 a M3 ve smyslu směrnice 2007/46/ES;

| v) | přívěsy kategorií O1, O2, O3 a O4 ve smyslu směrnice 2007/46/ES; |
| --- | --- |

v)

přívěsy kategorií O1, O2, O3 a O4 ve smyslu směrnice 2007/46/ES;

| b) | kovové a plastové povrchy včetně povrchů letadel, lodí, vlaků atd.; |
| --- | --- |

b)

kovové a plastové povrchy včetně povrchů letadel, lodí, vlaků atd.;

| c) | dřevěné povrchy; |
| --- | --- |

c)

dřevěné povrchy;

| d) | textilní, tkaninové, filmové a papírové povrchy; |
| --- | --- |

d)

textilní, tkaninové, filmové a papírové povrchy;

| e) | kůži. |
| --- | --- |

e)

kůži.

Nanášení nátěrových hmot nezahrnují nanášení kovových povrchů na podklad elektroforetickými postupy a postupy chemického rozprašování. Pokud nanášení nátěrové hmoty zahrnuje operaci, při které je tentýž výrobek potiskován jakoukoli tiskařskou technologií, je tato tiskařská operace považována za součást činnosti nanášení nátěrové hmoty. Tiskařské činnosti provozované jako samostatné činnosti sem ovšem zahrnuty nejsou, ačkoliv kapitola V této směrnice se na ně může vztahovat, pokud spadají do oblasti její působnosti.

4.   Natírání plechů ve svitcích

Jakákoli činnost, při níž je nanášen souvislý film nátěrové hmoty na svitek pásové oceli, korozivzdorné oceli či povlakované oceli nebo pás z měděné slitiny či z hliníku jednou nebo více vrstvami.

5.   Chemické čištění

Jakákoli průmyslová nebo komerční činnost využívající těkavých organických sloučenin v určitém zařízení k čištění oděvů, bytových textilií a podobného spotřebního zboží s výjimkou ručního odstraňování skvrn v textilním a oděvním průmyslu.

6.   Výroba obuvi

Jakákoli činnost výroby obuvi nebo jejích částí.

7.   Výroba nátěrových směsí , laků, tiskařských barev a adhesivních materiálů

Výroba výše uvedených konečných výrobků nebo meziproduktů, jsou-li vyráběny ve stejném místě, mísením pigmentů, pryskyřic a adhesivních materiálů s organickými rozpouštědly nebo s jinými nosiči. Výroba zahrnuje i proces dispergování a přípravné predispergační činnosti, úpravy viskozity a odstínu a plnění konečného výrobku do příslušných obalů.

8.   Výroba farmaceutických přípravků

Chemická syntéza, fermentace, extrakce, skladba a dokončení farmaceutických přípravků a v případech, kdy jsou vyráběny ve stejném místě, i výroba meziproduktů.

9.   Tisk

Jakákoli činnost spočívající v reprodukování textu nebo obrazů, při níž se pomocí tiskové formy přenáší tiskařská barva na jakýkoli typ povrchu. Tato činnost zahrnuje rovněž související činnosti lakování, natírání a laminování. Kapitola V se však vztahuje pouze na následující dílčí procesy:

| a) | gumotisk (flexografie) – tiskařská činnost, při níž se používá tisková forma z pryže nebo z elastických fotopolymerů, jejíž tiskové plochy vyčnívají nad plochami netiskovými, a při níž se používají kapalné tiskařské barvy, které schnou odpařováním; |
| --- | --- |

a)

gumotisk (flexografie) – tiskařská činnost, při níž se používá tisková forma z pryže nebo z elastických fotopolymerů, jejíž tiskové plochy vyčnívají nad plochami netiskovými, a při níž se používají kapalné tiskařské barvy, které schnou odpařováním;

| b) | tepelný ofsetový rotační tisk – rotační tištění na pás potiskovaného materiálu pomocí tiskové formy, jejíž tiskové a netiskové plochy leží ve stejné rovině, přičemž „rotačním tiskem“ se rozumí skutečnost, že materiál k potiskování je dávkován do tiskařského stroje z role, a nikoli formou oddělených listů. Netisková plocha je hydrofilizována tak, aby nepřijímala tiskařskou barvu, zatímco tisková plocha je zpracována tak, aby ji přijímala a předávala na potiskovaný materiál. K vypařování dochází v sušárně, kde se potištěný materiál zahřívá horkým vzduchem; |
| --- | --- |

b)

tepelný ofsetový rotační tisk – rotační tištění na pás potiskovaného materiálu pomocí tiskové formy, jejíž tiskové a netiskové plochy leží ve stejné rovině, přičemž „rotačním tiskem“ se rozumí skutečnost, že materiál k potiskování je dávkován do tiskařského stroje z role, a nikoli formou oddělených listů. Netisková plocha je hydrofilizována tak, aby nepřijímala tiskařskou barvu, zatímco tisková plocha je zpracována tak, aby ji přijímala a předávala na potiskovaný materiál. K vypařování dochází v sušárně, kde se potištěný materiál zahřívá horkým vzduchem;

| c) | laminování spojené s tištěním – spojování dvou či více ohebných materiálů za účelem výroby laminátů; |
| --- | --- |

c)

laminování spojené s tištěním – spojování dvou či více ohebných materiálů za účelem výroby laminátů;

| d) | publikační hlubotisk – hlubotisk užívaný k tištění časopisů, brožur, katalogů nebo podobných produktů s použitím barev na bázi toluenu; |
| --- | --- |

d)

publikační hlubotisk – hlubotisk užívaný k tištění časopisů, brožur, katalogů nebo podobných produktů s použitím barev na bázi toluenu;

| e) | hlubotisk – tištění pomocí válcové tiskové formy, jejíž tisková plocha je níže než plocha netisková, přičemž se používají kapalné barvy, které schnou vypařováním. Prohlubně se vyplní barvou a netiskové plochy se očistí od jejích přebytků. Poté se potiskovaný materiál dostane do kontaktu s válcem a dojde k vyzdvižení barvy z prohlubní; |
| --- | --- |

e)

hlubotisk – tištění pomocí válcové tiskové formy, jejíž tisková plocha je níže než plocha netisková, přičemž se používají kapalné barvy, které schnou vypařováním. Prohlubně se vyplní barvou a netiskové plochy se očistí od jejích přebytků. Poté se potiskovaný materiál dostane do kontaktu s válcem a dojde k vyzdvižení barvy z prohlubní;

| f) | rotační filmový tisk (sítotisk) – rotační tištění na pás potiskovaného materiálu, při němž se barva na plochu nanáší přes porézní tiskovou formu, jejíž tisková plocha je otevřena a netisková plocha zakryta, přičemž se používají kapalné barvy, které schnou pouze vypařováním. „Rotačním tiskem“ se rozumí skutečnost, že materiál k potiskování je dávkován do tiskařského stroje z role, a nikoli formou oddělených listů; |
| --- | --- |

f)

rotační filmový tisk (sítotisk) – rotační tištění na pás potiskovaného materiálu, při němž se barva na plochu nanáší přes porézní tiskovou formu, jejíž tisková plocha je otevřena a netisková plocha zakryta, přičemž se používají kapalné barvy, které schnou pouze vypařováním. „Rotačním tiskem“ se rozumí skutečnost, že materiál k potiskování je dávkován do tiskařského stroje z role, a nikoli formou oddělených listů;

| g) | lakování – činnost, při níž se na ohebný materiál nanáší lak či adhesivní nátěr za účelem pozdějšího zapečetění obalového materiálu. |
| --- | --- |

g)

lakování – činnost, při níž se na ohebný materiál nanáší lak či adhesivní nátěr za účelem pozdějšího zapečetění obalového materiálu.

10.   Zpracování kaučuku, výroba pryže

Jakákoli činnost spočívající v mísení, mletí, barvení, kalandrování, extruzi či vulkanizaci přírodního nebo syntetického kaučuku a jakékoli další pomocné operace, které jsou součástí procesu přeměny přírodního či syntetického kaučuku na konečný výrobek.

11.   Čištění povrchů

Jakákoli činnost čištění, s výjimkou chemického čištění, při které jsou organická rozpouštědla užívána k odstranění znečištění z povrchu materiálů, včetně odmaštění. Činnost čištění sestávající z více než jednoho kroku před nebo po jakékoli jiné činnosti, se považuje za jednu činnost čištění povrchu. Tato činnost se nevztahuje na čištění vybavení, ale na čištění povrchu produktů.

12.   Extrakce rostlinných olejů a živočišných tuků a rafinace rostlinných olejů

Jakákoli činnost spočívající v extrakci rostlinných olejů ze semen nebo z jiných rostlinných materiálů, zpracování suchých zbytků na krmivo pro zvířata, přečišťování tuků a rostlinných olejů získaných ze semen, rostlinných materiálů nebo živočišných materiálů.

13.   Přestříkávání vozidel

Jakákoli průmyslová nebo komerční činnost natírání povrchů a související odmašťovací činnosti, kterými se provádí:

| a) | nanášení původních nátěrů na silniční vozidla ve smyslu směrnice 2007/46/ESnebo na jejich části za použití materiálů určených k přestříkávání, odehrává-li se tato operace mimo původní výrobní linku nebo |
| --- | --- |

a)

nanášení původních nátěrů na silniční vozidla ve smyslu směrnice 2007/46/ESnebo na jejich části za použití materiálů určených k přestříkávání, odehrává-li se tato operace mimo původní výrobní linku nebo

| b) | nanášení nátěrů na přívěsy (včetně návěsů) (kategorie O ve směrnici 2007/46/ES). |
| --- | --- |

b)

nanášení nátěrů na přívěsy (včetně návěsů) (kategorie O ve směrnici 2007/46/ES).

14.   Navalování navíjených drátů

Jakákoli činnost natírání kovových vodičů používaných k navíjení cívek v transformátorech, motorech atd.

15.   Impregnace dřeva

Jakákoli činnost zavádějící ochranné prostředky do dřeva.

16.   Laminování dřeva a plastů

Jakákoli činnost spočívající ve spojování vrstev dřeva nebo plastů k výrobě laminátů.

Část 2

Prahové hodnoty a mezní hodnoty emisí

Mezní hodnoty emisí se vypočtou při teplotě 273,15 K a tlaku 101,3 kPa a po korekci na obsah vodní páry v odpadních plynech .

| | Činnost
  (prahová hodnota spotřeby rozpouštědel v tunách za rok) | Prahová hodnota
  (prahová hodnota spotřeby rozpouštědel v tunách za rok) | Mezní hodnoty emisí v odpadních plynech (mg C/Nm3) | Mezní hodnoty fugitivních emisí (v procentech vstupního množství rozpouštědel) | Mezní hodnoty celkových emisí | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nová zařízení | Stávající zařízení | Nová zařízení | Stávající zařízení |
| 1 | Tepelný ofsetový rotační tisk
  (> 15) | 15—25 | 100 | 30 (1) | | (1) Zbytky rozpouštědel v konečných výrobcích se nepovažují za součást fugitivních emisí. |
| > 25 | 20 | 30 (1) |
| 2 | Publikační hlubotisk
  (> 25) | | 75 | 10 | 15 | | | |
| 3 | Jiné hlubotisky, gumotisk, rotační filmový tisk, laminování či lakování (> 15), rotační sítotisk na textil a lepenku (> 30) | 15—25 | 100 | 25 | | (1) Prahová hodnota pro rotační sítotisk na textil a lepenku. |
| > 25 | 100 | 20 |
| > 30 (1) | 100 | 20 |
| 4 | Čištění povrchů užitím sloučenin uvedených v čl. 53 odst. 5.
  (> 1) | 1—5 | 20 (1) | 15 | | (1) Tato mezní hodnota se vztahuje na hmotnostní koncentraci sloučenin v mg/Nm3, nikoli na celkový uhlík. |
| > 5 | 20 (1) | 10 |
| 5 | Jiné čištění povrchů
  (> 2) | 2—10 | 75 (1) | 20 (1) | | (1) Zařízení, která prokáží příslušnému orgánu, že průměrný obsah organických rozpouštědel ve všech jimi užívaných čisticích prostředcích nepřekračuje 30 % z hlediska hmotnosti, jsou zproštěna povinnosti dodržovat tyto mezní hodnoty. |
| > 10 | 75 (1) | 15 (1) |
| 6 | Nátěry (< 15) a přestříkávání vozidel | > 0,5 | 50 (1) | 25 | | (1) Dodržování mezních hodnot v souladu s bodem 2 části 8 musí být prokázáno na základě měření patnáctiminutových průměrů. |
| 7 | Natírání svitků
  (> 25) | | 50 (1) | 5 | 10 | | (1) Pro zařízení, která používají postupy umožňující opětovné využívání regenerovaných rozpouštědel, se mezní hodnota emisí rovná 150. |
| 8 | Jiné nátěry včetně kovů, plastů, textilu (5), tkanin, filmu a papíru
  (> 5) | 5—15 | 100 (1) (4) | 25 (4) | | (1) Tato mezní hodnota platí pro nanášení nátěrů a sušení provozované za podmínek záchytu.
  (2) První mezní hodnota platí pro sušení, druhá platí pro natírání.
  (3) Pro zařízení nanášející nátěrové hmoty na textil, která používají postupy umožňující opětovné využívání regenerovaných rozpouštědel, se mezní hodnota emisí rovná 150 pro natírání a sušení dohromady.
  (4) Činnosti natírání, jež nelze provozovat za podmínek záchytu (např. stavba lodí, nátěry letadel), mohou být v souladu s čl. 53 odst. 3 povinnosti dodržovat tyto mezní hodnoty zproštěny.
  (5) Na rotační sítotisk na textil se vztahuje činnost č. 3. |
| > 15 | 50/75 (2) (3) (4) | 20 (4) |
| 9 | Navalování navíjených drátů
  (> 5) | | | | 10 g/kg (1)
  5 g/kg (2) | (1) Platí pro zařízení s průměrným průměrem drátu ≤ 0,1 mm.
  (2) Platí pro všechna ostatní zařízení. |
| 10 | Nátěry dřevěných povrchů
  (> 15) | 15—25 | 100 (1) | 25 | | (1) Tato mezní hodnota emisí platí pro nanášení nátěrů a sušení provozované za podmínek záchytu.
  (2) První z uvedených hodnot platí pro sušení, druhá platí pro natírání. |
| > 25 | 50/75 (2) | 20 |
| 11 | Chemické čištění | | | | 20 g/kg (1) (2) | (1) Hmotnost emitovaného rozpouštědla v gramech na 1 kilogram vyčištěného a vysušeného produktu.
  (2) Mezní hodnota emisí stanovená v části 4 bodě 2 se na tuto činnost nevztahuje. |
| 12 | Impregnace dřeva
  (> 25) | | 100 (1) | 45 | 11 kg/m3 | (1) Mezní hodnota emisí neplatí pro impregnaci dřeva kreosotem. |
| 13 | Nátěry kůže
  (> 10) | 10—25 | | | 85 g/m2 | Mezní hodnoty emisí jsou vyjádřeny v gramech emitovaných rozpouštědel na m2 vyráběného výrobku.
  (1) Pro natírání kůže u bytového vybavení a zejména u malého koženého spotřebního zboží, jako jsou tašky, pásky, peněženky atd. |
| > 25 | 75 g/m2 |
| > 10 (1) | 150 g/m2 |
| 14 | Výroba obuvi
  (> 5) | | | | 25 g na pár | Mezní hodnota celkových emisí je vyjádřena v gramech emitovaného rozpouštědla na vyrobený pár bot. |
| 15 | Laminování dřeva a plastů
  (> 5) | | | | 30 g/m2 | |
| 16 | Adhesivní nátěry
  (> 5) | 5—15 | 50 (1) | 25 | | (1) V případě použití postupů umožňujících opětovné využívání regenerovaných rozpouštědel se mezní hodnota emisí v odpadních plynech rovná 150. |
| > 15 | 50 (1) | 20 |
| 17 | Výroba nátěrových směsí , laků, tiskařských barev a adhesivních materiálů
  (> 100) | 100—1 000 | 150 | 5 | 5 % vstupního množství rozpouštědla | Mezní hodnota fugitivních emisí nezahrnuje rozpouštědla prodaná jako součást nátěrových směsí v hermeticky uzavřených nádobách. |
| > 1 000 | 150 | 3 | 3 % vstupního množství rozpouštědla |
| 18 | Zpracování kaučuku, výroba pryže
  (> 15) | | 20 (1) | 25 (2) | 25 % vstupního množství rozpouštědla | (1) V případě použití postupů umožňujících opětovné využívání regenerovaných rozpouštědel se mezní hodnota emisí v odpadních plynech rovná 150.
  (2) Mezní hodnota fugitivních emisí nezahrnuje rozpouštědla prodaná jako součást produktů nebo směsí v hermeticky uzavřených nádobách. |
| 19 | Extrakce rostlinných olejů a živočišných tuků a rafinace rostlinných olejů
  (> 10) | | | | Živočišný tuk:
  1,5 kg/t
  Semena skočce:
  3 kg/t
  Řepková semena:
  1 kg/t
  Slunečnicová semena:
  1 kg/t
  Sojové boby (normální drť):
  0,8 kg/t
  Sojové boby (bílé vločky):
  1,2 kg/t
  Ostatní semena a jiný rostlinný materiál: | 3 kg/t (1) |

Činnost

(prahová hodnota spotřeby rozpouštědel v tunách za rok)

Prahová hodnota

(prahová hodnota spotřeby rozpouštědel v tunách za rok)

Mezní hodnoty emisí v odpadních plynech (mg C/Nm3)

Mezní hodnoty fugitivních emisí (v procentech vstupního množství rozpouštědel)

Mezní hodnoty celkových emisí

Zvláštní ustanovení

Nová zařízení

Stávající zařízení

Nová zařízení

Stávající zařízení

1

Tepelný ofsetový rotační tisk

(> 15)

15—25

100

30 (1)

(1) Zbytky rozpouštědel v konečných výrobcích se nepovažují za součást fugitivních emisí.

> 25

20

30 (1)

2

Publikační hlubotisk

(> 25)

75

10

15

3

Jiné hlubotisky, gumotisk, rotační filmový tisk, laminování či lakování (> 15), rotační sítotisk na textil a lepenku (> 30)

15—25

100

25

(1) Prahová hodnota pro rotační sítotisk na textil a lepenku.

> 25

100

20

> 30 (1)

100

20

4

Čištění povrchů užitím sloučenin uvedených v čl. 53 odst. 5.

(> 1)

1—5

20 (1)

15

(1) Tato mezní hodnota se vztahuje na hmotnostní koncentraci sloučenin v mg/Nm3, nikoli na celkový uhlík.

> 5

20 (1)

10

5

Jiné čištění povrchů

(> 2)

2—10

75 (1)

20 (1)

(1) Zařízení, která prokáží příslušnému orgánu, že průměrný obsah organických rozpouštědel ve všech jimi užívaných čisticích prostředcích nepřekračuje 30 % z hlediska hmotnosti, jsou zproštěna povinnosti dodržovat tyto mezní hodnoty.

> 10

75 (1)

15 (1)

6

Nátěry (< 15) a přestříkávání vozidel

> 0,5

50 (1)

25

(1) Dodržování mezních hodnot v souladu s bodem 2 části 8 musí být prokázáno na základě měření patnáctiminutových průměrů.

7

Natírání svitků

(> 25)

50 (1)

5

10

(1) Pro zařízení, která používají postupy umožňující opětovné využívání regenerovaných rozpouštědel, se mezní hodnota emisí rovná 150.

8

Jiné nátěry včetně kovů, plastů, textilu (5), tkanin, filmu a papíru

(> 5)

5—15

100 (1) (4)

25 (4)

(1) Tato mezní hodnota platí pro nanášení nátěrů a sušení provozované za podmínek záchytu.

(2) První mezní hodnota platí pro sušení, druhá platí pro natírání.

(3) Pro zařízení nanášející nátěrové hmoty na textil, která používají postupy umožňující opětovné využívání regenerovaných rozpouštědel, se mezní hodnota emisí rovná 150 pro natírání a sušení dohromady.

(4) Činnosti natírání, jež nelze provozovat za podmínek záchytu (např. stavba lodí, nátěry letadel), mohou být v souladu s čl. 53 odst. 3 povinnosti dodržovat tyto mezní hodnoty zproštěny.

(5) Na rotační sítotisk na textil se vztahuje činnost č. 3.

> 15

50/75 (2) (3) (4)

20 (4)

9

Navalování navíjených drátů

(> 5)

10 g/kg (1)

5 g/kg (2)

(1) Platí pro zařízení s průměrným průměrem drátu ≤ 0,1 mm.

(2) Platí pro všechna ostatní zařízení.

10

Nátěry dřevěných povrchů

(> 15)

15—25

100 (1)

25

(1) Tato mezní hodnota emisí platí pro nanášení nátěrů a sušení provozované za podmínek záchytu.

(2) První z uvedených hodnot platí pro sušení, druhá platí pro natírání.

> 25

50/75 (2)

20

11

Chemické čištění

20 g/kg (1) (2)

(1) Hmotnost emitovaného rozpouštědla v gramech na 1 kilogram vyčištěného a vysušeného produktu.

(2) Mezní hodnota emisí stanovená v části 4 bodě 2 se na tuto činnost nevztahuje.

12

Impregnace dřeva

(> 25)

100 (1)

45

11 kg/m3

(1) Mezní hodnota emisí neplatí pro impregnaci dřeva kreosotem.

13

Nátěry kůže

(> 10)

10—25

85 g/m2

Mezní hodnoty emisí jsou vyjádřeny v gramech emitovaných rozpouštědel na m2 vyráběného výrobku.

(1) Pro natírání kůže u bytového vybavení a zejména u malého koženého spotřebního zboží, jako jsou tašky, pásky, peněženky atd.

> 25

75 g/m2

> 10 (1)

150 g/m2

14

Výroba obuvi

(> 5)

25 g na pár

Mezní hodnota celkových emisí je vyjádřena v gramech emitovaného rozpouštědla na vyrobený pár bot.

15

Laminování dřeva a plastů

(> 5)

30 g/m2

16

Adhesivní nátěry

(> 5)

5—15

50 (1)

25

(1) V případě použití postupů umožňujících opětovné využívání regenerovaných rozpouštědel se mezní hodnota emisí v odpadních plynech rovná 150.

> 15

50 (1)

20

17

Výroba nátěrových směsí , laků, tiskařských barev a adhesivních materiálů

(> 100)

100—1 000

150

5

5 % vstupního množství rozpouštědla

Mezní hodnota fugitivních emisí nezahrnuje rozpouštědla prodaná jako součást nátěrových směsí v hermeticky uzavřených nádobách.

> 1 000

150

3

3 % vstupního množství rozpouštědla

18

Zpracování kaučuku, výroba pryže

(> 15)

20 (1)

25 (2)

25 % vstupního množství rozpouštědla

(1) V případě použití postupů umožňujících opětovné využívání regenerovaných rozpouštědel se mezní hodnota emisí v odpadních plynech rovná 150.

(2) Mezní hodnota fugitivních emisí nezahrnuje rozpouštědla prodaná jako součást produktů nebo směsí v hermeticky uzavřených nádobách.

19

Extrakce rostlinných olejů a živočišných tuků a rafinace rostlinných olejů

(> 10)

Živočišný tuk:

1,5 kg/t

Semena skočce:

3 kg/t

Řepková semena:

1 kg/t

Slunečnicová semena:

1 kg/t

Sojové boby (normální drť):

0,8 kg/t

Sojové boby (bílé vločky):

1,2 kg/t

Ostatní semena a jiný rostlinný materiál:

3 kg/t (1)

| | 1,5 kg/t (2) |
| --- | --- |

1,5 kg/t (2)

| | 4 kg/t (3) |
| --- | --- |

4 kg/t (3)

(1) Mezní hodnoty celkových emisí pro zařízení zpracovávající jednotlivé šarže semen nebo jiného rostlinného materiálu by měly být stanoveny příslušným orgánem případ od případu s uplatněním nejlepších dostupných technik.

(2) Platí pro všechny procesy frakcionace s výjimkou odstraňování klovatiny či pryskyřic z olejů.

(3) Platí pro odstraňování klovatiny či pryskyřic z olejů.

20

Výroba farmaceutických přípravků

(> 50)

20 (1)

5 (2)

15 (2)

5 % vstupního množství rozpouštědla

15 % vstupního množství rozpouštědla

(1) V případě použití postupů umožňujících opětovné využívání regenerovaných rozpouštědel se mezní hodnota emisí v odpadních plynech rovná 150.

(2) Mezní hodnota fugitivních emisí nezahrnuje rozpouštědla prodaná jako součást produktů nebo směsí v hermeticky uzavřených nádobách.

Část 3

Mezní hodnoty emisí pro lakovny vozidel

| 1. | Mezní hodnoty celkových emisí jsou vyjádřeny v gramech emitovaného organického rozpouštědla na metr čtvereční povrchu výrobku a v kilogramech emitovaného organického rozpouštědla na karosérii. |
| --- | --- |

1.

Mezní hodnoty celkových emisí jsou vyjádřeny v gramech emitovaného organického rozpouštědla na metr čtvereční povrchu výrobku a v kilogramech emitovaného organického rozpouštědla na karosérii.

| 2. | Plocha povrchu jakéhokoli výrobku v níže uvedené tabulce pod bodem 3 je definována následovně:






  — | plocha povrchu vypočtená jako součet celkové plochy opatřené elektroforeticky nanášenou vrstvou nátěrové hmoty a ploch všech dílů připojených k výrobku v dalších fázích výroby, které jsou natírány stejnými nátěrovými hmotami jako daný výrobek, nebo jako celková plocha výrobku opatřeného nátěrovými hmotami v daném zařízení. |
| --- | --- | --- |

2.

Plocha povrchu jakéhokoli výrobku v níže uvedené tabulce pod bodem 3 je definována následovně:

—

plocha povrchu vypočtená jako součet celkové plochy opatřené elektroforeticky nanášenou vrstvou nátěrové hmoty a ploch všech dílů připojených k výrobku v dalších fázích výroby, které jsou natírány stejnými nátěrovými hmotami jako daný výrobek, nebo jako celková plocha výrobku opatřeného nátěrovými hmotami v daném zařízení.

Plocha opatřená elektroforeticky nanášenou vrstvou nátěrové hmoty se vypočítá z tohoto vzorce:

Formula

Tuto metodu lze rovněž použít pro jiné díly z plechů.

K výpočtu plochy připojených dílů nebo k určení celkové plochy výrobku opatřeného nátěrovými hmotami v daném zařízení se použijí softwarové systémy CAD (computer aided design) nebo jiné ekvivalentní metody.

| 3. | Mezní hodnoty celkových emisí v níže uvedené tabulce se vztahují na všechny fáze postupu prováděného ve stejném zařízení, od elektroforetického nanášení nebo jakéhokoli jiného druhu nanášení nátěrových hmot až po konečnou konzervaci voskem a leštění vrchního nátěru, stejně jako na rozpouštědla použitá k čištění vybavení včetně stříkacích kabin a jiného pevně instalovaného vybavení, a to v době výroby i mimo tuto dobu.








  Činnost
  (prahová spotřeba rozpouštědel v tunách za rok) | Prahová hodnota produkce
  (roční produkce natíraných produktů) | Mezní hodnota celkových emisí |
| --- | --- | --- | --- |
| Nová zařízení | Stávající zařízení |
| Nátěry nových osobních automobilů(> 15) | > 5 000 | 45 g/m2 nebo 1,3 kg/karosérie + 33 g/m2 | 60 g/m2 nebo 1,9 kg/karosérie + 41 g/m2 |
| ≤ 5 000 samonosných karosérií či > 3 500 karosérií upevněných na podvozek | 90 g/m2 nebo 1,5 kg/karosérie + 70 g/m2 | 90 g/m2 nebo 1,5 kg/karosérie + 70 g/m2 |
| | | Mezní hodnota celkových emisí (g/m2) |
| Nátěry kabin nových nákladních automobilů (> 15) | ≤ 5 000 | 65 | 85 |
| > 5 000 | 55 | 75 |
| Nátěry nových dodávkových a nákladních automobilů (> 15) | ≤ 2 500 | 90 | 120 |
| > 2 500 | 70 | 90 |
| Nátěry nových autobusů (> 15) | ≤ 2 000 | 210 | 290 |
| > 2 000 | 150 | 225 |

3.

Mezní hodnoty celkových emisí v níže uvedené tabulce se vztahují na všechny fáze postupu prováděného ve stejném zařízení, od elektroforetického nanášení nebo jakéhokoli jiného druhu nanášení nátěrových hmot až po konečnou konzervaci voskem a leštění vrchního nátěru, stejně jako na rozpouštědla použitá k čištění vybavení včetně stříkacích kabin a jiného pevně instalovaného vybavení, a to v době výroby i mimo tuto dobu.

Činnost

(prahová spotřeba rozpouštědel v tunách za rok)

Prahová hodnota produkce

(roční produkce natíraných produktů)

Mezní hodnota celkových emisí

Nová zařízení

Stávající zařízení

Nátěry nových osobních automobilů(> 15)

> 5 000

45 g/m2 nebo 1,3 kg/karosérie + 33 g/m2

60 g/m2 nebo 1,9 kg/karosérie + 41 g/m2

≤ 5 000 samonosných karosérií či > 3 500 karosérií upevněných na podvozek

90 g/m2 nebo 1,5 kg/karosérie + 70 g/m2

90 g/m2 nebo 1,5 kg/karosérie + 70 g/m2

Mezní hodnota celkových emisí (g/m2)

Nátěry kabin nových nákladních automobilů (> 15)

≤ 5 000

65

85

> 5 000

55

75

Nátěry nových dodávkových a nákladních automobilů (> 15)

≤ 2 500

90

120

> 2 500

70

90

Nátěry nových autobusů (> 15)

≤ 2 000

210

290

> 2 000

150

225

| 4. | Lakovny automobilů se spotřebou rozpouštědel pod prahovými hodnotami uvedenými v tabulce pod bodem 3 musí splňovat požadavky stanovené pro přestříkávání vozidel v části 2. |
| --- | --- |

4.

Lakovny automobilů se spotřebou rozpouštědel pod prahovými hodnotami uvedenými v tabulce pod bodem 3 musí splňovat požadavky stanovené pro přestříkávání vozidel v části 2.

Část 4

Mezní hodnoty emisí týkající se těkavých organických sloučenin se specifickou rizikovostí

| 1. | V případě emisí těkavých organických sloučenin uvedených v článku 52 o celkovém hmotnostním toku všech sloučenin, které jsou příčinou označení podle výše uvedeného článku, větším nebo rovném 10 g/h musí být dodržena mezní hodnota emisí 2 mg/Nm3. Tato mezní hodnota emisí se týká součtu hmotností jednotlivých sloučenin. |
| --- | --- |

1.

V případě emisí těkavých organických sloučenin uvedených v článku 52 o celkovém hmotnostním toku všech sloučenin, které jsou příčinou označení podle výše uvedeného článku, větším nebo rovném 10 g/h musí být dodržena mezní hodnota emisí 2 mg/Nm3. Tato mezní hodnota emisí se týká součtu hmotností jednotlivých sloučenin.

| 2. | V případě emisí halogenovaných těkavých organických sloučenin, jimž je přiřazena věta označující specifickou rizikovost R40 nebo R68 , o celkovém hmotnostním toku všech sloučenin, které jsou příčinou označení R40 nebo R68 , větším nebo rovném 100 g/h musí být dodržena mezní hodnota emisí 20 mg/Nm3. Tato mezní hodnota emisí se týká součtu hmotností jednotlivých sloučenin. |
| --- | --- |

2.

V případě emisí halogenovaných těkavých organických sloučenin, jimž je přiřazena věta označující specifickou rizikovost R40 nebo R68 , o celkovém hmotnostním toku všech sloučenin, které jsou příčinou označení R40 nebo R68 , větším nebo rovném 100 g/h musí být dodržena mezní hodnota emisí 20 mg/Nm3. Tato mezní hodnota emisí se týká součtu hmotností jednotlivých sloučenin.

Část 5

Plán snižování emisí

| 1. | V případě používání nátěrových hmot, laků, adhesivních materiálů nebo tiskařských barev lze využít následujícího plánu. Tam, kde tato metoda není vhodná, může příslušný orgán provozovateli povolit použití jakéhokoli alternativního plánu, jímž se dosáhne snížení emisí rovnocenného snížením dosaženým v případě použití mezních hodnot emisí z částí 2 a 3 . Návrh plánu zohlední tyto skutečnosti:






  a) | v případech, kdy jsou náhražky s nízkým nebo nulovým obsahem rozpouštědel ještě ve stavu vývoje, je provozovateli prodloužena lhůta pro realizaci jeho plánů na snižování emisí; |
| --- | --- | --- |

1.

V případě používání nátěrových hmot, laků, adhesivních materiálů nebo tiskařských barev lze využít následujícího plánu. Tam, kde tato metoda není vhodná, může příslušný orgán provozovateli povolit použití jakéhokoli alternativního plánu, jímž se dosáhne snížení emisí rovnocenného snížením dosaženým v případě použití mezních hodnot emisí z částí 2 a 3 . Návrh plánu zohlední tyto skutečnosti:

a)

v případech, kdy jsou náhražky s nízkým nebo nulovým obsahem rozpouštědel ještě ve stavu vývoje, je provozovateli prodloužena lhůta pro realizaci jeho plánů na snižování emisí;

| b) | referenční bod pro přípravu plánu snižování emisí by měl co možná nejpřesněji odpovídat emisím, k nimž by docházelo v případě, že by nebylo přijato žádné opatření k jejich snížení. |
| --- | --- |

b)

referenční bod pro přípravu plánu snižování emisí by měl co možná nejpřesněji odpovídat emisím, k nimž by docházelo v případě, že by nebylo přijato žádné opatření k jejich snížení.

| 2. | Následující plán je určen pro použití v zařízeních, v nichž lze předpokládat konstantní obsah netěkavých látek ve výrobku.






  a) | referenční hodnota ročních emisí se vypočte takto:






  i) | stanoví se celková hmotnost netěkavých látek v nátěrových hmotách nebo tiskařských barvách, lacích či adhesivních materiálech spotřebovaných za rok. Netěkavými látkami se rozumí všechny látky v nátěrových hmotách, tiskařských barvách, lacích a adhesivních materiálech, které po odpaření vody či těkavých organických sloučenin ztuhnou; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Následující plán je určen pro použití v zařízeních, v nichž lze předpokládat konstantní obsah netěkavých látek ve výrobku.

a)

referenční hodnota ročních emisí se vypočte takto:

i)

stanoví se celková hmotnost netěkavých látek v nátěrových hmotách nebo tiskařských barvách, lacích či adhesivních materiálech spotřebovaných za rok. Netěkavými látkami se rozumí všechny látky v nátěrových hmotách, tiskařských barvách, lacích a adhesivních materiálech, které po odpaření vody či těkavých organických sloučenin ztuhnou;

| ii) | vypočte se referenční hodnota ročních emisí, a to tak, že hmotnost stanovená podle bodu i) se vynásobí odpovídajícím koeficientem z níže uvedené tabulky. Příslušný orgán může tyto faktory upravit jednotlivým zařízením, která prokáží účinnější využívání netěkavých látek. |
| --- | --- |

ii)

vypočte se referenční hodnota ročních emisí, a to tak, že hmotnost stanovená podle bodu i) se vynásobí odpovídajícím koeficientem z níže uvedené tabulky. Příslušný orgán může tyto faktory upravit jednotlivým zařízením, která prokáží účinnější využívání netěkavých látek.

| Činnost | Koeficient pro násobení podle písm. a) bodu ii) |
| --- | --- |
| Hlubotisk; gumotisk; laminování jako součást tisku; lakování jako součást tisku; nanášení nátěrových hmot na dřevo; textil, tkaniny, filmy nebo papír; adhesivní nátěr | 4 |
| Natírání svitků, přestříkávání vozidel | 3 |
| Nátěry pro styk s potravinami, nátěry v leteckém průmyslu | 2,33 |
| Jiné nátěry a rotační sítotisk | 1,5 |

Činnost

Koeficient pro násobení podle písm. a) bodu ii)

Hlubotisk; gumotisk; laminování jako součást tisku; lakování jako součást tisku; nanášení nátěrových hmot na dřevo; textil, tkaniny, filmy nebo papír; adhesivní nátěr

4

Natírání svitků, přestříkávání vozidel

3

Nátěry pro styk s potravinami, nátěry v leteckém průmyslu

2,33

Jiné nátěry a rotační sítotisk

1,5

| b) | Cílové emise se rovnají referenčním hodnotám ročních emisí vynásobeným procentem rovným:






  1) | (mezní hodnotě fugitivních emisí + 15) v případě zařízení spadajících pod položku 6 a nižší prahové hodnoty položek 8 a 10 části 2 ; |
| --- | --- | --- |

b)

Cílové emise se rovnají referenčním hodnotám ročních emisí vynásobeným procentem rovným:

1)

(mezní hodnotě fugitivních emisí + 15) v případě zařízení spadajících pod položku 6 a nižší prahové hodnoty položek 8 a 10 části 2 ;

| 2) | (mezní hodnotě fugitivních emisí + 5) v případě všech ostatních zařízení. |
| --- | --- |

2)

(mezní hodnotě fugitivních emisí + 5) v případě všech ostatních zařízení.

| c) | Plán je splněn, jestliže skutečné emise rozpouštědel stanovené podle plánu hospodaření s rozpouštědly nepřekračují cílové emise. |
| --- | --- |

c)

Plán je splněn, jestliže skutečné emise rozpouštědel stanovené podle plánu hospodaření s rozpouštědly nepřekračují cílové emise.

Část 6

Monitorování emisí

| 1. | Výpusti, k nimž je připojeno zařízení na snižování emisí a které na svém konci emitují v průměru více než 10 kg celkového organického uhlíku za hodinu, musí být kontinuálně monitorovány z hlediska dodržování ustanovení této směrnice. |
| --- | --- |

1.

Výpusti, k nimž je připojeno zařízení na snižování emisí a které na svém konci emitují v průměru více než 10 kg celkového organického uhlíku za hodinu, musí být kontinuálně monitorovány z hlediska dodržování ustanovení této směrnice.

| 2. | V ostatních případech členské státy zajistí provádění kontinuálních nebo pravidelných měření. V případě pravidelných měření musí být při každém jednotlivém měření naměřeny nejméně tři hodnoty. |
| --- | --- |

2.

V ostatních případech členské státy zajistí provádění kontinuálních nebo pravidelných měření. V případě pravidelných měření musí být při každém jednotlivém měření naměřeny nejméně tři hodnoty.

| 3. | Měření se nevyžaduje v případě, že pro dodržování této směrnice není nutné využívat zařízení na snižování emisí na konci procesu. |
| --- | --- |

3.

Měření se nevyžaduje v případě, že pro dodržování této směrnice není nutné využívat zařízení na snižování emisí na konci procesu.

Část 7

Plán hospodaření s rozpouštědly

1.   Zásady

Plán hospodaření s rozpouštědly se používá :

| a) | ke kontrole dodržování požadavků uvedených v článku 56; |
| --- | --- |

a)

ke kontrole dodržování požadavků uvedených v článku 56;

| b) | ke zjištění budoucích možností snižování emisí; |
| --- | --- |

b)

ke zjištění budoucích možností snižování emisí;

| c) | k informování veřejnosti o spotřebě rozpouštědel, o emisích z rozpouštědel a o plnění požadavků kapitoly V. |
| --- | --- |

c)

k informování veřejnosti o spotřebě rozpouštědel, o emisích z rozpouštědel a o plnění požadavků kapitoly V.

2.   Definice

Následující definice poskytují rámec pro zpracování hmotnostní bilance.

Vstupní množství organických rozpouštědel (I):

| I1 | Množství organických rozpouštědel, v čisté formě nebo ve směsích , která byla zakoupena a použita v zařízení jako vstupy v období, pro něž se vypočítává tato hmotnostní bilance. |
| --- | --- |
| I2 | Množství organických rozpouštědel, v čisté formě nebo ve směsích , která byla regenerována a opětovně použita v zařízení jako vstupy. Recyklované rozpouštědlo se započítává pokaždé, kdy je využito pro danou činnost. |

I1

Množství organických rozpouštědel, v čisté formě nebo ve směsích , která byla zakoupena a použita v zařízení jako vstupy v období, pro něž se vypočítává tato hmotnostní bilance.

I2

Množství organických rozpouštědel, v čisté formě nebo ve směsích , která byla regenerována a opětovně použita v zařízení jako vstupy. Recyklované rozpouštědlo se započítává pokaždé, kdy je využito pro danou činnost.

Výstupy organických rozpouštědel (O):

| O1 | Emise v odpadních plynech. |
| --- | --- |
| O2 | Organická rozpouštědla uniklá do vody; při výpočtu veličiny O5 se bere v úvahu i způsob zpracování odpadních vod. |
| O3 | Množství organických rozpouštědel, která zůstávají jako nečistoty či rezidua v konečných výrobcích. |
| O4 | Nezachycené emise organických rozpouštědel uniklé do ovzduší. Sem patří větrání místností, při kterém je vzduch vypouštěn do vnějšího prostředí okny, dveřmi, ventilačními otvory apod. |
| O5 | Množství organických rozpouštědel nebo organických sloučenin spotřebovaných v důsledku chemických nebo fyzikálních reakcí (včetně rozpouštědel nebo sloučenin zničených spalováním nebo jiným zpracováním odpadních plynů či odpadních vod nebo zachycených , pokud toto množství nebylo započteno do veličin O6, O7 nebo O8). |
| O6 | Organická rozpouštědla obsažená ve shromážděných odpadech. |
| O7 | Organická rozpouštědla v čisté formě nebo ve směsích prodaná nebo určená k prodeji jako komerční produkt. |
| O8 | Organická rozpouštědla obsažená ve směsích a regenerovaná k opětovnému použití, která však nejsou používána jako vstupy v zařízení, pokud již nebyla započtena do položky O7. |
| O9 | Organická rozpouštědla uniklá jiným způsobem. |

O1

Emise v odpadních plynech.

O2

Organická rozpouštědla uniklá do vody; při výpočtu veličiny O5 se bere v úvahu i způsob zpracování odpadních vod.

O3

Množství organických rozpouštědel, která zůstávají jako nečistoty či rezidua v konečných výrobcích.

O4

Nezachycené emise organických rozpouštědel uniklé do ovzduší. Sem patří větrání místností, při kterém je vzduch vypouštěn do vnějšího prostředí okny, dveřmi, ventilačními otvory apod.

O5

Množství organických rozpouštědel nebo organických sloučenin spotřebovaných v důsledku chemických nebo fyzikálních reakcí (včetně rozpouštědel nebo sloučenin zničených spalováním nebo jiným zpracováním odpadních plynů či odpadních vod nebo zachycených , pokud toto množství nebylo započteno do veličin O6, O7 nebo O8).

O6

Organická rozpouštědla obsažená ve shromážděných odpadech.

O7

Organická rozpouštědla v čisté formě nebo ve směsích prodaná nebo určená k prodeji jako komerční produkt.

O8

Organická rozpouštědla obsažená ve směsích a regenerovaná k opětovnému použití, která však nejsou používána jako vstupy v zařízení, pokud již nebyla započtena do položky O7.

O9

Organická rozpouštědla uniklá jiným způsobem.

3.   Použití plánu hospodaření s rozpouštědly pro účely kontroly dodržování stanovených požadavků.

Plán hospodaření s rozpouštědly se používá v závislosti na konkrétním požadavku, jehož dodržování se kontroluje:

| a) | Kontrola dodržování plánu snižování emisí podle části 5 , kdy je mezní hodnota celkových emisí vyjádřena jako emise rozpouštědel na jednotku produkce nebo jiným způsobem uvedeným v části 2 a 3 .






  i) | pro všechny činnosti, na něž se používá plán snižování emisí podle části 5, se plán hospodaření s rozpouštědly vypracovává každoročně za účelem určení spotřeby (C). Spotřeba se vypočte z rovnice:
  C = I1 – O8
  Současně se stanoví množství netěkavých látek obsažených v nátěrových hmotách, pomocí něhož se každoročně stanoví referenční hodnota ročních emisí a cílová hodnota emisí; |
| --- | --- | --- |

a)

Kontrola dodržování plánu snižování emisí podle části 5 , kdy je mezní hodnota celkových emisí vyjádřena jako emise rozpouštědel na jednotku produkce nebo jiným způsobem uvedeným v části 2 a 3 .

i)

pro všechny činnosti, na něž se používá plán snižování emisí podle části 5, se plán hospodaření s rozpouštědly vypracovává každoročně za účelem určení spotřeby (C). Spotřeba se vypočte z rovnice:

C = I1 – O8

Současně se stanoví množství netěkavých látek obsažených v nátěrových hmotách, pomocí něhož se každoročně stanoví referenční hodnota ročních emisí a cílová hodnota emisí;

| ii) | pro posouzení dodržování mezní hodnoty celkových emisí vyjádřené jako emise rozpouštědel na jednotku produkce nebo jiným způsobem uvedeným v části 2 a 3 se plán hospodaření s rozpouštědly vypracovává každoročně za účelem stanovení emisí (E). Emise se vypočtou z rovnice:
  E = F + O1,
  kde F jsou fugitivní emise ve smyslu definice v písm. b) bodě i) . Takto získaná hodnota emisí se poté vydělí příslušným parametrem daného výrobku; |
| --- | --- |

ii)

pro posouzení dodržování mezní hodnoty celkových emisí vyjádřené jako emise rozpouštědel na jednotku produkce nebo jiným způsobem uvedeným v části 2 a 3 se plán hospodaření s rozpouštědly vypracovává každoročně za účelem stanovení emisí (E). Emise se vypočtou z rovnice:

E = F + O1,

kde F jsou fugitivní emise ve smyslu definice v písm. b) bodě i) . Takto získaná hodnota emisí se poté vydělí příslušným parametrem daného výrobku;

| iii) | pro posouzení dodržování požadavků uvedených v čl. 53 odst. 6 písm. b) bodě ii) se plán hospodaření s rozpouštědly vypracovává každoročně za účelem stanovení celkových emisí ze všech zahrnutých činností. Získaná hodnota je poté porovnána s celkovými emisemi, jež by musely být dodrženy v případě povinnosti splnit požadavky části 2, 3 a 5 pro každou činnost zvlášť. |
| --- | --- |

iii)

pro posouzení dodržování požadavků uvedených v čl. 53 odst. 6 písm. b) bodě ii) se plán hospodaření s rozpouštědly vypracovává každoročně za účelem stanovení celkových emisí ze všech zahrnutých činností. Získaná hodnota je poté porovnána s celkovými emisemi, jež by musely být dodrženy v případě povinnosti splnit požadavky části 2, 3 a 5 pro každou činnost zvlášť.

| b) | Stanovení fugitivních emisí za účelem jejich porovnání s mezními hodnotami fugitivních emisí uvedenými v části 2:






  i) | Fugitivní emise se vypočtou z jedné z těchto rovnic:
  F = I1 – O1 – O5 – O6 – O7 – O8
  nebo
  F = O2 + O3 + O4 + O9
  F se stanoví přímým měřením jednotlivých veličin nebo ekvivalentní metodou nebo výpočtem, například na základě účinnosti zachycování emisí ze zařízení.
  Mezní hodnota fugitivních emisí je vyjádřena jako podíl množství fugitivních emisí na vstupním množství rozpouštědel, které se vypočte z rovnice:
  I = I1 + I2 |
| --- | --- | --- |

b)

Stanovení fugitivních emisí za účelem jejich porovnání s mezními hodnotami fugitivních emisí uvedenými v části 2:

i)

Fugitivní emise se vypočtou z jedné z těchto rovnic:

F = I1 – O1 – O5 – O6 – O7 – O8

nebo

F = O2 + O3 + O4 + O9

F se stanoví přímým měřením jednotlivých veličin nebo ekvivalentní metodou nebo výpočtem, například na základě účinnosti zachycování emisí ze zařízení.

Mezní hodnota fugitivních emisí je vyjádřena jako podíl množství fugitivních emisí na vstupním množství rozpouštědel, které se vypočte z rovnice:

I = I1 + I2

| ii) | Fugitivní emise se stanoví omezeným, leč reprezentativním souborem měření, a dokud nedojde ke změně vybavení, není nutné tato měření opakovat. |
| --- | --- |

ii)

Fugitivní emise se stanoví omezeným, leč reprezentativním souborem měření, a dokud nedojde ke změně vybavení, není nutné tato měření opakovat.

Část 8

Posouzení dodržování mezních hodnot emisí v odpadních plynech

| 1. | V případě kontinuálního měření se mezní hodnoty emisí považují za splněné, pokud:






  a) | žádný aritmetický průměr všech platných odečtených hodnot získaných během 24 hodin běžného provozu zařízení nebo provádění činnosti s výjimkou doby uvádění zařízení do provozu, odstavování z provozu a údržby provozního vybavení nepřekročí mezní hodnoty emisí |
| --- | --- | --- |

1.

V případě kontinuálního měření se mezní hodnoty emisí považují za splněné, pokud:

a)

žádný aritmetický průměr všech platných odečtených hodnot získaných během 24 hodin běžného provozu zařízení nebo provádění činnosti s výjimkou doby uvádění zařízení do provozu, odstavování z provozu a údržby provozního vybavení nepřekročí mezní hodnoty emisí

| b) | žádný hodinový průměr nepřekročí mezní hodnoty emisí více než 1,5krát. |
| --- | --- |

b)

žádný hodinový průměr nepřekročí mezní hodnoty emisí více než 1,5krát.

| 2. | V případě pravidelných měření se mezní hodnoty emisí považují za splněné, pokud při daném měření:






  a) | průměr všech naměřených hodnot nepřekročí mezní hodnoty emisí a |
| --- | --- | --- |

2.

V případě pravidelných měření se mezní hodnoty emisí považují za splněné, pokud při daném měření:

a)

průměr všech naměřených hodnot nepřekročí mezní hodnoty emisí a

| b) | žádný hodinový průměr nepřekročí mezní hodnoty emisí více než 1,5krát. |
| --- | --- |

b)

žádný hodinový průměr nepřekročí mezní hodnoty emisí více než 1,5krát.

| 3. | Dodržování ustanovení části 4 se ověřuje na základě součtu hmotnostních koncentrací všech příslušných těkavých organických sloučenin. Ve všech ostatních případech se dodržování ověřuje na základě celkové hmotnosti emitovaného organického uhlíku, pokud není v části 2 uvedeno jinak. |
| --- | --- |

3.

Dodržování ustanovení části 4 se ověřuje na základě součtu hmotnostních koncentrací všech příslušných těkavých organických sloučenin. Ve všech ostatních případech se dodržování ověřuje na základě celkové hmotnosti emitovaného organického uhlíku, pokud není v části 2 uvedeno jinak.

| 4. | Za účelem chlazení nebo ředění je možné smíchat odpadní plyn s jiným plynem, pokud je tento postup technicky odůvodnitelný, avšak tento přidaný plyn nebude brán v úvahu při stanovování hmotnostní koncentrace znečišťující látky v odpadním plynu. |
| --- | --- |

4.

Za účelem chlazení nebo ředění je možné smíchat odpadní plyn s jiným plynem, pokud je tento postup technicky odůvodnitelný, avšak tento přidaný plyn nebude brán v úvahu při stanovování hmotnostní koncentrace znečišťující látky v odpadním plynu.

---

(1)  
  Úř. věst. L 263, 9.10.2007, s. 1.

Úterý 10. března 2009PŘÍLOHA VIII

Technická ustanovení týkající se zařízení vyrábějících oxid titaničitý

Část 1

Mezní hodnoty emisí pro emise do vody

| 1. | V případě zařízení používajících sulfátový proces (jako roční průměr):
  550 kg síranu na tunu vyrobeného oxidu titaničitého ; |
| --- | --- |

1.

V případě zařízení používajících sulfátový proces (jako roční průměr):

550 kg síranu na tunu vyrobeného oxidu titaničitého ;

| 2. | V případě zařízení používajících chloridový proces (jako roční průměr):






  a) | 130 kg chloridu na tunu vyrobeného oxidu titaničitého při užívání neutrálního rutilu, |
| --- | --- | --- |

2.

V případě zařízení používajících chloridový proces (jako roční průměr):

a)

130 kg chloridu na tunu vyrobeného oxidu titaničitého při užívání neutrálního rutilu,

| b) | 228 kg chloridu na tunu vyrobeného oxidu titaničitého při užívání syntetického rutilu, |
| --- | --- |

b)

228 kg chloridu na tunu vyrobeného oxidu titaničitého při užívání syntetického rutilu,

| c) | 330 kg chloridu na tunu vyrobeného oxidu titaničitého při užívání strusky. |
| --- | --- |

c)

330 kg chloridu na tunu vyrobeného oxidu titaničitého při užívání strusky.

| 3. | Pro zařízení, která používají chloridový proces a která používají více než jeden druh rudy, se uplatní mezní hodnoty emisí v bodě 2 úměrně k používanému množství těchto rud. |
| --- | --- |

3.

Pro zařízení, která používají chloridový proces a která používají více než jeden druh rudy, se uplatní mezní hodnoty emisí v bodě 2 úměrně k používanému množství těchto rud.

Část 2

Zkoušky akutní toxicity

| 1. | Zkoušky akutní toxicity se provádějí u některých druhů měkkýšů, korýšů, ryb a planktonu, které se v oblastech vypouštění běžně vyskytují. Navíc se budou provádět zkoušky na vzorcích slanovodních druhů korýšů (Artemia salina). |
| --- | --- |

1.

Zkoušky akutní toxicity se provádějí u některých druhů měkkýšů, korýšů, ryb a planktonu, které se v oblastech vypouštění běžně vyskytují. Navíc se budou provádět zkoušky na vzorcích slanovodních druhů korýšů (Artemia salina).

| 2. | Maximální úmrtnost prokázaná zkouškami uvedenými v bodě 1 během 36 hodin a při zředění odpadních látek 1/5 000:






  a) | u dospělých exemplářů testovaných druhů: úmrtnost 20 %, |
| --- | --- | --- |

2.

Maximální úmrtnost prokázaná zkouškami uvedenými v bodě 1 během 36 hodin a při zředění odpadních látek 1/5 000:

a)

u dospělých exemplářů testovaných druhů: úmrtnost 20 %,

| b) | u larev testovaných druhů: úmrtnost nepřekračující hodnotu kontrolované skupiny. |
| --- | --- |

b)

u larev testovaných druhů: úmrtnost nepřekračující hodnotu kontrolované skupiny.

Část 3

Mezní hodnoty emisí do ovzduší

| 1. | Mezní hodnoty emisí, které jsou vyjádřeny jako koncentrace v hmotnosti na metr krychlový (Nm3), se vypočtou při teplotě 273,15 K, tlaku 101,3 kPa a po korekci na obsah vodní páry v odpadních plynech. |
| --- | --- |

1.

Mezní hodnoty emisí, které jsou vyjádřeny jako koncentrace v hmotnosti na metr krychlový (Nm3), se vypočtou při teplotě 273,15 K, tlaku 101,3 kPa a po korekci na obsah vodní páry v odpadních plynech.

| 2. | Pro prach 50 mg/Nm3 jako hodinový průměr, |
| --- | --- |

2.

Pro prach 50 mg/Nm3 jako hodinový průměr,

| 3. | Pro plynný oxid siřičitý a sírový, včetně kapiček kyseliny v přepočtu na ekvivalent SO2







  a) | 6 kg na tunu vyrobeného oxidu titaničitého jako roční průměr, |
| --- | --- | --- |

3.

Pro plynný oxid siřičitý a sírový, včetně kapiček kyseliny v přepočtu na ekvivalent SO2

a)

6 kg na tunu vyrobeného oxidu titaničitého jako roční průměr,

| b) | u zařízení na koncentraci kyselého odpadu 500 mg/Nm3 jako hodinový průměr; |
| --- | --- |

b)

u zařízení na koncentraci kyselého odpadu 500 mg/Nm3 jako hodinový průměr;

| 4. | Pro chlor u zařízení používajících chloridový proces:






  a) | 5 mg/Nm3 jako denní průměr |
| --- | --- | --- |

4.

Pro chlor u zařízení používajících chloridový proces:

a)

5 mg/Nm3 jako denní průměr

| b) | 40 mg/Nm3 v každém okamžiku. |
| --- | --- |

b)

40 mg/Nm3 v každém okamžiku.

Část 4

Monitorování životního prostředí ovlivněného vypouštěním odpadů ze zařízení vyrábějících oxid titaničitý do vody

| 1. | Vodní sloupec musí být monitorován nejméně třikrát za rok prostřednictvím monitorování nefiltrované nebo filtrované vody, a to určením těchto ukazatelů:






  a) | v případě monitorování nefiltrované vody: teploty, obsahu soli nebo vodivosti při 20 °C, pH, rozpuštěného O2, zákalu nebo nerozpuštěných látek, rozpuštěného a nerozpuštěného Fe, Ti; |
| --- | --- | --- |

1.

Vodní sloupec musí být monitorován nejméně třikrát za rok prostřednictvím monitorování nefiltrované nebo filtrované vody, a to určením těchto ukazatelů:

a)

v případě monitorování nefiltrované vody: teploty, obsahu soli nebo vodivosti při 20 °C, pH, rozpuštěného O2, zákalu nebo nerozpuštěných látek, rozpuštěného a nerozpuštěného Fe, Ti;

| b) | v případě monitorování filtrované vody:






  i) | ve vodě filtrované 0,45μm membránovým filtrem: rozpuštěného Fe; |
| --- | --- | --- |

b)

v případě monitorování filtrované vody:

i)

ve vodě filtrované 0,45μm membránovým filtrem: rozpuštěného Fe;

| ii) | v nerozpustných pevných látkách zachycených na membránovém filtru s velikostí pórů 0,45 μm Fe, hydratovaných oxidů a hydroxidů železa. |
| --- | --- |

ii)

v nerozpustných pevných látkách zachycených na membránovém filtru s velikostí pórů 0,45 μm Fe, hydratovaných oxidů a hydroxidů železa.

| 2. | Sedimenty se musí monitorovat nejméně jednou za rok odebráním vzorků v horní vrstvě sedimentu co nejblíže povrchu a určením těchto ukazatelů v uvedených vzorcích: Ti, Fe, hydratovaných oxidů a hydroxidů železa. |
| --- | --- |

2.

Sedimenty se musí monitorovat nejméně jednou za rok odebráním vzorků v horní vrstvě sedimentu co nejblíže povrchu a určením těchto ukazatelů v uvedených vzorcích: Ti, Fe, hydratovaných oxidů a hydroxidů železa.

| 3. | Živé organismy musí být monitorovány nejméně jednou za rok určením koncentrace těchto látek v druzích reprezentativních pro danou oblast: Ti, Cr, Fe, Ni, Zn a Pb a určením rozmanitosti a relativního výskytu bentické fauny a přítomnosti chorobných anatomických poškození u ryb. |
| --- | --- |

3.

Živé organismy musí být monitorovány nejméně jednou za rok určením koncentrace těchto látek v druzích reprezentativních pro danou oblast: Ti, Cr, Fe, Ni, Zn a Pb a určením rozmanitosti a relativního výskytu bentické fauny a přítomnosti chorobných anatomických poškození u ryb.

| 4. | Při odběrech následujících po sobě se vzorky musí odebírat na stejném místě, ve stejné hloubce a za stejných podmínek. |
| --- | --- |

4.

Při odběrech následujících po sobě se vzorky musí odebírat na stejném místě, ve stejné hloubce a za stejných podmínek.

Část 5

Monitorování emisí

Monitorování emisí do ovzduší musí zahrnovat přinejmenším nepřetržité monitorování:

| a) | SO2 ze zařízení na koncentraci kyselého odpadu v zařízeních používajících sulfátový proces |
| --- | --- |

a)

SO2 ze zařízení na koncentraci kyselého odpadu v zařízeních používajících sulfátový proces

| b) | chloru ze zařízení používajících chloridový proces |
| --- | --- |

b)

chloru ze zařízení používajících chloridový proces

| c) | tuhých znečišťujících látek (prachu) z velkých zdrojů znečišťování. |
| --- | --- |

c)

tuhých znečišťujících látek (prachu) z velkých zdrojů znečišťování.

Úterý 10. března 2009PŘÍLOHA IX

Část A

Zrušené směrnice s následnými změnami

(podle článku 72)

| Směrnice Rady 78/176/EHS
  (Úř. věst. L 54, 25.2.1978, , s. 19) | |
| --- | --- |
| Směrnice Rady 83/29/EHS
  (Úř. věst. L 32, 3.2.1983, , s. 28) | |
| Směrnice Rady 91/692/EHS
  (Úř. věst. L 377, 31.12.1991, , s. 48) | pouze příloha I písm. b) |
| Směrnice Rady 82/883/EHS
  (Úř. věst. L 378, 31.12.1982, , s. 1) | |
| Nařízení Rady (ES) č. 807/2003
  (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, , s. 36) | pouze příloha III bod 34 |
| Směrnice Rady 92/112/EHS
  (Úř. věst. L 409, 31.12.1992, , s. 11) | |
| Směrnice Rady 96/61/ES
  (Úř. věst. L 257, 10.10.1996, , s. 26) | |
| Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/35/ES
  (Úř. věst. L 156, 25.6.2003, , s. 17) | pouze článek 4 a příloha II |
| Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES
  (Úř. věst. L 275, 25.10.2003, , s. 32) | pouze článek 26 |
| Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 1882/2003
  (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, , s. 1) | pouze příloha III bod 61 |
| Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006
  (Úř. věst. L 33, 4.2.2006, , s. 1) | pouze čl. 21 odst. 2 |
| Směrnice Rady 1999/13/ES
  (Úř. věst. L 85, 29.3.1999, , s. 1) | |
| Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003
  (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, , s. 1) | pouze příloha I bod 17 |
| Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/42/ES
  (Úř. věst. L 143, 30.4.2004, , s. 87) | pouze čl. 13 odst. 1 |
| Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/76/ES
  (Úř. věst. L 332, 28.12.2000, , s. 91) | |
| Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/80/ES
  (Úř. věst. L 309, 27.11.2001, , s. 1) | |
| Směrnice Rady 2006/105/ES
  (Úř. věst. L 363, 20.12.2006, , s. 368) | pouze příloha část B bod 2 |

Směrnice Rady 78/176/EHS

(Úř. věst. L 54, 25.2.1978, , s. 19)

Směrnice Rady 83/29/EHS

(Úř. věst. L 32, 3.2.1983, , s. 28)

Směrnice Rady 91/692/EHS

(Úř. věst. L 377, 31.12.1991, , s. 48)

pouze příloha I písm. b)

Směrnice Rady 82/883/EHS

(Úř. věst. L 378, 31.12.1982, , s. 1)

Nařízení Rady (ES) č. 807/2003

(Úř. věst. L 122, 16.5.2003, , s. 36)

pouze příloha III bod 34

Směrnice Rady 92/112/EHS

(Úř. věst. L 409, 31.12.1992, , s. 11)

Směrnice Rady 96/61/ES

(Úř. věst. L 257, 10.10.1996, , s. 26)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/35/ES

(Úř. věst. L 156, 25.6.2003, , s. 17)

pouze článek 4 a příloha II

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES

(Úř. věst. L 275, 25.10.2003, , s. 32)

pouze článek 26

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 1882/2003

(Úř. věst. L 284, 31.10.2003, , s. 1)

pouze příloha III bod 61

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006

(Úř. věst. L 33, 4.2.2006, , s. 1)

pouze čl. 21 odst. 2

Směrnice Rady 1999/13/ES

(Úř. věst. L 85, 29.3.1999, , s. 1)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003

(Úř. věst. L 284, 31.10.2003, , s. 1)

pouze příloha I bod 17

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/42/ES

(Úř. věst. L 143, 30.4.2004, , s. 87)

pouze čl. 13 odst. 1

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/76/ES

(Úř. věst. L 332, 28.12.2000, , s. 91)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/80/ES

(Úř. věst. L 309, 27.11.2001, , s. 1)

Směrnice Rady 2006/105/ES

(Úř. věst. L 363, 20.12.2006, , s. 368)

pouze příloha část B bod 2

Část B

Seznam lhůt pro provedení do vnitrostátního práva

(podle článku 72)

| Směrnice | Lhůta pro provedení | Lhůta pro použitelnost |
| --- | --- | --- |
| 78/176/EHS | 25. února 1979 | |
| 82/883/EHS | 31. prosince 1984 | |
| 92/112/EHS | 15. června 1993 | |
| 96/61/ES | 30. října 1999 | |
| 1999/13/ES | 1. dubna 2001 | |
| 2000/76/ES | 28. prosince 2000 | 28. prosince 2002
  28. prosince 2005 |
| 2001/80/ES | 27. listopadu 2002 | 27. listopadu 2004 |
| 2003/35/ES | 25. června 2005 | |
| 2003/87/ES | 31. prosince 2003 | |

Směrnice

Lhůta pro provedení

Lhůta pro použitelnost

78/176/EHS

25. února 1979

82/883/EHS

31. prosince 1984

92/112/EHS

15. června 1993

96/61/ES

30. října 1999

1999/13/ES

1. dubna 2001

2000/76/ES

28. prosince 2000

28. prosince 2002

28. prosince 2005

2001/80/ES

27. listopadu 2002

27. listopadu 2004

2003/35/ES

25. června 2005

2003/87/ES

31. prosince 2003

Úterý 10. března 2009PŘÍLOHA X

Srovnávací tabulka

| Smernice 78/176/EHS | Smernice 82/883/EHS | Smernice 92/112/EHS | Smernice 96/61/ES | Smernice 1999/13/ES | Smernice 2000/76/ES | Smernice 2001/80/ES | Tato smernice |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Čl. 1 odst. 1 | Článek 1 | Článek 1 | Článek 1 | Článek 1 | Čl. 1 první pododstavec | | Článek 1 |
| Čl. 1 odst. 2 písm. a) | | | Čl. 2 bod 2 | | | | Čl. 3 bod 2 |
| Čl. 1 odst. 2 písm. b) | | | | | Čl. 3 bod 1 | | Čl. 3 bod 25 |
| Čl. 1 odst. 2 písm. c), d) a e) | | | | | | | — |
| Článek 2 | | | | | | | Článek 61 |
| Článek 3 | | | | | | | Čl. 12 body 4 a 5 |
| Článek 4 | | | Článek 4 | Čl. 3 úvodní slova a bod 1 | Čl. 4 odst. 1 | | Čl. 4 odst. 1 první pododstavec |
| — | — | — | — | — | — | — | Článek 5 |
| Článek 5 | | | | | | | Čl. 12 body 4 a 5 |
| Článek 6 | | | | | | | Čl. 12 body 4 a 5 |
| Čl. 7 odst. 1 | | | | | | | Čl. 64 odst. 1 a čl. 64 odst. 2 první pododstavec |
| Čl. 7 odst. 2 a 3 | | | | | | | — |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 64 odst. 2 druhý pododstavec |
| Čl. 8 odst. 1 | | | | | | | Čl. 62 odst. 2 |
| Čl. 8 odst. 2 | | | | | | | Čl. 28 odst. 1 druhý pododstavec |
| Článek 9 | | | | | | | — |
| Článek 10 | | | | | | | — |
| Článek 11 | | | | | | | Článek 13 |
| Článek 12 | | | | | | | — |
| Čl. 13 odst. 1 | | | | | | | Článek 66 |
| Čl. 13 odst. 2, 3 a 4 | | | | | | | — |
| Článek 14 | | | | | | | — |
| Článek 15 | Článek 14 | Článek 12 | Článek 21 | Článek 15 | Článek 21 | Čl. 18 odst. 1 a 3 | Článek 71 |
| Článek 16 | Článek 15 | Článek 13 | Článek 23 | Článek 17 | Článek 23 | Článek 20 | Článek 75 |
| Příloha I | | | | | | | — |
| Příloha IIA úvodní slova a bod 1 | | | | | | | — |
| Příloha IIA bod 2 | | | | | | | Příloha VIII část 2 |
| Příloha IIB | | | | | | | — |
| | Článek 2 | | | | | | — |
| | Článek 3 | | | | | | — |
| | Čl. 4 odst. 1 a čl. 4 odst. 2 první pododstavec | | | | | | Čl. 64 odst. 3 |
| | Čl. 4 odst. 2 druhý pododstavec | | | | | | Příloha VIII část 4 |
| | Čl. 4 odst. 3 a 4 | | | | | | |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 64 odst. 4 |
| | Článek 5 | | | | | | — |
| | Článek 6 | | | | | | — |
| | Článek 7 | | | | | | — |
| | Článek 8 | | | | | | — |
| | Článek 9 | | | | | | — |
| | Článek 10 | | | | | | Článek 69 |
| | Čl. 11 odst. 1 | | Čl. 19 odst. 1 | Čl. 13 odst. 1 | Čl. 17 odst. 1 | | Čl. 69 odst. 1 |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 69 odst. 2 |
| | Čl. 11 odst. 2 a 3 | | | | | | — |
| | Článek 12 | | | | | | — |
| | Článek 13 | | | | | | — |
| | Příloha I | | | | | | — |
| | Příloha II | | | | | | Příloha VIII část 4 |
| | Příloha III | | | | | | Příloha VIII část 4 |
| | Příloha IV | | | | | | — |
| | Příloha V | | | | | | — |
| | | Čl. 2 odst. 1 úvodní slova | | | | | — |
| | | Čl. 2 odst. 1 písm. a) úvodní slova a první odrážka | | | | | — |
| | | Čl. 2 odst. 1 písm. a) druhá odrážka | | | | | Čl. 61 odst. 2 |
| | | Čl. 2 odst. 1 písm. a) třetí odrážka a čl. 2 odst. 1 písm. b) třetí odrážka | | | | | Čl. 61 odst. 4 |
| | | Čl. 2 odst. 1 písm. a) čtvrtá, pátá, šestá a sedmá odrážka | | | | | — |
| | | Čl. 2 odst. 1 písm. b) úvodní slova a první, čtvrtá, pátá, šestá a sedmá odrážka | | | | | — |
| | | Čl. 2 odst. 1 písm. b) druhá odrážka | | | | | Čl. 61 odst. 3 |
| | | Čl. 2 odst. 1 písm. c) | | | | | — |
| | | Čl. 2 odst. 2 | | | | | — |
| | | Článek 3 | | | | | Článek 61 |
| | | Článek 4 | | | | | Článek 61 |
| | | Článek 5 | | | | | — |
| | | Čl. 6 první pododstavec úvodní slova | | | | | Čl. 62 odst. 1 |
| | | Čl. 6 první pododstavec písm. a) | | | | | Příloha VIII část 1 bod 1 |
| | | Čl. 6 první pododstavec písm. b) | | | | | Příloha VIII část 1 bod 2 |
| | | Čl. 6 druhý pododstavec | | | | | Příloha VIII část 1 bod 3 |
| | | Článek 7 | | | | | — |
| | | Článek 8 | | | | | — |
| | | Čl. 9 odst. 1 úvodní slova | | | | | Čl. 63 odst. 2 |
| | | Čl. 9 odst. 1 písm. a) úvodní slova | | | | | — |
| | | Čl. 9 odst. 1 písm. a) bod i) | | | | | Příloha VIII část 3 bod 2 |
| | | Čl. 9 odst. 1 písm. a) bod ii) | | | | | Příloha VIII část 3 bod 3 úvodní slova a bod 3 písm. a) |
| | | Čl. 9 odst. 1 písm. a) bod iii) | | | | | Čl. 63 odst. 1 |
| | | Čl. 9 odst. 1 písm. a) bod iv) | | | | | Příloha VIII část 3 bod 3 písm. b) |
| | | Čl. 9 odst. 1 písm. a) bod v) | | | | | — |
| | | Čl. 9 odst. 1 písm. b) | | | | | Příloha VIII část 3 bod 4 |
| | | Čl. 9 odst. 2 a 3 | | | | | — |
| | | Článek 10 | | | | | Článek 64 |
| | | Článek 11 | | | | | Čl. 12 body 4 a 5 |
| | | Příloha | | | | | — |
| | | | Čl. 2 úvodní slova | | | | Čl. 3 úvodní slova |
| | | | Čl. 2 bod 1 | Čl. 2 bod 14 | | | Čl. 3 odst. 1 |
| | | | Čl. 2 bod 3 | Čl. 2 bod 1 | | | Čl. 3 odst. 3 |
| | | | Čl. 2 bod 4 | | | | — |
| | | | Čl. 2 bod 5 | Čl. 2 bod 9 | Čl. 3 bod 8 | Čl. 2 bod 1 | Čl. 3 odst. 4 |
| | | | Čl. 2 bod 6 | Čl. 2 bod 13 | Čl. 3 bod 9 | Čl. 2 bod 3 první část | Čl. 3 odst. 5 |
| | | | Čl. 2 bod 7 | | | | Čl. 3 odst. 6 |
| | | | Čl. 2 bod 8 | Čl. 2 bod 5 | | | Článek 65 |
| | | | Čl. 2 bod 9 první věta | Čl. 2 bod 7 | Čl. 3 bod 12 | | Čl. 3 odst. 7 |
| | | | Čl. 2 bod 9 druhá věta | | | | Čl. 4 odst. 2 první pododstavec |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 4 odst. 2 druhý pododstavec |
| | | | Čl. 2 bod 10 písm. a) | | | | — |
| | | | Čl. 2 bod 10 písm. b) první pododstavec | | | | Čl. 3 bod 8 |
| | | | Čl. 2 bod 10 písm. b) druhý pododstavec | | | | Čl. 21 odst. 3 |
| | | | Čl. 2 bod 11 první pododstavec a první, druhá a třetí odrážka | | | | Čl. 3 bod 9 |
| | | | Čl. 2 bod 11 druhý pododstavec | | | | Čl. 14 odst. 2 a čl. 15 odst. 4 |
| | | | Čl. 2 bod 12 | Čl. 2 bod 6 | Čl. 3 bod 11 | Čl. 2 bod 5 | Čl. 3 bod 11 |
| | | | Čl. 2 bod 13 | | | | Čl. 3 bod 12 |
| | | | Čl. 2 bod 14 | | | | Čl. 3 bod 13 |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 3 body 13, 14, 15 16, 17 a 18 |
| | | | Čl. 3 první pododstavec úvodní slova | | | | Čl. 12 úvodní slova |
| | | | Čl. 3 první pododstavec písm. a) | | | | Čl. 12 body 1 a 2 |
| | | | Čl. 3 první pododstavec písm. b) | | | | Čl. 12 bod 3 |
| | | | Čl. 3 první pododstavec písm. c) | | | | Čl. 12 bod 4 a 5 |
| | | | Čl. 3 první pododstavec písm. d) | | | | Čl. 12 bod 6 |
| | | | Čl. 3 první pododstavec písm. e) | | | | Čl. 12 bod 7 |
| | | | Čl. 3 první pododstavec písm. f) | | | | Čl. 12 bod 8 |
| | | | Čl. 3 druhý pododstavec | | | | — |
| | | | Čl. 5 odst. 1 | | | | Čl. 73 odst. 1 a 2 |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 73 odst. 3 a 4 |
| | | | Čl. 5 odst. 2 | | | | Čl. 71 odst. 1 druhý pododstavec |
| | | | Čl. 6 odst. 1 úvodní slova | | | | Čl. 13 odst. 1 úvodní slova |
| | | | Čl. 6 odst. 1 první pododstavec první odrážka | | | | Čl. 13 odst. 1 písm. a) |
| | | | Čl. 6 odst. 1 první pododstavec druhá odrážka | | | | Čl. 13 odst. 1 písm. b) |
| | | | Čl. 6 odst. 1 první pododstavec třetí odrážka | | | | Čl. 13 odst. 1 písm. c) |
| | | | Čl. 6 odst. 1 první pododstavec čtvrtá odrážka | | | | Čl. 13 odst. 1 písm. d) |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 13 odst. 1 písm. e) |
| | | | Čl. 6 odst. 1 první pododstavec pátá odrážka | | | | Čl. 13 odst. 1 písm. f) |
| | | | Čl. 6 odst. 1 první pododstavec šestá odrážka | | | | Čl. 13 odst. 1 písm. g) |
| | | | Čl. 6 odst. 1 první pododstavec sedmá odrážka | | | | Čl. 13 odst. 1 písm. h) |
| | | | Čl. 6 odst. 1 první pododstavec osmá odrážka | | | | Čl. 13 odst. 1 písm. i) |
| | | | Čl. 6 odst. 1 první pododstavec devátá odrážka | | | | Čl. 13 odst. 1 písm. j) |
| | | | Čl. 6 odst. 1 první pododstavec desátá odrážka | | | | Čl. 13 odst. 1 písm. k) |
| | | | Čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec | | | | Čl. 13 odst. 1 druhý pododstavec |
| | | | Čl. 6 odst. 2 | | | | Čl. 13 odst. 2 |
| — | — | — | — | — | — | — | Článek 14 |
| | | | Článek 7 | | | | Čl. 6 odst. 2 |
| | | | Čl. 8 první pododstavec | | Čl. 4 odst. 3 | | Čl. 6 odst. 1 |
| | | | Čl. 8 druhý pododstavec | | | | — |
| | | | Čl. 9 odst. 1 první část věty | | | | Čl. 15 odst. 1 první pododstavec |
| | | | Čl. 9 odst. 1 druhá část věty | | | | — |
| | | | Čl. 9 odst. 2 | | | | Čl. 6 odst. 3 |
| | | | Čl. 9 odst. 3 první pododstavec první a druhá věta | | | | Čl. 15 odst. 1 druhý pododstavec úvodní slova a písm. a) a b) |
| | | | Čl. 9 odst. 3 první pododstavec třetí věta | | | | Čl. 15 odst. 2 |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 15 odst. 3, 4 a 5 |
| | | | Čl. 9 odst. 3 druhý pododstavec | | | | — |
| | | | Čl. 9 odst. 3 třetí pododstavec | | | | Article 10(1) |
| | | | Čl. 9 odst. 3 čtvrtý pododstavec | | | | Čl. 10 odst. 2 |
| | | | Čl. 9 odst. 3 pátý pododstavec | | | | Čl. 10 odst. 3 |
| | | | Čl. 9 odst. 3 šestý pododstavec | | | | Čl. 10 odst. 4 |
| | | | Čl. 9 odst. 4 první část první věty | | | | Čl. 16 odst. 2 první pododstavec |
| | | | Čl. 9 odst. 4 druhá část první věty | | | | Čl. 16 odst. 3 první pododstavec |
| | | | Čl. 9 odst. 4 druhá věta | | | | Čl. 15 odst. 1 druhý pododstavec písm. f) |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 16 odst. 2 druhý pododstavec |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 16 odst. 3 druhý pododstavec a odst. 4 a 5 |
| — | — | — | — | — | — | — | Článek 17 |
| | | | Čl. 9 odst. 5 první pododstavec | | | | Čl. 15 odst. 1 druhý pododstavec písm. c) |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 15 odst. 1 druhý pododstavec písm. d) |
| | | | Čl. 9 odst. 5 druhý pododstavec | | | | — |
| | | | Čl. 9 odst. 6 první pododstavec | | | | Čl. 15 odst. 1 druhý pododstavec písm. e) |
| | | | Čl. 9 odst. 6 druhý pododstavec | | | | — |
| | | | Čl. 9 odst. 7 | | | | — |
| | | | Čl. 9 odst. 8 | | | | Článek 7 a čl. 18 odst. 1 |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 18 odst. 2, 3 a 4 |
| | | | Článek 10 | | | | Článek 19 |
| | | | Článek 11 | | | | Článek 20 |
| | | | Čl. 12 odst. 1 | | | | Čl. 21 odst. 1 |
| | | | Čl. 12 odst. 2 první věta | | | | Čl. 21 odst. 2 první pododstavec |
| | | | Čl. 12 odst. 2 druhá věta | | | | Čl. 21 odst. 2 druhý pododstavec |
| | | | Čl. 12 odst. 2 třetí věta | | | | — |
| | | | Čl. 13 odst. 1 | | | | Čl. 22 odst. 1 |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 22 odst. 2 a 3 |
| | | | Čl. 13 odst. 2 úvodní slova | | | | Čl. 22 odst. 4 úvodní slova |
| | | | Čl. 13 odst. 2 první odrážka | | | | Čl. 22 odst. 4 písm. a) |
| | | | Čl. 13 odst. 2 druhá odrážka | | | | Čl. 22 odst. 4 písm. b) |
| | | | Čl. 13 odst. 2 třetí odrážka | | | | Čl. 22 odst. 4 písm. c) |
| | | | Čl. 13 odst. 2 čtvrtá odrážka | | | | — |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 22 odst. 4 písm. d) |
| — | — | — | — | — | — | — | Článek 23 |
| — | — | — | — | — | — | — | Článek 24 |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 25 odst. 1 první a druhý pododstavec |
| | | | Čl. 14 úvodní slova | | | | Čl. 9 odst. 1 první část věty a čl. 25 odst. 1 třetí pododstavec úvodní slova |
| | | | Čl. 14 první odrážka | | | | Čl. 9 odst. 1 druhá část věty |
| | | | Čl. 14 druhá odrážka | | | | Čl. 8 bod 2 a čl. 15 odst. 1 písm. c) |
| | | | Čl. 14 třetí odrážka | | | | Čl. 25 odst. 1 třetí pododstavec |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 25 odst. 2 až 7 |
| | | | Čl. 15 odst. 1 úvodní slova a první a druhá odrážka | Čl. 12 odst. 1 první pododstavec | | | Čl. 26 odst. 1 první pododstavec a písm. a) a b) |
| | | | Čl. 15 odst. 1 třetí odrážka | | | | Čl. 26 odst. 1 první pododstavec písm. c) |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 26 odst. 1 první pododstavec písm. d) |
| | | | Čl. 15 odst. 1 druhý pododstavec | | | | Čl. 26 odst. 1 druhý pododstavec |
| — | — | — | — | — | — | — | — |
| | | | Čl. 15 odst. 2 | | | | Čl. 26 odst. 2 písm. h) |
| | | | Čl. 15 odst. 4 | | | | Čl. 26 odst. 3 |
| | | | Čl. 15 odst. 5 | | | | Čl. 26 odst. 2 úvodní slova a písm. a) a b) |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 26 odst. 2 písm. c) až g) |
| | | | Čl. 15a první pododstavec | | | | Čl. 27 odst. 1 |
| | | | Čl. 15a druhý pododstavec | | | | Čl. 27 odst. 2 |
| | | | Čl. 15a třetí pododstavec | | | | Čl. 27 odst. 3 |
| | | | Čl. 15a čtvrtý a pátý pododstavec | | | | Čl. 27 odst. 4 |
| | | | Čl. 15a šestý pododstavec | | | | Čl. 27 odst. 5 |
| | | | Čl. 16 odst. 1 | Čl. 11 odst. 1 první věta a čl. 11 odst. 2 | | | Čl. 66 odst. 1 první pododstavec |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 66 odst. 1 druhý pododstavec |
| | | | Čl. 16 odst. 2 první věta | | | | Čl. 29 úvodní slova |
| | | | Čl. 16 odst. 2 druhá věta | | | | — |
| | | | Čl. 16 odst. 3 první věta | Čl. 11 odst. 1 druhá věta | | | Čl. 66 odst. 2 |
| | | | Čl. 16 odst. 3 druhá věta | | | | — |
| | | | Čl. 16 odst. 3 třetí věta | Čl. 11 odst. 3 | | | Čl. 66 odst. 3 |
| | | | Čl. 16 odst. 4 | | | | — |
| — | — | — | — | — | — | — | Článek 67 |
| — | — | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — | — | Článek 29 |
| | | | Článek 17 | | | Článek 11 | Článek 28 |
| | | | Čl. 18 odst. 1 | | | | — |
| | | | Čl. 18 odst. 2 | | | | Čl. 16 odst. 3 druhý pododstavec |
| | | | Čl. 19 odst. 2 a 3 | | | | — |
| | | | Čl. 20 odst. 1 a 2 | | | | — |
| | | | Čl. 20 odst. 3 | | Článek 18 | Článek 17 | Článek 72 |
| | | | Článek 22 | Článek 16 | Článek 22 | Článek 19 | Článek 74 |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 2 odst. 1 |
| | | | Příloha I úvodní slova odst. 1 | | | | Čl. 2 odst. 2 |
| | | | Příloha I úvodní slova odst. 2 | | | | Příloha I úvodní slova první pododstavec |
| — | — | — | — | — | — | — | Příloha I druhý a třetí pododstavec úvodních slov |
| | | | Příloha I bod 1 | | | | Příloha I bod 1 |
| | | | Příloha I body 2.1 až 2.5 písm. b) | | | | Příloha I body 2.1 až 2.5 písm. b) |
| — | — | — | — | — | — | — | Příloha I bod 2.5 písm. c) |
| | | | Příloha I bod 2.6 | | | | Příloha I bod 2.6 |
| | | | Příloha I bod 3 | | | | Příloha I bod 3 |
| | | | Příloha I body 4.1 až 4.6 | | | | Příloha I body 4.1 až 4.6 |
| — | — | — | — | — | — | — | Příloha I bod 4.7 |
| | | | Příloha I bod 5 úvodní slova | | | | — |
| | | | Příloha I bod 5.1 až 5.3 písm. b) | | | | Příloha I body 5.1 až 5.3 písm. b) |
| — | — | — | — | — | — | — | Příloha I bod 5.3 písm. c) až e) |
| | | | Příloha I bod 5.4 | | | | Příloha I bod 5.4 |
| | | | Příloha I bod 6.1 písm. a) a b) | | | | Příloha I bod 6.1 písm. a) a b) |
| — | — | — | — | — | — | — | Příloha I bod 6.1 písm. c) |
| | | | Příloha I bod 6.2 až 6.4 písm. b) | | | | Příloha I bod 6.2 až 6.4 písm. b) podbod ii) |
| — | — | — | — | — | — | — | Příloha I bod 6.4 písm. b) podbod iii) |
| | | | Příloha I bod 6.4 písm. c) až bod 6.6 písm. c) | | | | Příloha I bod 6.4 písm. c) až bod 6.6 písm. c) |
| — | — | — | — | — | — | — | Příloha I bod 6.6 písm. c) poslední věta |
| | | | Příloha I body 6.7 a 6.8 | | | | Příloha I body 6.7 až 6.8 |
| — | — | — | — | — | — | — | Příloha I body 6.9 a 6.10 |
| | | | Příloha II | | | | — |
| | | | Příloha III | | | | Příloha II |
| — | — | — | — | — | — | — | Příloha II bod 13 |
| | | | Příloha IV úvodní slova | | | | Čl. 3 bod 9 |
| | | | Příloha IV body 1 až 11 | | | | Příloha III |
| | | | Příloha IV bod 12 | | | | — |
| | | | Příloha V bod 1 písm. a) | | | | Příloha IV bod 1 písm. a) |
| — | — | — | — | — | — | — | Příloha IV bod 1 písm. b) |
| | | | Příloha V bod 1 písm. b) až g) | | | | Příloha IV bod 1 písm. c) až h) |
| | | | Příloha V body 2 až 5 | | | | Příloha IV body 2 až 5 |
| | | | | Čl. 2 bod 2 | | | Čl. 51 bod 1 |
| | | | | Čl. 2 bod 3 | | | — |
| | | | | Čl. 2 bod 4 | | | Čl. 57 odst. 1 |
| | | | | Čl. 2 bod 8 | | | Čl. 4 odst. 1 třetí pododstavec |
| | | | | Čl. 2 bod 10 | | | Čl. 51bod 3 |
| | | | | Čl. 2 bod 11 | | | Čl. 51 bod 2 |
| | | | | Čl. 2 bod 12 | | | Čl. 51 bod 4 |
| | | | | Čl. 2 bod 15 | | | Čl. 51 bod 5 |
| | | | | Čl. 2 bod 16 | | | Čl. 3 bod 33 |
| | | | | Čl. 2 bod 17 | | | Čl. 3 bod 34 |
| | | | | Čl. 2 bod 18 | | | Čl. 3 bod 35 |
| | | | | Čl. 2 bod 19 | | | — |
| | | | | Čl. 2 bod 20 | | | Čl. 3 bod 36 |
| | | | | Čl. 2 bod 21 | | | Čl. 51 bod 6 |
| | | | | Čl. 2 bod 22 | | | Čl. 51 bod 7 |
| | | | | Čl. 2 bod 23 | | | Čl. 51 bod 8 |
| | | | | Čl. 2 bod 24 | | | Čl. 51 bod 9 |
| | | | | Čl. 2 bod 25 | | | Čl. 51 bod 10 |
| | | | | Čl. 2 bod 26 | | | Čl. 51 bod 11 |
| | | | | Čl. 2 bod 27 | | | — |
| | | | | Čl. 2 bod 28 | | | Čl. 57 odst. 1 |
| | | | | Čl. 2 bod 29 | | | — |
| | | | | Čl. 2 bod 30 | | | Čl. 51 bod 12 |
| | | | | Čl. 2 bod 31 | | | Příloha VII část 2 první věta Příloha VIII část 3 bod 1 |
| | | | | Čl. 2 bod 32 | | | — |
| | | | | Čl. 2 bod 33 | | | Čl. 51 bod 13 |
| | | | | Čl. 3 bod 2 | | | Čl. 4 odst. 1 druhý pododstavec |
| | | | | Čl. 4 body 1 až 3 | | | Čl. 4 odst. 1 první a druhý pododstavec |
| | | | | Čl. 4 bod 4 | | | Čl. 57 odst. 2 |
| | | | | Čl. 5 odst. 1 | | | Čl. 53 odst. 1 první pododstavec |
| | | | | Čl. 5 odst. 2 | | | Čl. 53 odst. 1 písm. a) a b) |
| | | | | Čl. 5 odst. 3 písm. a) | | | Čl. 53 odst. 2 |
| | | | | Čl. 5 odst. 3 písm. b) | | | Čl. 53 odst. 3 |
| | | | | Čl. 5 odst. 3 třetí pododstavec | | | Čl. 53 odst. 4 |
| | | | | Čl. 5 odst. 4 | | | — |
| | | | | Čl. 5 odst. 5 | | | Čl. 53 odst. 6 |
| | | | | Čl. 5 odst. 6 | | | Článek 52 |
| | | | | Čl. 5 odst. 7 | | | Příloha VII část 4 bod 1 |
| | | | | Čl. 5 odst. 8 první pododstavec | | | Příloha VII část 4 bod 2 |
| | | | | Čl. 5 odst. 8 druhý pododstavec | | | Čl. 53 odst. 5 |
| | | | | Čl. 5 odst. 9 | | | — |
| | | | | Čl. 5 odst. 10 | | | Čl. 53 odst. 7 |
| | | | | Čl. 5 odst. 11, 12 a 13 | | | — |
| | | | | Článek 6 | | | — |
| | | | | Čl. 7 odst. 1 úvodní slova a první, druhá, třetí a čtvrtá odrážka | | | Článek 58 |
| | | | | Čl. 7 odst. 1 druhá část | | | — |
| | | | | Čl. 7 odst. 2 | | | — |
| | | | | Čl. 8 odst. 1 | | | Čl. 8 úvodní slova a bod 1 |
| | | | | Čl. 8 odst. 2 | | | Příloha VII část 6 bod 1 |
| | | | | Čl. 8 odst. 3 | | | Příloha VII část 6 bod 2 |
| | | | | Čl. 8 odst. 4 | | | Příloha VII část 6 bod 3 |
| | | | | Čl. 8 odst. 5 | | | — |
| | | | | Čl. 9 odst. 1 úvodní slova | | | Čl. 56 první pododstavec úvodní slova |
| | | | | Čl. 9 odst. 1 první pododstavec, první, druhá a třetí odrážka | | | Čl. 56 první pododstavec písm. a), b) a c) |
| | | | | Čl. 9 odst. 1 druhý pododstavec | | | Čl. 56 druhý pododstavec |
| | | | | Čl. 9 odst. 1 třetí pododstavec | | | Příloha VII část 8 bod 4 |
| | | | | Čl. 9 odst. 2 | | | Čl. 57 odst. 3 |
| | | | | Čl. 9 odst. 3 | | | Příloha VII část 8 bod 1 |
| | | | | Čl. 9 odst. 4 | | | Příloha VII část 8 bod 2 |
| | | | | Čl. 9 odst. 5 | | | Příloha VII část 8 bod 3 |
| | | | | Článek 10 | Čl. 4 odst. 9 | | Čl. 9 odst. 2 |
| | | | | Čl. 11 odst. 1 třetí až šestá věta | | | — |
| | | | | Čl. 12 odst. 1 druhý pododstavec | | | Čl. 59 odst. 1 první pododstavec |
| | | | | Čl. 12 odst. 1 třetí pododstavec | | | Čl. 59 odst. 1 druhý pododstavec |
| | | | | Čl. 12 odst. 2 | | | Čl. 59 odst. 2 |
| | | | | Čl. 12 odst. 3 | | | Čl. 59 odst. 3 |
| | | | | Čl. 13 odst. 2 a 3 | | | — |
| | | | | Článek 14 | Článek 19 | Článek 16 | Článek 70 |
| | | | | Příloha I první a druhá věta úvodních slov | | | Článek 50 |
| | | | | Příloha I třetí věta úvodních slov a seznam činností | | | Příloha VII část 1 |
| | | | | Příloha IIA část I | | | Příloha VII část 2 |
| | | | | Příloha IIA část 2 | | | Příloha VII část 3 |
| | | | | Příloha IIA část II šestý pododstavec poslední věta | | | — |
| | | | | Příloha IIB bod 1 první a druhá věta | | | Čl. 53 odst. 1 písm. b) |
| | | | | Příloha IIB bod 1 třetí věta | | | Čl. 53 odst. 1 druhý pododstavec |
| | | | | Příloha IIB bod 2 | | | Příloha VII část 5 |
| | | | | Příloha IIB bod 2 druhý pododstavec podbod i) a tabulka | | | — |
| | | | | Příloha III bod 1 | | | — |
| | | | | Příloha III bod 2 | | | Příloha VII část 7 bod 1 |
| | | | | Příloha III bod 3 | | | Příloha VII část 7 bod 2 |
| | | | | Příloha III bod 4 | | | Příloha VII část 7 bod 3 |
| | | | | | Čl. 1 druhý pododstavec | | — |
| | | | | | Čl. 2 odst. 1 | | Čl. 37 odst. 1 první pododstavec |
| | | | | | Čl. 2 odst. 2 úvodní slova | | Čl. 37 odst. 2 úvodní slova |
| | | | | | Čl. 2 odst. 2 písm. a) úvodní slova | | Čl. 37 odst. 2 písm. a) úvodní slova |
| | | | | | Čl. 2 odst. 2 písm. a) body i) až v) | | Čl. 37 odst. 2 písm. a) bod i) |
| | | | | | Čl. 2 odst. 2 písm. a) bod vi) | | Čl. 37 odst. 2 písm. a) bod ii) |
| | | | | | Čl. 2 odst. 2 písm. a) bod vii) | | Čl. 37 odst. 2 písm. a) bod iii) |
| | | | | | Čl. 2 odst. 2 písm. a) bod viii) | | Čl. 37 odst. 2 písm. a) bod iv) |
| | | | | | Čl. 2 odst. 2 písm. b) | | Čl. 37 odst. 2 písm. b) |
| | | | | | Čl. 3 bod 2 první pododstavec | | Čl. 3 bod 26 |
| | | | | | Čl. 3 bod 2 druhý pododstavec | | — |
| | | | | | Čl. 3 bod 3 | | Čl. 3 bod 27 |
| | | | | | Čl. 3 bod 4 první pododstavec | | Čl. 3 bod 28 |
| | | | | | Čl. 3 bod 4 druhý pododstavec | | Čl. 37 odst. 1 druhý pododstavec |
| | | | | | Čl. 3 bod 5 první pododstavec | | Čl. 3 bod 29 |
| | | | | | Čl. 3 bod 5 druhý pododstavec | | Čl. 37 odst. 1 třetí pododstavec |
| | | | | | Čl. 3 bod 5 třetí pododstavec | | Čl. 37 odst. 1 druhý pododstavec |
| | | | | | Čl. 3 bod 6 | | Příloha VI část 1 písm. a) |
| | | | | | Čl. 3 bod 7 | | Čl. 3 bod 30 |
| — | — | — | — | — | — | — | Příloha VI část 1 písm. b) |
| | | | | | Čl. 3 bod 10 | | Čl. 3 bod 31 |
| | | | | | Čl. 3 bod 13 | | Čl. 3 bod 32 |
| | | | | | Čl. 4 odst. 2 | | Článek 38 |
| | | | | | Čl. 4 odst. 4 úvodní slova a písm. a) a b) | | Čl. 39 odst. 1 úvodní slova a písm. a) a b) |
| | | | | | Čl. 4 odst. 4 písm. c) | | Čl. 39 odst. 1 písm. e) |
| | | | | | Čl. 4 odst. 5 | | Čl. 39 odst. 2 |
| | | | | | Čl. 4 odst. 6 | | Čl. 39 odst. 3 |
| | | | | | Čl. 4 odst. 7 | | Čl. 39 odst. 4 |
| | | | | | Čl. 4 odst. 8 | | Článek 48 |
| | | | | | Článek 5 | | Článek 46 |
| | | | | | Čl. 6 odst. 1 první pododstavec | | Čl. 44 odst. 1 |
| | | | | | Čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec a čl. 6 odst. 2 | | Čl. 44 odst. 2 |
| | | | | | Čl. 6 odst. 1 třetí pododstavec | | Čl. 44 odst. 3 první pododstavec |
| | | | | | Čl. 6 odst. 1 čtvrtý pododstavec | | Čl. 44 odst. 3 druhý pododstavec |
| | | | | | Čl. 6 odst. 3 | | Čl. 44 odst. 4 |
| | | | | | Čl. 6 odst. 4 první pododstavec první a druhá věta a čl. 6 odst. 4 druhý pododstavec | | Čl. 45 odst. 1 |
| | | | | | Čl. 6 odst. 4 první pododstavec třetí věta | | Čl. 45 odst. 2 |
| | | | | | Čl. 6 odst. 4 třetí pododstavec | | Čl. 45 odst. 3 druhý pododstavec |
| | | | | | Čl. 6 odst. 4 čtvrtý pododstavec | | Čl. 45 odst. 4 |
| | | | | | Čl. 6 odst. 5 | | Čl. 40 odst. 1 |
| | | | | | Čl. 6 odst. 6 | | Čl. 44 odst. 5 |
| | | | | | Čl. 6 odst. 7 | | Čl. 44 odst. 6 |
| | | | | | Čl. 6 odst. 8 | | Čl. 44 odst. 7 |
| | | | | | Čl. 7 odst. 1 a čl. 7 odst. 2 první pododstavec | | Čl. 40 odst. 2 první pododstavec |
| | | | | | Čl. 7 odst. 2 druhý pododstavec | | Čl. 40 odst. 2 druhý pododstavec |
| | | | | | Čl. 7 odst. 3 a čl. 11 odst. 8 první pododstavec úvodní slova | | Příloha VI část 6 první část bodu 2.7 |
| | | | | | Čl. 7 odst. 4 | | Čl. 40 odst. 2 druhý pododstavec |
| | | | | | Čl. 7 odst. 5 | | — |
| | | | | | Čl. 8 odst. 1 | | Čl. 39 odst. 1 písm. c) |
| | | | | | Čl. 8 odst. 2 | | Čl. 40 odst. 3 |
| | | | | | Čl. 8 odst. 3 | | — |
| | | | | | Čl. 8 odst. 4 první pododstavec | | Čl. 40 odst. 4 první pododstavec |
| | | | | | Čl. 8 odst. 4 druhý pododstavec | | Příloha VI část 6 první část bodu 3.2 |
| | | | | | Čl. 8 odst. 4 třetí pododstavec | | Příloha VI část 6 druhá část bodu 3.2 |
| | | | | | Čl. 8 odst. 4 čtvrtý pododstavec | | — |
| | | | | | Čl. 8 odst. 5 | | Čl. 40 odst. 4 druhý a třetí pododstavec |
| | | | | | Čl. 8 odst. 6 | | Čl. 39 odst. 1 písm. c) a d) |
| | | | | | Čl. 8 odst. 7 | | Čl. 40 odst. 4 |
| | | | | | Čl. 8 odst. 8 | | — |
| | | | | | Čl. 9 první pododstavec | | Čl. 47 odst. 1 |
| | | | | | Čl. 9 druhý pododstavec | | Čl. 47 odst. 2 |
| | | | | | Čl. 9 třetí pododstavec | | Čl. 47 odst. 3 |
| | | | | | Čl. 10 odst. 1 a 2 | | — |
| | | | | | Čl. 10 odst. 3 první věta | | Čl. 42 odst. 2 |
| | | | | | Čl. 10 odst. 3 druhá věta | | — |
| | | | | | Čl. 10 odst. 4 | | Čl. 42 odst. 3 |
| | | | | | Čl. 10 odst. 5 | | Příloha VI část 6 druhá část bodu 1.3 |
| | | | | | Čl. 11 odst. 1 | | Čl. 42 odst. 1 |
| | | | | | Čl. 11 odst. 2 | | Příloha VI část 6 bod 2.1 |
| | | | | | Čl. 11 odst. 3 | | Příloha VI část 6 bod 2.2 |
| | | | | | Čl. 11 odst. 4 | | Příloha VI část 6 bod 2.3 |
| | | | | | Čl. 11 odst. 5 | | Příloha VI část 6 bod 2.4 |
| | | | | | Čl. 11 odst. 6 | | Příloha VI část 6 bod 2.5 |
| | | | | | Čl. 11 odst. 7 první pododstavec první část první věty | | Příloha VI část 6 první část bodu 2.6 |
| | | | | | Čl. 11 odst. 7 první pododstavec druhá část první věty | | Příloha VI část 6 bod 2.6 písm. a) |
| | | | | | Čl. 11 odst. 7 první pododstavec druhá věta | | — |
| | | | | | Čl. 11 odst. 7 druhý pododstavec | | — |
| | | | | | Čl. 11 odst. 7 písm. a) | | Příloha VI část 6 bod 2.6 písm. b) |
| | | | | | Čl. 11 odst. 7 písm. b) a c) | | — |
| | | | | | Čl. 11 odst. 7 písm. d) | | Příloha VI část 6 bod 2.6 písm. c) |
| | | | | | Čl. 11 odst. 7 písm. e) a f) | | — |
| | | | | | Čl. 11 odst. 8 první pododstavec písm. a) a b) | | Příloha VI část 3 bod 1 první a druhý pododstavec |
| | | | | | Čl. 11 odst. 8 písm. c) | | Příloha VI část 6 druhá část bodu 2.7 |
| | | | | | Čl. 11 odst. 8 písm. d) | | Příloha VI část 4 bod 2.1 druhý pododstavec |
| | | | | | Čl. 11 odst. 8 druhý pododstavec | | Příloha VI část 6 třetí část bodu 2.7 |
| | | | | | Čl. 11 odst. 9 | | Čl. 42 odst. 4 |
| | | | | | Čl. 11 odst. 10 písm. a), b) a c) | | Příloha VI část 8 bod 1.1 písm. a), b) a c) |
| | | | | | Čl. 11 odst. 10 písm. d) | | Příloha VI část 8 bod 1.1 písm. d) |
| | | | | | Čl. 11 odst. 11 | | Příloha VI část 8 bod 1.2 |
| | | | | | Čl. 11 odst. 12 | | Příloha VI část 8 bod 1.3 |
| | | | | | Čl. 11 odst. 13 | | Čl. 42 odst. 5 první pododstavec |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 42 odst. 5 druhý pododstavec |
| | | | | | Čl. 11 odst. 14 | | Příloha VI část 6 bod 3.1 |
| | | | | | Čl. 11 odst. 15 | | Čl. 39 odst. 1 písm. e) |
| | | | | | Čl. 11 odst. 16 | | Příloha VI část 8 bod 2 |
| | | | | | Čl. 11 odst. 17 | | Čl. 9 odst. 2 písm. a) |
| | | | | | Čl. 12 odst. 1 | | Čl. 49 odst. 1 |
| | | | | | Čl. 12 odst. 2 první věta | | Čl. 49 odst. 2 |
| | | | | | Čl. 12 odst. 2 druhá věta | | — |
| | | | | | Čl. 12 odst. 2 třetí věta | | Čl. 49 odst. 3 |
| | | | | | Čl. 13 odst. 1 | | Čl. 39 odst. 1 písm. f) |
| | | | | | Čl. 13 odst. 2 | | Článek 41 |
| | | | | | Čl. 13 odst. 3 | | Čl. 40 odst. 5 |
| | | | | | Čl. 13 odst. 4 | | Příloha VI část 3 bod 2 |
| | | | | | Článek 14 | | — |
| | | | | | Článek 15 | | — |
| | | | | | Článek 16 | | — |
| | | | | | Čl. 17 odst. 2 a 3 | | — |
| | | | | | Článek 20 | | — |
| | | | | | Příloha I | | Příloha VI část 2 |
| | | | | | Příloha II první část (bez očíslování) | | Příloha VI část 4 bod 1 |
| | | | | | Příloha II bod 1 úvodní slova | | Příloha VI část 4 bod 2.1 |
| | | | | | Příloha II body 1.1 až 1.2 | | Příloha VI část 4 body 2.2 a 2.3 |
| | | | | | Příloha II bod 1.3 | | — |
| | | | | | Příloha II bod 2.1 | | Příloha VI část 4 bod 3.1 |
| — | — | — | — | — | — | — | Příloha VI část 4 bod 3.2 |
| | | | | | Příloha II bod 2.2 | | Příloha VI část 4 bod 3.3 |
| | | | | | Příloha II bod 3 | | Příloha VI část 4 bod 4 |
| | | | | | Příloha III | | Příloha VI část 6 bod 1 |
| | | | | | Příloha IV tabulka | | Příloha VI část 5 |
| | | | | | Příloha IV poslední věta | | — |
| | | | | | Příloha V písm. a) tabulka | | Příloha VI část 3 bod 1.1 |
| | | | | | Příloha V písm. a) poslední věty | | — |
| | | | | | Příloha V písm. b) tabulka | | Příloha VI část 3 bod 1.2 |
| | | | | | Příloha V písm. b) poslední věta | | — |
| | | | | | Příloha V písm. c) | | Příloha VI část 3 bod 1.3 |
| | | | | | Příloha V písm. d) | | Příloha VI část 3 bod 1.4 |
| | | | | | Příloha V písm. e) | | Příloha VI část 3 bod 1.5 |
| | | | | | Příloha V písm. f) | | Příloha VI část 3 bod 3 |
| | | | | | Příloha VI | | Příloha VI část 7 |
| | | | | | | Článek 1 | Článek 30 |
| | | | | | | Čl. 2 bod 2 | Příloha V část 1 bod 1 a část 2 bod 1 |
| | | | | | | Čl. 2 bod 3 druhá část | Příloha V část 1 bod 1 a část 2 bod 1 |
| — | — | — | — | — | — | — | Příloha V část 1 bod 1 poslední věta |
| | | | | | | Čl. 2 bod 4 | — |
| | | | | | | Čl. 2 bod 6 | Čl. 3 bod 20 |
| | | | | | | Čl. 2 bod 7 první pododstavec | Čl. 3 bod 21 |
| | | | | | | Čl. 2 bod 7 druhý pododstavec a písm. a) až i) | Čl. 30 druhý pododstavec |
| | | | | | | Čl. 2 bod 7 druhý pododstavec písm. j) | — |
| | | | | | | Čl. 2 bod 7 třetí pododstavec | — |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 31 odst. 1 |
| | | | | | | Čl. 2 bod 7 čtvrtý pododstavec | Čl. 31 odst. 2 |
| | | | | | | Čl. 2 bod 8 | Čl. 3 bod 23 |
| | | | | | | Čl. 2 bod 9 | Čl. 31 odst. 2 |
| | | | | | | Čl. 2 bod 10 | — |
| | | | | | | Čl. 2 bod 11 | Čl. 3 bod 22 |
| | | | | | | Čl. 2 bod 12 | Čl. 3 bod 24 |
| | | | | | | Čl. 2 bod 13 | — |
| | | | | | | Článek 3 | — |
| | | | | | | Čl. 4 odst. 1 | — |
| | | | | | | Čl. 4 odst. 2 | Čl. 32 odst. 2 |
| | | | | | | Čl. 4 odst. 3 až 8 | — |
| | | | | | | Čl. 5 bod 1 | Příloha V část 1 bod 2 poslední věta |
| | | | | | | Čl. 5 bod 2 | — |
| | | | | | | Článek 6 | — |
| | | | | | | Čl. 7 odst. 1 | Článek 33 |
| | | | | | | Čl. 7 odst. 2 | Čl. 32 odst. 4 |
| | | | | | | Čl. 7 odst. 3 | Čl. 32 odst. 5 |
| | | | | | | Čl. 8 odst. 1 | Čl. 36 odst. 1 |
| | | | | | | Čl. 8 odst. 2 první část prvního pododstavce | Čl. 36 odst. 2 první část prvního pododstavce |
| | | | | | | Čl. 8 odst. 2 druhá část prvního pododstavce | — |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 36 odst. 2 druhá část prvního pododstavce |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 36 odst. 2 druhý pododstavec |
| | | | | | | Čl. 8 odst. 2 druhý pododstavec | — |
| | | | | | | Čl. 8 odst. 2 písm. a) až d) | — |
| | | | | | | Čl. 8 odst. 3 a 4 | — |
| | | | | | | Článek 9 | Čl. 32 odst. 1 |
| | | | | | | Čl. 10 první pododstavec první věta | Čl. 32 odst. 6 |
| | | | | | | Čl. 10 první pododstavec druhá věta | — |
| | | | | | | Čl. 10 druhý pododstavec | — |
| | | | | | | Článek 12 | Čl. 34 odst. 1 |
| — | — | — | — | — | — | — | Čl. 34 odst. 2, 3 a 4 |
| | | | | | | Článek 13 | Příloha V část 3 třetí část bodu 8 |
| | | | | | | Článek 14 | Příloha V část 4 |
| | | | | | | Článek 15 | — |
| | | | | | | Čl. 18 odst. 2 | — |
| | | | | | | Příloha I | — |
| | | | | | | Příloha II | — |
| | | | | | | Příloha III a IV | Příloha V část 1 bod 2 a část 2 |
| | | | | | | Příloha V část A | Příloha V část 1 bod 3 |
| | | | | | | Příloha V část B | Příloha V část 2 bod 3 |
| | | | | | | Příloha VI část A | Příloha V část 1 body 4 a 5 |
| | | | | | | Příloha VI část B | Příloha V část 2 body 4 a 5 |
| | | | | | | Příloha VII část A | Příloha V část 1 body 6 a 7 |
| | | | | | | Příloha VII část B | Příloha V část 2 body 6 a 7 |
| | | | | | | Příloha VIII část A bod 1 | — |
| | | | | | | Příloha VIII část A bod 2 | Příloha V část 3 první část bodu 1 a body 2, 3 a 5 |
| — | — | — | — | — | — | — | Příloha V část 3 druhá část bodu 1 |
| — | — | — | — | — | — | — | Příloha V část 3 bod 4 |
| | | | | | | Příloha VIII část A bod 3 | — |
| | | | | | | Příloha VIII část A bod 4 | Příloha V část 3 bod 6 |
| | | | | | | Příloha VIII část A bod 5 | Příloha V část 3 body 7 a 8 |
| | | | | | | Příloha VIII část A bod 6 | Příloha V část 3 body 9 a 10 |
| — | — | — | — | — | — | — | Příloha V část 4 |
| | | | | | | Příloha VIII část B | — |
| | | | | | | Příloha VIII část C | — |
| | | | | | | Příloha IX | Příloha IX |
| | | | | | | Příloha X | Příloha X |

Smernice 78/176/EHS

Smernice 82/883/EHS

Smernice 92/112/EHS

Smernice 96/61/ES

Smernice 1999/13/ES

Smernice 2000/76/ES

Smernice 2001/80/ES

Tato smernice

Čl. 1 odst. 1

Článek 1

Článek 1

Článek 1

Článek 1

Čl. 1 první pododstavec

Článek 1

Čl. 1 odst. 2 písm. a)

Čl. 2 bod 2

Čl. 3 bod 2

Čl. 1 odst. 2 písm. b)

Čl. 3 bod 1

Čl. 3 bod 25

Čl. 1 odst. 2 písm. c), d) a e)

—

Článek 2

Článek 61

Článek 3

Čl. 12 body 4 a 5

Článek 4

Článek 4

Čl. 3 úvodní slova a bod 1

Čl. 4 odst. 1

Čl. 4 odst. 1 první pododstavec

—

—

—

—

—

—

—

Článek 5

Článek 5

Čl. 12 body 4 a 5

Článek 6

Čl. 12 body 4 a 5

Čl. 7 odst. 1

Čl. 64 odst. 1 a čl. 64 odst. 2 první pododstavec

Čl. 7 odst. 2 a 3

—

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 64 odst. 2 druhý pododstavec

Čl. 8 odst. 1

Čl. 62 odst. 2

Čl. 8 odst. 2

Čl. 28 odst. 1 druhý pododstavec

Článek 9

—

Článek 10

—

Článek 11

Článek 13

Článek 12

—

Čl. 13 odst. 1

Článek 66

Čl. 13 odst. 2, 3 a 4

—

Článek 14

—

Článek 15

Článek 14

Článek 12

Článek 21

Článek 15

Článek 21

Čl. 18 odst. 1 a 3

Článek 71

Článek 16

Článek 15

Článek 13

Článek 23

Článek 17

Článek 23

Článek 20

Článek 75

Příloha I

—

Příloha IIA úvodní slova a bod 1

—

Příloha IIA bod 2

Příloha VIII část 2

Příloha IIB

—

Článek 2

—

Článek 3

—

Čl. 4 odst. 1 a čl. 4 odst. 2 první pododstavec

Čl. 64 odst. 3

Čl. 4 odst. 2 druhý pododstavec

Příloha VIII část 4

Čl. 4 odst. 3 a 4

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 64 odst. 4

Článek 5

—

Článek 6

—

Článek 7

—

Článek 8

—

Článek 9

—

Článek 10

Článek 69

Čl. 11 odst. 1

Čl. 19 odst. 1

Čl. 13 odst. 1

Čl. 17 odst. 1

Čl. 69 odst. 1

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 69 odst. 2

Čl. 11 odst. 2 a 3

—

Článek 12

—

Článek 13

—

Příloha I

—

Příloha II

Příloha VIII část 4

Příloha III

Příloha VIII část 4

Příloha IV

—

Příloha V

—

Čl. 2 odst. 1 úvodní slova

—

Čl. 2 odst. 1 písm. a) úvodní slova a první odrážka

—

Čl. 2 odst. 1 písm. a) druhá odrážka

Čl. 61 odst. 2

Čl. 2 odst. 1 písm. a) třetí odrážka a čl. 2 odst. 1 písm. b) třetí odrážka

Čl. 61 odst. 4

Čl. 2 odst. 1 písm. a) čtvrtá, pátá, šestá a sedmá odrážka

—

Čl. 2 odst. 1 písm. b) úvodní slova a první, čtvrtá, pátá, šestá a sedmá odrážka

—

Čl. 2 odst. 1 písm. b) druhá odrážka

Čl. 61 odst. 3

Čl. 2 odst. 1 písm. c)

—

Čl. 2 odst. 2

—

Článek 3

Článek 61

Článek 4

Článek 61

Článek 5

—

Čl. 6 první pododstavec úvodní slova

Čl. 62 odst. 1

Čl. 6 první pododstavec písm. a)

Příloha VIII část 1 bod 1

Čl. 6 první pododstavec písm. b)

Příloha VIII část 1 bod 2

Čl. 6 druhý pododstavec

Příloha VIII část 1 bod 3

Článek 7

—

Článek 8

—

Čl. 9 odst. 1 úvodní slova

Čl. 63 odst. 2

Čl. 9 odst. 1 písm. a) úvodní slova

—

Čl. 9 odst. 1 písm. a) bod i)

Příloha VIII část 3 bod 2

Čl. 9 odst. 1 písm. a) bod ii)

Příloha VIII část 3 bod 3 úvodní slova a bod 3 písm. a)

Čl. 9 odst. 1 písm. a) bod iii)

Čl. 63 odst. 1

Čl. 9 odst. 1 písm. a) bod iv)

Příloha VIII část 3 bod 3 písm. b)

Čl. 9 odst. 1 písm. a) bod v)

—

Čl. 9 odst. 1 písm. b)

Příloha VIII část 3 bod 4

Čl. 9 odst. 2 a 3

—

Článek 10

Článek 64

Článek 11

Čl. 12 body 4 a 5

Příloha

—

Čl. 2 úvodní slova

Čl. 3 úvodní slova

Čl. 2 bod 1

Čl. 2 bod 14

Čl. 3 odst. 1

Čl. 2 bod 3

Čl. 2 bod 1

Čl. 3 odst. 3

Čl. 2 bod 4

—

Čl. 2 bod 5

Čl. 2 bod 9

Čl. 3 bod 8

Čl. 2 bod 1

Čl. 3 odst. 4

Čl. 2 bod 6

Čl. 2 bod 13

Čl. 3 bod 9

Čl. 2 bod 3 první část

Čl. 3 odst. 5

Čl. 2 bod 7

Čl. 3 odst. 6

Čl. 2 bod 8

Čl. 2 bod 5

Článek 65

Čl. 2 bod 9 první věta

Čl. 2 bod 7

Čl. 3 bod 12

Čl. 3 odst. 7

Čl. 2 bod 9 druhá věta

Čl. 4 odst. 2 první pododstavec

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 4 odst. 2 druhý pododstavec

Čl. 2 bod 10 písm. a)

—

Čl. 2 bod 10 písm. b) první pododstavec

Čl. 3 bod 8

Čl. 2 bod 10 písm. b) druhý pododstavec

Čl. 21 odst. 3

Čl. 2 bod 11 první pododstavec a první, druhá a třetí odrážka

Čl. 3 bod 9

Čl. 2 bod 11 druhý pododstavec

Čl. 14 odst. 2 a čl. 15 odst. 4

Čl. 2 bod 12

Čl. 2 bod 6

Čl. 3 bod 11

Čl. 2 bod 5

Čl. 3 bod 11

Čl. 2 bod 13

Čl. 3 bod 12

Čl. 2 bod 14

Čl. 3 bod 13

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 3 body 13, 14, 15 16, 17 a 18

Čl. 3 první pododstavec úvodní slova

Čl. 12 úvodní slova

Čl. 3 první pododstavec písm. a)

Čl. 12 body 1 a 2

Čl. 3 první pododstavec písm. b)

Čl. 12 bod 3

Čl. 3 první pododstavec písm. c)

Čl. 12 bod 4 a 5

Čl. 3 první pododstavec písm. d)

Čl. 12 bod 6

Čl. 3 první pododstavec písm. e)

Čl. 12 bod 7

Čl. 3 první pododstavec písm. f)

Čl. 12 bod 8

Čl. 3 druhý pododstavec

—

Čl. 5 odst. 1

Čl. 73 odst. 1 a 2

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 73 odst. 3 a 4

Čl. 5 odst. 2

Čl. 71 odst. 1 druhý pododstavec

Čl. 6 odst. 1 úvodní slova

Čl. 13 odst. 1 úvodní slova

Čl. 6 odst. 1 první pododstavec první odrážka

Čl. 13 odst. 1 písm. a)

Čl. 6 odst. 1 první pododstavec druhá odrážka

Čl. 13 odst. 1 písm. b)

Čl. 6 odst. 1 první pododstavec třetí odrážka

Čl. 13 odst. 1 písm. c)

Čl. 6 odst. 1 první pododstavec čtvrtá odrážka

Čl. 13 odst. 1 písm. d)

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 13 odst. 1 písm. e)

Čl. 6 odst. 1 první pododstavec pátá odrážka

Čl. 13 odst. 1 písm. f)

Čl. 6 odst. 1 první pododstavec šestá odrážka

Čl. 13 odst. 1 písm. g)

Čl. 6 odst. 1 první pododstavec sedmá odrážka

Čl. 13 odst. 1 písm. h)

Čl. 6 odst. 1 první pododstavec osmá odrážka

Čl. 13 odst. 1 písm. i)

Čl. 6 odst. 1 první pododstavec devátá odrážka

Čl. 13 odst. 1 písm. j)

Čl. 6 odst. 1 první pododstavec desátá odrážka

Čl. 13 odst. 1 písm. k)

Čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec

Čl. 13 odst. 1 druhý pododstavec

Čl. 6 odst. 2

Čl. 13 odst. 2

—

—

—

—

—

—

—

Článek 14

Článek 7

Čl. 6 odst. 2

Čl. 8 první pododstavec

Čl. 4 odst. 3

Čl. 6 odst. 1

Čl. 8 druhý pododstavec

—

Čl. 9 odst. 1 první část věty

Čl. 15 odst. 1 první pododstavec

Čl. 9 odst. 1 druhá část věty

—

Čl. 9 odst. 2

Čl. 6 odst. 3

Čl. 9 odst. 3 první pododstavec první a druhá věta

Čl. 15 odst. 1 druhý pododstavec úvodní slova a písm. a) a b)

Čl. 9 odst. 3 první pododstavec třetí věta

Čl. 15 odst. 2

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 15 odst. 3, 4 a 5

Čl. 9 odst. 3 druhý pododstavec

—

Čl. 9 odst. 3 třetí pododstavec

Article 10(1)

Čl. 9 odst. 3 čtvrtý pododstavec

Čl. 10 odst. 2

Čl. 9 odst. 3 pátý pododstavec

Čl. 10 odst. 3

Čl. 9 odst. 3 šestý pododstavec

Čl. 10 odst. 4

Čl. 9 odst. 4 první část první věty

Čl. 16 odst. 2 první pododstavec

Čl. 9 odst. 4 druhá část první věty

Čl. 16 odst. 3 první pododstavec

Čl. 9 odst. 4 druhá věta

Čl. 15 odst. 1 druhý pododstavec písm. f)

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 16 odst. 2 druhý pododstavec

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 16 odst. 3 druhý pododstavec a odst. 4 a 5

—

—

—

—

—

—

—

Článek 17

Čl. 9 odst. 5 první pododstavec

Čl. 15 odst. 1 druhý pododstavec písm. c)

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 15 odst. 1 druhý pododstavec písm. d)

Čl. 9 odst. 5 druhý pododstavec

—

Čl. 9 odst. 6 první pododstavec

Čl. 15 odst. 1 druhý pododstavec písm. e)

Čl. 9 odst. 6 druhý pododstavec

—

Čl. 9 odst. 7

—

Čl. 9 odst. 8

Článek 7 a čl. 18 odst. 1

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 18 odst. 2, 3 a 4

Článek 10

Článek 19

Článek 11

Článek 20

Čl. 12 odst. 1

Čl. 21 odst. 1

Čl. 12 odst. 2 první věta

Čl. 21 odst. 2 první pododstavec

Čl. 12 odst. 2 druhá věta

Čl. 21 odst. 2 druhý pododstavec

Čl. 12 odst. 2 třetí věta

—

Čl. 13 odst. 1

Čl. 22 odst. 1

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 22 odst. 2 a 3

Čl. 13 odst. 2 úvodní slova

Čl. 22 odst. 4 úvodní slova

Čl. 13 odst. 2 první odrážka

Čl. 22 odst. 4 písm. a)

Čl. 13 odst. 2 druhá odrážka

Čl. 22 odst. 4 písm. b)

Čl. 13 odst. 2 třetí odrážka

Čl. 22 odst. 4 písm. c)

Čl. 13 odst. 2 čtvrtá odrážka

—

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 22 odst. 4 písm. d)

—

—

—

—

—

—

—

Článek 23

—

—

—

—

—

—

—

Článek 24

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 25 odst. 1 první a druhý pododstavec

Čl. 14 úvodní slova

Čl. 9 odst. 1 první část věty a čl. 25 odst. 1 třetí pododstavec úvodní slova

Čl. 14 první odrážka

Čl. 9 odst. 1 druhá část věty

Čl. 14 druhá odrážka

Čl. 8 bod 2 a čl. 15 odst. 1 písm. c)

Čl. 14 třetí odrážka

Čl. 25 odst. 1 třetí pododstavec

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 25 odst. 2 až 7

Čl. 15 odst. 1 úvodní slova a první a druhá odrážka

Čl. 12 odst. 1 první pododstavec

Čl. 26 odst. 1 první pododstavec a písm. a) a b)

Čl. 15 odst. 1 třetí odrážka

Čl. 26 odst. 1 první pododstavec písm. c)

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 26 odst. 1 první pododstavec písm. d)

Čl. 15 odst. 1 druhý pododstavec

Čl. 26 odst. 1 druhý pododstavec

—

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 15 odst. 2

Čl. 26 odst. 2 písm. h)

Čl. 15 odst. 4

Čl. 26 odst. 3

Čl. 15 odst. 5

Čl. 26 odst. 2 úvodní slova a písm. a) a b)

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 26 odst. 2 písm. c) až g)

Čl. 15a první pododstavec

Čl. 27 odst. 1

Čl. 15a druhý pododstavec

Čl. 27 odst. 2

Čl. 15a třetí pododstavec

Čl. 27 odst. 3

Čl. 15a čtvrtý a pátý pododstavec

Čl. 27 odst. 4

Čl. 15a šestý pododstavec

Čl. 27 odst. 5

Čl. 16 odst. 1

Čl. 11 odst. 1 první věta a čl. 11 odst. 2

Čl. 66 odst. 1 první pododstavec

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 66 odst. 1 druhý pododstavec

Čl. 16 odst. 2 první věta

Čl. 29 úvodní slova

Čl. 16 odst. 2 druhá věta

—

Čl. 16 odst. 3 první věta

Čl. 11 odst. 1 druhá věta

Čl. 66 odst. 2

Čl. 16 odst. 3 druhá věta

—

Čl. 16 odst. 3 třetí věta

Čl. 11 odst. 3

Čl. 66 odst. 3

Čl. 16 odst. 4

—

—

—

—

—

—

—

—

Článek 67

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Článek 29

Článek 17

Článek 11

Článek 28

Čl. 18 odst. 1

—

Čl. 18 odst. 2

Čl. 16 odst. 3 druhý pododstavec

Čl. 19 odst. 2 a 3

—

Čl. 20 odst. 1 a 2

—

Čl. 20 odst. 3

Článek 18

Článek 17

Článek 72

Článek 22

Článek 16

Článek 22

Článek 19

Článek 74

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 2 odst. 1

Příloha I úvodní slova odst. 1

Čl. 2 odst. 2

Příloha I úvodní slova odst. 2

Příloha I úvodní slova první pododstavec

—

—

—

—

—

—

—

Příloha I druhý a třetí pododstavec úvodních slov

Příloha I bod 1

Příloha I bod 1

Příloha I body 2.1 až 2.5 písm. b)

Příloha I body 2.1 až 2.5 písm. b)

—

—

—

—

—

—

—

Příloha I bod 2.5 písm. c)

Příloha I bod 2.6

Příloha I bod 2.6

Příloha I bod 3

Příloha I bod 3

Příloha I body 4.1 až 4.6

Příloha I body 4.1 až 4.6

—

—

—

—

—

—

—

Příloha I bod 4.7

Příloha I bod 5 úvodní slova

—

Příloha I bod 5.1 až 5.3 písm. b)

Příloha I body 5.1 až 5.3 písm. b)

—

—

—

—

—

—

—

Příloha I bod 5.3 písm. c) až e)

Příloha I bod 5.4

Příloha I bod 5.4

Příloha I bod 6.1 písm. a) a b)

Příloha I bod 6.1 písm. a) a b)

—

—

—

—

—

—

—

Příloha I bod 6.1 písm. c)

Příloha I bod 6.2 až 6.4 písm. b)

Příloha I bod 6.2 až 6.4 písm. b) podbod ii)

—

—

—

—

—

—

—

Příloha I bod 6.4 písm. b) podbod iii)

Příloha I bod 6.4 písm. c) až bod 6.6 písm. c)

Příloha I bod 6.4 písm. c) až bod 6.6 písm. c)

—

—

—

—

—

—

—

Příloha I bod 6.6 písm. c) poslední věta

Příloha I body 6.7 a 6.8

Příloha I body 6.7 až 6.8

—

—

—

—

—

—

—

Příloha I body 6.9 a 6.10

Příloha II

—

Příloha III

Příloha II

—

—

—

—

—

—

—

Příloha II bod 13

Příloha IV úvodní slova

Čl. 3 bod 9

Příloha IV body 1 až 11

Příloha III

Příloha IV bod 12

—

Příloha V bod 1 písm. a)

Příloha IV bod 1 písm. a)

—

—

—

—

—

—

—

Příloha IV bod 1 písm. b)

Příloha V bod 1 písm. b) až g)

Příloha IV bod 1 písm. c) až h)

Příloha V body 2 až 5

Příloha IV body 2 až 5

Čl. 2 bod 2

Čl. 51 bod 1

Čl. 2 bod 3

—

Čl. 2 bod 4

Čl. 57 odst. 1

Čl. 2 bod 8

Čl. 4 odst. 1 třetí pododstavec

Čl. 2 bod 10

Čl. 51bod 3

Čl. 2 bod 11

Čl. 51 bod 2

Čl. 2 bod 12

Čl. 51 bod 4

Čl. 2 bod 15

Čl. 51 bod 5

Čl. 2 bod 16

Čl. 3 bod 33

Čl. 2 bod 17

Čl. 3 bod 34

Čl. 2 bod 18

Čl. 3 bod 35

Čl. 2 bod 19

—

Čl. 2 bod 20

Čl. 3 bod 36

Čl. 2 bod 21

Čl. 51 bod 6

Čl. 2 bod 22

Čl. 51 bod 7

Čl. 2 bod 23

Čl. 51 bod 8

Čl. 2 bod 24

Čl. 51 bod 9

Čl. 2 bod 25

Čl. 51 bod 10

Čl. 2 bod 26

Čl. 51 bod 11

Čl. 2 bod 27

—

Čl. 2 bod 28

Čl. 57 odst. 1

Čl. 2 bod 29

—

Čl. 2 bod 30

Čl. 51 bod 12

Čl. 2 bod 31

Příloha VII část 2 první věta Příloha VIII část 3 bod 1

Čl. 2 bod 32

—

Čl. 2 bod 33

Čl. 51 bod 13

Čl. 3 bod 2

Čl. 4 odst. 1 druhý pododstavec

Čl. 4 body 1 až 3

Čl. 4 odst. 1 první a druhý pododstavec

Čl. 4 bod 4

Čl. 57 odst. 2

Čl. 5 odst. 1

Čl. 53 odst. 1 první pododstavec

Čl. 5 odst. 2

Čl. 53 odst. 1 písm. a) a b)

Čl. 5 odst. 3 písm. a)

Čl. 53 odst. 2

Čl. 5 odst. 3 písm. b)

Čl. 53 odst. 3

Čl. 5 odst. 3 třetí pododstavec

Čl. 53 odst. 4

Čl. 5 odst. 4

—

Čl. 5 odst. 5

Čl. 53 odst. 6

Čl. 5 odst. 6

Článek 52

Čl. 5 odst. 7

Příloha VII část 4 bod 1

Čl. 5 odst. 8 první pododstavec

Příloha VII část 4 bod 2

Čl. 5 odst. 8 druhý pododstavec

Čl. 53 odst. 5

Čl. 5 odst. 9

—

Čl. 5 odst. 10

Čl. 53 odst. 7

Čl. 5 odst. 11, 12 a 13

—

Článek 6

—

Čl. 7 odst. 1 úvodní slova a první, druhá, třetí a čtvrtá odrážka

Článek 58

Čl. 7 odst. 1 druhá část

—

Čl. 7 odst. 2

—

Čl. 8 odst. 1

Čl. 8 úvodní slova a bod 1

Čl. 8 odst. 2

Příloha VII část 6 bod 1

Čl. 8 odst. 3

Příloha VII část 6 bod 2

Čl. 8 odst. 4

Příloha VII část 6 bod 3

Čl. 8 odst. 5

—

Čl. 9 odst. 1 úvodní slova

Čl. 56 první pododstavec úvodní slova

Čl. 9 odst. 1 první pododstavec, první, druhá a třetí odrážka

Čl. 56 první pododstavec písm. a), b) a c)

Čl. 9 odst. 1 druhý pododstavec

Čl. 56 druhý pododstavec

Čl. 9 odst. 1 třetí pododstavec

Příloha VII část 8 bod 4

Čl. 9 odst. 2

Čl. 57 odst. 3

Čl. 9 odst. 3

Příloha VII část 8 bod 1

Čl. 9 odst. 4

Příloha VII část 8 bod 2

Čl. 9 odst. 5

Příloha VII část 8 bod 3

Článek 10

Čl. 4 odst. 9

Čl. 9 odst. 2

Čl. 11 odst. 1 třetí až šestá věta

—

Čl. 12 odst. 1 druhý pododstavec

Čl. 59 odst. 1 první pododstavec

Čl. 12 odst. 1 třetí pododstavec

Čl. 59 odst. 1 druhý pododstavec

Čl. 12 odst. 2

Čl. 59 odst. 2

Čl. 12 odst. 3

Čl. 59 odst. 3

Čl. 13 odst. 2 a 3

—

Článek 14

Článek 19

Článek 16

Článek 70

Příloha I první a druhá věta úvodních slov

Článek 50

Příloha I třetí věta úvodních slov a seznam činností

Příloha VII část 1

Příloha IIA část I

Příloha VII část 2

Příloha IIA část 2

Příloha VII část 3

Příloha IIA část II šestý pododstavec poslední věta

—

Příloha IIB bod 1 první a druhá věta

Čl. 53 odst. 1 písm. b)

Příloha IIB bod 1 třetí věta

Čl. 53 odst. 1 druhý pododstavec

Příloha IIB bod 2

Příloha VII část 5

Příloha IIB bod 2 druhý pododstavec podbod i) a tabulka

—

Příloha III bod 1

—

Příloha III bod 2

Příloha VII část 7 bod 1

Příloha III bod 3

Příloha VII část 7 bod 2

Příloha III bod 4

Příloha VII část 7 bod 3

Čl. 1 druhý pododstavec

—

Čl. 2 odst. 1

Čl. 37 odst. 1 první pododstavec

Čl. 2 odst. 2 úvodní slova

Čl. 37 odst. 2 úvodní slova

Čl. 2 odst. 2 písm. a) úvodní slova

Čl. 37 odst. 2 písm. a) úvodní slova

Čl. 2 odst. 2 písm. a) body i) až v)

Čl. 37 odst. 2 písm. a) bod i)

Čl. 2 odst. 2 písm. a) bod vi)

Čl. 37 odst. 2 písm. a) bod ii)

Čl. 2 odst. 2 písm. a) bod vii)

Čl. 37 odst. 2 písm. a) bod iii)

Čl. 2 odst. 2 písm. a) bod viii)

Čl. 37 odst. 2 písm. a) bod iv)

Čl. 2 odst. 2 písm. b)

Čl. 37 odst. 2 písm. b)

Čl. 3 bod 2 první pododstavec

Čl. 3 bod 26

Čl. 3 bod 2 druhý pododstavec

—

Čl. 3 bod 3

Čl. 3 bod 27

Čl. 3 bod 4 první pododstavec

Čl. 3 bod 28

Čl. 3 bod 4 druhý pododstavec

Čl. 37 odst. 1 druhý pododstavec

Čl. 3 bod 5 první pododstavec

Čl. 3 bod 29

Čl. 3 bod 5 druhý pododstavec

Čl. 37 odst. 1 třetí pododstavec

Čl. 3 bod 5 třetí pododstavec

Čl. 37 odst. 1 druhý pododstavec

Čl. 3 bod 6

Příloha VI část 1 písm. a)

Čl. 3 bod 7

Čl. 3 bod 30

—

—

—

—

—

—

—

Příloha VI část 1 písm. b)

Čl. 3 bod 10

Čl. 3 bod 31

Čl. 3 bod 13

Čl. 3 bod 32

Čl. 4 odst. 2

Článek 38

Čl. 4 odst. 4 úvodní slova a písm. a) a b)

Čl. 39 odst. 1 úvodní slova a písm. a) a b)

Čl. 4 odst. 4 písm. c)

Čl. 39 odst. 1 písm. e)

Čl. 4 odst. 5

Čl. 39 odst. 2

Čl. 4 odst. 6

Čl. 39 odst. 3

Čl. 4 odst. 7

Čl. 39 odst. 4

Čl. 4 odst. 8

Článek 48

Článek 5

Článek 46

Čl. 6 odst. 1 první pododstavec

Čl. 44 odst. 1

Čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec a čl. 6 odst. 2

Čl. 44 odst. 2

Čl. 6 odst. 1 třetí pododstavec

Čl. 44 odst. 3 první pododstavec

Čl. 6 odst. 1 čtvrtý pododstavec

Čl. 44 odst. 3 druhý pododstavec

Čl. 6 odst. 3

Čl. 44 odst. 4

Čl. 6 odst. 4 první pododstavec první a druhá věta a čl. 6 odst. 4 druhý pododstavec

Čl. 45 odst. 1

Čl. 6 odst. 4 první pododstavec třetí věta

Čl. 45 odst. 2

Čl. 6 odst. 4 třetí pododstavec

Čl. 45 odst. 3 druhý pododstavec

Čl. 6 odst. 4 čtvrtý pododstavec

Čl. 45 odst. 4

Čl. 6 odst. 5

Čl. 40 odst. 1

Čl. 6 odst. 6

Čl. 44 odst. 5

Čl. 6 odst. 7

Čl. 44 odst. 6

Čl. 6 odst. 8

Čl. 44 odst. 7

Čl. 7 odst. 1 a čl. 7 odst. 2 první pododstavec

Čl. 40 odst. 2 první pododstavec

Čl. 7 odst. 2 druhý pododstavec

Čl. 40 odst. 2 druhý pododstavec

Čl. 7 odst. 3 a čl. 11 odst. 8 první pododstavec úvodní slova

Příloha VI část 6 první část bodu 2.7

Čl. 7 odst. 4

Čl. 40 odst. 2 druhý pododstavec

Čl. 7 odst. 5

—

Čl. 8 odst. 1

Čl. 39 odst. 1 písm. c)

Čl. 8 odst. 2

Čl. 40 odst. 3

Čl. 8 odst. 3

—

Čl. 8 odst. 4 první pododstavec

Čl. 40 odst. 4 první pododstavec

Čl. 8 odst. 4 druhý pododstavec

Příloha VI část 6 první část bodu 3.2

Čl. 8 odst. 4 třetí pododstavec

Příloha VI část 6 druhá část bodu 3.2

Čl. 8 odst. 4 čtvrtý pododstavec

—

Čl. 8 odst. 5

Čl. 40 odst. 4 druhý a třetí pododstavec

Čl. 8 odst. 6

Čl. 39 odst. 1 písm. c) a d)

Čl. 8 odst. 7

Čl. 40 odst. 4

Čl. 8 odst. 8

—

Čl. 9 první pododstavec

Čl. 47 odst. 1

Čl. 9 druhý pododstavec

Čl. 47 odst. 2

Čl. 9 třetí pododstavec

Čl. 47 odst. 3

Čl. 10 odst. 1 a 2

—

Čl. 10 odst. 3 první věta

Čl. 42 odst. 2

Čl. 10 odst. 3 druhá věta

—

Čl. 10 odst. 4

Čl. 42 odst. 3

Čl. 10 odst. 5

Příloha VI část 6 druhá část bodu 1.3

Čl. 11 odst. 1

Čl. 42 odst. 1

Čl. 11 odst. 2

Příloha VI část 6 bod 2.1

Čl. 11 odst. 3

Příloha VI část 6 bod 2.2

Čl. 11 odst. 4

Příloha VI část 6 bod 2.3

Čl. 11 odst. 5

Příloha VI část 6 bod 2.4

Čl. 11 odst. 6

Příloha VI část 6 bod 2.5

Čl. 11 odst. 7 první pododstavec první část první věty

Příloha VI část 6 první část bodu 2.6

Čl. 11 odst. 7 první pododstavec druhá část první věty

Příloha VI část 6 bod 2.6 písm. a)

Čl. 11 odst. 7 první pododstavec druhá věta

—

Čl. 11 odst. 7 druhý pododstavec

—

Čl. 11 odst. 7 písm. a)

Příloha VI část 6 bod 2.6 písm. b)

Čl. 11 odst. 7 písm. b) a c)

—

Čl. 11 odst. 7 písm. d)

Příloha VI část 6 bod 2.6 písm. c)

Čl. 11 odst. 7 písm. e) a f)

—

Čl. 11 odst. 8 první pododstavec písm. a) a b)

Příloha VI část 3 bod 1 první a druhý pododstavec

Čl. 11 odst. 8 písm. c)

Příloha VI část 6 druhá část bodu 2.7

Čl. 11 odst. 8 písm. d)

Příloha VI část 4 bod 2.1 druhý pododstavec

Čl. 11 odst. 8 druhý pododstavec

Příloha VI část 6 třetí část bodu 2.7

Čl. 11 odst. 9

Čl. 42 odst. 4

Čl. 11 odst. 10 písm. a), b) a c)

Příloha VI část 8 bod 1.1 písm. a), b) a c)

Čl. 11 odst. 10 písm. d)

Příloha VI část 8 bod 1.1 písm. d)

Čl. 11 odst. 11

Příloha VI část 8 bod 1.2

Čl. 11 odst. 12

Příloha VI část 8 bod 1.3

Čl. 11 odst. 13

Čl. 42 odst. 5 první pododstavec

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 42 odst. 5 druhý pododstavec

Čl. 11 odst. 14

Příloha VI část 6 bod 3.1

Čl. 11 odst. 15

Čl. 39 odst. 1 písm. e)

Čl. 11 odst. 16

Příloha VI část 8 bod 2

Čl. 11 odst. 17

Čl. 9 odst. 2 písm. a)

Čl. 12 odst. 1

Čl. 49 odst. 1

Čl. 12 odst. 2 první věta

Čl. 49 odst. 2

Čl. 12 odst. 2 druhá věta

—

Čl. 12 odst. 2 třetí věta

Čl. 49 odst. 3

Čl. 13 odst. 1

Čl. 39 odst. 1 písm. f)

Čl. 13 odst. 2

Článek 41

Čl. 13 odst. 3

Čl. 40 odst. 5

Čl. 13 odst. 4

Příloha VI část 3 bod 2

Článek 14

—

Článek 15

—

Článek 16

—

Čl. 17 odst. 2 a 3

—

Článek 20

—

Příloha I

Příloha VI část 2

Příloha II první část (bez očíslování)

Příloha VI část 4 bod 1

Příloha II bod 1 úvodní slova

Příloha VI část 4 bod 2.1

Příloha II body 1.1 až 1.2

Příloha VI část 4 body 2.2 a 2.3

Příloha II bod 1.3

—

Příloha II bod 2.1

Příloha VI část 4 bod 3.1

—

—

—

—

—

—

—

Příloha VI část 4 bod 3.2

Příloha II bod 2.2

Příloha VI část 4 bod 3.3

Příloha II bod 3

Příloha VI část 4 bod 4

Příloha III

Příloha VI část 6 bod 1

Příloha IV tabulka

Příloha VI část 5

Příloha IV poslední věta

—

Příloha V písm. a) tabulka

Příloha VI část 3 bod 1.1

Příloha V písm. a) poslední věty

—

Příloha V písm. b) tabulka

Příloha VI část 3 bod 1.2

Příloha V písm. b) poslední věta

—

Příloha V písm. c)

Příloha VI část 3 bod 1.3

Příloha V písm. d)

Příloha VI část 3 bod 1.4

Příloha V písm. e)

Příloha VI část 3 bod 1.5

Příloha V písm. f)

Příloha VI část 3 bod 3

Příloha VI

Příloha VI část 7

Článek 1

Článek 30

Čl. 2 bod 2

Příloha V část 1 bod 1 a část 2 bod 1

Čl. 2 bod 3 druhá část

Příloha V část 1 bod 1 a část 2 bod 1

—

—

—

—

—

—

—

Příloha V část 1 bod 1 poslední věta

Čl. 2 bod 4

—

Čl. 2 bod 6

Čl. 3 bod 20

Čl. 2 bod 7 první pododstavec

Čl. 3 bod 21

Čl. 2 bod 7 druhý pododstavec a písm. a) až i)

Čl. 30 druhý pododstavec

Čl. 2 bod 7 druhý pododstavec písm. j)

—

Čl. 2 bod 7 třetí pododstavec

—

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 31 odst. 1

Čl. 2 bod 7 čtvrtý pododstavec

Čl. 31 odst. 2

Čl. 2 bod 8

Čl. 3 bod 23

Čl. 2 bod 9

Čl. 31 odst. 2

Čl. 2 bod 10

—

Čl. 2 bod 11

Čl. 3 bod 22

Čl. 2 bod 12

Čl. 3 bod 24

Čl. 2 bod 13

—

Článek 3

—

Čl. 4 odst. 1

—

Čl. 4 odst. 2

Čl. 32 odst. 2

Čl. 4 odst. 3 až 8

—

Čl. 5 bod 1

Příloha V část 1 bod 2 poslední věta

Čl. 5 bod 2

—

Článek 6

—

Čl. 7 odst. 1

Článek 33

Čl. 7 odst. 2

Čl. 32 odst. 4

Čl. 7 odst. 3

Čl. 32 odst. 5

Čl. 8 odst. 1

Čl. 36 odst. 1

Čl. 8 odst. 2 první část prvního pododstavce

Čl. 36 odst. 2 první část prvního pododstavce

Čl. 8 odst. 2 druhá část prvního pododstavce

—

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 36 odst. 2 druhá část prvního pododstavce

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 36 odst. 2 druhý pododstavec

Čl. 8 odst. 2 druhý pododstavec

—

Čl. 8 odst. 2 písm. a) až d)

—

Čl. 8 odst. 3 a 4

—

Článek 9

Čl. 32 odst. 1

Čl. 10 první pododstavec první věta

Čl. 32 odst. 6

Čl. 10 první pododstavec druhá věta

—

Čl. 10 druhý pododstavec

—

Článek 12

Čl. 34 odst. 1

—

—

—

—

—

—

—

Čl. 34 odst. 2, 3 a 4

Článek 13

Příloha V část 3 třetí část bodu 8

Článek 14

Příloha V část 4

Článek 15

—

Čl. 18 odst. 2

—

Příloha I

—

Příloha II

—

Příloha III a IV

Příloha V část 1 bod 2 a část 2

Příloha V část A

Příloha V část 1 bod 3

Příloha V část B

Příloha V část 2 bod 3

Příloha VI část A

Příloha V část 1 body 4 a 5

Příloha VI část B

Příloha V část 2 body 4 a 5

Příloha VII část A

Příloha V část 1 body 6 a 7

Příloha VII část B

Příloha V část 2 body 6 a 7

Příloha VIII část A bod 1

—

Příloha VIII část A bod 2

Příloha V část 3 první část bodu 1 a body 2, 3 a 5

—

—

—

—

—

—

—

Příloha V část 3 druhá část bodu 1

—

—

—

—

—

—

—

Příloha V část 3 bod 4

Příloha VIII část A bod 3

—

Příloha VIII část A bod 4

Příloha V část 3 bod 6

Příloha VIII část A bod 5

Příloha V část 3 body 7 a 8

Příloha VIII část A bod 6

Příloha V část 3 body 9 a 10

—

—

—

—

—

—

—

Příloha V část 4

Příloha VIII část B

—

Příloha VIII část C

—

Příloha IX

Příloha IX

Příloha X

Příloha X

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/300 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/300

---

Úterý 10. března 2009Statut evropské soukromé společnosti *

P6_TA(2009)0094

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o návrhu nařízení Rady o statutu evropské soukromé společnosti (KOM(2008)0396 – C6-0283/2008 – 2008/0130(CNS))

2010/C 87 E/46

(Postup konzultace)

Evropský parlament,

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2008)0396),

s ohledem na článek 308 Smlouvy o ES, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C6-0283/2008),

s ohledem na článek 51 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti a na stanoviska Hospodářského a měnového výboru a Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A6-0044/2009),

| 1. | schvaluje pozměněný návrh Komise; |
| --- | --- |

1.

schvaluje pozměněný návrh Komise;

| 2. | vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES změnila odpovídajícím způsobem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES změnila odpovídajícím způsobem;

| 3. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 4. | vyzývá k zahájení dohodovacího řízení podle společného prohlášení ze dne 4. března 1975, bude-li mít Rada v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

4.

vyzývá k zahájení dohodovacího řízení podle společného prohlášení ze dne 4. března 1975, bude-li mít Rada v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 5. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise; |
| --- | --- |

5.

vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise;

| 6. | pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě a Komisi. |
| --- | --- |

6.

pověřuje svého předsedu, aby postoj Parlamentu předal Radě a Komisi.

| TEXT NAVRŽENÝ KOMISÍ | POZMĚŇOVACÍ NÁVRH |
| --- | --- |
| Pozměňovací návrh 1 |
| Návrh nařízení


  Bod odůvodnění 2 a (nový) |
| | (2a) | Stávající formy společností Společenství mají přeshraniční prvek. Tento přeshraniční prvek by neměl být překážkou pro založení evropské soukromé společnosti (SPE). Komise a členské státy by měly, v průběhu dvou let po zápisu do rejstříku, zpětně kontrolovat, zda SPE má požadovaný přeshraniční prvek. |

TEXT NAVRŽENÝ KOMISÍ

POZMĚŇOVACÍ NÁVRH

Pozměňovací návrh 1

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 2 a (nový)

(2a)

Stávající formy společností Společenství mají přeshraniční prvek. Tento přeshraniční prvek by neměl být překážkou pro založení evropské soukromé společnosti (SPE). Komise a členské státy by měly, v průběhu dvou let po zápisu do rejstříku, zpětně kontrolovat, zda SPE má požadovaný přeshraniční prvek.

Pozměňovací návrh 2

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 3

| (3) | Jelikož soukromá společnost (dále jen „SPE“), kterou lze vytvářet v celém Společenství, je určena pro malé podniky, měla by být stanovena právní forma, která je v celém Společenství co nejjednotnější, a co nejvíce věcí by mělo být přenecháno smluvní volnosti společníků, zatímco je zajištěna vysoká úroveň právní jistoty pro společníky, věřitele, zaměstnance a třetí osoby obecně. Vzhledem k tomu, že společníkům má být ponechán vysoký stupeň pružnosti a volnosti při organizaci vnitřních záležitostí SPE, soukromá povaha společnosti by se měla rovněž odrážet ve skutečnosti, že její obchodní podíly nesmějí být veřejně nabízeny ani obchodovány na kapitálových trzích, včetně přijetí k obchodování či kotování na regulovaných trzích. |
| --- | --- |

(3)

Jelikož soukromá společnost (dále jen „SPE“), kterou lze vytvářet v celém Společenství, je určena pro malé podniky, měla by být stanovena právní forma, která je v celém Společenství co nejjednotnější, a co nejvíce věcí by mělo být přenecháno smluvní volnosti společníků, zatímco je zajištěna vysoká úroveň právní jistoty pro společníky, věřitele, zaměstnance a třetí osoby obecně. Vzhledem k tomu, že společníkům má být ponechán vysoký stupeň pružnosti a volnosti při organizaci vnitřních záležitostí SPE, soukromá povaha společnosti by se měla rovněž odrážet ve skutečnosti, že její obchodní podíly nesmějí být veřejně nabízeny ani obchodovány na kapitálových trzích, včetně přijetí k obchodování či kotování na regulovaných trzích.

| (3) | Udržitelný a stálý růst vnitřního trhu vyžaduje komplexní rámec právních předpisů v oblasti obchodního práva přizpůsobených potřebám malých a středních podniků.
  Jelikož evropská soukromá společnost, kterou lze vytvářet v celém Společenství, je určena pro malé podniky, měla by být stanovena právní forma, která je v celém Společenství co nejjednotnější, a co nejvíce věcí by mělo být přenecháno smluvní volnosti společníků, zatímco je zajištěna vysoká úroveň právní jistoty pro společníky, věřitele, zaměstnance a třetí osoby obecně. Vzhledem k tomu, že společníkům má být ponechán vysoký stupeň pružnosti a volnosti při organizaci vnitřních záležitostí SPE, soukromá povaha společnosti by se měla rovněž odrážet ve skutečnosti, že její obchodní podíly nesmějí být veřejně nabízeny ani obchodovány na kapitálových trzích, včetně přijetí k obchodování či kotování na regulovaných trzích. |
| --- | --- |

(3)

Udržitelný a stálý růst vnitřního trhu vyžaduje komplexní rámec právních předpisů v oblasti obchodního práva přizpůsobených potřebám malých a středních podniků.
  Jelikož evropská soukromá společnost, kterou lze vytvářet v celém Společenství, je určena pro malé podniky, měla by být stanovena právní forma, která je v celém Společenství co nejjednotnější, a co nejvíce věcí by mělo být přenecháno smluvní volnosti společníků, zatímco je zajištěna vysoká úroveň právní jistoty pro společníky, věřitele, zaměstnance a třetí osoby obecně. Vzhledem k tomu, že společníkům má být ponechán vysoký stupeň pružnosti a volnosti při organizaci vnitřních záležitostí SPE, soukromá povaha společnosti by se měla rovněž odrážet ve skutečnosti, že její obchodní podíly nesmějí být veřejně nabízeny ani obchodovány na kapitálových trzích, včetně přijetí k obchodování či kotování na regulovaných trzích.

Pozměňovací návrh 3

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 4

| (4) | Aby bylo podnikům umožněno plně využít přínosy vnitřního trhu, měly by SPE mít možnost mít své sídlo a hlavní provozovnu v různých členských státech a přemístit své sídlo z jednoho členského státu do druhého a zároveň také přemístit nebo nepřemístit svou ústřední správu nebo hlavní provozovnu. |
| --- | --- |

(4)

Aby bylo podnikům umožněno plně využít přínosy vnitřního trhu, měly by SPE mít možnost mít své sídlo a hlavní provozovnu v různých členských státech a přemístit své sídlo z jednoho členského státu do druhého a zároveň také přemístit nebo nepřemístit svou ústřední správu nebo hlavní provozovnu.

| (4) | Aby bylo podnikům umožněno plně využít přínosy vnitřního trhu, měla by SPE mít možnost mít své sídlo a hlavní provozovnu v různých členských státech a přemístit své sídlo z jednoho členského státu do druhého a zároveň také přemístit nebo nepřemístit svou ústřední správu nebo hlavní provozovnu.
  Současně by však měly být učiněny kroky, které by zabránily využití SPE k obcházení legitimních zákonných požadavků členských států. |
| --- | --- |

(4)

Aby bylo podnikům umožněno plně využít přínosy vnitřního trhu, měla by SPE mít možnost mít své sídlo a hlavní provozovnu v různých členských státech a přemístit své sídlo z jednoho členského státu do druhého a zároveň také přemístit nebo nepřemístit svou ústřední správu nebo hlavní provozovnu.
  Současně by však měly být učiněny kroky, které by zabránily využití SPE k obcházení legitimních zákonných požadavků členských států.

Pozměňovací návrh 4

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 8

| (8) | Aby se snížily náklady a správní zátěž spojené se zápisem společností do rejstříku, měly by být formality spojené se zápisem SPE do rejstříku omezeny na požadavky, které jsou nezbytné k zajištění právní jistoty, a platnost dokumentů, které jsou uloženy po vytvoření SPE, by měla podléhat jedinému ověření
  , které se může uskutečnit buď před zápisem do rejstříku, nebo po něm.
  Pro účely zápisu do rejstříku je vhodné použít rejstříky určené první směrnicí Rady 68/151/EHS ze dne 9. března 1968 o koordinaci ochranných opatření, která jsou na ochranu zájmů společníků a třetích osob vyžadována v členských státech od společností ve smyslu čl. 58 druhého pododstavce Smlouvy, za účelem dosažení rovnocennosti těchto opatření. |
| --- | --- |

(8)

Aby se snížily náklady a správní zátěž spojené se zápisem společností do rejstříku, měly by být formality spojené se zápisem SPE do rejstříku omezeny na požadavky, které jsou nezbytné k zajištění právní jistoty, a platnost dokumentů, které jsou uloženy po vytvoření SPE, by měla podléhat jedinému ověření
  , které se může uskutečnit buď před zápisem do rejstříku, nebo po něm.
  Pro účely zápisu do rejstříku je vhodné použít rejstříky určené první směrnicí Rady 68/151/EHS ze dne 9. března 1968 o koordinaci ochranných opatření, která jsou na ochranu zájmů společníků a třetích osob vyžadována v členských státech od společností ve smyslu čl. 58 druhého pododstavce Smlouvy, za účelem dosažení rovnocennosti těchto opatření.

| (8) | Aby se snížily náklady a správní zátěž spojené se zápisem společností do rejstříku, měly by být formality spojené se zápisem SPE do rejstříku omezeny na požadavky, které jsou nezbytné k zajištění právní jistoty, a platnost dokumentů, které jsou uloženy po vytvoření SPE, by měla podléhat jedinému
  preventivnímu
  ověření. Pro účely zápisu do rejstříku je vhodné použít rejstříky určené první směrnicí Rady 68/151/EHS ze dne 9. března 1968 o koordinaci ochranných opatření, která jsou na ochranu zájmů společníků a třetích osob vyžadována v členských státech od společností ve smyslu čl. 58 druhého pododstavce Smlouvy, za účelem dosažení rovnocennosti těchto opatření. |
| --- | --- |

(8)

Aby se snížily náklady a správní zátěž spojené se zápisem společností do rejstříku, měly by být formality spojené se zápisem SPE do rejstříku omezeny na požadavky, které jsou nezbytné k zajištění právní jistoty, a platnost dokumentů, které jsou uloženy po vytvoření SPE, by měla podléhat jedinému
  preventivnímu
  ověření. Pro účely zápisu do rejstříku je vhodné použít rejstříky určené první směrnicí Rady 68/151/EHS ze dne 9. března 1968 o koordinaci ochranných opatření, která jsou na ochranu zájmů společníků a třetích osob vyžadována v členských státech od společností ve smyslu čl. 58 druhého pododstavce Smlouvy, za účelem dosažení rovnocennosti těchto opatření.

Pozměňovací návrh 5

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 8 a (nový)

| (8a) | V souladu se závazky Rady a Komise ohledně návrhu „e-justice“ by měly být všechny formuláře týkající se založení SPE a jejího zápisu do rejstříku k dispozici on-line. Dále, aby se předešlo zdvojenému vyplňování dokumentů, by Komise měla spravovat centrální rejstřík s elektronickými odkazy na příslušné vnitrostátní rejstříky členských států. |
| --- | --- |

(8a)

V souladu se závazky Rady a Komise ohledně návrhu „e-justice“ by měly být všechny formuláře týkající se založení SPE a jejího zápisu do rejstříku k dispozici on-line. Dále, aby se předešlo zdvojenému vyplňování dokumentů, by Komise měla spravovat centrální rejstřík s elektronickými odkazy na příslušné vnitrostátní rejstříky členských států.

Pozměňovací návrh 6

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 8 b (nový)

| (8b) | V zájmu zajištění transparentnosti a zveřejňování přesných informací o SPE by Komise měla pro SPE zřídit a koordinovat databázi, která je dostupná na internetu a jejímž účelem je shromažďovat, zveřejňovat a šířit informace a údaje týkající se zápisu do rejstříku, sídla, náplně činnosti, poboček a jakéhokoli přemístění sídla, přeměny, fúze, rozdělení nebo zrušení SPE
  . |
| --- | --- |

(8b)

V zájmu zajištění transparentnosti a zveřejňování přesných informací o SPE by Komise měla pro SPE zřídit a koordinovat databázi, která je dostupná na internetu a jejímž účelem je shromažďovat, zveřejňovat a šířit informace a údaje týkající se zápisu do rejstříku, sídla, náplně činnosti, poboček a jakéhokoli přemístění sídla, přeměny, fúze, rozdělení nebo zrušení SPE
  .

Pozměňovací návrh 7

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 11

| (11) | SPE by neměla podléhat požadavku na velký povinný základní kapitál, protože by to bylo překážkou pro vytváření SPE. Věřitelé by však měli být chráněni před nadměrným plněním ve prospěch společníků, které by mohlo ovlivnit schopnost SPE splácet své dluhy. Za tímto účelem by měla být plnění ve prospěch společníků, v jejichž důsledku závazky SPE přesahují hodnotu aktiv SPE, zakázána. Společníci by však měli mít možnost požádat řídící orgán SPE, aby podepsal osvědčení platební schopnosti. |
| --- | --- |

(11)

SPE by neměla podléhat požadavku na velký povinný základní kapitál, protože by to bylo překážkou pro vytváření SPE. Věřitelé by však měli být chráněni před nadměrným plněním ve prospěch společníků, které by mohlo ovlivnit schopnost SPE splácet své dluhy. Za tímto účelem by měla být plnění ve prospěch společníků, v jejichž důsledku závazky SPE přesahují hodnotu aktiv SPE, zakázána. Společníci by však měli mít možnost požádat řídící orgán SPE, aby podepsal osvědčení platební schopnosti.

| (11) | SPE by neměla podléhat požadavku na velký povinný základní kapitál, protože by to bylo překážkou pro vytváření SPE. Věřitelé by však měli být chráněni před nadměrným plněním ve prospěch společníků, které by mohlo ovlivnit schopnost SPE splácet své dluhy. Za tímto účelem by měla být plnění ve prospěch společníků, v jejichž důsledku závazky SPE přesahují hodnotu aktiv SPE, zakázána. Společníci by však měli mít možnost požádat
  výkonný
  řídící orgán SPE, aby podepsal osvědčení platební schopnosti. |
| --- | --- |

(11)

SPE by neměla podléhat požadavku na velký povinný základní kapitál, protože by to bylo překážkou pro vytváření SPE. Věřitelé by však měli být chráněni před nadměrným plněním ve prospěch společníků, které by mohlo ovlivnit schopnost SPE splácet své dluhy. Za tímto účelem by měla být plnění ve prospěch společníků, v jejichž důsledku závazky SPE přesahují hodnotu aktiv SPE, zakázána. Společníci by však měli mít možnost požádat
  výkonný
  řídící orgán SPE, aby podepsal osvědčení platební schopnosti.

Pozměňovací návrh 74

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 15

| (15) | Práva zaměstnanců na účast by se měla řídit právními předpisy členského státu, v němž má SPE sídlo (dále jen „domovský stát“). SPE by neměla být využívána za účelem obcházení těchto práv.
  Pokud vnitrostátní právní předpisy členského státu, do něhož SPE přemísťuje své sídlo, nestanoví přinejmenším stejnou úroveň účasti zaměstnanců jako v domovském členském státě, měla by být účast zaměstnanců ve společnosti po přemístění za jistých okolností předmětem vyjednávání. Jestliže toto vyjednávání nebude úspěšné, ustanovení platná ve společnosti před přemístěním by měla platit i po přemístění. |
| --- | --- |

(15)

Práva zaměstnanců na účast by se měla řídit právními předpisy členského státu, v němž má SPE sídlo (dále jen „domovský stát“). SPE by neměla být využívána za účelem obcházení těchto práv.
  Pokud vnitrostátní právní předpisy členského státu, do něhož SPE přemísťuje své sídlo, nestanoví přinejmenším stejnou úroveň účasti zaměstnanců jako v domovském členském státě, měla by být účast zaměstnanců ve společnosti po přemístění za jistých okolností předmětem vyjednávání. Jestliže toto vyjednávání nebude úspěšné, ustanovení platná ve společnosti před přemístěním by měla platit i po přemístění.

| (15) | Práva zaměstnanců na účast by se měla řídit právními předpisy členského státu, v němž má SPE sídlo (dále jen „domovský členský stát“).
  Pokud právní předpisy domovského členského státu stanoví práva na účast, měli by mít všichni zaměstnanci SPE právo volit, jmenovat, doporučovat nebo zamítat jmenování určitého počtu členů správního nebo dozorčího orgánu SPE.
  SPE by neměla být využívána k obcházení těchto práv
  zaměstnanců na účast
  .
  Zejména by měla být zavedena náležitá opatření, aby větší společnosti nemohly využívat statutu SPE k obcházení stávajících povinností vyplývajících z vnitrostátních právních předpisů a předpisů Společenství, přitom by však neměly být příliš zatíženy malé a střední podniky, které chtějí SPE založit ze skutečně obchodních důvodů. Pokud podstatná část zaměstnanců pracuje obvykle v členském státě nebo v členských státech, v nichž účast zaměstnanců přesahuje míru jejich účasti v domovském členském státě, měla by společnost v souladu se směrnicí Rady 2001/86/ES ze dne 8. října 2001, kterou se doplňuje statut evropské společnosti s ohledem na zapojení zaměstnanců (1), zahájit jednání se zaměstnanci o systému účasti, který by byl pro SPE jednotný. Pro SPE založené ex nihilo a celkem zaměstnávající méně než 500 zaměstnanců by však měla platit přizpůsobená pravidla. Vyjednávání o účasti zaměstnanců by měla být zahájena pouze tehdy, jestliže převážná část zaměstnanců obvykle pracuje ve výhodnějším systému účasti než je systém, který platí v domovském členském státě. Místem, kde zaměstnanec obvykle pracuje, se rozumí členský stát, v němž obvykle vykonává své pracovní činnosti, a to i v případě, že je dočasně vyslán na jiné místo. |
| --- | --- |

(15)

Práva zaměstnanců na účast by se měla řídit právními předpisy členského státu, v němž má SPE sídlo (dále jen „domovský členský stát“).
  Pokud právní předpisy domovského členského státu stanoví práva na účast, měli by mít všichni zaměstnanci SPE právo volit, jmenovat, doporučovat nebo zamítat jmenování určitého počtu členů správního nebo dozorčího orgánu SPE.
  SPE by neměla být využívána k obcházení těchto práv
  zaměstnanců na účast
  .
  Zejména by měla být zavedena náležitá opatření, aby větší společnosti nemohly využívat statutu SPE k obcházení stávajících povinností vyplývajících z vnitrostátních právních předpisů a předpisů Společenství, přitom by však neměly být příliš zatíženy malé a střední podniky, které chtějí SPE založit ze skutečně obchodních důvodů. Pokud podstatná část zaměstnanců pracuje obvykle v členském státě nebo v členských státech, v nichž účast zaměstnanců přesahuje míru jejich účasti v domovském členském státě, měla by společnost v souladu se směrnicí Rady 2001/86/ES ze dne 8. října 2001, kterou se doplňuje statut evropské společnosti s ohledem na zapojení zaměstnanců (1), zahájit jednání se zaměstnanci o systému účasti, který by byl pro SPE jednotný. Pro SPE založené ex nihilo a celkem zaměstnávající méně než 500 zaměstnanců by však měla platit přizpůsobená pravidla. Vyjednávání o účasti zaměstnanců by měla být zahájena pouze tehdy, jestliže převážná část zaměstnanců obvykle pracuje ve výhodnějším systému účasti než je systém, který platí v domovském členském státě. Místem, kde zaměstnanec obvykle pracuje, se rozumí členský stát, v němž obvykle vykonává své pracovní činnosti, a to i v případě, že je dočasně vyslán na jiné místo.

Pozměňovací návrh 75

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 15 a (nový)

| (15a) | Pravidla pro případná jednání o úpravě účasti by neměla ohrozit rozvoj SPE tím, že budou příliš přísná. Pokud se výrazně změní počet nebo rozmístění zaměstnanců SPE, například z důvodu velké akvizice nebo přemístění činností mezi členskými státy, stávající úprava účasti by měla být přizpůsobena a současně by mělo být zohledněno přání zúčastněných stran. Jestliže stávající úprava účasti nepovoluje provést nezbytné přizpůsobení, měla by být v případě zakládání SPE přehodnocena potřeba a případně i obsah úpravy účasti v souladu s platnými pravidly. |
| --- | --- |

(15a)

Pravidla pro případná jednání o úpravě účasti by neměla ohrozit rozvoj SPE tím, že budou příliš přísná. Pokud se výrazně změní počet nebo rozmístění zaměstnanců SPE, například z důvodu velké akvizice nebo přemístění činností mezi členskými státy, stávající úprava účasti by měla být přizpůsobena a současně by mělo být zohledněno přání zúčastněných stran. Jestliže stávající úprava účasti nepovoluje provést nezbytné přizpůsobení, měla by být v případě zakládání SPE přehodnocena potřeba a případně i obsah úpravy účasti v souladu s platnými pravidly.

Pozměňovací návrh 76

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 15 b (nový)

| (15b) | Pokud vnitrostátní právní předpisy členského státu, do něhož SPE přemísťuje své sídlo, nestanoví přinejmenším stejnou úroveň účasti zaměstnanců jako v domovském členském státě, měla by být účast zaměstnanců ve společnosti po přemístění za jistých okolností předmětem vyjednávání. V zájmu konzistentnosti a předcházení nedostatkům by v případě přemístění sídla měla platit stejná pravidla pro případná jednání o právech účasti jako v případě založení SPE. |
| --- | --- |

(15b)

Pokud vnitrostátní právní předpisy členského státu, do něhož SPE přemísťuje své sídlo, nestanoví přinejmenším stejnou úroveň účasti zaměstnanců jako v domovském členském státě, měla by být účast zaměstnanců ve společnosti po přemístění za jistých okolností předmětem vyjednávání. V zájmu konzistentnosti a předcházení nedostatkům by v případě přemístění sídla měla platit stejná pravidla pro případná jednání o právech účasti jako v případě založení SPE.

Pozměňovací návrh 9

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 16

| (16) | Na
  jiná
  práva zaměstnanců
  než práva na účast by se měla
  nadále vztahovat směrnice Rady 94/45/ES ze dne 22. září 1994 o zřízení evropské rady zaměstnanců nebo vytvoření postupu pro informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci v podnicích působících na území Společenství a skupinách podniků působících na území Společenství, směrnice Rady 98/59/ES ze dne 20. července 1998 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hromadného propouštění, směrnice Rady 2001/23/ES ze dne 12. března 2001 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zachování práv zaměstnanců v případě převodů podniků, závodů nebo částí podniků nebo závodů a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/14/ES ze dne 11. března 2002, kterou se stanoví obecný rámec pro informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci v Evropském společenství. |
| --- | --- |

(16)

Na
  jiná
  práva zaměstnanců
  než práva na účast by se měla
  nadále vztahovat směrnice Rady 94/45/ES ze dne 22. září 1994 o zřízení evropské rady zaměstnanců nebo vytvoření postupu pro informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci v podnicích působících na území Společenství a skupinách podniků působících na území Společenství, směrnice Rady 98/59/ES ze dne 20. července 1998 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hromadného propouštění, směrnice Rady 2001/23/ES ze dne 12. března 2001 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zachování práv zaměstnanců v případě převodů podniků, závodů nebo částí podniků nebo závodů a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/14/ES ze dne 11. března 2002, kterou se stanoví obecný rámec pro informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci v Evropském společenství.

| (16) | Na práva zaměstnanců
  by se mělo
  nadále vztahovat
  právo Společenství a vnitrostátní právní předpisy přijaté k jeho provedení, především
  směrnice Rady 94/45/ES ze dne 22. září 1994 o zřízení evropské rady zaměstnanců nebo vytvoření postupu pro informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci v podnicích působících na území Společenství a skupinách podniků působících na území Společenství, směrnice Rady 98/59/ES ze dne 20. července 1998 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hromadného propouštění, směrnice Rady 2001/23/ES ze dne 12. března 2001 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zachování práv zaměstnanců v případě převodů podniků, závodů nebo částí podniků nebo závodů a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/14/ES ze dne 11. března 2002, kterou se stanoví obecný rámec pro informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci v Evropském společenství. |
| --- | --- |

(16)

Na práva zaměstnanců
  by se mělo
  nadále vztahovat
  právo Společenství a vnitrostátní právní předpisy přijaté k jeho provedení, především
  směrnice Rady 94/45/ES ze dne 22. září 1994 o zřízení evropské rady zaměstnanců nebo vytvoření postupu pro informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci v podnicích působících na území Společenství a skupinách podniků působících na území Společenství, směrnice Rady 98/59/ES ze dne 20. července 1998 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se hromadného propouštění, směrnice Rady 2001/23/ES ze dne 12. března 2001 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zachování práv zaměstnanců v případě převodů podniků, závodů nebo částí podniků nebo závodů a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/14/ES ze dne 11. března 2002, kterou se stanoví obecný rámec pro informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci v Evropském společenství.

Pozměňovací návrh 77

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 17

| (17) | Členské státy by měly stanovit pravidla pro ukládání sankcí za porušení ustanovení tohoto nařízení, včetně nedodržení povinnosti upravit ve stanovách SPE věci předepsané tímto nařízením, a měly by zajistit jejich uplatňování. Uvedené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. |
| --- | --- |

(17)

Členské státy by měly stanovit pravidla pro ukládání sankcí za porušení ustanovení tohoto nařízení, včetně nedodržení povinnosti upravit ve stanovách SPE věci předepsané tímto nařízením, a měly by zajistit jejich uplatňování. Uvedené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.

| (17) | Členské státy by měly stanovit pravidla pro ukládání sankcí za porušení ustanovení tohoto nařízení, včetně nedodržení povinnosti upravit ve stanovách SPE věci předepsané tímto nařízením a
  pravidel pro účast zaměstnanců, a
  měly by zajistit jejich uplatňování. Uvedené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující. |
| --- | --- |

(17)

Členské státy by měly stanovit pravidla pro ukládání sankcí za porušení ustanovení tohoto nařízení, včetně nedodržení povinnosti upravit ve stanovách SPE věci předepsané tímto nařízením a
  pravidel pro účast zaměstnanců, a
  měly by zajistit jejich uplatňování. Uvedené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.

Pozměňovací návrh 10

Návrh nařízení

Čl. 2 odst. 1 písm. b)

| b) | „plněním ve prospěch společníků“ se rozumí finanční prospěch, který společníci získali přímo či nepřímo z SPE, ve vztahu k obchodním podílům, které drží, včetně jakýchkoli převodů peněz nebo majetku, jakož i vzniku dluhu; |
| --- | --- |

b)

„plněním ve prospěch společníků“ se rozumí finanční prospěch, který společníci získali přímo či nepřímo z SPE, ve vztahu k obchodním podílům, které drží, včetně jakýchkoli převodů peněz nebo majetku, jakož i vzniku dluhu;

| b) | „plněním ve prospěch společníků“ se rozumí finanční prospěch, který společníci získali přímo či nepřímo z SPE, ve vztahu k obchodním podílům, které drží, včetně jakýchkoli převodů peněz nebo majetku, jakož i vzniku dluhu
  , a u kterého nedojde k vyrovnání prostřednictvím uplatnění plného nároku na protiplnění nebo náhradu. |
| --- | --- |

b)

„plněním ve prospěch společníků“ se rozumí finanční prospěch, který společníci získali přímo či nepřímo z SPE, ve vztahu k obchodním podílům, které drží, včetně jakýchkoli převodů peněz nebo majetku, jakož i vzniku dluhu
  , a u kterého nedojde k vyrovnání prostřednictvím uplatnění plného nároku na protiplnění nebo náhradu.

Pozměňovací návrh 12

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst.1 – písm. d)

| d) | „řídícím orgánem“ se rozumí jeden nebo více jednotlivých jednatelů, představenstvo (dualistický systém) nebo správní rada (monistický systém), kteří jsou podle stanov SPE odpovědni za řízení SPE; |
| --- | --- |

d)

„řídícím orgánem“ se rozumí jeden nebo více jednotlivých jednatelů, představenstvo (dualistický systém) nebo správní rada (monistický systém), kteří jsou podle stanov SPE odpovědni za řízení SPE;

| d) | „
  výkonným
  řídícím orgánem“ se rozumí jeden nebo více jednotlivých jednatelů, představenstvo (dualistický systém) nebo správní rada (monistický systém), kteří jsou podle stanov SPE odpovědni za řízení SPE; |
| --- | --- |

d)

„
  výkonným
  řídícím orgánem“ se rozumí jeden nebo více jednotlivých jednatelů, představenstvo (dualistický systém) nebo správní rada (monistický systém), kteří jsou podle stanov SPE odpovědni za řízení SPE;

Pozměňovací návrh 13

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 1 – písm. e

| e) | „dozorčím orgánem“ se rozumí dozorčí rada (dualistický systém),
  která
  je podle stanov SPE odpovědná za dohled nad řídícím orgánem; |
| --- | --- |

e)

„dozorčím orgánem“ se rozumí dozorčí rada (dualistický systém),
  která
  je podle stanov SPE odpovědná za dohled nad řídícím orgánem;

| e) | „dozorčím orgánem“ se rozumí dozorčí rada (dualistický systém)
  v případě, že je
  podle stanov SPE odpovědná za dohled nad řídícím orgánem; |
| --- | --- |

e)

„dozorčím orgánem“ se rozumí dozorčí rada (dualistický systém)
  v případě, že je
  podle stanov SPE odpovědná za dohled nad řídícím orgánem;

Pozměňovací návrh 14

Návrh nařízení

Čl. 2 – odst. 1 – písm. e a) (nové)

| ea) | „mírou účasti zaměstnanců“ se rozumí podíl zástupců zaměstnanců mezi členy správního nebo dozorčího orgánu nebo jejich výborů, případně řídící skupiny příslušné pro hospodářské jednotky SPE; |
| --- | --- |

ea)

„mírou účasti zaměstnanců“ se rozumí podíl zástupců zaměstnanců mezi členy správního nebo dozorčího orgánu nebo jejich výborů, případně řídící skupiny příslušné pro hospodářské jednotky SPE;

Pozměňovací návrh 15

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 1

1.   SPE musí splňovat tyto požadavky:

1.   SPE
  je právnickou osobou s právní subjektivitou a
  musí splňovat tyto požadavky:

| a) | její základní kapitál je rozvržen na obchodní podíly; |
| --- | --- |

a)

její základní kapitál je rozvržen na obchodní podíly;

| a) | její základní kapitál je rozvržen na obchodní podíly; |
| --- | --- |

a)

její základní kapitál je rozvržen na obchodní podíly;

| b) | společník ručí jen do výše částky, kterou upsal nebo s jehož upsáním souhlasil; |
| --- | --- |

b)

společník ručí jen do výše částky, kterou upsal nebo s jehož upsáním souhlasil;

| b) | společníci ručí jen do výše částky, kterou upsali nebo s jejímž upsáním souhlasili; |
| --- | --- |

b)

společníci ručí jen do výše částky, kterou upsali nebo s jejímž upsáním souhlasili;

| c) | má právní subjektivitu; |
| --- | --- |

c)

má právní subjektivitu;

| d) | její obchodní podíly
  nejsou veřejně nabízeny
  a veřejně
  se s nimi neobchoduje
  ; |
| --- | --- |

d)

její obchodní podíly
  nejsou veřejně nabízeny
  a veřejně
  se s nimi neobchoduje
  ;

| d) | její obchodní podíly
  nesmí být předmětem veřejných nabídek
  a nesmí se s nimi veřejně obchodovat;
  to však nebrání nabídkám pro zaměstnance; |
| --- | --- |

d)

její obchodní podíly
  nesmí být předmětem veřejných nabídek
  a nesmí se s nimi veřejně obchodovat;
  to však nebrání nabídkám pro zaměstnance;

| e) | mohou ji vytvořit jedna nebo více fyzických osob a/nebo právnických osob (dále jen „zakládající společníci“). |
| --- | --- |

e)

mohou ji vytvořit jedna nebo více fyzických osob a/nebo právnických osob (dále jen „zakládající společníci“).

| e) | mohou ji vytvořit jedna nebo více fyzických osob nebo právnických osob (dále jen „zakládající společníci“)
  , |
| --- | --- |

e)

mohou ji vytvořit jedna nebo více fyzických osob nebo právnických osob (dále jen „zakládající společníci“)
  ,

Pozměňovací návrh 70

Návrh nařízení

Čl. 3 – odst. 1 – písm. ea) (nové)

| ea) | vykazuje přeshraniční prvek, za nějž se považuje
  :






  — | podnikatelský záměr či předmět podnikání přeshraničního charakteru, |
| --- | --- | --- |

ea)

vykazuje přeshraniční prvek, za nějž se považuje
  :

—

podnikatelský záměr či předmět podnikání přeshraničního charakteru,

| — | cíl vykazovat značnou aktivitu ve více než jednom členském státě, |
| --- | --- |

—

cíl vykazovat značnou aktivitu ve více než jednom členském státě,

| — | pobočky v jiných členských státech nebo |
| --- | --- |

—

pobočky v jiných členských státech nebo

| — | mateřská společnost, která je zapsána do rejstříku v jiném členském státě. |
| --- | --- |

—

mateřská společnost, která je zapsána do rejstříku v jiném členském státě.

Pozměňovací návrh 18

Návrh nařízení

Článek 7

SPE musí mít sídlo a správní ústředí nebo hlavní provozovnu ve Společenství.

SPE musí mít sídlo a správní ústředí nebo hlavní provozovnu ve Společenství.

SPE není povinna mít ústřední správu nebo hlavní provozovnu v členském státě, v němž má sídlo.

SPE není povinna mít ústřední správu nebo hlavní provozovnu v členském státě, v němž má sídlo.
  Nachází-li se ústřední správa nebo hlavní provozovna v jiném členském státě, než ve kterém má SPE sídlo, musí SPE do rejstříku v místě, kde se její ústřední správa nebo hlavní provozovna nachází, zanést údaje stanovené v čl. 10 odst. 2 písm. a), b) a c). Údaje zaznamenané v rejstříku se považují za správné.

Zanesení dokumentů do evropského centrálního rejstříku musí splňovat požadavky pro zanesení údajů v souladu s druhým pododstavcem.

Pozměňovací návrh 19

Návrh nařízení

Čl. 7 – pododstavec 3 a (nový)

Sídlem je adresa, na kterou mají být zasílány všechny právní dokumenty týkající se SPE.

Pozměňovací návrh 20 a 79

Návrh nařízení

Článek 8 odst 2 a 3

2.   Stanovy SPE mají písemnou formu a jsou podepsány každým zakládajícím společníkem.

2.   Stanovy SPE mají písemnou formu a jsou podepsány každým zakládajícím společníkem.
  Pokud SPE nepoužívá oficiální vzorové stanovy, mohou použitelné vnitrostátní právní předpisy stanovit další formální náležitosti.

3.   Stanov a jejich každé změny se lze dovolávat:

3.   Stanov a jejich každé změny se lze dovolávat:

| a) | pokud jde o společníky, řídící orgán SPE a její dozorčí orgán, je-li vytvořen, ode dne, kdy jsou podepsány nebo v případě změn přijaty; |
| --- | --- |

a)

pokud jde o společníky, řídící orgán SPE a její dozorčí orgán, je-li vytvořen, ode dne, kdy jsou podepsány nebo v případě změn přijaty;

| a) | pokud jde o společníky,
  výkonný
  řídící orgán SPE a její dozorčí orgán, je-li vytvořen, ode dne, kdy jsou podepsány nebo v případě změn přijaty; |
| --- | --- |

a)

pokud jde o společníky,
  výkonný
  řídící orgán SPE a její dozorčí orgán, je-li vytvořen, ode dne, kdy jsou podepsány nebo v případě změn přijaty;

| b) | pokud jde o třetí osoby, v souladu s ustanoveními použitelného vnitrostátního práva provádějícími
  čl. 3 odst. 5, 6 a 7
  směrnice 68/151/EHS. |
| --- | --- |

b)

pokud jde o třetí osoby, v souladu s ustanoveními použitelného vnitrostátního práva provádějícími
  čl. 3 odst. 5, 6 a 7
  směrnice 68/151/EHS.

| b) | pokud jde o třetí osoby, v souladu s ustanoveními použitelného vnitrostátního práva provádějícími
  čl. 3 odst. 2, 5, 6 a 7
  směrnice 68/151/EHS. |
| --- | --- |

b)

pokud jde o třetí osoby, v souladu s ustanoveními použitelného vnitrostátního práva provádějícími
  čl. 3 odst. 2, 5, 6 a 7
  směrnice 68/151/EHS.

Pozměňovací návrh 21

Návrh nařízení

Čl. 9 – odst. 3 a (nový)

3a.
     
  Kopie každého zápisu SPE do rejstříku a všech jeho následných změn zasílají jednotlivé vnitrostátní rejstříky evropskému rejstříku spravovanému Komisí a příslušným vnitrostátním orgánům a v evropském rejstříku se uchovají. Komise sleduje údaje zapsané v tomto rejstříku, zejména s cílem zabránit možnému zneužití a chybám. Není-li SPE schopna prokázat, že splňuje podmínky uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. ea) do dvou let po zápisu do rejstříku, převede se do příslušné vnitrostátní právní formy.

Pozměňovací návrh 22

Návrh nařízení

Článek 10

1.   Žádost o zápis do rejstříku podají zakládající společníci SPE nebo jakákoli jimi zmocněná osoba. Tato žádost se podává elektronickými prostředky.

1.   Žádost o zápis do rejstříku podají zakládající společníci SPE nebo jakákoli jimi zmocněná osoba. Tuto žádost lze podat elektronickými prostředky
  v souladu s ustanoveními použitelných vnitrostátních právních předpisů, jimiž se provádí čl. 3 odst. 2 směrnice 68/151/EHS.

2.   Členské státy nepožadují, aby se při žádosti o zápis SPE do rejstříku předkládaly jiné údaje a listiny než:

2.   Členské státy nepožadují, aby se při žádosti o zápis SPE do rejstříku předkládaly jiné údaje a listiny než:

| a) | firma SPE a adresa jejího sídla; |
| --- | --- |

a)

firma SPE a adresa jejího sídla;

| a) | firma SPE a adresa jejího sídla; |
| --- | --- |

a)

firma SPE a adresa jejího sídla;

| b) | jména, adresy a jakékoli další údaje nezbytné k určení totožnosti osob, které jsou oprávněny zastupovat SPE vůči třetím osobám a v soudních řízeních nebo se podílet na správě SPE, dohledu nad ní a její kontrole; |
| --- | --- |

b)

jména, adresy a jakékoli další údaje nezbytné k určení totožnosti osob, které jsou oprávněny zastupovat SPE vůči třetím osobám a v soudních řízeních nebo se podílet na správě SPE, dohledu nad ní a její kontrole;

| b) | jména, adresy a jakékoli další údaje nezbytné k určení totožnosti osob,
  které jsou členy výkonného řídícího orgánu, a osob,
  které jsou oprávněny zastupovat SPE vůči třetím osobám a v soudních řízeních nebo se podílet na správě SPE, dohledu nad ní a její kontrole; |
| --- | --- |

b)

jména, adresy a jakékoli další údaje nezbytné k určení totožnosti osob,
  které jsou členy výkonného řídícího orgánu, a osob,
  které jsou oprávněny zastupovat SPE vůči třetím osobám a v soudních řízeních nebo se podílet na správě SPE, dohledu nad ní a její kontrole;

| ba) | předmět podnikání SPE včetně případného objasnění přeshraničního prvku předmětu podnikání SPE; |
| --- | --- |

ba)

předmět podnikání SPE včetně případného objasnění přeshraničního prvku předmětu podnikání SPE;

| c) | základní kapitál SPE; |
| --- | --- |

c)

základní kapitál SPE;

| c) | základní kapitál SPE; |
| --- | --- |

c)

základní kapitál SPE;

| ca) | seznam společníků v souladu s článkem 15; |
| --- | --- |

ca)

seznam společníků v souladu s článkem 15;

| d) | druhy obchodních podílů a počet obchodních podílů každého druhu; |
| --- | --- |

d)

druhy obchodních podílů a počet obchodních podílů každého druhu;

| d) | druhy obchodních podílů a počet obchodních podílů každého druhu; |
| --- | --- |

d)

druhy obchodních podílů a počet obchodních podílů každého druhu;

| e) | celkový počet obchodních podílů; |
| --- | --- |

e)

celkový počet obchodních podílů;

| e) | celkový počet obchodních podílů; |
| --- | --- |

e)

celkový počet obchodních podílů;

| f) | jmenovitá hodnota nebo účetní hodnota obchodních podílů; |
| --- | --- |

f)

jmenovitá hodnota nebo účetní hodnota obchodních podílů;

| f) | jmenovitá hodnota nebo účetní hodnota obchodních podílů; |
| --- | --- |

f)

jmenovitá hodnota nebo účetní hodnota obchodních podílů;

| g) | stanovy SPE; |
| --- | --- |

g)

stanovy SPE;

| g) | stanovy SPE; |
| --- | --- |

g)

stanovy SPE;

| h) | pokud byla SPE vytvořena v důsledku přeměny, fúze nebo rozdělení společností, usnesení o přeměně, fúzi nebo rozdělení, které vedlo k vytvoření SPE. |
| --- | --- |

h)

pokud byla SPE vytvořena v důsledku přeměny, fúze nebo rozdělení společností, usnesení o přeměně, fúzi nebo rozdělení, které vedlo k vytvoření SPE.

| h) | pokud byla SPE vytvořena v důsledku přeměny, fúze nebo rozdělení společností, usnesení o přeměně, fúzi nebo rozdělení, které vedlo k vytvoření SPE. |
| --- | --- |

h)

pokud byla SPE vytvořena v důsledku přeměny, fúze nebo rozdělení společností, usnesení o přeměně, fúzi nebo rozdělení, které vedlo k vytvoření SPE.

3.   Listiny a údaje uvedené v odstavci 2 se poskytují v jazyce, který požaduje použitelné vnitrostátní právo.

3.   Listiny a údaje uvedené v odstavci 2 se poskytují v jazyce, který požaduje použitelné vnitrostátní právo.

4.   Na zápis SPE do rejstříku
  se smí vztahovat pouze
  jeden z těchto požadavků:

4.   Na zápis SPE do rejstříku
  se vztahuje alespoň
  jeden z těchto požadavků:

| a) | kontrola souladu listin a údajů SPE s právem ze strany správního nebo soudního orgánu |
| --- | --- |

a)

kontrola souladu listin a údajů SPE s právem ze strany správního nebo soudního orgánu

| a) | kontrola souladu listin a údajů SPE s právem ze strany správního nebo soudního orgánu |
| --- | --- |

a)

kontrola souladu listin a údajů SPE s právem ze strany správního nebo soudního orgánu

| b) | ověření listin a údajů SPE. |
| --- | --- |

b)

ověření listin a údajů SPE.

| b) | ověření
  nebo právní osvědčení
  listin a údajů SPE. |
| --- | --- |

b)

ověření
  nebo právní osvědčení
  listin a údajů SPE.

5.   SPE předloží rejstříku jakoukoli změnu v údajích nebo listinách uvedených v odst. 2 písm. a) až g) do 14 kalendářních dnů ode dne, kdy změna nastala. Po každé změně stanov předloží SPE rejstříku úplné znění stanov v platném znění.

5.   SPE předloží rejstříku jakoukoli změnu v údajích nebo listinách uvedených v odst. 2 písm. a) až g) do čtrnácti kalendářních dnů ode dne, kdy změna nastala. Po každé změně stanov předloží SPE rejstříku úplné znění stanov v platném znění.
  Odstavec 1 druhá věta a odstavec 4 se použijí obdobně
  .

6.   Zápis SPE do rejstříku se zveřejní.

6.   Zápis SPE do rejstříku se zveřejní.

Pozměňovací návrh 23

Návrh nařízení

Čl. 11 odst. 2 písm. b)

| b) | firmu SPE, adresu jejího sídla a popřípadě údaj, že se společnost ruší. |
| --- | --- |

b)

firmu SPE, adresu jejího sídla a popřípadě údaj, že se společnost ruší.

| b) | firmu SPE, adresu jejího sídla a případně podrobnosti o jejím správním ústředí nebo hlavní provozovně, o existenci poboček a
  údaj, že se společnost ruší; |
| --- | --- |

b)

firmu SPE, adresu jejího sídla a případně podrobnosti o jejím správním ústředí nebo hlavní provozovně, o existenci poboček a
  údaj, že se společnost ruší;

Pozměňovací návrh 24

Návrh nařízení

Čl. 11 – odst. 2 – písm. b a) (nové)

| ba) | podrobnosti o členech výkonného řídícího orgánu SPE. |
| --- | --- |

ba)

podrobnosti o členech výkonného řídícího orgánu SPE.

Pozměňovací návrh 25

Návrh nařízení

Článek 15

1.   Řídící orgán SPE vyhotoví seznam společníků. Seznam musí obsahovat alespoň tyto údaje:

1.   
  Výkonný
  řídící orgán SPE vyhotoví seznam společníků. Seznam musí obsahovat alespoň tyto údaje:

| a) | jméno,
  firmu či název
  a adresu každého společníka; |
| --- | --- |

a)

jméno,
  firmu či název
  a adresu každého společníka;

| a) | jméno a
  poštovní
  adresu každého společníka; |
| --- | --- |

a)

jméno a
  poštovní
  adresu každého společníka;

| b) | počet obchodních podílů držených dotyčným společníkem, jejich jmenovitou hodnotu nebo účetní hodnotu; |
| --- | --- |

b)

počet obchodních podílů držených dotyčným společníkem, jejich jmenovitou hodnotu nebo účetní hodnotu;

| b) | počet obchodních podílů držených dotyčným společníkem, jejich jmenovitou hodnotu nebo účetní hodnotu; |
| --- | --- |

b)

počet obchodních podílů držených dotyčným společníkem, jejich jmenovitou hodnotu nebo účetní hodnotu;

| c) | pokud obchodní podíl vlastní více osob než jedna, jména, firmy či názvy a adresy spolumajitelů a jejich společného zástupce; |
| --- | --- |

c)

pokud obchodní podíl vlastní více osob než jedna, jména, firmy či názvy a adresy spolumajitelů a jejich společného zástupce;

| c) | pokud obchodní podíl vlastní více osob než jedna, jména, firmy či názvy a adresy spolumajitelů a jejich společného zástupce; |
| --- | --- |

c)

pokud obchodní podíl vlastní více osob než jedna, jména, firmy či názvy a adresy spolumajitelů a jejich společného zástupce;

| d) | den nabytí obchodních podílů; |
| --- | --- |

d)

den nabytí obchodních podílů;

| d) | den nabytí obchodních podílů; |
| --- | --- |

d)

den nabytí obchodních podílů;

| e) | případně částku každého peněžitého protiplnění, splaceného i nesplaceného dotyčným společníkem; |
| --- | --- |

e)

případně částku každého peněžitého protiplnění, splaceného i nesplaceného dotyčným společníkem;

| e) | případně částku každého peněžitého protiplnění, splaceného i nesplaceného dotyčným společníkem; |
| --- | --- |

e)

případně částku každého peněžitého protiplnění, splaceného i nesplaceného dotyčným společníkem;

| f) | případně hodnotu a předmět každého nepeněžitého protiplnění předaného nebo nepředaného dotyčným společníkem; |
| --- | --- |

f)

případně hodnotu a předmět každého nepeněžitého protiplnění předaného nebo nepředaného dotyčným společníkem;

| f) | případně hodnotu a předmět každého nepeněžitého protiplnění předaného nebo nepředaného dotyčným společníkem; |
| --- | --- |

f)

případně hodnotu a předmět každého nepeněžitého protiplnění předaného nebo nepředaného dotyčným společníkem;

| g) | den, kdy společník přestává být společníkem SPE. |
| --- | --- |

g)

den, kdy společník přestává být společníkem SPE.

| g) | den, kdy společník přestává být společníkem SPE. |
| --- | --- |

g)

den, kdy společník přestává být společníkem SPE.

2.   Seznam společníků představuje důkaz správnosti údajů uvedených v odst. 1 písm. a) až g), není-li prokázán opak.

2.   Seznam společníků
  zapsaný do rejstříku v souladu s článkem 10
  představuje důkaz správnosti údajů uvedených v odst. 1 písm. a) až g), není-li prokázán opak.

3.   Seznam společníků a jakékoli jeho změny jsou vedeny řídícím orgánem a společníci nebo třetí osoby do něj mohou nahlédnout na požádání.

3.   Seznam společníků
  zapsaný do rejstříku v souladu s článkem 10
  a jakékoli jeho změny jsou vedeny
  výkonným
  řídícím orgánem a společníci nebo třetí osoby do něj mohou nahlédnout na požádání.

Pozměňovací návrh 27

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 3

3.   
  Po
  oznámení o převodu zapíše řídící orgán bez zbytečného odkladu společníka do seznamu uvedeného v článku 15 za předpokladu, že převod byl proveden v souladu s tímto nařízením a stanovami SPE a společník předloží přiměřené důkazy o tom, že obchodní podíl právoplatně vlastní.

3.   
  Poté, co společník učiní
  oznámení o převodu, zapíše
  výkonný
  řídící orgán
  tohoto společníka bez zbytečného odkladu do seznamu uvedeného v článku 15
  a zapsaného do rejstříku v souladu s článkem 10, a to
  za předpokladu, že převod byl proveden v souladu s tímto nařízením a stanovami SPE a společník předloží přiměřené důkazy o tom, že obchodní podíl právoplatně vlastní.

Pozměňovací návrh 28

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 4 – písm. a)

| a) | pokud jde o SPE, v den, kdy společník uvědomí SPE o převodu; |
| --- | --- |

a)

pokud jde o SPE, v den, kdy společník uvědomí SPE o převodu;

| a) | pokud jde o SPE, v den, kdy
  nový
  společník uvědomí SPE o převodu; |
| --- | --- |

a)

pokud jde o SPE, v den, kdy
  nový
  společník uvědomí SPE o převodu;

Pozměňovací návrh 29

Návrh nařízení

Čl. 16 – odst. 4 – písm. b)

| b) | pokud jde o třetí osoby, v den, kdy je společník zapsán do seznamu uvedeného v článku 15. |
| --- | --- |

b)

pokud jde o třetí osoby, v den, kdy je společník zapsán do seznamu uvedeného v článku 15.

| b) | pokud jde o třetí osoby, v den, kdy je společník zapsán do seznamu uvedeného v článku 15,
  nebo v den, kdy je jako společník zveřejněn v rejstříku v souladu s článkem 9
  . |
| --- | --- |

b)

pokud jde o třetí osoby, v den, kdy je společník zapsán do seznamu uvedeného v článku 15,
  nebo v den, kdy je jako společník zveřejněn v rejstříku v souladu s článkem 9
  .

Pozměňovací návrh 30

Návrh nařízení

Čl. 18 – odst. 1

1.   
  Společník má právo vystoupit z SPE, pokud činnosti SPE jsou nebo byly vykonávány způsobem, který závažně poškozuje zájmy společníka v důsledku jedné nebo vícero z těchto událostí:

1.   
  Společníci mohou využít práva vystoupit, pokud nesouhlasí s usneseními, jež se týkají:

| a) | SPE byla připravena o významnou část svých aktiv
  ; |
| --- | --- |

a)

SPE byla připravena o významnou část svých aktiv
  ;

| a) | obchodních postupů, které připravují SPE o významnou část jejích aktiv
  ; |
| --- | --- |

a)

obchodních postupů, které připravují SPE o významnou část jejích aktiv
  ;

| b) | sídlo SPE bylo přemístěno do jiného členského státu
  ; |
| --- | --- |

b)

sídlo SPE bylo přemístěno do jiného členského státu
  ;

| b) | obchodních postupů, které znamenají podstatnou změnu činnosti SPE
  ; |
| --- | --- |

b)

obchodních postupů, které znamenají podstatnou změnu činnosti SPE
  ;

| c) | činnosti SPE se podstatně změnily
  ; |
| --- | --- |

c)

činnosti SPE se podstatně změnily
  ;

| c) | přemístění sídla SPE do jiného členského státu
  ; |
| --- | --- |

c)

přemístění sídla SPE do jiného členského státu
  ;

| d) | alespoň tři roky nebyly vyplaceny dividendy
  , i když finanční situace SPE by vyplacení dividend umožňovala. |
| --- | --- |

d)

alespoň tři roky nebyly vyplaceny dividendy
  , i když finanční situace SPE by vyplacení dividend umožňovala.

| d) | nevyplacení dividend po dobu alespoň tří let
  , i když finanční situace SPE by vyplacení dividend umožňovala. |
| --- | --- |

d)

nevyplacení dividend po dobu alespoň tří let
  , i když finanční situace SPE by vyplacení dividend umožňovala.

Ve stanovách mohou být uvedeny další důvody k vystoupení z SPE.

Pozměňovací návrh 31

Návrh nařízení

Čl. 18 – odst. 3

3.   Řídící orgán SPE po přijetí oznámení uvedeného v odstavci 2 bez zbytečného odkladu požádá o usnesení společníků k odkoupení obchodního podílu daného společníka ostatními společníky nebo samou SPE.

3.   
  Výkonný
  řídící orgán SPE po přijetí oznámení uvedeného v odstavci 2 bez zbytečného odkladu požádá o usnesení společníků k odkoupení obchodního podílu daného společníka ostatními společníky nebo samoutnou SPE.

Pozměňovací návrh 32

Návrh nařízení

Čl. 18 – odst. 4

4.   Pokud společníci SPE nepřijmou usnesení uvedené v odstavci 3 nebo nepřijmou důvody společníka k vystoupení do 30 kalendářních dnů od předložení oznámení uvedeného v odstavci 2, řídící orgán o tom bez zbytečného odkladu uvědomí daného společníka.

4.   Pokud společníci SPE nepřijmou usnesení uvedené v odstavci 3 nebo nepřijmou důvody společníka k vystoupení do 30 kalendářních dnů od předložení oznámení uvedeného v odstavci 2,
  výkonný
  řídící orgán společnosti o tom bez zbytečného odkladu uvědomí daného společníka.

Pozměňovací návrh 33

Návrh nařízení

Čl. 19 – odst. 4

4.   Základní kapitál SPE musí činit alespoň 1 EUR.

4.   Základní kapitál SPE musí činit alespoň 1 EUR,
  pokud stanovy SPE vyžadují, aby výkonný řídící orgán podepsal prohlášení o platební schopnosti, jak je uvedeno v článku 21. Pokud stanovy takový požadavek neobsahují, musí základní kapitál SPE činit alespoň 8 000 EUR.

Pozměňovací návrh 34

Návrh nařízení

Čl. 20 – odst. 3

3.   
  Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, ručení společníků za splacené nebo předané protiplnění se řídí použitelným vnitrostátním právem.

3.   
  Pokud hodnota nepeněžitého protiplnění nedosahuje výše převzatého podílu, poskytne společník peněžní protiplnění ve výši schodku. Nárok společnosti na plnění vyprší osm let po zápisu společnosti do rejstříku.

Pozměňovací návrh 35

Návrh nařízení

Čl. 21 – odst. 1

1.   Aniž je dotčen článek 34, SPE může na základě návrhu řídícího orgánu poskytnout plnění ve prospěch společníků za předpokladu, že po poskytnutí plnění aktiva SPE zcela kryjí její závazky. SPE nesmí použít k plnění ve prospěch společníků tu část rezervních fondů, kterou podle podle stanov nesmí použít k plnění ve prospěch společníků.

1.   Aniž je dotčen článek 34, SPE může na základě návrhu
  výkonného
  řídícího orgánu společnosti poskytnout plnění ve prospěch společníků za předpokladu, že po poskytnutí plnění aktiva SPE zcela kryjí její závazky. SPE nesmí použít k plnění ve prospěch společníků tu část rezervních fondů, kterou podle stanov nesmí použít k plnění ve prospěch společníků.
  Plnění ve prospěch společníků je přípustné, pouze pokud zbývající výše protiplnění není nižší než minimální částka uvedená v čl. 19 odst. 4.

Pozměňovací návrh 36

Návrh nařízení

Čl. 21 – odst. 2

2.   Pokud to stanovy požadují, řídící orgán SPE před poskytnutím plnění ve prospěch společníků kromě dosažení shody s odstavcem 1 podepíše prohlášení (dále jen „osvědčení platební schopnosti“), kterým osvědčí, že SPE bude schopna splatit své dluhy ve lhůtě jejich splatnosti při běžné činnosti do jednoho roku ode dne plnění ve prospěch společníků. Společníkům se poskytne osvědčení platební schopnosti před přijetím usnesení o plnění ve prospěch společníků uvedeném v článku 27.

2.   Pokud to stanovy požadují,
  výkonný
  řídící orgán SPE před poskytnutím plnění ve prospěch společníků kromě dosažení shody s odstavcem 1 podepíše prohlášení (dále jen „osvědčení platební schopnosti“), kterým osvědčí, že SPE bude schopna splatit své dluhy ve lhůtě jejich splatnosti při běžné činnosti do jednoho roku ode dne plnění ve prospěch společníků. Společníkům se poskytne osvědčení platební schopnosti před přijetím usnesení o plnění ve prospěch společníků uvedeném v článku 27.

Pozměňovací návrh 37

Návrh nařízení

Článek 22

Kterýkoli společník, který obdržel plnění ve prospěch společníků v rozporu s článkem 21, musí toto plnění vrátit SPE za předpokladu,
  že SPE prokáže, že dotyčný společník věděl nebo vzhledem k okolnostem měl vědět o nesrovnalostech.

Kterýkoli společník, který obdržel plnění ve prospěch společníků v rozporu s článkem 21, musí toto plnění SPE vrátit.

Pozměňovací návrh 38

Návrh nařízení

Čl. 24 – odst. 1

1.   V případě snížení základního kapitálu SPE se použijí obdobně články 21 a 22.

1.   V případě snížení základního kapitálu SPE se články 21 a 22 použijí obdobně.
  Snížení základního kapitálu je přípustné, pouze pokud zbývající výše protiplnění není nižší než minimální částka uvedená v čl. 19 odst. 4.

Pozměňovací návrh 39

Návrh nařízení

Čl. 25 – odst.1

1.   Na SPE se vztahují požadavky použitelného vnitrostátního práva, pokud jde o sestavení, uložení, audit a zveřejnění účetní závěrky

1.   Na SPE se vztahují požadavky použitelného vnitrostátního práva, pokud jde o sestavení, uložení, audit a zveřejnění
  zákonem předepsané
  účetní závěrky.

Pozměňovací návrh 40

Návrh nařízení

Čl. 25 – odst. 2

2.   Řídící orgán vede účetnictví SPE. Účetnictví SPE se řídí použitelným vnitrostátním právem.

2.   
  Výkonný
  řídící orgán vede účetnictví SPE. Účetnictví SPE se řídí použitelným vnitrostátním právem.

Pozměňovací návrh 41

Návrh nařízení

Čl. 26 – odst. 1

1.   SPE má řídící orgán, který odpovídá za řízení SPE. Řídící orgán může vykonávat všechny pravomoci, jejichž výkon společníky nepožaduje toto nařízení nebo stanovy.

1.   SPE má
  výkonný
  řídící orgán, který odpovídá za řízení SPE.
  Výkonný
  řídící orgán může vykonávat všechny pravomoci, jejichž výkon společníky nepožaduje toto nařízení nebo stanovy.
  Usnesení společníků jsou pro výkonný řídící orgán společnosti vnitřně závazná.

Pozměňovací návrh 42

Návrh nařízení

Čl. 27 – odst. 2

2.   Usnesení o věcech uvedených v odst. 1 písm. a), b), c), i), l), m), n), o) a p) se přijímají kvalifikovanou většinou.

2.   Usnesení o věcech uvedených v odst. 1 písm. a), b), c),
  h)
  , i), l), m), n), o) a p) se přijímají kvalifikovanou většinou.

Pozměňovací návrh 43

Návrh nařízení

Čl. 27 – odst. 3

3.   Přijetí usnesení nevyžaduje uspořádání valné hromady. Řídící orgán poskytne všem společníkům návrhy usnesení spolu s dostatečnými informacemi, aby jim umožnil přijmout rozhodnutí se znalostí věci. Usnesení se zaznamenají v písemné formě. Kopie přijatých rozhodnutí se zašlou všem společníkům.

3.   Přijetí usnesení nevyžaduje uspořádání valné hromady.
  Výkonný
  řídící orgán poskytne všem společníkům návrhy usnesení spolu s dostatečnými informacemi, aby jim umožnil přijmout rozhodnutí se znalostí věci. Usnesení se zaznamenají v písemné formě. Kopie přijatých rozhodnutí se zašlou všem společníkům.

Pozměňovací návrh 44

Návrh nařízení

Čl. 27 – odst. 4

4.   Usnesení společníků jsou v souladu s tímto nařízením a stanovami SPE.

4.   Usnesení společníků musí být v souladu s tímto nařízením a stanovami SPE.

Právo společníků vznést námitky proti usnesení se řídí použitelným vnitrostátním právem.

Neplatnost usnesení společníků z důvodu, že jsou rozporu s ustanoveními stanov, tohoto nařízení nebo použitelných právních předpisů, může být uznána pouze prostřednictvím žaloby podané u soudu příslušného podle sídla SPE
  .

Žalobu může podat každý společník, který pro usnesení nehlasoval, a to po dobu jednoho měsíce ode dne usnesení, jestliže společnost nedostatek v usnesení neodstraní nebo žalobce dodatečně nevyjádří svůj souhlas. Ve stanovách může být stanovena delší lhůta pro odvolání.

Pozměňovací návrh 45

Návrh nařízení

Čl. 27 – odst. 7 – písm. a)

| a) | pokud jde o společníky, řídící orgán SPE a popřípadě její dozorčí orgán, dnem jejich přijetí; |
| --- | --- |

a)

pokud jde o společníky, řídící orgán SPE a popřípadě její dozorčí orgán, dnem jejich přijetí;

| a) | pokud jde o společníky,
  výkonný
  řídící orgán SPE a popřípadě její dozorčí orgán, dnem jejich přijetí; |
| --- | --- |

a)

pokud jde o společníky,
  výkonný
  řídící orgán SPE a popřípadě její dozorčí orgán, dnem jejich přijetí;

Pozměňovací návrh 46

Návrh nařízení

Čl. 28 – odst. 1

1.   Společníci mají právo být řádně informováni a klást řídícímu orgánu otázky týkající se usnesení, roční závěrky a všech dalších věcí souvisejících s činnostmi SPE.

1.   Společníci mají právo být řádně informováni a klást
  výkonnému řídícímu orgánu
  otázky týkající se usnesení, roční závěrky a všech dalších věcí souvisejících s činnostmi SPE.

Pozměňovací návrh 47

Návrh nařízení

Čl. 28 – odst. 2

2.   Řídící orgán může odmítnout zpřístupnit informace, pouze kdyby jejich zpřístupnění mohlo způsobit závažné škody podnikatelským zájmům SPE.

2.   
  Výkonný
  řídící orgán může odmítnout zpřístupnit informace, pouze kdyby jejich zpřístupnění mohlo způsobit závažné škody podnikatelským zájmům SPE.

Pozměňovací návrh 48

Návrh nařízení

Čl. 29 – odst. 1

1.   Společníci, kteří drží 5 % hlasovacích práv spojených s obchodními podíly SPE, mají právo požadovat, aby řídící orgán předložil společníkům návrh usnesení.

1.   Společníci, kteří drží 5 % hlasovacích práv spojených s obchodními podíly SPE, mají právo požadovat, aby
  výkonný
  řídící orgán předložil společníkům návrh usnesení.

Pozměňovací návrh 49

Návrh nařízení

Čl. 29 – odst. 1 – pododstavec 3

Pokud je žádost zamítnuta nebo pokud řídící orgán nepředloží návrh do 14 kalendářních dnů od přijetí žádosti, dotčení společníci pak mohou společníkům předložit návrh usnesení týkající se příslušných věcí.

Pokud je žádost zamítnuta nebo pokud
  výkonný
  řídící orgán společnosti nepředloží návrh do čtrnácti kalendářních dnů od přijetí žádosti, dotčení společníci pak mohou společníkům předložit návrh usnesení týkající se příslušných věcí.

Pozměňovací návrh 50

Návrh nařízení

Čl. 29 – odst. 2 – pododstavec 2

Tomuto znalci se umožní přístup k dokumentům a záznamům SPE a může požadovat informace od řídícího orgánu.

Tomuto znalci se umožní přístup k dokumentům a záznamům SPE a může požadovat informace od
  výkonného
  řídícího orgánu.

Pozměňovací návrh 51

Návrh nařízení

Čl. 31 – odst. 4

4.   
  Jednatel SPE odpovídá
  společnosti za jakékoli
  jednání nebo opominutí, které představuje porušení jeho povinností
  vyplývajících z tohoto nařízení,
  stanov
  SPE nebo usnesení společníků
  a které způsobuje SPE ztrátu či škodu
  .
  Pokud se takového porušení dopustilo více jednatelů než jeden, všichni dotčení jednatelé odpovídají společně a nerozdílně
  .

4.   
  Jednatelé odpovídají
  společnosti
  společně a nerozdílně za škodu způsobenou SPE nesplněním povinností, které jim stanoví toto
  nařízení,
  stanovy
  SPE nebo usnesení společníků.
  Tato odpovědnost se nevztahuje na ty jednatele, kteří doloží svou bezúhonnost, a kteří v zápisu vyjádřili svůj nesouhlas.

Pozměňovací návrh 52

Návrh nařízení

Čl. 31 – odst. 5

5.   
  Aniž jsou dotčena ustanovení tohoto nařízení, odpovědnost jednatelů se řídí použitelným vnitrostátním právem.

5.   
  Jednatelé jsou zejména povinni platit náhrady, pokud byly provedeny platby v rozporu s článkem 21 nebo pokud došlo k nabytí vlastních obchodních podílů ve společnosti v rozporu s čl. 23 odst. 2. Jsou-li náhrady zapotřebí k uspokojení věřitelů společnosti, skutečnost, že jednatelé postupovali na základě usnesení společníků, není důvodem k tomu, aby zanikla jejich povinnost platit náhrady
  .

Pozměňovací návrh 53

Návrh nařízení

Čl. 31 – odst. 5 a (nový)

5a.
     
  Právo žalovat podle tohoto článku zaniká po čtyřech letech ode dne jeho vzniku
  .

Pozměňovací návrh 54

Návrh nařízení

Článek 33

1.   SPE je ve vztahu k třetím osobám zastoupena jedním nebo více
  jednateli
  . SPE je vázána úkony svých
  jednatelů
  , i když tyto úkony nespadají do předmětu podnikání SPE.

1.   SPE je ve vztahu k třetím osobám zastoupena jedním nebo více
  členy výkonného řídícího orgánu.
  SPE je vázána úkony
  členů výkonného řídícího orgánu
  , i když tyto úkony nespadají do předmětu podnikání SPE.

2.   Stanovy SPE mohou stanovit, že obecnou pravomoc zastupování vykonávají
  jednatelé
  společně. Jakéhokoli jiného omezení pravomocí jednatelů vyplývajícího ze stanov, usnesení společníků nebo rozhodnutí řídícího nebo popřípadě dozorčího orgánu se nelze dovolávat vůči třetím osobám, i kdyby bylo zveřejněno.

2.   Stanovy SPE mohou stanovit, že obecnou pravomoc zastupování vykonávají
  členové výkonného řídícího orgánu
  společně. Jakéhokoli jiného omezení pravomocí jednatelů vyplývajícího ze stanov, usnesení společníků nebo rozhodnutí řídícího nebo popřípadě dozorčího orgánu se nelze dovolávat vůči třetím osobám, i kdyby bylo zveřejněno.

3.   
  Jednatelé
  mohou převést právo zastupovat SPE v souladu se stanovami.

3.   
  Členové výkonného řídícího orgánu
  mohou převést právo zastupovat SPE v souladu se stanovami.

Pozměňovací návrh 71

Návrh nařízení

Čl. 34 – odst. 1

1.   Na SPE se případně vztahují pravidla pro účast zaměstnanců použitelná v členském státě, v němž má sídlo, s výhradou ustanovení tohoto článku.

1.   Na SPE se případně vztahují pravidla pro účast zaměstnanců použitelná v členském státě, v němž má sídlo, s výhradou ustanovení tohoto článku.
  Pokud taková pravidla existují, platí pro všechny zaměstnance SPE.

1a.
     
  Odstavec 1 se nepoužije, pokud:

| a) | SPE celkem zaměstnává více než 1 000 zaměstnanců a více než čtvrtina (25 %) z celkového počtu zaměstnanců obvykle pracuje v jednom nebo více členských státech, které umožňují větší míru účasti zaměstnanců než členský stát, v němž má SPE své sídlo. V tomto případě se ustanovení o účasti zaměstnanců směrnice 2001/86/ES použijí obdobně. SPE může rovněž uplatnit čl. 16 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/56/ES ze dne 26. října 2005 o přeshraničních fúzích kapitálových společností (2); |
| --- | --- |

a)

SPE celkem zaměstnává více než 1 000 zaměstnanců a více než čtvrtina (25 %) z celkového počtu zaměstnanců obvykle pracuje v jednom nebo více členských státech, které umožňují větší míru účasti zaměstnanců než členský stát, v němž má SPE své sídlo. V tomto případě se ustanovení o účasti zaměstnanců směrnice 2001/86/ES použijí obdobně. SPE může rovněž uplatnit čl. 16 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/56/ES ze dne 26. října 2005 o přeshraničních fúzích kapitálových společností (2);

| b) | SPE celkem zaměstnává mezi 500 -1 000 zaměstnanci a více než třetina (331⁄3 %) z celkového počtu zaměstnanců obvykle pracuje v jednom nebo více členských státech, které umožňují větší míru účasti zaměstnanců než členský stát, v němž má SPE své sídlo. V tomto případě se obdobně použijí ustanovení o účasti zaměstnanců směrnice 2001/86/ES a čl. 16 odst. 3 písm. e) a čl. 16 odst. 4 a 5 směrnice 2005/56/ES; |
| --- | --- |

b)

SPE celkem zaměstnává mezi 500 -1 000 zaměstnanci a více než třetina (331⁄3 %) z celkového počtu zaměstnanců obvykle pracuje v jednom nebo více členských státech, které umožňují větší míru účasti zaměstnanců než členský stát, v němž má SPE své sídlo. V tomto případě se obdobně použijí ustanovení o účasti zaměstnanců směrnice 2001/86/ES a čl. 16 odst. 3 písm. e) a čl. 16 odst. 4 a 5 směrnice 2005/56/ES;

| c) | SPE byla založena podle čl. 5 odst. 1 písm. b), c) nebo d), celkem zaměstnává méně než 500 zaměstnanců a více než třetina (331⁄3 %) z celkového počtu zaměstnanců obvykle pracuje v jednom nebo více členských státech, které umožňují větší míru účasti zaměstnanců než členský stát, v němž má SPE své sídlo. V tomto případě se obdobně použijí ustanovení o účasti zaměstnanců směrnice 2001/86/ES a čl. 16 odst. 3 písm. e) a čl. 16 odst. 4 a 5 směrnice 2005/56/ES; |
| --- | --- |

c)

SPE byla založena podle čl. 5 odst. 1 písm. b), c) nebo d), celkem zaměstnává méně než 500 zaměstnanců a více než třetina (331⁄3 %) z celkového počtu zaměstnanců obvykle pracuje v jednom nebo více členských státech, které umožňují větší míru účasti zaměstnanců než členský stát, v němž má SPE své sídlo. V tomto případě se obdobně použijí ustanovení o účasti zaměstnanců směrnice 2001/86/ES a čl. 16 odst. 3 písm. e) a čl. 16 odst. 4 a 5 směrnice 2005/56/ES;

| d) | SPE byla založena podle čl. 5 odst. 1 písm. a), celkem zaměstnává méně než 500 zaměstnanců a více než polovina (50 %) z celkového počtu zaměstnanců obvykle pracuje v jednom nebo více členských státech, které umožňují větší míru účasti zaměstnanců než členský stát, v němž má SPE své sídlo. V tomto případě se obdobně použijí ustanovení o účasti zaměstnanců směrnice 2001/86/ES a čl. 16 odst. 3 písm. e) a čl. 16 odst. 4 a 5 směrnice 2005/56/ES. |
| --- | --- |

d)

SPE byla založena podle čl. 5 odst. 1 písm. a), celkem zaměstnává méně než 500 zaměstnanců a více než polovina (50 %) z celkového počtu zaměstnanců obvykle pracuje v jednom nebo více členských státech, které umožňují větší míru účasti zaměstnanců než členský stát, v němž má SPE své sídlo. V tomto případě se obdobně použijí ustanovení o účasti zaměstnanců směrnice 2001/86/ES a čl. 16 odst. 3 písm. e) a čl. 16 odst. 4 a 5 směrnice 2005/56/ES.

Pozměňovací návrh 72

Návrh nařízení

Článek 34 a (nový)

Článek 34a

Doložka o přizpůsobení

V případě neexistence ustanovení o účasti zaměstnanců se použije čl. 34 odst. 1a, pokud jsou v důsledku změn počtu zaměstnanců splněny v něm stanovené podmínky.

Přestanou-li být splňovány podmínky stanovené v čl. 34 odst. 1a, může představenstvo SPE použít čl. 34 odst. 1.

Případná stávající úprava účasti zůstává v platnosti, dokud nevstoupí v platnost úprava nová.

Pozměňovací návrh 56

Návrh nařízení

Čl. 36 – odst. 1 – návětí

1.   Řídící orgán SPE, který má v úmyslu přemístit sídlo, vyhotoví návrh přemístění, který zahrne alespoň tyto údaje:

1.   
  Výkonný
  řídící orgán SPE, který má v úmyslu přemístit sídlo, vyhotoví návrh přemístění, který zahrne alespoň tyto údaje:

Pozměňovací návrh 57

Návrh nařízení

Čl. 36 – odst. 2 – návětí

2.   Alespoň jeden měsíc před přijetím usnesení společníků uvedeného v odstavci 4 řídící orgán SPE:

2.   Alespoň jeden měsíc před přijetím usnesení společníků uvedeného v odstavci 4
  výkonný
  řídící orgán SPE:

Pozměňovací návrh 58

Návrh nařízení

Čl. 36 – odst. 3

3.   Řídící orgán SPE vypracuje zprávu pro společníky, která vysvětluje a odůvodňuje právní a hospodářské aspekty navrhovaného přemístění a uvádí důsledky přemístění pro společníky, věřitele a zaměstnance. Zpráva se předloží společníkům a zástupcům zaměstnanců nebo v případě, že zaměstnanci nemají zástupce, zaměstnancům samým spolu s návrhem přemístění.

3.   
  Výkonný
  řídící orgán SPE vypracuje zprávu pro společníky, která vysvětluje a odůvodňuje právní a hospodářské aspekty navrhovaného přemístění a uvádí důsledky přemístění pro společníky, věřitele a zaměstnance. Zpráva se předloží společníkům a zástupcům zaměstnanců nebo v případě, že zaměstnanci nemají zástupce, zaměstnancům samým spolu s návrhem přemístění.

Pozměňovací návrh 59

Návrh nařízení

Čl. 36 – odst. 3 – pododstavec 2

Pokud řídící orgán obdrží včas stanovisko zástupců zaměstnanců k přemístění, předloží se toto stanovisko společníkům.

Pokud
  výkonný
  řídící orgán obdrží včas stanovisko zástupců zaměstnanců k přemístění, předloží se toto stanovisko společníkům.

Pozměňovací návrh 73

Návrh nařízení

Článek 38

1.   Na SPE se ode dne zápisu do rejstříku případně vztahují předpisy platné v hostitelském členském státě, pokud jde o úpravu účasti zaměstnanců.

1.   Na SPE se ode dne zápisu do rejstříku případně vztahují předpisy platné v hostitelském členském státě, pokud jde o úpravu účasti zaměstnanců.

2.   Odstavec 1 se nepoužije, pokud
  zaměstnanci SPE v domovském členském státě tvoří alespoň jednu třetinu celkového počtu zaměstnanců SPE, včetně dceřiných společností nebo poboček SPE v kterémkoli členském státě, a pokud je splněna jedna z těchto podmínek:

| a) | právní předpisy hostitelského členského státu nestanoví alespoň stejnou úroveň účasti, jaká byla uplatňována v SPE v domovském členském státě před jejím zápisem do rejstříku v hostitelském členském státě. Úroveň účasti zaměstnanců se vyjadřuje podílem zástupců zaměstnanců mezi členy správního nebo dozorčího orgánu nebo jejich výborů nebo řídící skupiny příslušné pro hospodářské jednotky SPE, ve kterých jsou zaměstnanci zastoupeni; |
| --- | --- |

a)

právní předpisy hostitelského členského státu nestanoví alespoň stejnou úroveň účasti, jaká byla uplatňována v SPE v domovském členském státě před jejím zápisem do rejstříku v hostitelském členském státě. Úroveň účasti zaměstnanců se vyjadřuje podílem zástupců zaměstnanců mezi členy správního nebo dozorčího orgánu nebo jejich výborů nebo řídící skupiny příslušné pro hospodářské jednotky SPE, ve kterých jsou zaměstnanci zastoupeni;

| b) | právní předpisy hostitelského členského státu nepřiznávají zaměstnancům podniků SPE, které se nacházejí v jiném členském státě, stejný nárok na výkon práv na účast, jaký měli tito zaměstnanci před přemístěním sídla. |
| --- | --- |

b)

právní předpisy hostitelského členského státu nepřiznávají zaměstnancům podniků SPE, které se nacházejí v jiném členském státě, stejný nárok na výkon práv na účast, jaký měli tito zaměstnanci před přemístěním sídla.

3.
     
  Pokud je splněna jedna z podmínek uvedených v písmenech a) nebo b), řídící orgán SPE po zveřejnění návrhu přemístění podnikne co nejdříve nezbytné kroky k zahájení vyjednávání se zástupci zaměstnanců SPE s cílem dosáhnout dohody o úpravě účasti zaměstnanců.

4.
     
  Dohoda mezi řídícím orgánem SPE a zástupci zaměstnanců uvádí:

| a) | oblast působnosti dohody; |
| --- | --- |

a)

oblast působnosti dohody;

| b) | rozhodnou-li se strany v průběhu vyjednávání zavést úpravu účasti v SPE po přemístění, obsah této úpravy včetně (případně) počtu členů v správním nebo dozorčím orgánu SPE, které jsou zaměstnanci oprávněni volit, jmenovat, doporučovat nebo zamítat, postupy pro volbu, jmenování, doporučování nebo zamítání těchto členů zaměstnanci a jejich práva; |
| --- | --- |

b)

rozhodnou-li se strany v průběhu vyjednávání zavést úpravu účasti v SPE po přemístění, obsah této úpravy včetně (případně) počtu členů v správním nebo dozorčím orgánu SPE, které jsou zaměstnanci oprávněni volit, jmenovat, doporučovat nebo zamítat, postupy pro volbu, jmenování, doporučování nebo zamítání těchto členů zaměstnanci a jejich práva;

| c) | den vstupu dohody v platnost a doba jejího trvání, jakékoli případy, ve kterých by měla být dohoda znovu sjednána, a postup pro nové vyjednávání. |
| --- | --- |

c)

den vstupu dohody v platnost a doba jejího trvání, jakékoli případy, ve kterých by měla být dohoda znovu sjednána, a postup pro nové vyjednávání.

5.
     
  Vyjednávání je omezeno na období šesti měsíců. Strany se mohou dohodnout na prodloužení vyjednávání o další šestiměsíční období. Vyjednávání se jinak řídí právem domovského členského státu.

6.
     
  V případě, že se dohoda neuzavře, zachová se úprava účasti platná v domovském členském státě.

2.   Odstavec 1 se nepoužije, pokud
  jsou splněny podmínky stanovené v čl. 34 odst. 1a. V tomto případě se použije čl. 34 odst. 1a obdobně
  .

Pozměňovací návrh 60

Návrh nařízení

Čl. 42 – odst. 1

1.   Členské státy, v nichž se neuplatňuje třetí etapa Hospodářské a měnové unie (EMU), mohou požadovat, aby SPE, které mají sídlo na jejich území, vyjadřovaly svůj základní kapitál v národní měně.
  SPE může
  svůj základní kapitál vyjádřit
  také
  v eurech. Přepočítacím koeficientem mezi národní měnou a eurem je přepočítací koeficient, který platil poslední den měsíce předcházejícího založení SPE.

1.   Členské státy, v nichž se neuplatňuje třetí etapa Hospodářské a měnové unie (EMU), mohou požadovat, aby SPE, které mají sídlo na jejich území, vyjadřovaly svůj základní kapitál v národní měně.
  Tyto SPE kromě toho vyjádří
  svůj základní kapitál v eurech. Přepočítacím koeficientem mezi národní měnou a eurem je přepočítací koeficient, který platil poslední den měsíce předcházejícího založení SPE.

Pozměňovací návrh 61

Návrh nařízení

Čl. 42 – odst. 2

2.   SPE
  mohou
  v členských státech, v nichž se neuplatňuje třetí fáze Hospodářské a měnové unie (EMU),
  sestavovat
  a
  zveřejňovat
  své roční účetní závěrky a popřípadě konsolidované účetní závěrky v eurech.
  Tyto členské státy však rovněž mohou požadovat, aby SPE sestavovaly a zveřejňovaly své roční závěrky a popřípadě konsolidované účetní závěrky v národní měně v souladu s použitelným vnitrostátním právem.

2.   SPE v členských státech, v nichž se neuplatňuje třetí fáze Hospodářské a měnové unie (EMU),
  sestavují
  a
  zveřejňují
  své roční účetní závěrky a popřípadě konsolidované účetní závěrky
  v národní měně i
  v eurech.

Pozměňovací návrh 62

Návrh nařízení

Čl. 42 a (nový)

Článek 42a

Rozhodčí doložka

1.
     
  Ve stanovách lze formou rozhodčí doložky stanovit, že urovnáním sporů týkajících se poměrů, které vzniknou mezi jednotlivými společníky nebo mezi společníky a SPE, bude pověřen rozhodce. Ve stanovách lze také stanovit, že se tato doložka vztahuje i na spory jednatelů. V tomto případě je rozhodčí doložka pro jednatele po převzetí funkce závazná.

2.
     
  Změny stanov podle článku 27 týkající se vložení nebo vypuštění rozhodčí doložky musí podléhat předchozímu souhlasu společníků, jejichž podíl představuje alespoň dvě třetiny základního kapitálu společnosti.

Pozměňovací návrh 63

Návrh nařízení

Čl. 43 a (nový)

Article 43a

Doložka oddělitelnosti

Jakékoli ustanovení stanov, které se ukáže jako neúčinné, je oddělitelné a ostatní ustanovení stanov jsou i nadále účinná
  .
  Neúčinné ustanovení se nahradí až do jeho opravy, která se přijme prostřednictvím usnesení společníků, odpovídajícím ustanovením vzorových stanov. Pokud vzorové stanovy vhodné ustanovení neobsahují, nahradí neúčinné ustanovení jiné právní předpisy, které se vztahují na společnosti s ručením omezeným v členském státě, v němž má SPE sídlo.

Pozměňovací návrh 64

Návrh nařízení

Článek 45

Členské společnosti oznámí Komisi formu
  soukromé společnosti
  s ručením omezeným uvedenou v čl. 4 druhém pododstavci
  nejpozději do 1. července 2010.

Komise tyto informace zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

Členské státy oznámí Komisi
  do 1. července 2010
  formu
  soukromých společností
  s ručením omezeným uvedenou v čl. 4 druhém pododstavci,
  včetně důsledků vyplývajících z vnitrostátního práva v případě nesplnění některého ustanovení tohoto nařízení, a případná dodatečná ustanovení jejich vnitrostátního práva společností, která se vztahují na SPE.

Komise tyto informace zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

Členské státy také spravují internetové stránky obsahující seznam SPE zapsaných do rejstříku na jejich území a případné soudní rozsudky týkající se činnosti SPE na jejich území. Komise spravuje internetovou stránku s odkazy na tyto vnitrostátní internetové stránky.

Pozměňovací návrh 65

Návrh nařízení

Příloha I – Kapitola IV – Kapitál – odrážka 7

| — | zda je požadováno, aby řídící orgán podepsal osvědčení platební schopnosti dříve, než se poskytne plnění ve prospěch společníků, a použitelné požadavky, |
| --- | --- |

—

zda je požadováno, aby řídící orgán podepsal osvědčení platební schopnosti dříve, než se poskytne plnění ve prospěch společníků, a použitelné požadavky,

| — | zda je požadováno, aby
  výkonný
  řídící orgán podepsal osvědčení platební schopnosti dříve, než se poskytne plnění ve prospěch společníků, a použitelné požadavky, |
| --- | --- |

—

zda je požadováno, aby
  výkonný
  řídící orgán podepsal osvědčení platební schopnosti dříve, než se poskytne plnění ve prospěch společníků, a použitelné požadavky,

Pozměňovací návrh 66

Návrh nařízení

Příloha I – Kapitola V – Organizace SPE – odrážka 10

| — | zda se řídící orgán SPE skládá z jednoho nebo více jednatelů, představenstva (dualistický systém) nebo správní rady (monistický systém), |
| --- | --- |

—

zda se řídící orgán SPE skládá z jednoho nebo více jednatelů, představenstva (dualistický systém) nebo správní rady (monistický systém),

| — | zda se
  výkonný
  řídící orgán SPE skládá z jednoho nebo více jednatelů, představenstva (dualistický systém) nebo správní rady (monistický systém), |
| --- | --- |

—

zda se
  výkonný
  řídící orgán SPE skládá z jednoho nebo více jednatelů, představenstva (dualistický systém) nebo správní rady (monistický systém),

Pozměňovací návrh 67

Návrh nařízení

Příloha I – Kapitola V – Organizace SPE – odrážka 13

| — | pokud existuje představenstvo (dualistický systém) nebo jeden či více jednatelů, zda má SPE dozorčí orgán, a je-li tomu tak, jeho složení a organizaci a jeho vztah k řídícímu orgánu, |
| --- | --- |

—

pokud existuje představenstvo (dualistický systém) nebo jeden či více jednatelů, zda má SPE dozorčí orgán, a je-li tomu tak, jeho složení a organizaci a jeho vztah k řídícímu orgánu,

| — | pokud existuje představenstvo (dualistický systém) nebo jeden či více jednatelů, zda má SPE dozorčí orgán, a je-li tomu tak, jeho složení a organizaci a jeho vztah k
  výkonnému
  řídícímu orgánu, |
| --- | --- |

—

pokud existuje představenstvo (dualistický systém) nebo jeden či více jednatelů, zda má SPE dozorčí orgán, a je-li tomu tak, jeho složení a organizaci a jeho vztah k
  výkonnému
  řídícímu orgánu,

Pozměňovací návrh 68

Návrh nařízení

Příloha I – Kapitola V – Organizace SPE – odrážka 20

| — | pravidla pro zastupování SPE řídícím orgánem, zejména pokud mají jednatelé právo zastupovat SPE společně nebo samostatně a jakékoli přenesení tohoto práva, |
| --- | --- |

—

pravidla pro zastupování SPE řídícím orgánem, zejména pokud mají jednatelé právo zastupovat SPE společně nebo samostatně a jakékoli přenesení tohoto práva,

| — | pravidla pro zastupování SPE
  výkonným
  řídícím orgánem, zejména pokud mají jednatelé právo zastupovat SPE společně nebo samostatně a jakékoli přenesení tohoto práva, |
| --- | --- |

—

pravidla pro zastupování SPE
  výkonným
  řídícím orgánem, zejména pokud mají jednatelé právo zastupovat SPE společně nebo samostatně a jakékoli přenesení tohoto práva,

Pozměňovací návrh 69

Návrh nařízení

Příloha I – Kapitola V – Organizace SPE – odrážka 21

| — | pravidla pro přenesení jakékoli řídící pravomoci na jinou osobu. |
| --- | --- |

—

pravidla pro přenesení jakékoli řídící pravomoci na jinou osobu.

| — | pravidla pro přenesení pravomocí
  výkonného
  řídícího orgánu na jinou osobu. |
| --- | --- |

—

pravidla pro přenesení pravomocí
  výkonného
  řídícího orgánu na jinou osobu.

---

(1)  

  Úř. věst. L 294, 10.11.2001, s. 22.

(2)  

  Úř. věst. L 310, 25.11.2005, s. 1.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/321 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/321

---

Úterý 10. března 2009Pokyny pro rozpočtový proces na rok 2010 - Oddíl III – Komise

P6_TA(2009)0095

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o pokynech pro rozpočtový proces na rok 2010 – Oddíl III – Komise (2009/2005(BUD))

2010/C 87 E/47

Evropský parlament,

s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2009,

s ohledem na upravené znění finančního plánu Komise na období 2007–2013 předložené dne 30. ledna 2009 v souladu s bodem 46 interinstitucionální dohody (IID) ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1),

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Roční politická strategie pro rok 2010 (KOM(2009)0073), a zejména na část II tohoto sdělení,

s ohledem na výše uvedenou IID ze dne 17. května 2006,

s ohledem na článek 272 Smlouvy o ES a na článek 177 Smlouvy o Euratomu,

s ohledem na čl. 112 odst. 1 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A6-0111/2009),

| A. | s ohledem na to, že v roce 2010 proběhne hodnocení mnoha víceletých programů v polovině období; |
| --- | --- |

A.

s ohledem na to, že v roce 2010 proběhne hodnocení mnoha víceletých programů v polovině období;

| B. | vzhledem k tomu, že do konce roku 2009 bude nově ustaven Evropský parlament i Evropská komise, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že do konce roku 2009 bude nově ustaven Evropský parlament i Evropská komise,

Rozpočtový přehled

| 1. | konstatuje, že víceletý finanční rámec (VFR) na období 2007–2013 stanoví na rok 2010 významný objem rozpočtových zdrojů, konkrétně 139 489 000 000 na závazky, což představuje 1,02 % HND EU, a 133 505 000 000 EUR na platby, což představuje 0,97 % HND EU (v současných cenách), a připomíná, že další aktualizace VFR proběhne v dubnu 2009 těsně před zveřejněním předběžného návrhu rozpočtu (PNR) na rok 2010; |
| --- | --- |

1.

konstatuje, že víceletý finanční rámec (VFR) na období 2007–2013 stanoví na rok 2010 významný objem rozpočtových zdrojů, konkrétně 139 489 000 000 na závazky, což představuje 1,02 % HND EU, a 133 505 000 000 EUR na platby, což představuje 0,97 % HND EU (v současných cenách), a připomíná, že další aktualizace VFR proběhne v dubnu 2009 těsně před zveřejněním předběžného návrhu rozpočtu (PNR) na rok 2010;

| 2. | bere na vědomí skutečnost, že částky stanovené ve VFR pro každý okruh jsou maximální výší výdajů a představují rámec pro roční rozpočty; přeje si, aby se konečný rozpočet k těmto horním limitům více přiblížil, což by pomohlo financovat mnohé cíle, které mají pro Evropskou unii obrovský význam, aniž by byly ohroženy stávající politiky a programy; konstatuje, že některé programy Společenství jsou stále nedostatečně financovány; je toho názoru, že Unie potřebuje velkorysejší finanční a rozpočtová rozhodnutí, která jí umožní převzít její úlohu zejména v oblasti hospodářského růstu a zaměstnanosti a v oblasti vnější politiky, která se potýká s nedostatkem financí; |
| --- | --- |

2.

bere na vědomí skutečnost, že částky stanovené ve VFR pro každý okruh jsou maximální výší výdajů a představují rámec pro roční rozpočty; přeje si, aby se konečný rozpočet k těmto horním limitům více přiblížil, což by pomohlo financovat mnohé cíle, které mají pro Evropskou unii obrovský význam, aniž by byly ohroženy stávající politiky a programy; konstatuje, že některé programy Společenství jsou stále nedostatečně financovány; je toho názoru, že Unie potřebuje velkorysejší finanční a rozpočtová rozhodnutí, která jí umožní převzít její úlohu zejména v oblasti hospodářského růstu a zaměstnanosti a v oblasti vnější politiky, která se potýká s nedostatkem financí;

| 3. | zdůrazňuje, že Parlament použije k dosažení svých politických priorit během období VFR 2007–2013 všechny prostředky, které mu poskytuje interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006, a to včetně využití pětiprocentní legislativní flexibility (bod 37 IID); |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že Parlament použije k dosažení svých politických priorit během období VFR 2007–2013 všechny prostředky, které mu poskytuje interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006, a to včetně využití pětiprocentní legislativní flexibility (bod 37 IID);

| 4. | konstatuje také, že špatné plnění ročních rozpočtů vede k ještě horšímu provádění rozpočtu, mimo jiné kvůli systému komplikovaných pravidel a požadavků stanovených Komisí a členskými státy a slabé schopnosti plnění rozpočtu ze strany členských států, což vede k velkému objemu neuhrazených závazků; naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby usnadnily provádění tím, že sníží počet byrokratických překážek, které si samy stanovily, a tam, kde to bude možné, zjednoduší řídící systémy, zejména u strukturálních fondů; |
| --- | --- |

4.

konstatuje také, že špatné plnění ročních rozpočtů vede k ještě horšímu provádění rozpočtu, mimo jiné kvůli systému komplikovaných pravidel a požadavků stanovených Komisí a členskými státy a slabé schopnosti plnění rozpočtu ze strany členských států, což vede k velkému objemu neuhrazených závazků; naléhavě vyzývá Komisi a členské státy, aby usnadnily provádění tím, že sníží počet byrokratických překážek, které si samy stanovily, a tam, kde to bude možné, zjednoduší řídící systémy, zejména u strukturálních fondů;

| 5. | zdůrazňuje význam dobré interinstitucionální spolupráce, v rámci níž poskytuje Komise rozpočtovému orgánu všechny nezbytné informace; |
| --- | --- |

5.

zdůrazňuje význam dobré interinstitucionální spolupráce, v rámci níž poskytuje Komise rozpočtovému orgánu všechny nezbytné informace;

| 6. | považuje za nezbytné, aby byl rozpočet Evropské unie předkládán jasnou a transparentní formou; má v úmyslu důkladně sledovat finanční plánování, aby umožnil přijmout vhodná rozpočtová rozhodnutí; vítá skutečnost, že Komise zlepšila kvalitu předkládaných dokumentů finančního plánování; přivítal by však, kdyby změny ve finančním plánování, které Komise provedla, byly zřetelnější a jasnější; vyzývá k jasnějšímu rozdělení provozních a správních nákladů; konstatuje, že značná část výdajů, které jsou ve skutečnosti správní povahy, je financována z provozních prostředků; |
| --- | --- |

6.

považuje za nezbytné, aby byl rozpočet Evropské unie předkládán jasnou a transparentní formou; má v úmyslu důkladně sledovat finanční plánování, aby umožnil přijmout vhodná rozpočtová rozhodnutí; vítá skutečnost, že Komise zlepšila kvalitu předkládaných dokumentů finančního plánování; přivítal by však, kdyby změny ve finančním plánování, které Komise provedla, byly zřetelnější a jasnější; vyzývá k jasnějšímu rozdělení provozních a správních nákladů; konstatuje, že značná část výdajů, které jsou ve skutečnosti správní povahy, je financována z provozních prostředků;

| 7. | žádá Komisi, aby při přípravě PNR na rok 2010 předložila jasné, konzistentní a řádně připravené zprávy o činnosti pro každou z politik, aby mohly všechny příslušné výbory Parlamentu důkladně přezkoumat provádění různých programů a politik EU; v tomto ohledu očekává, že se budou odpovídajícím způsobem rozvíjet dříve přijatá důležitá rozpočtová rozhodnutí, jako jsou rozhodnutí týkající se programu Galileo, Evropského inovačního a technologického institutu a potravinové pomoci; |
| --- | --- |

7.

žádá Komisi, aby při přípravě PNR na rok 2010 předložila jasné, konzistentní a řádně připravené zprávy o činnosti pro každou z politik, aby mohly všechny příslušné výbory Parlamentu důkladně přezkoumat provádění různých programů a politik EU; v tomto ohledu očekává, že se budou odpovídajícím způsobem rozvíjet dříve přijatá důležitá rozpočtová rozhodnutí, jako jsou rozhodnutí týkající se programu Galileo, Evropského inovačního a technologického institutu a potravinové pomoci;

| 8. | zdůrazňuje význam zásady, že rozpočet musí být sestavován na realistickém základě; žádá Komisi, aby připravila PNR, který se zabývá současnými problémy a stanoví udržitelný rozpočet pro stávající politiky; má zejména obavy ohledně rozpočtových potřeb na rok 2010 v rámci okruhu 1a a 4 VFR; rád by zdůraznil, že nástroj pružnosti je určen k financování nepředvídatelných politických úkolů a není jediným nástrojem, který umožňuje dodatečné financování; |
| --- | --- |

8.

zdůrazňuje význam zásady, že rozpočet musí být sestavován na realistickém základě; žádá Komisi, aby připravila PNR, který se zabývá současnými problémy a stanoví udržitelný rozpočet pro stávající politiky; má zejména obavy ohledně rozpočtových potřeb na rok 2010 v rámci okruhu 1a a 4 VFR; rád by zdůraznil, že nástroj pružnosti je určen k financování nepředvídatelných politických úkolů a není jediným nástrojem, který umožňuje dodatečné financování;

| 9. | vítá zřízení interinstitucionální pracovní skupiny zabývající se decentralizovanými agenturami; znovu připomíná, že finanční zdroje pro vytváření nových agentur jsou v rámci stávajícího rozpětí jednotlivých okruhů velmi omezené a připomíná Komisi a Radě, že je třeba dodržovat bod 47 IID ze dne 17. května 2006; připomíná Komisi, že při přípravě PNR na rok 2010 pro stávající decentralizované agentury je nezbytné zohlednit účelově vázané příjmy; trvá na tom, že agentury, které do velké míry závisí na příjmech z poplatků, musí mít stále možnost využívat tohoto nástroje v jeho úplnosti, aby si zachovaly potřebnou rozpočtovou flexibilitu; |
| --- | --- |

9.

vítá zřízení interinstitucionální pracovní skupiny zabývající se decentralizovanými agenturami; znovu připomíná, že finanční zdroje pro vytváření nových agentur jsou v rámci stávajícího rozpětí jednotlivých okruhů velmi omezené a připomíná Komisi a Radě, že je třeba dodržovat bod 47 IID ze dne 17. května 2006; připomíná Komisi, že při přípravě PNR na rok 2010 pro stávající decentralizované agentury je nezbytné zohlednit účelově vázané příjmy; trvá na tom, že agentury, které do velké míry závisí na příjmech z poplatků, musí mít stále možnost využívat tohoto nástroje v jeho úplnosti, aby si zachovaly potřebnou rozpočtovou flexibilitu;

| 10. | podporuje různé nástroje pomoci v rámci okruhu 4; opakuje, že Parlament zůstává znepokojen skutečností, že okruh 4 VFR se stále potýká s nedostatkem prostředků; upozorňuje, že chce-li Unie dostát svým slibům a naplnit své aspirace stát se celosvětově významným činitelem, musí zajistit, aby byly potřeby rozvojových zemí plně zohledněny ve strategických rozhodnutích týkajících se mechanismů financování v oblasti rozvojové spolupráce; |
| --- | --- |

10.

podporuje různé nástroje pomoci v rámci okruhu 4; opakuje, že Parlament zůstává znepokojen skutečností, že okruh 4 VFR se stále potýká s nedostatkem prostředků; upozorňuje, že chce-li Unie dostát svým slibům a naplnit své aspirace stát se celosvětově významným činitelem, musí zajistit, aby byly potřeby rozvojových zemí plně zohledněny ve strategických rozhodnutích týkajících se mechanismů financování v oblasti rozvojové spolupráce;

| 11. | znovu upozorňuje na postup stanovený v bodu 23 IID ze dne 17. května 2006; připomíná nicméně, že již proběhlo několik změn, které vedly k omezení rozpětí v jednotlivých výdajových stropech, a tudíž je obtížné financovat nová opatření, pokud nebudou poskytnuty nové prostředky; zasazuje se o nalezení dlouhodobých řešení, která zajistí v rámci rozpočtu EU dostatek prostředků na uspokojení všech požadavků namísto přesouvání prostředků mezi okruhy; zdůrazňuje, že rozpětí, která jsou k dispozici v jednotlivých okruzích VFR (zejména v okruhu 2) není možné s ohledem na měnící se hospodářské podmínky brát jako samozřejmost; považuje za vhodnější, aby se kategorie výdajů, na něž není k dispozici dostatek prostředků, řešily přímo, aby to nemělo negativní důsledky pro další oblasti výdajů; domnívá se, že v případě nedostatku flexibility v rámci okruhů a mezi nimi odráží většinu rozpočtových zásad přezkum VFR; vyjadřuje politování nad tím, že za současné situace nepoužila Rada konstruktivní přístup k použití stávajících mechanismů flexibility; domnívá se, že přezkum VFR v polovině období by se měl také zaměřit na chronický nedostatek finančních prostředků v některých výdajových kategoriích; |
| --- | --- |

11.

znovu upozorňuje na postup stanovený v bodu 23 IID ze dne 17. května 2006; připomíná nicméně, že již proběhlo několik změn, které vedly k omezení rozpětí v jednotlivých výdajových stropech, a tudíž je obtížné financovat nová opatření, pokud nebudou poskytnuty nové prostředky; zasazuje se o nalezení dlouhodobých řešení, která zajistí v rámci rozpočtu EU dostatek prostředků na uspokojení všech požadavků namísto přesouvání prostředků mezi okruhy; zdůrazňuje, že rozpětí, která jsou k dispozici v jednotlivých okruzích VFR (zejména v okruhu 2) není možné s ohledem na měnící se hospodářské podmínky brát jako samozřejmost; považuje za vhodnější, aby se kategorie výdajů, na něž není k dispozici dostatek prostředků, řešily přímo, aby to nemělo negativní důsledky pro další oblasti výdajů; domnívá se, že v případě nedostatku flexibility v rámci okruhů a mezi nimi odráží většinu rozpočtových zásad přezkum VFR; vyjadřuje politování nad tím, že za současné situace nepoužila Rada konstruktivní přístup k použití stávajících mechanismů flexibility; domnívá se, že přezkum VFR v polovině období by se měl také zaměřit na chronický nedostatek finančních prostředků v některých výdajových kategoriích;

| 12. | uvádí, že je připraven zohlednit výsledky přezkumu v polovině období zaměřující se na všechna hlediska výdajů a zdrojů EU, včetně slevy pro Spojené království, zprávy Komise o fungování IID ke konci roku 2009, jež stanoví IID ze dne 17. května 2006, jakož i výsledků přezkumů probíhajících víceletých programů v polovině období; |
| --- | --- |

12.

uvádí, že je připraven zohlednit výsledky přezkumu v polovině období zaměřující se na všechna hlediska výdajů a zdrojů EU, včetně slevy pro Spojené království, zprávy Komise o fungování IID ke konci roku 2009, jež stanoví IID ze dne 17. května 2006, jakož i výsledků přezkumů probíhajících víceletých programů v polovině období;

Opatření pro řešení výzev

| 13. | připomíná, že rozpočet EU na rok 2010 by měl řešit obrovské výzvy; zdůrazňuje, že klíčovým cílem je postavit občany Unie na první místo a poskytnout jim více bezpečnosti, což vyžaduje věnovat zvláštní pozornost současné finanční a hospodářské krizi a dopadům této krize na růst, konkurenceschopnost, zaměstnanost a soudržnost, lepšímu a jednoduššímu uplatňování strukturálních fondů, podpoře zabezpečení dodávek energie a bezpečnosti dopravy a také otázce vnitřní bezpečnosti, zejména přistěhovalectví, boji proti terorismu, demografickým výzvám a otázkám změny klimatu a ochrany životního prostředí, sociální soudržnosti, bezpečnosti občanů a posílení úlohy Unie ve světě; |
| --- | --- |

13.

připomíná, že rozpočet EU na rok 2010 by měl řešit obrovské výzvy; zdůrazňuje, že klíčovým cílem je postavit občany Unie na první místo a poskytnout jim více bezpečnosti, což vyžaduje věnovat zvláštní pozornost současné finanční a hospodářské krizi a dopadům této krize na růst, konkurenceschopnost, zaměstnanost a soudržnost, lepšímu a jednoduššímu uplatňování strukturálních fondů, podpoře zabezpečení dodávek energie a bezpečnosti dopravy a také otázce vnitřní bezpečnosti, zejména přistěhovalectví, boji proti terorismu, demografickým výzvám a otázkám změny klimatu a ochrany životního prostředí, sociální soudržnosti, bezpečnosti občanů a posílení úlohy Unie ve světě;

| 14. | vyzývá Komisi, aby výše zmíněné okolnosti zohlednila při rozhodování o PNR; očekává, že Komise předloží opodstatněné a užitečné návrhy, které umožní zahájit v rámci rozpočtového orgánu smysluplnou diskusi o rozpočtu; |
| --- | --- |

14.

vyzývá Komisi, aby výše zmíněné okolnosti zohlednila při rozhodování o PNR; očekává, že Komise předloží opodstatněné a užitečné návrhy, které umožní zahájit v rámci rozpočtového orgánu smysluplnou diskusi o rozpočtu;

| 15. | vítá záměr Komise přispět k hospodářské a sociální obnově, posílit energetickou účinnost a bojovat proti změnám klimatu a pokračovat v poskytování pomoci zejména v Kosovu, na Blízkém východě, v Afghánistánu a Gruzii, jak je uvedeno v roční politické strategii na rok 2010; očekává, že jakmile Komise stanoví některé hlavní priority, promítne je do PNR a poskytne dostatečné zdroje; |
| --- | --- |

15.

vítá záměr Komise přispět k hospodářské a sociální obnově, posílit energetickou účinnost a bojovat proti změnám klimatu a pokračovat v poskytování pomoci zejména v Kosovu, na Blízkém východě, v Afghánistánu a Gruzii, jak je uvedeno v roční politické strategii na rok 2010; očekává, že jakmile Komise stanoví některé hlavní priority, promítne je do PNR a poskytne dostatečné zdroje;

Reakce na světovou finanční a hospodářskou krizi

| 16. | zdůrazňuje, že členské státy reagují v časech světové finanční a hospodářské krize každý jednotlivě prostřednictvím vlastních podpůrných opatření; je rozhodně přesvědčen, že Unie musí rychle reagovat prostřednictvím dodatečných a koordinovaných opatření, která mají přímý dopad na hospodářství, a musí podpořit členské státy prostřednictvím doprovodných akcí zaměřených zejména na podporu hospodářského růstu, které budou motivovat soukromý sektor k investicím, a tudíž pomohou překonat nebezpečí ztráty pracovních míst, podpoří vytváření pracovních míst a poskytnou podporu MSP v krátkodobém i dlouhodobém horizontu; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje, že členské státy reagují v časech světové finanční a hospodářské krize každý jednotlivě prostřednictvím vlastních podpůrných opatření; je rozhodně přesvědčen, že Unie musí rychle reagovat prostřednictvím dodatečných a koordinovaných opatření, která mají přímý dopad na hospodářství, a musí podpořit členské státy prostřednictvím doprovodných akcí zaměřených zejména na podporu hospodářského růstu, které budou motivovat soukromý sektor k investicím, a tudíž pomohou překonat nebezpečí ztráty pracovních míst, podpoří vytváření pracovních míst a poskytnou podporu MSP v krátkodobém i dlouhodobém horizontu;

| 17. | zdůrazňuje, že současná hospodářská krize by mohla být chápána jako příležitost ke zvyšování investic do zelených technologií, což může vyžadovat úpravy stávajících finančních programů; |
| --- | --- |

17.

zdůrazňuje, že současná hospodářská krize by mohla být chápána jako příležitost ke zvyšování investic do zelených technologií, což může vyžadovat úpravy stávajících finančních programů;

| 18. | vítá záměr Komise reagovat na hospodářskou krizi a opakuje, že je ochoten co nejdříve jednat s Radou o vhodném rozpočtovém řešení; je toho názoru, že rozhodnutí o projektech, jimž má být přidělena finanční podpora, by usnadnil geograficky rovnoměrně vypracovaný návrh; vyzývá Radu, aby přijala svou odpovědnost a dala plánu hospodářské obnovy skutečný evropský rozměr; |
| --- | --- |

18.

vítá záměr Komise reagovat na hospodářskou krizi a opakuje, že je ochoten co nejdříve jednat s Radou o vhodném rozpočtovém řešení; je toho názoru, že rozhodnutí o projektech, jimž má být přidělena finanční podpora, by usnadnil geograficky rovnoměrně vypracovaný návrh; vyzývá Radu, aby přijala svou odpovědnost a dala plánu hospodářské obnovy skutečný evropský rozměr;

| 19. | je znepokojen tím, že právě MSP budou postiženy hospodářskou krizí a nebudou mít přístup k naléhavě potřebným finančním prostředkům; zdůrazňuje proto, že je nezbytné posílit finanční prostředky EU určené na podporu MSP, zejména těch, které působí v oblasti výzkumu, vývoje a inovace; upozorňuje v tomto ohledu, že inovační aktivity MSP mohou být účinně podporovány z rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace; |
| --- | --- |

19.

je znepokojen tím, že právě MSP budou postiženy hospodářskou krizí a nebudou mít přístup k naléhavě potřebným finančním prostředkům; zdůrazňuje proto, že je nezbytné posílit finanční prostředky EU určené na podporu MSP, zejména těch, které působí v oblasti výzkumu, vývoje a inovace; upozorňuje v tomto ohledu, že inovační aktivity MSP mohou být účinně podporovány z rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace;

| 20. | obává se, že současné rozpětí v okruhu 1a odhadované na 111 599 000 EUR neumožňuje řešit dopady hospodářské krize odpovídajícím způsobem; |
| --- | --- |

20.

obává se, že současné rozpětí v okruhu 1a odhadované na 111 599 000 EUR neumožňuje řešit dopady hospodářské krize odpovídajícím způsobem;

| 21. | domnívá se, že obrovské příležitosti pro růst a inovace nabízejí informační a komunikační technologie (IKT), a mohou tak přispět k dosažení cílů Lisabonské strategie a k překonání současné hospodářské krize; připomíná, že Evropský výzkumný prostor je nyní víc než dříve základním kamenem evropské společnosti založené na znalostech a dále připomíná, že je třeba překonat roztříštěnost evropských výzkumných činností, programů a politik; v tomto ohledu upozorňuje na to, že je důležité zajistit odpovídající financování, které zaručí řádné plnění těchto projektů; |
| --- | --- |

21.

domnívá se, že obrovské příležitosti pro růst a inovace nabízejí informační a komunikační technologie (IKT), a mohou tak přispět k dosažení cílů Lisabonské strategie a k překonání současné hospodářské krize; připomíná, že Evropský výzkumný prostor je nyní víc než dříve základním kamenem evropské společnosti založené na znalostech a dále připomíná, že je třeba překonat roztříštěnost evropských výzkumných činností, programů a politik; v tomto ohledu upozorňuje na to, že je důležité zajistit odpovídající financování, které zaručí řádné plnění těchto projektů;

| 22. | vyzývá k tomu, aby bylo rychle dosaženo dohody o návrhu na změnu stávajícího nařízení o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci, která by umožnila lépe reagovat na dopady způsobené přemisťováním podniků, snižující se produkcí a ztrátou pracovních míst a pomáhat pracovníkům při jejich návratu na pracovní trh; |
| --- | --- |

22.

vyzývá k tomu, aby bylo rychle dosaženo dohody o návrhu na změnu stávajícího nařízení o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci, která by umožnila lépe reagovat na dopady způsobené přemisťováním podniků, snižující se produkcí a ztrátou pracovních míst a pomáhat pracovníkům při jejich návratu na pracovní trh;

Zabezpečit energetiku a dopravu

| 23. | je si vědom toho, že v důsledku nedávné energetické krize je zejména třeba se zaměřit na projekty, které zabezpečí dodávky energie do EU prostřednictvím diverzifikace zdrojů a propojení energetických trhů; zdůrazňuje, že bezpečnost energetických dodávek v Unii a zásada energetické solidarity jsou hlavními prioritami v rámci agendy EU a musí se odpovídajícím způsobem také odrazit v rozpočtu EU; považuje zvýšení investic v oblasti energetiky také za způsob, jak bojovat proti hospodářské krizi, a přiklání se k tomu, aby se zvýšily výdaje z rozpočtu EU na klíčové projekty v oblasti energetické infrastruktury; |
| --- | --- |

23.

je si vědom toho, že v důsledku nedávné energetické krize je zejména třeba se zaměřit na projekty, které zabezpečí dodávky energie do EU prostřednictvím diverzifikace zdrojů a propojení energetických trhů; zdůrazňuje, že bezpečnost energetických dodávek v Unii a zásada energetické solidarity jsou hlavními prioritami v rámci agendy EU a musí se odpovídajícím způsobem také odrazit v rozpočtu EU; považuje zvýšení investic v oblasti energetiky také za způsob, jak bojovat proti hospodářské krizi, a přiklání se k tomu, aby se zvýšily výdaje z rozpočtu EU na klíčové projekty v oblasti energetické infrastruktury;

| 24. | zdůrazňuje, že nedávná krize spojená se zásobováním zemním plynem a kolísavým růstem cen ropy znovu poukázaly na zranitelnost evropského systému dodávek energie; zdůrazňuje, že nedostatek alternativních (obnovitelných) zdrojů energie, tras pro přenos alternativní energie, skladovacích kapacit pro energetické zdroje a nedostatečné propojení přenosu energie mezi členskými státy má negativní důsledky pro energetickou nezávislost Evropy a prosperitu jejích obyvatel; Unie by tudíž měla být lépe připravena na situace nedostatečného zásobování energií; |
| --- | --- |

24.

zdůrazňuje, že nedávná krize spojená se zásobováním zemním plynem a kolísavým růstem cen ropy znovu poukázaly na zranitelnost evropského systému dodávek energie; zdůrazňuje, že nedostatek alternativních (obnovitelných) zdrojů energie, tras pro přenos alternativní energie, skladovacích kapacit pro energetické zdroje a nedostatečné propojení přenosu energie mezi členskými státy má negativní důsledky pro energetickou nezávislost Evropy a prosperitu jejích obyvatel; Unie by tudíž měla být lépe připravena na situace nedostatečného zásobování energií;

| 25. | přeje si, aby byly přezkoumány možnosti dalšího financování EU v těchto oblastech; očekává, že Komise navrhne výrazná opatření na podporu uskutečnění diverzifikace tras pro dopravu plynu, včetně projektu Nabucco; v této souvislosti zdůrazňuje úlohu Evropské investiční banky při dosahování pákového efektu a většího zapojení soukromého sektoru; má však na paměti otázku demokratické odpovědnosti; |
| --- | --- |

25.

přeje si, aby byly přezkoumány možnosti dalšího financování EU v těchto oblastech; očekává, že Komise navrhne výrazná opatření na podporu uskutečnění diverzifikace tras pro dopravu plynu, včetně projektu Nabucco; v této souvislosti zdůrazňuje úlohu Evropské investiční banky při dosahování pákového efektu a většího zapojení soukromého sektoru; má však na paměti otázku demokratické odpovědnosti;

| 26. | uznává, že doprava, zejména program TEN-T, byly vždy pro Parlament významnou prioritou; zdůrazňuje, že je důležité vytvořit potřebnou železniční, námořní a silniční infrastrukturu, a požaduje zrychlení provádění projektů v roce 2010; bere na vědomí, že Unie přikládá velkou důležitost snížení dopadů změny klimatu, a je toho názoru, že je třeba upřednostnit návrhy, které mohou rozvíjet potenciál v oblasti energetických úspor; |
| --- | --- |

26.

uznává, že doprava, zejména program TEN-T, byly vždy pro Parlament významnou prioritou; zdůrazňuje, že je důležité vytvořit potřebnou železniční, námořní a silniční infrastrukturu, a požaduje zrychlení provádění projektů v roce 2010; bere na vědomí, že Unie přikládá velkou důležitost snížení dopadů změny klimatu, a je toho názoru, že je třeba upřednostnit návrhy, které mohou rozvíjet potenciál v oblasti energetických úspor;

Ochrana životního prostředí a boj proti změnám klimatu

| 27. | připomíná, že boj proti změnám klimatu má také souvislost se zabezpečením dodávek energie a že podpora energetické účinnosti a úspor energie a zvyšování podílu obnovitelných zdrojů energie jsou také nástroji pro lepší zabezpečení dodávek energie; |
| --- | --- |

27.

připomíná, že boj proti změnám klimatu má také souvislost se zabezpečením dodávek energie a že podpora energetické účinnosti a úspor energie a zvyšování podílu obnovitelných zdrojů energie jsou také nástroji pro lepší zabezpečení dodávek energie;

| 28. | zdůrazňuje, že změny klimatu mají všeobecně uznaný dopad na evropské životní prostředí, hospodářství a společnost; v této souvislosti opakuje své přesvědčení, že se rozpočet EU stále ještě v uspokojivé míře nezaměřuje na opatření ke zmírnění změn klimatu, neboť pro splnění cílů Unie stanovených na rok 2020 je stále zapotřebí velké množství dodatečných finančních prostředků pro energetickou účinnost a technologie pro zpracování obnovitelných zdrojů energie; zdůrazňuje, že podpoří veškeré úsilí o zvýšení a koncentraci přiměřených finančních zdrojů na zmírnění dopadů těchto změn; připomíná Komisi, že rozpočtový orgán při hlasování o rozpočtu na rok 2009 hlasoval ve prospěch dodatečných finančních prostředků s cílem posílit boj proti změně klimatu; vyzývá Komisi, aby těchto zvýšených prostředků využila; připomíná své usnesení ze dne 23. října 2008 o návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2009 (2), ve kterém vyzývá Komisi, aby do 15. března 2009 předložila ambiciózní plán na navýšení finančních prostředků pro oblast změny klimatu, který se bude zabývat možností zřízení zvláštního „fondu pro změnu klimatu“ nebo vytvoření rozpočtové položky věnované přímo této problematice, která by zlepšila kapacitu rozpočtu při řešení otázek spojených se změnou klimatu; |
| --- | --- |

28.

zdůrazňuje, že změny klimatu mají všeobecně uznaný dopad na evropské životní prostředí, hospodářství a společnost; v této souvislosti opakuje své přesvědčení, že se rozpočet EU stále ještě v uspokojivé míře nezaměřuje na opatření ke zmírnění změn klimatu, neboť pro splnění cílů Unie stanovených na rok 2020 je stále zapotřebí velké množství dodatečných finančních prostředků pro energetickou účinnost a technologie pro zpracování obnovitelných zdrojů energie; zdůrazňuje, že podpoří veškeré úsilí o zvýšení a koncentraci přiměřených finančních zdrojů na zmírnění dopadů těchto změn; připomíná Komisi, že rozpočtový orgán při hlasování o rozpočtu na rok 2009 hlasoval ve prospěch dodatečných finančních prostředků s cílem posílit boj proti změně klimatu; vyzývá Komisi, aby těchto zvýšených prostředků využila; připomíná své usnesení ze dne 23. října 2008 o návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2009 (2), ve kterém vyzývá Komisi, aby do 15. března 2009 předložila ambiciózní plán na navýšení finančních prostředků pro oblast změny klimatu, který se bude zabývat možností zřízení zvláštního „fondu pro změnu klimatu“ nebo vytvoření rozpočtové položky věnované přímo této problematice, která by zlepšila kapacitu rozpočtu při řešení otázek spojených se změnou klimatu;

| 29. | vyzývá Komisi, aby od roku 2009 zvýšila finanční podporu nových technologií udržitelné energie (tzn. bezuhlíkových technologií) na odpovídající úroveň; |
| --- | --- |

29.

vyzývá Komisi, aby od roku 2009 zvýšila finanční podporu nových technologií udržitelné energie (tzn. bezuhlíkových technologií) na odpovídající úroveň;

| 30. | připomíná, že je naší odpovědností vůči budoucím generacím přijmout nákladově účinné kroky k zachování ochrany životního prostředí; znovu opakuje, že je třeba, aby byla opatření EU přijímána v globálním kontextu, a lituje tedy skutečnosti, že na evropská opatření nenavazují kroky dalších subjektů, což má vážné důsledky pro konkurenceschopnost Unie; |
| --- | --- |

30.

připomíná, že je naší odpovědností vůči budoucím generacím přijmout nákladově účinné kroky k zachování ochrany životního prostředí; znovu opakuje, že je třeba, aby byla opatření EU přijímána v globálním kontextu, a lituje tedy skutečnosti, že na evropská opatření nenavazují kroky dalších subjektů, což má vážné důsledky pro konkurenceschopnost Unie;

| 31. | připomíná své usnesení ze dne 20. listopadu 2008 o evropské politice pro oblast vesmíru (3) a opakuje své stanovisko, že Rada a Komise by měly v této oblasti předložit konkrétní doporučení a návrhy společně s odpovídajícími prostředky; |
| --- | --- |

31.

připomíná své usnesení ze dne 20. listopadu 2008 o evropské politice pro oblast vesmíru (3) a opakuje své stanovisko, že Rada a Komise by měly v této oblasti předložit konkrétní doporučení a návrhy společně s odpovídajícími prostředky;

Posílení vnitřní bezpečnosti

| 32. | připomíná, že je třeba zachovat financování oblastí, jako je ochrana hranic, civilní ochrana, boj proti terorismu, a v roce 2010 jej zvýšit, protože se jedná o politiky, jež přímo reagují na obavy občanů Unie; upozorňuje, že podpora zvyšování bezpečnosti potravin také zůstává prioritou; lituje, že podle finančního plánování z ledna 2009 došlo ve srovnání s rokem 2009 jen k mírnému navýšení finančních prostředků určených na tyto oblasti v rámci okruhu 3a a jejich výše se podle politické strategie na rok 2010 téměř nezměnila v okruhu 3b, občanství, přestože se jedná o oblasti, kterým občané Unie přikládají velkou váhu; |
| --- | --- |

32.

připomíná, že je třeba zachovat financování oblastí, jako je ochrana hranic, civilní ochrana, boj proti terorismu, a v roce 2010 jej zvýšit, protože se jedná o politiky, jež přímo reagují na obavy občanů Unie; upozorňuje, že podpora zvyšování bezpečnosti potravin také zůstává prioritou; lituje, že podle finančního plánování z ledna 2009 došlo ve srovnání s rokem 2009 jen k mírnému navýšení finančních prostředků určených na tyto oblasti v rámci okruhu 3a a jejich výše se podle politické strategie na rok 2010 téměř nezměnila v okruhu 3b, občanství, přestože se jedná o oblasti, kterým občané Unie přikládají velkou váhu;

| 33. | domnívá se, že by se měla věnovat zvláštní pozornost ochraně hranic v souvislosti s problémem nelegálního přistěhovalectví a že by úsilí členských států mělo být podpořeno ze strany Unie; |
| --- | --- |

33.

domnívá se, že by se měla věnovat zvláštní pozornost ochraně hranic v souvislosti s problémem nelegálního přistěhovalectví a že by úsilí členských států mělo být podpořeno ze strany Unie;

Zlepšení kvality výdajů

| 34. | trvá na tom, že lepší provádění a zkvalitnění výdajů by mělo představovat základní zásadu pro dosažení co nejlepších výsledků z rozpočtu EU; vyzývá Komisi a členské státy, aby své úsilí zaměřily tímto směrem a aby důkladně sledovaly provádění politik a zejména okruhu 1B týkajícího se strukturálních politik; |
| --- | --- |

34.

trvá na tom, že lepší provádění a zkvalitnění výdajů by mělo představovat základní zásadu pro dosažení co nejlepších výsledků z rozpočtu EU; vyzývá Komisi a členské státy, aby své úsilí zaměřily tímto směrem a aby důkladně sledovaly provádění politik a zejména okruhu 1B týkajícího se strukturálních politik;

| 35. | žádá Komisi, aby rozpočtový orgán průběžně informovala o vhodných krocích na podporu provádění a aby tyto kroky zvážila; rád by pokračoval v úvahách v souvislosti se společným prohlášením ze dne 21. listopadu 2008 o zrychlení provádění strukturálních fondů a Fondu soudržnosti; přeje si, aby se zrychlené provádění rozšířilo i na další politiky; |
| --- | --- |

35.

žádá Komisi, aby rozpočtový orgán průběžně informovala o vhodných krocích na podporu provádění a aby tyto kroky zvážila; rád by pokračoval v úvahách v souvislosti se společným prohlášením ze dne 21. listopadu 2008 o zrychlení provádění strukturálních fondů a Fondu soudržnosti; přeje si, aby se zrychlené provádění rozšířilo i na další politiky;

| 36. | očekává, že Komise předloží návrh na další pravidelný přezkum finančního nařízení včetně návrhů na jeho reálné zjednodušení; očekává, že Komise vyvine nátlak na Radu, aby vytvořila a zlepšila pracovní podmínky úřadu OLAF v rámci boje proti podvodům s ohledem na návrhy, které Parlament předložil v souvislosti s nařízením (ES) č. 1073/1999; |
| --- | --- |

36.

očekává, že Komise předloží návrh na další pravidelný přezkum finančního nařízení včetně návrhů na jeho reálné zjednodušení; očekává, že Komise vyvine nátlak na Radu, aby vytvořila a zlepšila pracovní podmínky úřadu OLAF v rámci boje proti podvodům s ohledem na návrhy, které Parlament předložil v souvislosti s nařízením (ES) č. 1073/1999;

| 37. | žádá Komisi, aby s pomocí odpovědných útvarů, včetně úřadu OLAF, podpořila systémy Bulharska a Rumunska pro ověřování a spolupráci a řízení fondů EU; vyzývá Komisi, aby pečlivě sledovala vývoj v Kosovu a dalších balkánských státech, pokud jde o využívání a řádnou správu fondů EU, a aby zřídila organizaci, která převezme úlohu ITF v boji proti podvodům a nesrovnalostem; |
| --- | --- |

37.

žádá Komisi, aby s pomocí odpovědných útvarů, včetně úřadu OLAF, podpořila systémy Bulharska a Rumunska pro ověřování a spolupráci a řízení fondů EU; vyzývá Komisi, aby pečlivě sledovala vývoj v Kosovu a dalších balkánských státech, pokud jde o využívání a řádnou správu fondů EU, a aby zřídila organizaci, která převezme úlohu ITF v boji proti podvodům a nesrovnalostem;

| 38. | přeje si, aby se správní výdaje dostaly na účinnější úroveň ve srovnání s provozními výdaji; domnívá se, že pro co nejlepší využití rozpočtu EU je klíčová efektivita veřejné správy EU; v minulém rozpočtovém roce snížil správní výdaje ve srovnání s provozními výdaji a vyzývá Komisi, aby pokračovala tímto směrem; |
| --- | --- |

38.

přeje si, aby se správní výdaje dostaly na účinnější úroveň ve srovnání s provozními výdaji; domnívá se, že pro co nejlepší využití rozpočtu EU je klíčová efektivita veřejné správy EU; v minulém rozpočtovém roce snížil správní výdaje ve srovnání s provozními výdaji a vyzývá Komisi, aby pokračovala tímto směrem;

| 39. | s obavami konstatuje, že stále více pracovníků Evropské unie není uvedeno v plánu pracovních míst jednotlivých orgánů, které schválil rozpočtový orgán, a jejich platy nejsou hrazeny z okruhu 5 VFR; je rozhodnut pokračovat v prověrce týkající se zaměstnanců Komise a vyváženého zastoupení jednotlivých členských států; bude také pečlivě sledovat nemovitostní politiku Komise v Bruselu; |
| --- | --- |

39.

s obavami konstatuje, že stále více pracovníků Evropské unie není uvedeno v plánu pracovních míst jednotlivých orgánů, které schválil rozpočtový orgán, a jejich platy nejsou hrazeny z okruhu 5 VFR; je rozhodnut pokračovat v prověrce týkající se zaměstnanců Komise a vyváženého zastoupení jednotlivých členských států; bude také pečlivě sledovat nemovitostní politiku Komise v Bruselu;

Zachování oficiálních výsad EP

| 40. | zdůrazňuje, že pilotní projekty a přípravné akce poskytují Parlamentu možnost usnadnit vznik nových politik a činností, které obohacují akce Unie; zdůrazňuje, že přestože omezená rozpětí ohrožují plnohodnotné využití tohoto nástroje tak, jak je stanoveno v IID ze dne 17. května 2006, má v úmyslu využít v plné výši částky vyhrazené na pilotní projekty a přípravné akce v příloze II části D IID ze dne 17. května 2006, pokud to budou návrhy vyžadovat; |
| --- | --- |

40.

zdůrazňuje, že pilotní projekty a přípravné akce poskytují Parlamentu možnost usnadnit vznik nových politik a činností, které obohacují akce Unie; zdůrazňuje, že přestože omezená rozpětí ohrožují plnohodnotné využití tohoto nástroje tak, jak je stanoveno v IID ze dne 17. května 2006, má v úmyslu využít v plné výši částky vyhrazené na pilotní projekty a přípravné akce v příloze II části D IID ze dne 17. května 2006, pokud to budou návrhy vyžadovat;

| 41. | znovu poukazuje na nesporně pozitivní výsledky z hlediska účasti nebo provádění v různých pilotních projektech programu Erasmus, který v posledních letech uskutečnil Parlament (Erasmus pro učně, Erasmus pro mladé podnikatele, Erasmus pro střední školy a Erasmus pro veřejnou správu) nebo v tradičním programu Erasmus; potvrzuje, že je třeba, aby Unie nadále investovala do této oblasti; je toho názoru, že je nezbytné zvýšit celkový příděl prostředků pro všechny položky programu Erasmus, aby se výrazně zvýšil počet mladých lidí (až na 1 000 000 ročně), kteří jsou zapojeni do „evropské politiky Erasmus“; je přesvědčen, že toto opatření je nezbytné k tomu, aby se řádně reagovalo na problémy, se kterými se Evropa potýká v oblasti integračního procesu, a napomohlo se řešení současné hospodářské krize; |
| --- | --- |

41.

znovu poukazuje na nesporně pozitivní výsledky z hlediska účasti nebo provádění v různých pilotních projektech programu Erasmus, který v posledních letech uskutečnil Parlament (Erasmus pro učně, Erasmus pro mladé podnikatele, Erasmus pro střední školy a Erasmus pro veřejnou správu) nebo v tradičním programu Erasmus; potvrzuje, že je třeba, aby Unie nadále investovala do této oblasti; je toho názoru, že je nezbytné zvýšit celkový příděl prostředků pro všechny položky programu Erasmus, aby se výrazně zvýšil počet mladých lidí (až na 1 000 000 ročně), kteří jsou zapojeni do „evropské politiky Erasmus“; je přesvědčen, že toto opatření je nezbytné k tomu, aby se řádně reagovalo na problémy, se kterými se Evropa potýká v oblasti integračního procesu, a napomohlo se řešení současné hospodářské krize;

| 42. | upozorňuje na to, že je nezbytné zajistit dostatečné finanční prostředky pro komunikační politiku, a že tyto prostředky musí být zejména v souladu s cíli stanovenými ve společném prohlášení o partnerství pro komunikaci o Evropě, které v říjnu 2008 přijal Parlament, Rada a Komise; |
| --- | --- |

42.

upozorňuje na to, že je nezbytné zajistit dostatečné finanční prostředky pro komunikační politiku, a že tyto prostředky musí být zejména v souladu s cíli stanovenými ve společném prohlášení o partnerství pro komunikaci o Evropě, které v říjnu 2008 přijal Parlament, Rada a Komise;

| 43. | zdůrazňuje, že vyvinul úsilí, aby byly pokyny pro rozpočtový proces na rok 2010 přijaty v co nejrannějším stádiu; očekává tedy od Komise, že je při přípravě PNR zohlední; |
| --- | --- |

43.

zdůrazňuje, že vyvinul úsilí, aby byly pokyny pro rozpočtový proces na rok 2010 přijaty v co nejrannějším stádiu; očekává tedy od Komise, že je při přípravě PNR zohlední;

*

* *

| 44. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi a Účetnímu dvoru. |
| --- | --- |

44.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal Radě, Komisi a Účetnímu dvoru.

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Přijaté texty P6_TA(2008)0515.

(3)  Přijaté texty P6_TA(2008)0564.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/327 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/327

---

Úterý 10. března 2009Pokyny pro rozpočtový proces na rok 2010 - Oddíly I, II, IV, V, VI, VII, VIII a IX

P6_TA(2009)0096

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. března 2009 o pokynech pro rozpočtový proces na rok 2010 - Oddíl I- Evropský parlament, Oddíl II- Rada, Oddíl IV- Soudní dvůr, Oddíl V - Účetní dvůr, Oddíl VI - Evropský hospodářský a sociální výbor, Oddíl VII - Výbor regionů, Oddíl VIII - Evropský ochránce lidských práv, Oddíl IX - Evropský inspektor ochrany údajů (2009/2004(BUD))

2010/C 87 E/48

Evropský parlament,

s ohledem na článek 272 Smlouvy o ES,

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1),

s ohledem na rozhodnutí Rady 2000/597/ES, Euratom ze dne 29. září 2000 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (2),

s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (3),

s ohledem na pátou zprávu generálních tajemníků orgánů z května 2006 o vývoji okruhu 5 finančního výhledu,

s ohledem na výroční zprávu Účetního dvora o plnění rozpočtu za rozpočtový rok 2007, spolu s odpověďmi orgánů (4),

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A6-0057/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že v této fázi ročního procesu čeká Evropský parlament na odhady ostatních orgánů a na návrhy svého vlastního předsednictva týkající se rozpočtu na rok 2010, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že v této fázi ročního procesu čeká Evropský parlament na odhady ostatních orgánů a na návrhy svého vlastního předsednictva týkající se rozpočtu na rok 2010,

| B. | vzhledem k tomu, že bylo navrženo pokračovat v pilotním postupu, v jehož rámci se bude uplatňovat užší spolupráce a vztahy mezi předsednictvem a Rozpočtovým výborem již druhý rok v průběhu celého rozpočtového procesu pro rok 2010, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že bylo navrženo pokračovat v pilotním postupu, v jehož rámci se bude uplatňovat užší spolupráce a vztahy mezi předsednictvem a Rozpočtovým výborem již druhý rok v průběhu celého rozpočtového procesu pro rok 2010,

| C. | vzhledem k tomu, že strop okruhu 5 v roce 2010 činí 8 088 000 000 EUR (což představuje nárůst oproti roku 2009 o 311 000 000 EUR, čili o 4 %, se zahrnutím 2 % inflace), |
| --- | --- |

C.

vzhledem k tomu, že strop okruhu 5 v roce 2010 činí 8 088 000 000 EUR (což představuje nárůst oproti roku 2009 o 311 000 000 EUR, čili o 4 %, se zahrnutím 2 % inflace),

| D. | vzhledem k tomu, že výše rozpočtu Evropského parlamentu na rok 2009 činí 1 529 970 930 EUR, což odpovídá 19,67 % okruhu 5 pro letošní rok, |
| --- | --- |

D.

vzhledem k tomu, že výše rozpočtu Evropského parlamentu na rok 2009 činí 1 529 970 930 EUR, což odpovídá 19,67 % okruhu 5 pro letošní rok,

Evropský parlament

Obecný rámec

| 1. | neví, jak by ještě více zdůraznil základní zásadu, že ke všem poslancům by se mělo přistupovat stejně a měly by jim být poskytovány úplné a kvalitní služby, které jim umožní pracovat a vyjadřovat se, získávat veškeré dokumenty ve svém rodném jazyce, aby mohli co nejlépe jednat jménem svých voličů; považuje nové volební období Parlamentu za příležitost zajistit, aby tomu tak bylo, a shoduje se na tom, že v tomto smyslu bude „optimální a spravedlivý přístup k jazykovým službám pro všechny poslance“ jedním z hlavních pokynů pro rozpočet na rok 2010; |
| --- | --- |

1.

neví, jak by ještě více zdůraznil základní zásadu, že ke všem poslancům by se mělo přistupovat stejně a měly by jim být poskytovány úplné a kvalitní služby, které jim umožní pracovat a vyjadřovat se, získávat veškeré dokumenty ve svém rodném jazyce, aby mohli co nejlépe jednat jménem svých voličů; považuje nové volební období Parlamentu za příležitost zajistit, aby tomu tak bylo, a shoduje se na tom, že v tomto smyslu bude „optimální a spravedlivý přístup k jazykovým službám pro všechny poslance“ jedním z hlavních pokynů pro rozpočet na rok 2010;

| 2. | domnívá se, že v souladu s jeho předchozím postojem by měl být kladen stejný důraz na všechny aspekty vztahující se k legislativní úloze Parlamentu; prioritní harmonizace personálních a souvisejících zdrojů by měla vycházet vstříc především parlamentní činnosti a rozhodování v oblastech spolurozhodování; |
| --- | --- |

2.

domnívá se, že v souladu s jeho předchozím postojem by měl být kladen stejný důraz na všechny aspekty vztahující se k legislativní úloze Parlamentu; prioritní harmonizace personálních a souvisejících zdrojů by měla vycházet vstříc především parlamentní činnosti a rozhodování v oblastech spolurozhodování;

| 3. | zdůrazňuje, že rok 2010 bude rokem, kdy Parlament po volbách do Evropského parlamentu v roce 2009 a po změnách v jeho složení, které volby přinesou, postupně obnoví v průběhu roku svou činnost v plném rozsahu, a konstatuje, že tato skutečnost si vyžádá určité množství úprav rozpočtu; konstatuje také, že četné položky týkající se konkrétně volebního roku 2009 již nebudou potřebné; |
| --- | --- |

3.

zdůrazňuje, že rok 2010 bude rokem, kdy Parlament po volbách do Evropského parlamentu v roce 2009 a po změnách v jeho složení, které volby přinesou, postupně obnoví v průběhu roku svou činnost v plném rozsahu, a konstatuje, že tato skutečnost si vyžádá určité množství úprav rozpočtu; konstatuje také, že četné položky týkající se konkrétně volebního roku 2009 již nebudou potřebné;

| 4. | upozorňuje na to, že v roce 2010 bude pokračovat proces přizpůsobování se Parlamentu, pokud jde o zdokonalování jeho pracovních metod a modernizace, jež musí jít ruku v ruce s jeho politickou a legislativní odpovědností, a hodnocení řady důležitých víceletých činností, které byly zahájeny během posledních několika let; |
| --- | --- |

4.

upozorňuje na to, že v roce 2010 bude pokračovat proces přizpůsobování se Parlamentu, pokud jde o zdokonalování jeho pracovních metod a modernizace, jež musí jít ruku v ruce s jeho politickou a legislativní odpovědností, a hodnocení řady důležitých víceletých činností, které byly zahájeny během posledních několika let;

| 5. | potvrzuje, že má v úmyslu vytvořit potřebné rezervy s ohledem na případné budoucí rozšíření Unie o Chorvatsko; |
| --- | --- |

5.

potvrzuje, že má v úmyslu vytvořit potřebné rezervy s ohledem na případné budoucí rozšíření Unie o Chorvatsko;

| 6. | bere na vědomí skutečnost, že finanční strop okruhu 5 (správní výdaje) teoreticky umožní zvýšení o 4 %, čili o 311 000 000 EUR; v důsledku toho konstatuje, že – jako měřítko – by dobrovolný 20 % podíl Parlamentu stále „automaticky“ znamenal dodatečný manévrovací prostor v objemu 62 000 000 EUR, vypočítaný na základě stropů, a 87 000 000 EUR v porovnání s reálným rozpočtem přijatým pro rok 2009; poukazuje na to, že nicméně existují nejasnosti, pokud jde o vývoj HND EU a podmínky, za nichž musí Evropský parlament fungovat; |
| --- | --- |

6.

bere na vědomí skutečnost, že finanční strop okruhu 5 (správní výdaje) teoreticky umožní zvýšení o 4 %, čili o 311 000 000 EUR; v důsledku toho konstatuje, že – jako měřítko – by dobrovolný 20 % podíl Parlamentu stále „automaticky“ znamenal dodatečný manévrovací prostor v objemu 62 000 000 EUR, vypočítaný na základě stropů, a 87 000 000 EUR v porovnání s reálným rozpočtem přijatým pro rok 2009; poukazuje na to, že nicméně existují nejasnosti, pokud jde o vývoj HND EU a podmínky, za nichž musí Evropský parlament fungovat;

| 7. | očekává, že předsednictvo přijde při předkládání odhadu příjmů a výdajů s realistickými požadavky, a je připraven projednat jeho návrhy na základě zohlednění veškerých potřeb a nezbytné obezřetnosti s cílem zajistit řádné a účinné fungování orgánu; |
| --- | --- |

7.

očekává, že předsednictvo přijde při předkládání odhadu příjmů a výdajů s realistickými požadavky, a je připraven projednat jeho návrhy na základě zohlednění veškerých potřeb a nezbytné obezřetnosti s cílem zajistit řádné a účinné fungování orgánu;

| 8. | je toho názoru, že v odhadu rozpočtových příjmů a výdajů je třeba ponechat značné rozpětí, spíše než vytvářet zvláštní rezervu, aby měl nový Parlament možnost stanovit vlastní priority, jakmile bude ustaven nebo se přizpůsobit měnícím se podmínkám zatímco vezme v úvahu 20 % celkových správních výdajů; |
| --- | --- |

8.

je toho názoru, že v odhadu rozpočtových příjmů a výdajů je třeba ponechat značné rozpětí, spíše než vytvářet zvláštní rezervu, aby měl nový Parlament možnost stanovit vlastní priority, jakmile bude ustaven nebo se přizpůsobit měnícím se podmínkám zatímco vezme v úvahu 20 % celkových správních výdajů;

| 9. | domnívá se, že v případě budoucí ratifikace Lisabonské smlouvy by měly být jakékoli potřebné úpravy vyžadující výdaje z rozpočtu vyřešeny v daném okamžiku v souladu s platnými rozpočtovými postupy; |
| --- | --- |

9.

domnívá se, že v případě budoucí ratifikace Lisabonské smlouvy by měly být jakékoli potřebné úpravy vyžadující výdaje z rozpočtu vyřešeny v daném okamžiku v souladu s platnými rozpočtovými postupy;

| 10. | požaduje předložení podrobného a jednoznačně formulovaného přehledu těch rozpočtových položek, jejichž plnění bylo v roce 2008 nízké, a očekává analýzu důvodů, které tento stav zapříčinily; rád by také obdržel zprávu o všech převodech provedených v roce 2008 a jejich použití a rovněž aktualizované informace o konečném stavu účelově vázaných příjmů v porovnání s částkami, jež byly stanoveny rozpočtem; |
| --- | --- |

10.

požaduje předložení podrobného a jednoznačně formulovaného přehledu těch rozpočtových položek, jejichž plnění bylo v roce 2008 nízké, a očekává analýzu důvodů, které tento stav zapříčinily; rád by také obdržel zprávu o všech převodech provedených v roce 2008 a jejich použití a rovněž aktualizované informace o konečném stavu účelově vázaných příjmů v porovnání s částkami, jež byly stanoveny rozpočtem;

| 11. | vítá rozhodnutí prodloužit o rok pilotní postup, který má zajistit užší spolupráci mezi předsednictvem Parlamentu a Rozpočtovým výborem a v jehož rámci by měl být vyzkoušen racionalizovaný rozpočtový proces, který by umožnil včasnější a transparentnější konzultace všech parlamentních záležitostí se značnými finančními důsledky; zdůrazňuje, že postupy, v rámci kterých předsednictvo konzultuje s Rozpočtovým výborem záležitosti se značnými finančními důsledky, by mohly být zlepšeny, a vyjadřuje přání, aby byl stávající postup v tomto ohledu vyjasněn a přesně vymezen; |
| --- | --- |

11.

vítá rozhodnutí prodloužit o rok pilotní postup, který má zajistit užší spolupráci mezi předsednictvem Parlamentu a Rozpočtovým výborem a v jehož rámci by měl být vyzkoušen racionalizovaný rozpočtový proces, který by umožnil včasnější a transparentnější konzultace všech parlamentních záležitostí se značnými finančními důsledky; zdůrazňuje, že postupy, v rámci kterých předsednictvo konzultuje s Rozpočtovým výborem záležitosti se značnými finančními důsledky, by mohly být zlepšeny, a vyjadřuje přání, aby byl stávající postup v tomto ohledu vyjasněn a přesně vymezen;

Rovný přístup k jazykovým službám pro poslance Evropského parlamentu

| 12. | domnívá se, že v roce 2010 by mělo být vyvinuto co největší úsilí, aby k poslancům všech národností a jazyků bylo přistupováno stejně, pokud jde o jejich možnost plnit povinnosti, jež jim přísluší, a vykonávat veškerou politickou činnost v mateřském jazyce, pokud si tuto možnost zvolí; |
| --- | --- |

12.

domnívá se, že v roce 2010 by mělo být vyvinuto co největší úsilí, aby k poslancům všech národností a jazyků bylo přistupováno stejně, pokud jde o jejich možnost plnit povinnosti, jež jim přísluší, a vykonávat veškerou politickou činnost v mateřském jazyce, pokud si tuto možnost zvolí;

| 13. | je si vědom toho, že v mnoha případech, zejména na úrovni výborů a skupin, zvýší restriktivní lhůty význam jednání mezi hlavními aktéry; zdůrazňuje však zásadu demokratické legitimity zajištěnou prostřednictvím všech jeho poslanců a jejich práva na úplnou mnohojazyčnost; je proto toho názoru, že současný rozpočet může a měl by být využit k úsilí o dosažení tohoto cíle a najít správnou rovnováhu mezi omezením mnohojazyčnosti a bezproblémovým dokončením legislativních postupů; |
| --- | --- |

13.

je si vědom toho, že v mnoha případech, zejména na úrovni výborů a skupin, zvýší restriktivní lhůty význam jednání mezi hlavními aktéry; zdůrazňuje však zásadu demokratické legitimity zajištěnou prostřednictvím všech jeho poslanců a jejich práva na úplnou mnohojazyčnost; je proto toho názoru, že současný rozpočet může a měl by být využit k úsilí o dosažení tohoto cíle a najít správnou rovnováhu mezi omezením mnohojazyčnosti a bezproblémovým dokončením legislativních postupů;

| 14. | projevuje živý zájem o problematiku mnohojazyčnosti a žádá příslušné útvary, aby předložily posouzení současné situace a vývoje předpokládaného v roce 2010, včetně provádění pravidel pro uplatňování mnohojazyčnosti a případných možností dalšího zlepšení v praxi, pilotního projektu zaměřeného na osobní tlumočení s uvedením jeho kritérií a užitečnosti pro poslance z různých jazykových prostředí, a rovněž přehled toho, jak budou postupně odbourány „fyzické bariéry“ rovného zacházení (tj. že nejsou k dispozici vhodné zasedací místnosti, kabiny atd.); rád by získal jistotu o tom, jak se zlepší vybavení nového Parlamentu ve všech uvedených záležitostech v porovnání se situací, v níž se ocitli poslanci, kteří do Parlamentu přišli v rámci posledních rozšíření; |
| --- | --- |

14.

projevuje živý zájem o problematiku mnohojazyčnosti a žádá příslušné útvary, aby předložily posouzení současné situace a vývoje předpokládaného v roce 2010, včetně provádění pravidel pro uplatňování mnohojazyčnosti a případných možností dalšího zlepšení v praxi, pilotního projektu zaměřeného na osobní tlumočení s uvedením jeho kritérií a užitečnosti pro poslance z různých jazykových prostředí, a rovněž přehled toho, jak budou postupně odbourány „fyzické bariéry“ rovného zacházení (tj. že nejsou k dispozici vhodné zasedací místnosti, kabiny atd.); rád by získal jistotu o tom, jak se zlepší vybavení nového Parlamentu ve všech uvedených záležitostech v porovnání se situací, v níž se ocitli poslanci, kteří do Parlamentu přišli v rámci posledních rozšíření;

| 15. | zastává také názor, že je nutno všemi prostředky usilovat o zvýšení flexibility tlumočení jakožto zásadního kroku k zajištění spolehlivých pracovních metod, a konstatuje, že v mnoha případech by se dalo zamezit problémům a plýtváním finančními prostředky, jestliže by existovala možnost operativně měnit jazyky podle skutečné účasti na schůzích, nikoli podle účasti předpokládané; |
| --- | --- |

15.

zastává také názor, že je nutno všemi prostředky usilovat o zvýšení flexibility tlumočení jakožto zásadního kroku k zajištění spolehlivých pracovních metod, a konstatuje, že v mnoha případech by se dalo zamezit problémům a plýtváním finančními prostředky, jestliže by existovala možnost operativně měnit jazyky podle skutečné účasti na schůzích, nikoli podle účasti předpokládané;

Optimální využívání zdrojů ke zdokonalení legislativní činnosti Evropského parlamentu

| 16. | zdůrazňuje, že by měla být věnována maximální péče zajištění toho, aby veškeré rozpočtové a personální zdroje, jež má Parlament k dispozici, byly z hlediska nákladů využívány co nejúčelněji, aby umožnily orgánu a poslancům úspěšně naplňovat jejich hlavní úkol, jímž je vytváření právních předpisů; znovu připomíná, že to znamená pečlivé plánování a organizaci jeho pracovních metod a ve všech případech, kdy je to možné, sdružování funkcí a struktur, aby se zamezilo zbytečné byrokracii, překrývání funkcí a zdvojování činnosti; |
| --- | --- |

16.

zdůrazňuje, že by měla být věnována maximální péče zajištění toho, aby veškeré rozpočtové a personální zdroje, jež má Parlament k dispozici, byly z hlediska nákladů využívány co nejúčelněji, aby umožnily orgánu a poslancům úspěšně naplňovat jejich hlavní úkol, jímž je vytváření právních předpisů; znovu připomíná, že to znamená pečlivé plánování a organizaci jeho pracovních metod a ve všech případech, kdy je to možné, sdružování funkcí a struktur, aby se zamezilo zbytečné byrokracii, překrývání funkcí a zdvojování činnosti;

| 17. | zdůrazňuje, že vzrůstající počet spolurozhodovacích pravomocí vyvíjí zvýšený tlak na všechny útvary Parlamentu, které se zabývají legislativní činností, a bude vyžadovat vysokou efektivitu a stanovování priorit personálních a souvisejících zdrojů s cílem umožnit poslancům řádně plnit jejich povinnosti; |
| --- | --- |

17.

zdůrazňuje, že vzrůstající počet spolurozhodovacích pravomocí vyvíjí zvýšený tlak na všechny útvary Parlamentu, které se zabývají legislativní činností, a bude vyžadovat vysokou efektivitu a stanovování priorit personálních a souvisejících zdrojů s cílem umožnit poslancům řádně plnit jejich povinnosti;

| 18. | připomíná, že pro rok 2009 bylo schváleno značné zvýšení stavu zaměstnanců, i když zároveň panovala obecná shoda na tom, že jejich počet nyní vstoupil do fáze konsolidace a že přesuny zaměstnanců by měly i nadále pokračovat po období velmi výrazných zvýšení souvisejících s nedávnými rozšířeními; znovu vyzývá všechny útvary a politické skupiny, aby plně odůvodňovaly své požadavky od samého počátku tohoto postupu; |
| --- | --- |

18.

připomíná, že pro rok 2009 bylo schváleno značné zvýšení stavu zaměstnanců, i když zároveň panovala obecná shoda na tom, že jejich počet nyní vstoupil do fáze konsolidace a že přesuny zaměstnanců by měly i nadále pokračovat po období velmi výrazných zvýšení souvisejících s nedávnými rozšířeními; znovu vyzývá všechny útvary a politické skupiny, aby plně odůvodňovaly své požadavky od samého počátku tohoto postupu;

| 19. | se zájmem očekává návrhy pracovní skupiny pro zjednodušení administrativních a finančních postupů Parlamentu a domnívá se, že úspora nákladů by měla být přirozeným důsledkem jejich následného uplatňování; |
| --- | --- |

19.

se zájmem očekává návrhy pracovní skupiny pro zjednodušení administrativních a finančních postupů Parlamentu a domnívá se, že úspora nákladů by měla být přirozeným důsledkem jejich následného uplatňování;

| 20. | rovněž žádá, aby požadavky politických skupin byly zahrnuty do rozpočtu ve fázi odhadu rozpočtových příjmů a výdajů na jaře; |
| --- | --- |

20.

rovněž žádá, aby požadavky politických skupin byly zahrnuty do rozpočtu ve fázi odhadu rozpočtových příjmů a výdajů na jaře;

| 21. | domnívá se, že je někdy potřebné provést analýzu toho, jak jsou využívány zdroje a jak je organizována práce; pokud budou jasně pojmenovány problémy a vytyčeny měřitelné a konkrétní cíle připravovaného přezkumu; je toho názoru, že v roce 2010 by se dal(y) určit některý(é) konkrétní úsek(y) a projekty a mohl(y) by být tímto způsobem posouzen(y); připomíná zároveň důležitost prověrky, která byla provedena v průběhu roku 2008; přeje si, aby tato prověrka pokračovala a byla prováděna důkladněji, aby mohla být vzata v úvahu při rozhodování o odhadu příjmů a výdajů rozpočtu na rok 2010; připomíná, že by měla být rovněž zohledněna měnící se situace nově zvoleného Parlamentu, rozšíření spolurozhodovacích pravomocí a další změny; |
| --- | --- |

21.

domnívá se, že je někdy potřebné provést analýzu toho, jak jsou využívány zdroje a jak je organizována práce; pokud budou jasně pojmenovány problémy a vytyčeny měřitelné a konkrétní cíle připravovaného přezkumu; je toho názoru, že v roce 2010 by se dal(y) určit některý(é) konkrétní úsek(y) a projekty a mohl(y) by být tímto způsobem posouzen(y); připomíná zároveň důležitost prověrky, která byla provedena v průběhu roku 2008; přeje si, aby tato prověrka pokračovala a byla prováděna důkladněji, aby mohla být vzata v úvahu při rozhodování o odhadu příjmů a výdajů rozpočtu na rok 2010; připomíná, že by měla být rovněž zohledněna měnící se situace nově zvoleného Parlamentu, rozšíření spolurozhodovacích pravomocí a další změny;

| 22. | upozorňuje předsednictvo na pracovní podmínky osob, které pracují v Parlamentu a jsou zaměstnávány subdodavateli; žádá v této souvislosti předsednictvo, aby dbalo na to, aby subdodavatelské organizace dodržovaly v plném rozsahu příslušné pracovněprávní předpisy; |
| --- | --- |

22.

upozorňuje předsednictvo na pracovní podmínky osob, které pracují v Parlamentu a jsou zaměstnávány subdodavateli; žádá v této souvislosti předsednictvo, aby dbalo na to, aby subdodavatelské organizace dodržovaly v plném rozsahu příslušné pracovněprávní předpisy;

Rozšiřování informací mezi poslanci

| 23. | zdůrazňuje, že od zahájení důležité reformy „Nastavit vyšší laťku“ před několika lety byly vypracovány, nebo jsou připravovány, nejméně tři významné projekty, jejichž cílem je poskytovat co nejúplnější a nejaktuálnější informace o parlamentní činnosti; v této souvislosti chce zmínit tematické sekce pro jednotlivé politiky poskytující podporu parlamentním výborům, analytickou službu v knihovně a systém práce s poznatky, jejichž úkolem je usnadnit přístup k těmto zdrojům a k celé řadě dalších dostupných zdrojů; upozorňuje také na další informační zdroje v Parlamentu, jako je např. „legislativní přehled“; vřele vítá toto úsilí, které má za cíl zdokonalit činnost Parlamentu při poskytování pomoci poslancům, ale domnívá se, že je nezbytné nejprve posoudit situaci z hlediska fungování a rozpočtových aspektů; |
| --- | --- |

23.

zdůrazňuje, že od zahájení důležité reformy „Nastavit vyšší laťku“ před několika lety byly vypracovány, nebo jsou připravovány, nejméně tři významné projekty, jejichž cílem je poskytovat co nejúplnější a nejaktuálnější informace o parlamentní činnosti; v této souvislosti chce zmínit tematické sekce pro jednotlivé politiky poskytující podporu parlamentním výborům, analytickou službu v knihovně a systém práce s poznatky, jejichž úkolem je usnadnit přístup k těmto zdrojům a k celé řadě dalších dostupných zdrojů; upozorňuje také na další informační zdroje v Parlamentu, jako je např. „legislativní přehled“; vřele vítá toto úsilí, které má za cíl zdokonalit činnost Parlamentu při poskytování pomoci poslancům, ale domnívá se, že je nezbytné nejprve posoudit situaci z hlediska fungování a rozpočtových aspektů;

| 24. | pokud jde o rozpočtový proces pro rok 2010, považuje za důležité, aby byla situace vyjasněna ku prospěchu všech poslanců, a to včetně těch, kteří se zabývají rozpočtovými otázkami, s cílem jasněji vymezit jednotlivé odpovědnosti a stanovit co nejefektivněji nejlepší způsob zajištění těchto iniciativ; přivítal by proto, kdyby bylo v Rozpočtovém výboru uspořádáno slyšení o tom, jak budou využívány – současné představy týkající se různých prvků – a jaká bude mezi nimi spojitost; zdůrazňuje, že by správa měla pro nově zvolené poslance také zajistit poskytnutí podrobných informací o službách, na které mají nárok; |
| --- | --- |

24.

pokud jde o rozpočtový proces pro rok 2010, považuje za důležité, aby byla situace vyjasněna ku prospěchu všech poslanců, a to včetně těch, kteří se zabývají rozpočtovými otázkami, s cílem jasněji vymezit jednotlivé odpovědnosti a stanovit co nejefektivněji nejlepší způsob zajištění těchto iniciativ; přivítal by proto, kdyby bylo v Rozpočtovém výboru uspořádáno slyšení o tom, jak budou využívány – současné představy týkající se různých prvků – a jaká bude mezi nimi spojitost; zdůrazňuje, že by správa měla pro nově zvolené poslance také zajistit poskytnutí podrobných informací o službách, na které mají nárok;

Přibližování Parlamentu občanům

| 25. | bere na vědomí zmínku předsednictva o třech důležitých projektech v oblasti komunikační politiky – europarlTV, návštěvnické centrum a nové audiovizuální centrum v budově JAN –, jejichž dokončení a zahájení stálé činnosti představuje kvalitativní skok ve využívání komunikačních nástrojů, které má orgán k dispozici; znovu potvrzuje svůj závazek, že bude pozorně sledovat rozvoj těchto nástrojů a že v maximální míře zvýší skutečný dopad na veřejné mínění; |
| --- | --- |

25.

bere na vědomí zmínku předsednictva o třech důležitých projektech v oblasti komunikační politiky – europarlTV, návštěvnické centrum a nové audiovizuální centrum v budově JAN –, jejichž dokončení a zahájení stálé činnosti představuje kvalitativní skok ve využívání komunikačních nástrojů, které má orgán k dispozici; znovu potvrzuje svůj závazek, že bude pozorně sledovat rozvoj těchto nástrojů a že v maximální míře zvýší skutečný dopad na veřejné mínění;

| 26. | lituje skutečnosti, že návštěvnické centrum nebude zřízeno před volbami v roce 2009, a žádá, aby byl plně informován o důvodech tohoto zpoždění; |
| --- | --- |

26.

lituje skutečnosti, že návštěvnické centrum nebude zřízeno před volbami v roce 2009, a žádá, aby byl plně informován o důvodech tohoto zpoždění;

| 27. | bere na vědomí rozhodnutí předsednictva týkající se projektu „Dům evropských dějin“ a zdůrazňuje, že je zapotřebí provést podrobné a transparentní konzultace s příslušnými výbory ohledně koncepce, obsahu a rozpočtových aspektů tohoto projektu, a to v souladu s pilotním postupem užší spolupráce mezi předsednictvem Parlamentu a Rozpočtovým výborem; |
| --- | --- |

27.

bere na vědomí rozhodnutí předsednictva týkající se projektu „Dům evropských dějin“ a zdůrazňuje, že je zapotřebí provést podrobné a transparentní konzultace s příslušnými výbory ohledně koncepce, obsahu a rozpočtových aspektů tohoto projektu, a to v souladu s pilotním postupem užší spolupráce mezi předsednictvem Parlamentu a Rozpočtovým výborem;

Budovy

| 28. | připomíná, že tato oblast je pro Parlament velmi důležitá, a to jak z hlediska naplnění jeho současných i budoucích institucionálních potřeb v oblasti budov, tak z hlediska co nejlepší správy majetku, který má ve vlastnictví; připomíná, že jakýkoli projekt v tomto ohledu by mít plně na zřeteli ochranu finančních zájmů Parlamentu; je toho názoru, že události, k nimž došlo v roce 2008 – i když některé z nich se daly těžko předvídat –, upozornily na potřebu zlepšení v této oblasti, přičemž je nutno zohlednit externí zprávu o údržbě budov; se zájmem rovněž očekává informace týkající se návrhů na případnou reorganizaci GŘ INLO, a to s ohledem na stále větší počet naléhavých úkolů, jež před Evropským parlamentem jako vlastníkem rozsáhlé škály nemovitostí stojí; |
| --- | --- |

28.

připomíná, že tato oblast je pro Parlament velmi důležitá, a to jak z hlediska naplnění jeho současných i budoucích institucionálních potřeb v oblasti budov, tak z hlediska co nejlepší správy majetku, který má ve vlastnictví; připomíná, že jakýkoli projekt v tomto ohledu by mít plně na zřeteli ochranu finančních zájmů Parlamentu; je toho názoru, že události, k nimž došlo v roce 2008 – i když některé z nich se daly těžko předvídat –, upozornily na potřebu zlepšení v této oblasti, přičemž je nutno zohlednit externí zprávu o údržbě budov; se zájmem rovněž očekává informace týkající se návrhů na případnou reorganizaci GŘ INLO, a to s ohledem na stále větší počet naléhavých úkolů, jež před Evropským parlamentem jako vlastníkem rozsáhlé škály nemovitostí stojí;

| 29. | v tomto ohledu rovněž opětovně vyzývá k předložení zvláštní zprávy a veškerých možných doporučení týkajících se zbytečně vysokých nákladů na údržbu, renovaci a nákup budov EU, včetně budov Parlamentu; nadále si přeje, aby tato zpráva provedla průřezovou sondu s cílem odhalit základní příčiny tohoto stavu, ať už souvisejí s tím, že je nabídka na trhu nějakým způsobem omezena, že je zde zatížení požadavky vyplývajícími z finančního nařízení a pravidel pro zadávání veřejných zakázek, nebo jsou důsledkem jiných relevantních faktorů; žádá o potvrzení toho, že bude uplatňováno pravidlo požadující zařazení firem, které si účtovaly neoprávněně vysoké náklady, na černou listinu; |
| --- | --- |

29.

v tomto ohledu rovněž opětovně vyzývá k předložení zvláštní zprávy a veškerých možných doporučení týkajících se zbytečně vysokých nákladů na údržbu, renovaci a nákup budov EU, včetně budov Parlamentu; nadále si přeje, aby tato zpráva provedla průřezovou sondu s cílem odhalit základní příčiny tohoto stavu, ať už souvisejí s tím, že je nabídka na trhu nějakým způsobem omezena, že je zde zatížení požadavky vyplývajícími z finančního nařízení a pravidel pro zadávání veřejných zakázek, nebo jsou důsledkem jiných relevantních faktorů; žádá o potvrzení toho, že bude uplatňováno pravidlo požadující zařazení firem, které si účtovaly neoprávněně vysoké náklady, na černou listinu;

| 30. | očekává, že mu bude předložen středně- až dlouhodobý strategický dokument o politice v oblasti budov, jak k tomu vyzval již v minulém roce, aby mohla být při prvním čtení přijata příslušná rozhodnutí; |
| --- | --- |

30.

očekává, že mu bude předložen středně- až dlouhodobý strategický dokument o politice v oblasti budov, jak k tomu vyzval již v minulém roce, aby mohla být při prvním čtení přijata příslušná rozhodnutí;

Přetrvávání různých aspektů rozpočtového procesu pro rok 2009

| 31. | vítá záměr předsednictva nadále zlepšovat legislativní, jazykovou a technickou podporu poslancům, jenž má pochopitelně úzkou návaznost na řadu výše uvedených otázek; |
| --- | --- |

31.

vítá záměr předsednictva nadále zlepšovat legislativní, jazykovou a technickou podporu poslancům, jenž má pochopitelně úzkou návaznost na řadu výše uvedených otázek;

| 32. | souhlasí s tím, že v průběhu prvního roku bude zapotřebí pečlivě sledovat uplatňování nového statutu poslanců a statutu pro asistenty, a domnívá se, že je třeba situaci co nejlépe konsolidovat, přičemž bude neustále prováděna aktualizace finančních důsledků a prognóz; |
| --- | --- |

32.

souhlasí s tím, že v průběhu prvního roku bude zapotřebí pečlivě sledovat uplatňování nového statutu poslanců a statutu pro asistenty, a domnívá se, že je třeba situaci co nejlépe konsolidovat, přičemž bude neustále prováděna aktualizace finančních důsledků a prognóz;

| 33. | nadále zdůrazňuje, že zlepšení situace v oblasti IT by nemělo vést pouze ke zlepšení možností k interní správě klíčových aspektů, ale mělo by také prokázat existenci většího potenciálu k organizaci této oblasti nákladově účelnějším způsobem; žádá o zprávu objasňující současnou situaci a výhledy týkající se internalizace odborníků informačních a komunikačních technologií a vhodného řízení; vyzývá předsednictvo, aby vytyčilo jednoznačnou strategii pro přístup Parlamentu k informačním a komunikačním technologiím včetně propojení s politickými skupinami předtím než v této oblasti podnikne další kroky; |
| --- | --- |

33.

nadále zdůrazňuje, že zlepšení situace v oblasti IT by nemělo vést pouze ke zlepšení možností k interní správě klíčových aspektů, ale mělo by také prokázat existenci většího potenciálu k organizaci této oblasti nákladově účelnějším způsobem; žádá o zprávu objasňující současnou situaci a výhledy týkající se internalizace odborníků informačních a komunikačních technologií a vhodného řízení; vyzývá předsednictvo, aby vytyčilo jednoznačnou strategii pro přístup Parlamentu k informačním a komunikačním technologiím včetně propojení s politickými skupinami předtím než v této oblasti podnikne další kroky;

| 34. | vítá skutečnost, že v dokumentu předsednictva jsou zmíněny cíle v oblasti životního prostředí, a domnívá se, že po předchozím „procesu EMAS“ a činnosti zaměřené na „uhlíkovou stopu“ může rok 2010 bezesporu poskytnout příležitost k dalšímu pokračování v tomto úsilí mj. nadcházejícím přijetím akčního plánu pro CO2 předsednictvem; |
| --- | --- |

34.

vítá skutečnost, že v dokumentu předsednictva jsou zmíněny cíle v oblasti životního prostředí, a domnívá se, že po předchozím „procesu EMAS“ a činnosti zaměřené na „uhlíkovou stopu“ může rok 2010 bezesporu poskytnout příležitost k dalšímu pokračování v tomto úsilí mj. nadcházejícím přijetím akčního plánu pro CO2 předsednictvem;

Ostatní instituce

| 35. | vítá konstruktivní spolupráci s ostatními institucemi v průběhu posledního rozpočtového procesu a stejně jako v minulém roce je vyzývá, aby předložily realistické a na nákladech založené rozpočtové požadavky, jež by plně zohlednily potřebu nakládat se zdroji, jichž není mnoho, optimálním způsobem; |
| --- | --- |

35.

vítá konstruktivní spolupráci s ostatními institucemi v průběhu posledního rozpočtového procesu a stejně jako v minulém roce je vyzývá, aby předložily realistické a na nákladech založené rozpočtové požadavky, jež by plně zohlednily potřebu nakládat se zdroji, jichž není mnoho, optimálním způsobem;

| 36. | stále by rád prozkoumal možnost lepšího sdílení dostupných zdrojů ze strany všech institucí, zvláště v případech, kdy by mohla být k dispozici volná kapacita v některé oblasti, a tato kapacita by mohla být při správné organizaci využita a čerpána v jiné oblasti a/nebo jinou institucí; |
| --- | --- |

36.

stále by rád prozkoumal možnost lepšího sdílení dostupných zdrojů ze strany všech institucí, zvláště v případech, kdy by mohla být k dispozici volná kapacita v některé oblasti, a tato kapacita by mohla být při správné organizaci využita a čerpána v jiné oblasti a/nebo jinou institucí;

| 37. | vyzývá svého zpravodaje pro rok 2010, aby jednotlivě navštívil Radu, Soudní dvůr, Účetní dvůr, Evropský hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, Evropského veřejného ochránce práv a Evropského inspektora ochrany údajů, aby se seznámil s jejich stanovisky před fází odhadu příjmů a výdajů, a aby o těchto návštěvách podal zprávu Rozpočtovému výboru; |
| --- | --- |

37.

vyzývá svého zpravodaje pro rok 2010, aby jednotlivě navštívil Radu, Soudní dvůr, Účetní dvůr, Evropský hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů, Evropského veřejného ochránce práv a Evropského inspektora ochrany údajů, aby se seznámil s jejich stanovisky před fází odhadu příjmů a výdajů, a aby o těchto návštěvách podal zprávu Rozpočtovému výboru;

*

* *

| 38. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů, Evropskému veřejnému ochránci práv a Evropskému inspektorovi ochrany údajů. |
| --- | --- |

38.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Soudnímu dvoru, Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů, Evropskému veřejnému ochránci práv a Evropskému inspektorovi ochrany údajů.

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 253, 7.10.2000, s. 42.

(3)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

(4)  Úř. věst. C 286, 10.11.2008, s. 1.

---

Středa 11. března 2009

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/332 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/332

---

Středa 11. března 2009Osvobození některých druhů zboží od daně z přidané hodnoty při konečném dovozu (kodifikované znění) *

P6_TA(2009)0101

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o návrhu směrnice Rady, kterou se vymezuje oblast působnosti čl. 143 písm. b) a c) směrnice 2006/112/ES, pokud se jedná o osvobození některých druhů zboží od daně z přidané hodnoty při konečném dovozu (kodifikované znění) (KOM(2008)0575 – C6-0347/2008 – 2008/0181(CNS))

2010/C 87 E/49

(Postup konzultace – kodifikace)

Evropský parlament,

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2008)0575),

s ohledem na články 93 a 94 Smlouvy o ES, podle kterých Rada konzultovala s Parlamentem (C6-0347/2008),

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 20. prosince 1994 o zrychlené pracovní metodě pro úřední kodifikaci právních předpisů (1),

s ohledem na články 80 a 51 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro právní záležitosti (A6-0060/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že poradní skupina složená z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise došla k závěru, že návrh je prostou kodifikací stávajících znění bez jakékoli změny jejich věcného obsahu, |
| --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že poradní skupina složená z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise došla k závěru, že návrh je prostou kodifikací stávajících znění bez jakékoli změny jejich věcného obsahu,

| 1. | schvaluje návrh Komise ve znění upraveném podle doporučení poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise; |
| --- | --- |

1.

schvaluje návrh Komise ve znění upraveném podle doporučení poradní skupiny složené z právních služeb Evropského parlamentu, Rady a Komise;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/333 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/333

---

Středa 11. března 2009Zaměstnanci Europolu: úprava základních platů a příspěvků *

P6_TA(2009)0102

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o podnětu Francouzské republiky k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se upravují základní platy a příspěvky pro zaměstnance Europolu (14479/2008 – C6-0038/2009 – 2009/0804(CNS))

2010/C 87 E/50

(Postup konzultace)

Evropský parlament,

s ohledem na podnět Francouzské republiky (14479/2008),

s ohledem na akt Rady ze dne 3. prosince 1998, kterým se stanoví služební řád pro zaměstnance Europolu (1), a zejména na jeho článek 44,

s ohledem na čl. 39 odst. 1 Smlouvy o EU, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem (C6-0038/2009),

s ohledem na články 93 a 51 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci (A6-0078/2009),

| 1. | schvaluje podnět Francouzské republiky; |
| --- | --- |

1.

schvaluje podnět Francouzské republiky;

| 2. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 3. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit podnět Francouzské republiky; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit podnět Francouzské republiky;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládě Francouzské republiky. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě, Komisi a vládě Francouzské republiky.

---

(1)  Úř. věst. C 26, 30.1.1999, s. 23.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/334 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/334

---

Středa 11. března 2009Uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU

P6_TA(2009)0103

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie podle bodu 26 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném rozpočtovém řízení (KOM(2009)0023 – C6-0040/2009 – 2009/2007(ACI))

2010/C 87 E/51

Evropský parlament,

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2009)0023 – C6-0040/2009),

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1), a zejména na bod 26 uvedené dohody,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002, kterým se zřizuje Fond solidarity Evropské unie (2),

s ohledem na společné prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise o Fondu solidarity EU přijaté v rámci dohodovacího řízení dne 17. července 2008,

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru a stanovisko Výboru pro regionální rozvoj (A6-0106/2009),

| 1. | schvaluje rozhodnutí uvedené v příloze k tomuto usnesení; |
| --- | --- |

1.

schvaluje rozhodnutí uvedené v příloze k tomuto usnesení;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady podepsal toto rozhodnutí a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady podepsal toto rozhodnutí a aby zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení i s přílohou Radě a Komisi. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení i s přílohou Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.

---

Středa 11. března 2009PŘÍLOHA

ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY

ze dne 11. března 2009

o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie podle bodu 26 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném rozpočtovém řízení

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (1), a zejména na bod 26 uvedené dohody,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie (2), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Evropská unie zřídila Fond solidarity Evropské unie (dále jen „fond“), aby prokázala svou solidaritu s obyvateli regionů postižených katastrofami. |
| --- | --- |

(1)

Evropská unie zřídila Fond solidarity Evropské unie (dále jen „fond“), aby prokázala svou solidaritu s obyvateli regionů postižených katastrofami.

| (2) | Interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 umožňuje uvolnění prostředků z fondu v rámci ročního stropu ve výši 1 miliardy EUR. |
| --- | --- |

(2)

Interinstitucionální dohoda ze dne 17. května 2006 umožňuje uvolnění prostředků z fondu v rámci ročního stropu ve výši 1 miliardy EUR.

| (3) | Nařízení (ES) č. 2012/2002 obsahuje ustanovení, podle nichž mohou být prostředky z fondu uvolněny. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 2012/2002 obsahuje ustanovení, podle nichž mohou být prostředky z fondu uvolněny.

| (4) | Rumunsko předložilo žádost o uvolnění prostředků z fondu s ohledem na katastrofu způsobenou záplavami. Tato žádost podle názoru Komise splňuje podmínky stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 2012/2002, a proto Komise navrhuje schválení odpovídajících prostředků, |
| --- | --- |

(4)

Rumunsko předložilo žádost o uvolnění prostředků z fondu s ohledem na katastrofu způsobenou záplavami. Tato žádost podle názoru Komise splňuje podmínky stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 2012/2002, a proto Komise navrhuje schválení odpovídajících prostředků,

ROZHODLY TAKTO:

Článek 1

V rámci souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2009 se z Fondu solidarity Evropské unie uvolní částka ve výši 11 785 377 EUR ve formě prostředků na závazky a platby.

Článek 2

Toto rozhodnutí se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

Ve Štrasburku dne 11. března 2009

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda

---

(1)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.

2

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/335 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/335

---

Středa 11. března 2009Opravný rozpočet č. 1/2009: záplavy v Rumunsku

P6_TA(2009)0104

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o návrhu opravného rozpočtu Evropské unie č. 1/2009 na rozpočtový rok 2009, Oddíl III - Komise (6952/2009 – C6-0075/2009 – 2009/2008(BUD))

2010/C 87 E/52

Evropský parlament,

s ohledem na článek 272 Smlouvy o ES a na článek 177 Smlouvy o Euratomu,

s ohledem na nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (1), a zejména články 37 a 38,

s ohledem na souhrnný rozpočet Evropské unie na rozpočtový rok 2009, schválený s konečnou platností dne 18. prosince 2008 (2),

s ohledem na interinstitucionální dohodu ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (3),

s ohledem na předběžný návrh opravného rozpočtu Evropské unie č. 1/2009 na rozpočtový rok 2009, který předložila Komise dne 23. ledna 2009 (KOM(2009)0022),

s ohledem na návrh opravného rozpočtu č. 1/2009 sestavený Radou dne 26. února 2009 (6952/2009 – C6-0075/2009),

s ohledem na článek 69 a přílohu IV jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Rozpočtového výboru (A6-0113/2009),

| A. | vzhledem k tomu, že návrh opravného rozpočtu č. 1 k souhrnnému rozpočtu na rok 2009 zahrnuje následující prvky:






  — | uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU ve výši 11,8 milionu EUR v prostředcích na závazky a na platby v souvislosti s následky povodní, které zasáhly v červenci 2008 Rumunsko, |
| --- | --- | --- |

A.

vzhledem k tomu, že návrh opravného rozpočtu č. 1 k souhrnnému rozpočtu na rok 2009 zahrnuje následující prvky:

—

uvolnění prostředků z Fondu solidarity EU ve výši 11,8 milionu EUR v prostředcích na závazky a na platby v souvislosti s následky povodní, které zasáhly v červenci 2008 Rumunsko,

| — | odpovídající snížení prostředků na platby o 11,8 milionu EUR v položce 13 03 16 Evropský fond pro regionální rozvoj (ERDF) – Konvergence, |
| --- | --- |

—

odpovídající snížení prostředků na platby o 11,8 milionu EUR v položce 13 03 16 Evropský fond pro regionální rozvoj (ERDF) – Konvergence,

| B. | vzhledem k tomu, že účelem návrhu opravného rozpočtu č. 1/2009 je formálně zapsat tyto rozpočtové úpravy do rozpočtu na rok 2009, |
| --- | --- |

B.

vzhledem k tomu, že účelem návrhu opravného rozpočtu č. 1/2009 je formálně zapsat tyto rozpočtové úpravy do rozpočtu na rok 2009,

| 1. | bere na vědomí předběžný návrh opravného rozpočtu č. 1/2009, který je třetím opravným rozpočtem, jehož předmětem je výhradně Fond solidarity EU, jak požadoval Evropský parlament a Rada ve společném prohlášení, jež bylo přijato během dohodovacího řízení dne 17. července 2008; |
| --- | --- |

1.

bere na vědomí předběžný návrh opravného rozpočtu č. 1/2009, který je třetím opravným rozpočtem, jehož předmětem je výhradně Fond solidarity EU, jak požadoval Evropský parlament a Rada ve společném prohlášení, jež bylo přijato během dohodovacího řízení dne 17. července 2008;

| 2. | schvaluje návrh opravného rozpočtu č. 1/2009 beze změn; |
| --- | --- |

2.

schvaluje návrh opravného rozpočtu č. 1/2009 beze změn;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  Úř. věst. L 69, 13.3.2009.

(3)  Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/337 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/337

---

Středa 11. března 2009Společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy (přepracované znění) ***III

P6_TA(2009)0105

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o společném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí a pro související činnosti námořní správy, který schválil dohodovací výbor (přepracované znění) (PE-CONS 3719/2008 – C6-0042/2009 – 2005/0237A(COD))

2010/C 87 E/53

(Postup spolurozhodování: třetí čtení)

Evropský parlament,

s ohledem na společný návrh, který schválil dohodovací výbor (PE-CONS 3719/2008 – C6-0042/2009),

s ohledem na svůj postoj v prvním čtení (1) k návrhu Komise předloženému Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2005)0587),

s ohledem na svůj postoj ve druhém čtení (2) ke společnému postoji Rady (3),

s ohledem na stanovisko Komise k pozměňovacím návrhům Parlamentu ke společnému postoji Rady (KOM(2008)0828),

s ohledem na čl. 251 odst. 5 Smlouvy o ES,

s ohledem na článek 65 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu své delegace v dohodovacím výboru (A6-0097/2009),

| 1. | schvaluje společný návrh; |
| --- | --- |

1.

schvaluje společný návrh;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby společně s předsedou Rady akt podepsal v souladu s čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES; |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby společně s předsedou Rady akt podepsal v souladu s čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES;

| 3. | pověřuje svého generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co se ověří, že všechny postupy byly řádně dokončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co se ověří, že všechny postupy byly řádně dokončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto legislativní usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto legislativní usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 74 E, 20.3.2008, s. 632.

(2)  Přijaté texty, 24.9.2008, P6_TA(2008)0447.

(3)  Úř. věst. C 184 E, 22.7.2008, s. 11.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/338 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/338

---

Středa 11. března 2009Společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí (přepracované znění) ***III

P6_TA(2009)0106

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o společném návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí, který schválil dohodovací výbor (přepracované znění) (PE-CONS 3720/2008 – C6-0043/2009 – 2005/0237B(COD))

2010/C 87 E/54

(Postup spolurozhodování: třetí čtení)

Evropský parlament,

s ohledem na společný návrh schválený dohodovacím výborem (PE-CONS 3720/2008 – C6-0043/2009),

s ohledem na své stanovisko v prvním čtení (1) k návrhu Komise předloženému Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2005)0587),

s ohledem na své stanovisko ve druhém čtení (2) ke společnému postoji Rady (3),

s ohledem na stanovisko Komise k pozměňovacím návrhům Parlamentu týkajícím se společného postoje Rady (KOM(2008)0826),

s ohledem na čl. 251 odst. 5 Smlouvy o ES,

s ohledem na článek 65 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu své delegace v dohodovacím výboru (A6-0098/2009),

| 1. | schvaluje společný návrh; |
| --- | --- |

1.

schvaluje společný návrh;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby společně s předsedou Rady akt podepsal v souladu s čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES; |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby společně s předsedou Rady akt podepsal v souladu s čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES;

| 3. | pověřuje svého generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co se ověří, že všechny postupy byly řádně dokončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co se ověří, že všechny postupy byly řádně dokončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto legislativní usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto legislativní usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 74 E, 20.3.2008, s. 632.

(2)  Přijaté texty, 24.9.2008, P6_TA(2008)0448.

(3)  Úř. věst. C 190 E, 29.7.2008, s. 1.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/339 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/339

---

Středa 11. března 2009Státní přístavní inspekce (přepracované znění) ***III

P6_TA(2009)0107

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o společném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o státní přístavní inspekci, který schválil dohodovací výbor (přepracované znění) (PE-CONS 3721/2008 – C6-0044/2009 – 2005/0238(COD))

2010/C 87 E/55

(Postup spolurozhodování: třetí čtení)

Evropský parlament,

s ohledem na společný návrh, který schválil dohodovací výbor (PE-CONS 3721/2008 – C6-0044/2009),

s ohledem na své stanovisko v prvním čtení (1) k návrhu Komise předloženému Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2005)0588),

s ohledem na svůj postoj ve druhém čtení (2) ke společnému postoji Rady (3),

s ohledem na stanovisko Komise k pozměňovacím návrhům Parlamentu ke společnému postoji (KOM(2008)0830),

s ohledem na čl. 251 odst. 5 Smlouvy o ES,

s ohledem na článek 65 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu své delegace v dohodovacím výboru (A6-0099/2009),

| 1. | schvaluje společný návrh; |
| --- | --- |

1.

schvaluje společný návrh;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady podepsal akt podle čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES; |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady podepsal akt podle čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES;

| 3. | pověřuje generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co ověří, že všechny postupy byly řádně ukončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

3.

pověřuje generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co ověří, že všechny postupy byly řádně ukončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto legislativní usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto legislativní usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 74 E, 20.3.2008, s. 584.

(2)  Přijaté texty, 24.9.2008, P6_TA(2008)0446.

(3)  Úř. věst. C 198 E, 5.8.2008, s. 1.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/340 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/340

---

Středa 11. března 2009Kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel ***III

P6_TA(2009)0108

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o společném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2002/59/ES, kterou se stanoví kontrolní a informační systém Společenství pro provoz plavidel, který schválil dohodovací výbor (PE-CONS 3722/2008 – C6-0045/2009 – 2005/0239(COD))

2010/C 87 E/56

(Postup spolurozhodování: třetí čtení)

Evropský parlament,

s ohledem na společný návrh, který schválil dohodovací výbor (PE-CONS 3722/2008 – C6-0045/2009),

s ohledem na své stanovisko v prvním čtení (1) k návrhu Komise předloženému Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2005)0589),

s ohledem na svůj postoj ve druhém čtení (2) ke společnému postoji Rady (3),

s ohledem na stanovisko Komise k pozměňovacím návrhům Parlamentu ke společnému postoji (KOM(2008)0829),

s ohledem na čl. 251 odst. 5 Smlouvy o ES,

s ohledem na článek 65 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu své delegace v dohodovacím výboru (A6-0100/2009),

| 1. | schvaluje společný návrh; |
| --- | --- |

1.

schvaluje společný návrh;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady akt podepsal podle čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES; |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady akt podepsal podle čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES;

| 3. | pověřuje generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co ověří, že všechny postupy byly řádně ukončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

3.

pověřuje generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co ověří, že všechny postupy byly řádně ukončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto legislativní usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto legislativní usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 74 E, 20.3.2008, s. 533.

(2)  Přijaté texty, 24.9.2008, P6_TA(2008)0443.

(3)  Úř. věst. C 184 E, 22.7.2008, s. 1.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/341 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/341

---

Středa 11. března 2009Vyšetřování nehod v odvětví námořní dopravy ***III

P6_TA(2009)0109

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o společném návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví základní zásady pro vyšetřování nehod v odvětví námořní dopravy a kterou se mění směrnice 1999/35/ES a 2002/59/ES, který schválil dohodovací výbor (PE-CONS 3723/2008 – C6-0046/2009 – 2005/0240(COD))

2010/C 87 E/57

(Postup spolurozhodování: třetí čtení)

Evropský parlament,

s ohledem na společný návrh, který schválil dohodovací výbor (PE-CONS 3723/2008 – C6-0046/2009),

s ohledem na svůj postoj v prvním čtení (1) k návrhu Komise předloženému Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2005)0590),

s ohledem na svůj postoj ve druhém čtení (2) ke společnému postoji Rady (3),

s ohledem na stanovisko Komise k pozměňovacím návrhům Parlamentu ke společnému postoji (KOM(2008)0827),

s ohledem na čl. 251 odst. 5 Smlouvy o ES,

s ohledem na článek 65 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu své delegace v dohodovacím výboru (A6-0101/2009),

| 1. | schvaluje společný návrh; |
| --- | --- |

1.

schvaluje společný návrh;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady podepsal akt podle čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES; |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady podepsal akt podle čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES;

| 3. | pověřuje generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co ověří, že všechny postupy byly řádně ukončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

3.

pověřuje generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co ověří, že všechny postupy byly řádně ukončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto legislativní usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto legislativní usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 74 E, 20.3.2008, s. 546.

(2)  Přijaté texty, 24.9.2008, P6_TA(2008)0444.

(3)  Úř. věst. C 184 E, 22.7.2008, s. 23.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/342 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/342

---

Středa 11. března 2009Odpovědnost dopravců k cestujícím po moři v případě nehod ***III

P6_TA(2009)0110

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o společném návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o odpovědnosti dopravců k cestujícím po moři v případě nehod, který schválil dohodovací výbor (PE-CONS 3724/2008 – C6-0047/2009 – 2005/0241(COD))

2010/C 87 E/58

(Postup spolurozhodování: třetí čtení)

Evropský parlament,

s ohledem na společný návrh, který schválil dohodovací výbor (PE-CONS 3724/2008 – C6-0047/2009),

s ohledem na své stanovisko v prvním čtení (1) k návrhu Komise předloženému Parlamentu a Radě (KOM(2005)0592),

s ohledem na pozměněný návrh Komise (KOM(2007)0645),

s ohledem na svůj postoj ve druhém čtení (2) ke společnému postoji Rady (3),

s ohledem na stanovisko Komise k pozměňovacím návrhům Parlamentu ke společnému postoji (KOM(2008)0831),

s ohledem na čl. 251 odst. 5 Smlouvy o ES,

s ohledem na článek 65 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu své delegace v dohodovacím výboru (A6-0102/2009),

| 1. | schvaluje společný návrh; |
| --- | --- |

1.

schvaluje společný návrh;

| 2. | pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady podepsal akt podle čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES; |
| --- | --- |

2.

pověřuje svého předsedu, aby spolu s předsedou Rady podepsal akt podle čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES;

| 3. | pověřuje generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co ověří, že všechny postupy byly řádně ukončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

3.

pověřuje generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co ověří, že všechny postupy byly řádně ukončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 4. | pověřuje svého předsedu, aby předal toto legislativní usnesení Radě a Komisi. |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého předsedu, aby předal toto legislativní usnesení Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 74 E, 20.3.2008, s. 562.

(2)  Přijaté texty, 24.9.2008, P6_TA(2008)0445.

(3)  Úř. věst. C 190 E, 29.7.2008, s. 17.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/343 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/343

---

Středa 11. března 2009Pojištění majitelů lodí pro námořní nároky ***II

P6_TA(2009)0111

Legislativní usnesení Evropského parlamentu Radě ze dne 11. března 2009 o společném postoji Rady ohledně přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o pojištění majitelů lodí pro námořní nároky (14287/2/2008 – C6-0483/2008 – 2005/0242(COD))

2010/C 87 E/59

(Postup spolurozhodování: druhé čtení)

Evropský parlament,

s ohledem na společný postoj Rady (14287/2/2008 – C6-0483/2008) (1),

s ohledem na svůj postoj v prvním čtení (2) k návrhu Komise předloženému Parlamentu a Radě (KOM(2005)0593),

s ohledem na pozměněný návrh Komise (KOM(2007)0674),

s ohledem na čl. 251 odst. 2 Smlouvy o ES,

s ohledem na článek 67 jednacího řádu,

s ohledem na doporučení pro druhé čtení dané Výborem pro dopravu a cestovní ruch (A6-0072/2009),

| 1. | schvaluje společný postoj; |
| --- | --- |

1.

schvaluje společný postoj;

| 2. | konstatuje, že akt je přijat v souladu se společným postojem; |
| --- | --- |

2.

konstatuje, že akt je přijat v souladu se společným postojem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby společně s předsedou Rady akt podepsal v souladu s čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES; |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby společně s předsedou Rady akt podepsal v souladu s čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES;

| 4. | pověřuje svého generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co se ověří, že všechny postupy byly řádně ukončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

4.

pověřuje svého generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co se ověří, že všechny postupy byly řádně ukončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 330 E, 30.12.2008, s. 7.

(2)  Úř. věst. C 27 E, 31.1.2008, s. 166.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/344 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/344

---

Středa 11. března 2009Soulad s požadavky na stát vlajky ***II

P6_TA(2009)0112

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 ke společnému postoji Rady ohledně přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady o souladu s požadavky na stát vlajky (14288/2/2008 – C6-0484/2008 – 2005/0236(COD))

2010/C 87 E/60

(Postup spolurozhodování: druhé čtení)

Evropský parlament,

s ohledem na společný postoj Rady (14288/2/2008 – C6-0484/2008) (1),

s ohledem na prohlášení členských států o námořní bezpečnosti (15859/2008),

s ohledem na své stanovisko v prvním čtení (2) k návrhu Komise předloženému Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2005)0586),

s ohledem na čl. 251 odst. 2 Smlouvy o ES,

s ohledem na článek 67 jednacího řádu,

s ohledem na doporučení pro druhé čtení dané Výborem pro dopravu a cestovní ruch (A6-0069/2009),

| 1. | schvaluje společný postoj; |
| --- | --- |

1.

schvaluje společný postoj;

| 2. | konstatuje, že akt je přijat v souladu se společným postojem; |
| --- | --- |

2.

konstatuje, že akt je přijat v souladu se společným postojem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby společně s předsedou Rady podepsal akt v souladu s čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES; |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby společně s předsedou Rady podepsal akt v souladu s čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES;

| 4. | pověřuje generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co ověří, že všechny postupy byly řádně ukončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie; |
| --- | --- |

4.

pověřuje generálního tajemníka, aby akt podepsal poté, co ověří, že všechny postupy byly řádně ukončeny, a aby společně s generálním tajemníkem Rady zajistil jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.

---

(1)  Úř. věst. C 330 E, 30.12.2008, s. 13.

(2)  Úř. věst. C 27 E, 31.1.2008, s. 140.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/345 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/345

---

Středa 11. března 2009Výběr poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly ***I

P6_TA(2009)0113

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 1999/62/ES o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly (KOM(2008)0436 – C6-0276/2008 – 2008/0147(COD))

2010/C 87 E/61

(Postup spolurozhodování: první čtení)

Evropský parlament,

s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě (KOM(2008)0436),

s ohledem na čl. 251 odst. 2 a článek 71 odst. 1 Smlouvy o ES, v souladu s nimiž Komise předložila svůj návrh Parlamentu (C6-0276/2008),

s ohledem na článek 51 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro dopravu a cestovní ruch a stanovisko Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku (A6-0066/2009),

| 1. | schvaluje pozměněný návrh Komise; |
| --- | --- |

1.

schvaluje pozměněný návrh Komise;

| 2. | vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby věc opětovně postoupila Parlamentu, bude-li mít v úmyslu svůj návrh podstatně změnit nebo jej nahradit jiným textem;

| 3. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
| --- | --- |

3.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.

---

Středa 11. března 2009P6_TC1-COD(2008)0147

Postoj evropského parlamentu přijatý v prvním čtení dne 11. března 2009 k přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/.../ES, kterou se mění směrnice 1999/62/ES o výběru poplatků za užívání určitých pozemních komunikací těžkými nákladními vozidly

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 71 odst. 1 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise ║,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podpora udržitelné dopravy je klíčovým prvkem společné dopravní politiky. Za tímto účelem je nutno snížit nepříznivé dopady dopravy, zejména její přetížení, které je překážkou mobility, dále znečištění, které poškozuje zdraví a životní prostředí, a podíl dopravy na změně klimatu. Požadavky na ochranu životního prostředí musí být navíc zahrnuty do vymezení a provádění dalších politik Společenství, včetně společné dopravní politiky.
  Jako součást Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost je rovněž třeba vyváženým způsobem sladit následující prioritní cíle, totiž ochranu životního prostředí, sociální a hospodářskou soudržnost a konkurenceschopnost EU. |
| --- | --- |

(1)

Podpora udržitelné dopravy je klíčovým prvkem společné dopravní politiky. Za tímto účelem je nutno snížit nepříznivé dopady dopravy, zejména její přetížení, které je překážkou mobility, dále znečištění, které poškozuje zdraví a životní prostředí, a podíl dopravy na změně klimatu. Požadavky na ochranu životního prostředí musí být navíc zahrnuty do vymezení a provádění dalších politik Společenství, včetně společné dopravní politiky.
  Jako součást Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost je rovněž třeba vyváženým způsobem sladit následující prioritní cíle, totiž ochranu životního prostředí, sociální a hospodářskou soudržnost a konkurenceschopnost EU.

| (2) | Cíle snížit nepříznivé dopady dopravy by mělo být dosaženo tak, aby v zájmu zdravého hospodářského růstu a řádného fungování vnitřního trhu nebyl neúměrně omezen volný pohyb.
  Je rovněž nutno zdůraznit, že zásada internalizace externích nákladů je ekvivalentem nástroje řízení a proto by měla být využívána k tomu, aby uživatele silnic a související průmyslová odvětví motivovala k využívání a rozšiřování jejich stávajících kapacit v oblasti ekologicky šetrné dopravy, např. změnou chování při řízení vozidel či dalším technickým rozvojem. Je velmi důležité nalézt způsoby a prostředky ke snížení škod způsobených silniční dopravou, a nikoli jen využívat získané příjmy na uhrazení vzniklých nákladů. |
| --- | --- |

(2)

Cíle snížit nepříznivé dopady dopravy by mělo být dosaženo tak, aby v zájmu zdravého hospodářského růstu a řádného fungování vnitřního trhu nebyl neúměrně omezen volný pohyb.
  Je rovněž nutno zdůraznit, že zásada internalizace externích nákladů je ekvivalentem nástroje řízení a proto by měla být využívána k tomu, aby uživatele silnic a související průmyslová odvětví motivovala k využívání a rozšiřování jejich stávajících kapacit v oblasti ekologicky šetrné dopravy, např. změnou chování při řízení vozidel či dalším technickým rozvojem. Je velmi důležité nalézt způsoby a prostředky ke snížení škod způsobených silniční dopravou, a nikoli jen využívat získané příjmy na uhrazení vzniklých nákladů.

| (3) | Za účelem odpovídající optimalizace dopravního systému musí společná dopravní politika použít kombinaci nástrojů na zlepšení dopravní infrastruktury a technologií a umožnit účinnější řízení poptávky po dopravě. I nadále se bude uplatňovat zásada „uživatel platí“ a vypracuje se zásada „znečišťovatel platí“ pro odvětví dopravy. |
| --- | --- |

(3)

Za účelem odpovídající optimalizace dopravního systému musí společná dopravní politika použít kombinaci nástrojů na zlepšení dopravní infrastruktury a technologií a umožnit účinnější řízení poptávky po dopravě. I nadále se bude uplatňovat zásada „uživatel platí“ a vypracuje se zásada „znečišťovatel platí“ pro odvětví dopravy.

| (4) | V článku 11 směrnice 1999/62/ES ║ (4) byla Komise vyzvána, aby předložila model pro hodnocení všech externích nákladů vyplývajících z užívání dopravní infrastruktury, který bude sloužit jako základ pro budoucí výpočty poplatků za pozemní komunikace. K tomuto modelu měla být přiložena analýza dopadů internalizace externích nákladů na všechny druhy dopravy a strategie postupného zavedení tohoto modelu pro všechny druhy dopravy, a případně i návrhy na další revizi této směrnice. |
| --- | --- |

(4)

V článku 11 směrnice 1999/62/ES ║ (4) byla Komise vyzvána, aby předložila model pro hodnocení všech externích nákladů vyplývajících z užívání dopravní infrastruktury, který bude sloužit jako základ pro budoucí výpočty poplatků za pozemní komunikace. K tomuto modelu měla být přiložena analýza dopadů internalizace externích nákladů na všechny druhy dopravy a strategie postupného zavedení tohoto modelu pro všechny druhy dopravy, a případně i návrhy na další revizi této směrnice.

| (5) | Za účelem přechodu na udržitelnou dopravní politiku by měly ceny za dopravu lépe zohledňovat
  externí
  náklady
  související s
  užíváním vozidel, vlaků, letadel nebo lodí ▐. Ve všech druzích dopravy je proto třeba uplatňovat
  konzistentní a ambiciózní
  přístup, který by přihlédl ke konkrétním vlastnostem jednotlivých druhů dopravy. |
| --- | --- |

(5)

Za účelem přechodu na udržitelnou dopravní politiku by měly ceny za dopravu lépe zohledňovat
  externí
  náklady
  související s
  užíváním vozidel, vlaků, letadel nebo lodí ▐. Ve všech druzích dopravy je proto třeba uplatňovat
  konzistentní a ambiciózní
  přístup, který by přihlédl ke konkrétním vlastnostem jednotlivých druhů dopravy.

| (6) | Internalizace externích nákladů už byla zavedena u druhů dopravy jiných než je silniční doprava a příslušné právní předpisy Společenství tuto internalizaci buď postupně zavádí, nebo jí alespoň nebrání. Problém emisí CO2 by měl být řešen zařazením letectví do systému pro obchodování s emisemi (ETS). Použití elektrické energie určené pro železniční dopravu rovněž spadá do ETS a námořní doprava do něj bude zařazena v nejbližší době. Další externí náklady mohou být internalizovány prostřednictvím letištních poplatků, které mohou být upraveny pro ekologické účely a prostřednictvím poplatků za použití železniční infrastruktury v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/14/ES ze dne 26. února 2001 o přidělování kapacity železniční infrastruktury a zpoplatnění železniční infrastruktury (5). Mimoto by Komise měla v blízké budoucnosti předložit návrh přepracovaného znění prvního železničního balíčku s cílem zavést harmonizovaný systém poplatků za přístup k dopravní infrastruktuře po železnici na základě hluku. |
| --- | --- |

(6)

Internalizace externích nákladů už byla zavedena u druhů dopravy jiných než je silniční doprava a příslušné právní předpisy Společenství tuto internalizaci buď postupně zavádí, nebo jí alespoň nebrání. Problém emisí CO2 by měl být řešen zařazením letectví do systému pro obchodování s emisemi (ETS). Použití elektrické energie určené pro železniční dopravu rovněž spadá do ETS a námořní doprava do něj bude zařazena v nejbližší době. Další externí náklady mohou být internalizovány prostřednictvím letištních poplatků, které mohou být upraveny pro ekologické účely a prostřednictvím poplatků za použití železniční infrastruktury v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2001/14/ES ze dne 26. února 2001 o přidělování kapacity železniční infrastruktury a zpoplatnění železniční infrastruktury (5). Mimoto by Komise měla v blízké budoucnosti předložit návrh přepracovaného znění prvního železničního balíčku s cílem zavést harmonizovaný systém poplatků za přístup k dopravní infrastruktuře po železnici na základě hluku.

| (7) | V souladu s článkem 7 směrnice 2001/14/ES, který stanoví zásady pro zpoplatnění za použití železniční infrastruktury, je internalizace externích nákladů již možná. Nicméně, aby bylo možné v širší míře upravit výběr poplatků za přístup k dopravní infrastruktuře po železnici a úplně internalizovat externí náklady v odvětví železniční dopravy, je nezbytné, aby i odvětví silniční dopravy zavedlo zpoplatnění externích nákladů. |
| --- | --- |

(7)

V souladu s článkem 7 směrnice 2001/14/ES, který stanoví zásady pro zpoplatnění za použití železniční infrastruktury, je internalizace externích nákladů již možná. Nicméně, aby bylo možné v širší míře upravit výběr poplatků za přístup k dopravní infrastruktuře po železnici a úplně internalizovat externí náklady v odvětví železniční dopravy, je nezbytné, aby i odvětví silniční dopravy zavedlo zpoplatnění externích nákladů.

| (8) | V odvětví silniční dopravy se již některé daně a poplatky uplatňují, a to včetně daní a poplatků, které mají částečně kompenzovat externí náklady, jako např. náklady v důsledku emisí CO2, což se děje například v případě spotřební daně z pohonných hmot. |
| --- | --- |

(8)

V odvětví silniční dopravy se již některé daně a poplatky uplatňují, a to včetně daní a poplatků, které mají částečně kompenzovat externí náklady, jako např. náklady v důsledku emisí CO2, což se děje například v případě spotřební daně z pohonných hmot.

| (9) | V odvětví silniční dopravy se mýtným rozumí poplatky za užívání pozemních komunikací na základě ujeté vzdálenosti a představují spravedlivý a výkonný hospodářský nástroj k dosažení ║ cíle, kterým je přechod na udržitelnou dopravní politiku, neboť přímo souvisejí s užíváním pozemních komunikací a lze je rozlišit podle ujeté vzdálenosti, vlivu vozidel na životní prostředí a místa a času užití vozidel, a proto je možné stanovit mýtné na úroveň, která zohledňuje náklady na znečištění a přetížení dopravy vzniklé skutečným užíváním vozidel. Mýtné navíc v rámci vnitřního trhu nikterak nenarušuje hospodářskou soutěž, neboť ho úměrně intenzitě užívání silniční sítě musí platit všichni provozovatelé dopravy nehledě na jejich členský stát původu či členský stát, v němž je příslušný provozovatel usazen. |
| --- | --- |

(9)

V odvětví silniční dopravy se mýtným rozumí poplatky za užívání pozemních komunikací na základě ujeté vzdálenosti a představují spravedlivý a výkonný hospodářský nástroj k dosažení ║ cíle, kterým je přechod na udržitelnou dopravní politiku, neboť přímo souvisejí s užíváním pozemních komunikací a lze je rozlišit podle ujeté vzdálenosti, vlivu vozidel na životní prostředí a místa a času užití vozidel, a proto je možné stanovit mýtné na úroveň, která zohledňuje náklady na znečištění a přetížení dopravy vzniklé skutečným užíváním vozidel. Mýtné navíc v rámci vnitřního trhu nikterak nenarušuje hospodářskou soutěž, neboť ho úměrně intenzitě užívání silniční sítě musí platit všichni provozovatelé dopravy nehledě na jejich členský stát původu či členský stát, v němž je příslušný provozovatel usazen.

| (10) | Analýza dopadů ukazuje, že uplatnění mýtného vypočteného na základě nákladů v důsledku znečištění a na přetížených silnicích na základě nákladů v důsledku přetížení
  může přispět nebo vést k efektivnější a ekologicky šetrnější silniční dopravě a přispět
  ke strategii EU pro boj proti změně klimatu. Snížilo by se přetížení dopravy a místní znečištění, neboť mýtné by vybízelo k používání technologií ekologičtějších vozidel, optimalizaci logistiky a snižování počtu prázdných zpátečních jízd. Nepřímo by se uplatňování mýtného významně podílelo na snižování spotřeby pohonných hmot a přispívalo by k boji proti změně klimatu. Mýtné, do jehož výpočtu za užívání přetížených silnic se zařadí též složka nákladů v souvislosti s přetížením dopravy,
  může být účinné, pouze pokud se stane součástí akčního plánu, jenž
  bude
  zahrnovat opatření týkající se ostatních uživatelů
  silnic, na které se působnost této směrnice nevztahuje,
  jako jsou obdobné systémy zpoplatnění nebo opatření se stejným účinkem, jako např
  .
  dopravní omezení a jízdní pruhy pro vozidla s více než dvěma pasažéry. Zatím však ještě nebylo dostatečně prokázáno, že by vybírání mýtného vedlo k podstatným změnám ve využívání různých druhů dopravy („modal split“)
  . |
| --- | --- |

(10)

Analýza dopadů ukazuje, že uplatnění mýtného vypočteného na základě nákladů v důsledku znečištění a na přetížených silnicích na základě nákladů v důsledku přetížení
  může přispět nebo vést k efektivnější a ekologicky šetrnější silniční dopravě a přispět
  ke strategii EU pro boj proti změně klimatu. Snížilo by se přetížení dopravy a místní znečištění, neboť mýtné by vybízelo k používání technologií ekologičtějších vozidel, optimalizaci logistiky a snižování počtu prázdných zpátečních jízd. Nepřímo by se uplatňování mýtného významně podílelo na snižování spotřeby pohonných hmot a přispívalo by k boji proti změně klimatu. Mýtné, do jehož výpočtu za užívání přetížených silnic se zařadí též složka nákladů v souvislosti s přetížením dopravy,
  může být účinné, pouze pokud se stane součástí akčního plánu, jenž
  bude
  zahrnovat opatření týkající se ostatních uživatelů
  silnic, na které se působnost této směrnice nevztahuje,
  jako jsou obdobné systémy zpoplatnění nebo opatření se stejným účinkem, jako např
  .
  dopravní omezení a jízdní pruhy pro vozidla s více než dvěma pasažéry. Zatím však ještě nebylo dostatečně prokázáno, že by vybírání mýtného vedlo k podstatným změnám ve využívání různých druhů dopravy („modal split“)
  .

| (11) | ▐ Zásada, že znečišťovatel platí, se uplatní tím, že se uloží náhrada externích nákladů, což rovněž přispěje k omezení těchto nákladů. |
| --- | --- |

(11)

▐ Zásada, že znečišťovatel platí, se uplatní tím, že se uloží náhrada externích nákladů, což rovněž přispěje k omezení těchto nákladů.

| (12) | Pro výpočet externích nákladů ▐ Komise
  navrhla
  model, který poskytuje spolehlivé metody a řadu jednotkových hodnot, které již mohou sloužit za základ pro výpočet poplatků za užívání silnic. |
| --- | --- |

(12)

Pro výpočet externích nákladů ▐ Komise
  navrhla
  model, který poskytuje spolehlivé metody a řadu jednotkových hodnot, které již mohou sloužit za základ pro výpočet poplatků za užívání silnic.

| (13) | Ve střednědobém horizontu by se mělo usilovat o sbližování metod výpočtu externích nákladů, které používají všechny evropské systémy zpoplatnění, má-li se zajistit, že evropští silniční dopravci budou přijímat jasné cenové signály, které budou fungovat jako pobídka k optimalizaci jejich chování. |
| --- | --- |

(13)

Ve střednědobém horizontu by se mělo usilovat o sbližování metod výpočtu externích nákladů, které používají všechny evropské systémy zpoplatnění, má-li se zajistit, že evropští silniční dopravci budou přijímat jasné cenové signály, které budou fungovat jako pobídka k optimalizaci jejich chování.

| (14) | Nejasnosti dosud přetrvávají ohledně nákladů a přínosů požadovaných systémů k prosazování rozlišených poplatků za užívání silnic s nízkým provozem. Dokud tyto nejasnosti nezmizí, je nanejvýše vhodné zaujmout na úrovni Společenství flexibilní přístup. Tento flexibilní přístup by měl umožnit, aby si členské státy mohly samy rozhodnout, zda vůbec a případně na jakých silnicích zavést poplatky za externí náklady podle povahy místní a vnitrostátní silniční sítě. |
| --- | --- |

(14)

Nejasnosti dosud přetrvávají ohledně nákladů a přínosů požadovaných systémů k prosazování rozlišených poplatků za užívání silnic s nízkým provozem. Dokud tyto nejasnosti nezmizí, je nanejvýše vhodné zaujmout na úrovni Společenství flexibilní přístup. Tento flexibilní přístup by měl umožnit, aby si členské státy mohly samy rozhodnout, zda vůbec a případně na jakých silnicích zavést poplatky za externí náklady podle povahy místní a vnitrostátní silniční sítě.

| (15) | Časové poplatky za užívání a mýtné by na území členského státu neměly být uplatňovány současně, aby se předešlo roztříštěnosti systémů pro výběr poplatků, což by mělo nepříznivý dopad na odvětví dopravy, kromě určitých zvláštních nezbytných případů financování stavby tunelů, mostů nebo horských průsmyků. |
| --- | --- |

(15)

Časové poplatky za užívání a mýtné by na území členského státu neměly být uplatňovány současně, aby se předešlo roztříštěnosti systémů pro výběr poplatků, což by mělo nepříznivý dopad na odvětví dopravy, kromě určitých zvláštních nezbytných případů financování stavby tunelů, mostů nebo horských průsmyků.

| (16) | Časové poplatky za užívání, které by byly stanoveny s denní, týdenní, měsíční či roční periodicitou, by neměly znevýhodňovat příležitostné uživatele, neboť velkou část těchto uživatelů budou zřejmě tvořit zahraniční dopravci. Je proto zapotřebí podrobněji stanovit poměr mezi denními, měsíčními a ročními sazbami.
  Z důvodu účinnosti a spravedlnosti by měly být časové poplatky za užívání považovány za přechodný nástroj zpoplatnění pozemních komunikací. Mělo by se tedy uvažovat o postupném zrušení systémů výběru časových poplatků. Členské státy, které sousedí s třetími zeměmi, by měly mít možnost se od tohoto ustanovení odchýlit a nadále vybírat časové poplatky u těžkých nákladních vozidel, jež čekají v kolonách na hraničních přechodech. |
| --- | --- |

(16)

Časové poplatky za užívání, které by byly stanoveny s denní, týdenní, měsíční či roční periodicitou, by neměly znevýhodňovat příležitostné uživatele, neboť velkou část těchto uživatelů budou zřejmě tvořit zahraniční dopravci. Je proto zapotřebí podrobněji stanovit poměr mezi denními, měsíčními a ročními sazbami.
  Z důvodu účinnosti a spravedlnosti by měly být časové poplatky za užívání považovány za přechodný nástroj zpoplatnění pozemních komunikací. Mělo by se tedy uvažovat o postupném zrušení systémů výběru časových poplatků. Členské státy, které sousedí s třetími zeměmi, by měly mít možnost se od tohoto ustanovení odchýlit a nadále vybírat časové poplatky u těžkých nákladních vozidel, jež čekají v kolonách na hraničních přechodech.

| (17) | Mělo by se předejít nesourodosti systémů pro výběr poplatků mezi transevropskou sítí a ostatními částmi silniční sítě, které mohou být využívány v rámci mezinárodní dopravy. Z tohoto důvodu by se měly uplatňovat tytéž zásady pro výběr poplatků na celou meziměstskou silniční síť. |
| --- | --- |

(17)

Mělo by se předejít nesourodosti systémů pro výběr poplatků mezi transevropskou sítí a ostatními částmi silniční sítě, které mohou být využívány v rámci mezinárodní dopravy. Z tohoto důvodu by se měly uplatňovat tytéž zásady pro výběr poplatků na celou meziměstskou silniční síť.

| (18) | Mělo by být povoleno mýtné na základě ujetých kilometrů, které by zahrnovalo složku externích nákladů vycházející z nákladů v důsledku znečištění ovzduší provozem a hluku z provozu, jakož i z převážně místních nákladů v důsledku přetížení dopravy na obvykle přetížených silnicích a během dopravní špičky. Složku externích nákladů zahrnutou v mýtném by mělo být možné připočítat k nákladům na pozemní komunikace, budou-li při výpočtu nákladů dodrženy určité podmínky, aby nedošlo nepřiměřenému výběru poplatků. |
| --- | --- |

(18)

Mělo by být povoleno mýtné na základě ujetých kilometrů, které by zahrnovalo složku externích nákladů vycházející z nákladů v důsledku znečištění ovzduší provozem a hluku z provozu, jakož i z převážně místních nákladů v důsledku přetížení dopravy na obvykle přetížených silnicích a během dopravní špičky. Složku externích nákladů zahrnutou v mýtném by mělo být možné připočítat k nákladům na pozemní komunikace, budou-li při výpočtu nákladů dodrženy určité podmínky, aby nedošlo nepřiměřenému výběru poplatků.

| (19) | Poplatek za externí náklady by měl být rozlišen podle typu silnice, typu vozidel a časového období, například podle toho, zda se jedná o období denní, týdenní nebo sezonní špičky a období mimo špičku a noční období, aby bylo možné lépe zohlednit náklady v důsledku znečištění ovzduší provozem a hluku z provozu a náklady v důsledku přetížení dopravy. |
| --- | --- |

(19)

Poplatek za externí náklady by měl být rozlišen podle typu silnice, typu vozidel a časového období, například podle toho, zda se jedná o období denní, týdenní nebo sezonní špičky a období mimo špičku a noční období, aby bylo možné lépe zohlednit náklady v důsledku znečištění ovzduší provozem a hluku z provozu a náklady v důsledku přetížení dopravy.

| (20) | Řádné fungování vnitřního trhu vyžaduje rámec Společenství, který by zajistil, že poplatky za užívání komunikací stanovené na základě místních nákladů v důsledku znečištění ovzduší provozem a hluku z provozu a místních nákladů v důsledku přetížení dopravy budou transparentní, přiměřené a nediskriminační. Jsou zapotřebí společné zásady pro výběr poplatků, metody výpočtu a jednotkové hodnoty externích nákladů na základě uznaných vědeckých metod společně s mechanismy pro oznamování systémů mýtného Komisi a související podávání zpráv. |
| --- | --- |

(20)

Řádné fungování vnitřního trhu vyžaduje rámec Společenství, který by zajistil, že poplatky za užívání komunikací stanovené na základě místních nákladů v důsledku znečištění ovzduší provozem a hluku z provozu a místních nákladů v důsledku přetížení dopravy budou transparentní, přiměřené a nediskriminační. Jsou zapotřebí společné zásady pro výběr poplatků, metody výpočtu a jednotkové hodnoty externích nákladů na základě uznaných vědeckých metod společně s mechanismy pro oznamování systémů mýtného Komisi a související podávání zpráv.

| (21) | Orgán, který stanoví poplatek za externí náklady, by rovněž neměl mít vlastní zájem na tom, aby byl poplatek stanoven v nepřiměřené výši, a z tohoto důvodu by měl být nezávislý na subjektu, který mýtné vybírá a příjem z mýtného spravuje. Zkušenosti ukázaly, že přirážka k mýtnému v horských oblastech za účelem financování prioritních projektů transevropské sítě není ▐ reálnou variantou,
  pokud definice koridoru neodpovídá skutečnému dopravnímu provozu
  . Pro nápravu této situace by
  by koridor, na němž
  by
  mohlo
  být možné přirážku povolit,
  měl zejména zahrnovat úseky silnic, u nichž by zavedení přirážky vedlo k odklonu provozu na konkrétní prioritní projekt
  . |
| --- | --- |

(21)

Orgán, který stanoví poplatek za externí náklady, by rovněž neměl mít vlastní zájem na tom, aby byl poplatek stanoven v nepřiměřené výši, a z tohoto důvodu by měl být nezávislý na subjektu, který mýtné vybírá a příjem z mýtného spravuje. Zkušenosti ukázaly, že přirážka k mýtnému v horských oblastech za účelem financování prioritních projektů transevropské sítě není ▐ reálnou variantou,
  pokud definice koridoru neodpovídá skutečnému dopravnímu provozu
  . Pro nápravu této situace by
  by koridor, na němž
  by
  mohlo
  být možné přirážku povolit,
  měl zejména zahrnovat úseky silnic, u nichž by zavedení přirážky vedlo k odklonu provozu na konkrétní prioritní projekt
  .

| (22) | Má-li být upřednostněno budování projektů evropského zájmu, členské státy, jež mají možnost uplatňovat přirážku, by měly využít raději tuto možnost než ukládat poplatky za externí náklady. Aby výběr poplatků nebyl pro uživatele komunikací v nepřiměřené výši, nemělo by být možné kombinovat poplatek za externí náklady s přirážkou, nepřesáhnou-li externí náklady již stanovenou částku přirážky. V takovém případě je vhodné, aby byla částka přirážky odečtena od poplatku za externí náklady. |
| --- | --- |

(22)

Má-li být upřednostněno budování projektů evropského zájmu, členské státy, jež mají možnost uplatňovat přirážku, by měly využít raději tuto možnost než ukládat poplatky za externí náklady. Aby výběr poplatků nebyl pro uživatele komunikací v nepřiměřené výši, nemělo by být možné kombinovat poplatek za externí náklady s přirážkou, nepřesáhnou-li externí náklady již stanovenou částku přirážky. V takovém případě je vhodné, aby byla částka přirážky odečtena od poplatku za externí náklady.

| (23) | Jsou-li stanoveny rozlišené poplatky za externí náklady, rozlišení poplatku za pozemní komunikace pro účely snížení přetížení dopravy, optimálního využívání pozemních komunikací, minimalizace poškození pozemních komunikací nebo podpory bezpečnosti silničního provozu by některé kategorie uživatelů neúměrně zatížilo, a proto by se mu mělo odpovídajícím způsobem zamezit. |
| --- | --- |

(23)

Jsou-li stanoveny rozlišené poplatky za externí náklady, rozlišení poplatku za pozemní komunikace pro účely snížení přetížení dopravy, optimálního využívání pozemních komunikací, minimalizace poškození pozemních komunikací nebo podpory bezpečnosti silničního provozu by některé kategorie uživatelů neúměrně zatížilo, a proto by se mu mělo odpovídajícím způsobem zamezit.

| (24) | Neměly by být povoleny slevy ani snížené sazby poplatku za externí náklady, neboť by existovalo značné riziko, že by nepřiměřeně diskriminovaly některé kategorie uživatelů. |
| --- | --- |

(24)

Neměly by být povoleny slevy ani snížené sazby poplatku za externí náklady, neboť by existovalo značné riziko, že by nepřiměřeně diskriminovaly některé kategorie uživatelů.

| (25) | Výběr poplatků za externí náklady prostřednictvím mýtného bude mít na rozhodování v oblasti dopravy mnohem větší vliv, budou-li si uživatelé silnic těchto nákladů vědomi. Tyto náklady by měly být odpovídajícím způsobem zvlášť označeny ve
  srozumitelném
  výpisu, na účtence nebo v rovnocenném dokladu od provozovatele mýtného. Díky těmto dokumentům by navíc dopravci mohli snáze přenést náklady v souvislosti s poplatkem za externí náklady na odesílatele nebo jiné zákazníky. |
| --- | --- |

(25)

Výběr poplatků za externí náklady prostřednictvím mýtného bude mít na rozhodování v oblasti dopravy mnohem větší vliv, budou-li si uživatelé silnic těchto nákladů vědomi. Tyto náklady by měly být odpovídajícím způsobem zvlášť označeny ve
  srozumitelném
  výpisu, na účtence nebo v rovnocenném dokladu od provozovatele mýtného. Díky těmto dokumentům by navíc dopravci mohli snáze přenést náklady v souvislosti s poplatkem za externí náklady na odesílatele nebo jiné zákazníky.

| (26) | Použití systémů elektronického mýtného má zásadní význam pro to, aby nebyla narušována plynulost provozu a zabránilo se nepříznivým účinkům na místní životní prostředí při vytváření kolon na místech pro výběr mýtného. Je proto vhodné zajistit, aby
  byly poplatky
  za
  užívání silnic a
  externí náklady
  vybírány
  prostřednictvím takovéhoto systému, který by byl v souladu s požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/52/ES ze dne 29. dubna 2004 o interoperabilitě elektronických systémů pro výběr mýtného ve Společenství, kterou se stanoví vhodná a přiměřená opatření pro řádné řešení technických, právních a obchodních otázek, jakož i problematiky ochrany dat a ochrany soukromí v souvislosti se zaváděním elektronického výběru mýtného (6). Tyto systémy by navíc měly být navrženy bez instalací podél silnic a způsobem, jenž by za nízké náklady umožnil jejich následné rozšíření na souběžně vedoucí silnice. Na přechodné období je ovšem třeba učinit ustanovení, kterým by se povolilo uskutečnit nezbytné úpravy. |
| --- | --- |

(26)

Použití systémů elektronického mýtného má zásadní význam pro to, aby nebyla narušována plynulost provozu a zabránilo se nepříznivým účinkům na místní životní prostředí při vytváření kolon na místech pro výběr mýtného. Je proto vhodné zajistit, aby
  byly poplatky
  za
  užívání silnic a
  externí náklady
  vybírány
  prostřednictvím takovéhoto systému, který by byl v souladu s požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/52/ES ze dne 29. dubna 2004 o interoperabilitě elektronických systémů pro výběr mýtného ve Společenství, kterou se stanoví vhodná a přiměřená opatření pro řádné řešení technických, právních a obchodních otázek, jakož i problematiky ochrany dat a ochrany soukromí v souvislosti se zaváděním elektronického výběru mýtného (6). Tyto systémy by navíc měly být navrženy bez instalací podél silnic a způsobem, jenž by za nízké náklady umožnil jejich následné rozšíření na souběžně vedoucí silnice. Na přechodné období je ovšem třeba učinit ustanovení, kterým by se povolilo uskutečnit nezbytné úpravy.

| (27) | Je důležité, aby cíle této směrnice bylo dosaženo způsobem, který nenaruší řádné fungování vnitřního trhu. Dále je třeba zabránit tomu, aby kabiny řidičů těžkých nákladních vozidel byly v budoucnu vybavovány elektronickými zařízeními, která jsou vzájemně stále méně kompatibilní a stále dražší, a u nichž hrozí, že se řidiči při jejich ovládání dopustí chyby. Zvyšování množství technologií je nepřijatelné. Interoperabilita systémů mýtného na úrovni Společenství stanovená směrnicí 2004/52/ES by proto měla být zajištěna co možná nejrychleji. Je třeba se snažit o to, aby se množství zařízení ve vozidle snížilo jen na jedno, čímž se zároveň umožní používat různé sazby platné v jednotlivých členských státech. |
| --- | --- |

(27)

Je důležité, aby cíle této směrnice bylo dosaženo způsobem, který nenaruší řádné fungování vnitřního trhu. Dále je třeba zabránit tomu, aby kabiny řidičů těžkých nákladních vozidel byly v budoucnu vybavovány elektronickými zařízeními, která jsou vzájemně stále méně kompatibilní a stále dražší, a u nichž hrozí, že se řidiči při jejich ovládání dopustí chyby. Zvyšování množství technologií je nepřijatelné. Interoperabilita systémů mýtného na úrovni Společenství stanovená směrnicí 2004/52/ES by proto měla být zajištěna co možná nejrychleji. Je třeba se snažit o to, aby se množství zařízení ve vozidle snížilo jen na jedno, čímž se zároveň umožní používat různé sazby platné v jednotlivých členských státech.

| (28) | Komise by měla přijmout veškerá opatření nezbytná k zajištění rychlého zavedení skutečně interoperabilního systému do konce roku 2010 podle směrnice 2004/52/ES. |
| --- | --- |

(28)

Komise by měla přijmout veškerá opatření nezbytná k zajištění rychlého zavedení skutečně interoperabilního systému do konce roku 2010 podle směrnice 2004/52/ES.

| (29) | V zájmu právní jasnosti by se mělo upřesnit, kde jsou povoleny regulační poplatky zvlášť určené ke snižování přetížení dopravy a boji proti dopadům na životní prostředí, včetně špatné kvality ovzduší. |
| --- | --- |

(29)

V zájmu právní jasnosti by se mělo upřesnit, kde jsou povoleny regulační poplatky zvlášť určené ke snižování přetížení dopravy a boji proti dopadům na životní prostředí, včetně špatné kvality ovzduší.

| (30) | Členské státy by měly být schopny využívat rozpočet transevropských dopravních sítí (TEN-T) a strukturální fondy na zlepšení dopravní infrastruktury s cílem celkově snížit externí náklady v dopravě a zavést elektronické systémy pro vybírání poplatků ve smyslu ustanovení této směrnice. |
| --- | --- |

(30)

Členské státy by měly být schopny využívat rozpočet transevropských dopravních sítí (TEN-T) a strukturální fondy na zlepšení dopravní infrastruktury s cílem celkově snížit externí náklady v dopravě a zavést elektronické systémy pro vybírání poplatků ve smyslu ustanovení této směrnice.

| (31) | V souladu s cíli této směrnice v oblasti dopravní politiky by se měl dodatečný příjem z poplatku za externí náklady
  pokud možno přednostně
  použít na
  snížení a odstranění externích nákladů v souvislosti se silniční dopravou. Je možné jej použít i na
  podporu udržitelné mobility. Tyto projekty by se proto měly týkat usnadnění účinného stanovení cen, snížení znečištění ze silniční dopravy u zdroje, zmírnění jeho účinků, snížení emisí CO2 a zlepšení energetické účinnosti
  silničních
  vozidel, jakož i
  zlepšení stávajících pozemních komunikací nebo
  rozvoje alternativních komunikací pro uživatele dopravy. Například jde o výzkum a vývoj ekologičtějších vozidel a provádění dopravní části akčních plánů podle směrnice Rady 96/62/ES ze dne 27. září 1996 o posuzování a řízení kvality vnějšího ovzduší (7) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/49/ES ze dne 25. června 2002 o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí (8), jež mohou zahrnovat opatření na zmírnění hluku z provozu a znečištění ovzduší provozem v okolí velkých komunikací a v aglomeracích. Vyčlenění tohoto příjmu členské státy nezprošťuje povinnosti stanovené v čl. 88 odst. 3 Smlouvy oznamovat Komisi některá vnitrostátní opatření, ani nepředjímá výsledek případných řízení zahájených podle článků 87 a 88 Smlouvy. |
| --- | --- |

(31)

V souladu s cíli této směrnice v oblasti dopravní politiky by se měl dodatečný příjem z poplatku za externí náklady
  pokud možno přednostně
  použít na
  snížení a odstranění externích nákladů v souvislosti se silniční dopravou. Je možné jej použít i na
  podporu udržitelné mobility. Tyto projekty by se proto měly týkat usnadnění účinného stanovení cen, snížení znečištění ze silniční dopravy u zdroje, zmírnění jeho účinků, snížení emisí CO2 a zlepšení energetické účinnosti
  silničních
  vozidel, jakož i
  zlepšení stávajících pozemních komunikací nebo
  rozvoje alternativních komunikací pro uživatele dopravy. Například jde o výzkum a vývoj ekologičtějších vozidel a provádění dopravní části akčních plánů podle směrnice Rady 96/62/ES ze dne 27. září 1996 o posuzování a řízení kvality vnějšího ovzduší (7) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/49/ES ze dne 25. června 2002 o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí (8), jež mohou zahrnovat opatření na zmírnění hluku z provozu a znečištění ovzduší provozem v okolí velkých komunikací a v aglomeracích. Vyčlenění tohoto příjmu členské státy nezprošťuje povinnosti stanovené v čl. 88 odst. 3 Smlouvy oznamovat Komisi některá vnitrostátní opatření, ani nepředjímá výsledek případných řízení zahájených podle článků 87 a 88 Smlouvy.

| (32) | Na podporu interoperability režimu výběru mýtného by by
  se měla podpořit spolupráce mezi členskými státy
  na zavedení společného systému mýtného, pokud by byly splněny určité podmínky.
  Komise by měla podporovat členské státy, které chtějí spolupracovat při zavádění společného systému mýtného na svých sdružených územích
  . |
| --- | --- |

(32)

Na podporu interoperability režimu výběru mýtného by by
  se měla podpořit spolupráce mezi členskými státy
  na zavedení společného systému mýtného, pokud by byly splněny určité podmínky.
  Komise by měla podporovat členské státy, které chtějí spolupracovat při zavádění společného systému mýtného na svých sdružených územích
  .

| (33) | Komise by měla v souladu s touto směrnicí v příhodnou dobu zaslat Radě a Parlamentu komplexní posouzení zkušeností získaných v těch členských státech, které uplatňují poplatek za externí náklady. Toto posouzení by mělo rovněž zahrnovat analýzu pokroku, kterého bylo dosaženo v rámci strategie pro boj proti změně klimatu, včetně pokroku ve vymezení společného prvku daně z pohonných hmot v souvislosti se změnou klimatu ve směrnici Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (9), a to včetně pohonných hmot, které využívají těžká nákladní vozidla.
  Mělo by se rovněž vypracovat komplexní posouzení internalizace externích nákladů ve všech dalších druzích dopravy, které by sloužilo jako základ dalších legislativních návrhů v této oblasti. Tím by se mělo zajistit zavedení spravedlivého a konkurenceschopného systému internalizace externích nákladů, který zabrání jakémukoli narušení vnitřního trhu ve všech druzích dopravy. |
| --- | --- |

(33)

Komise by měla v souladu s touto směrnicí v příhodnou dobu zaslat Radě a Parlamentu komplexní posouzení zkušeností získaných v těch členských státech, které uplatňují poplatek za externí náklady. Toto posouzení by mělo rovněž zahrnovat analýzu pokroku, kterého bylo dosaženo v rámci strategie pro boj proti změně klimatu, včetně pokroku ve vymezení společného prvku daně z pohonných hmot v souvislosti se změnou klimatu ve směrnici Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (9), a to včetně pohonných hmot, které využívají těžká nákladní vozidla.
  Mělo by se rovněž vypracovat komplexní posouzení internalizace externích nákladů ve všech dalších druzích dopravy, které by sloužilo jako základ dalších legislativních návrhů v této oblasti. Tím by se mělo zajistit zavedení spravedlivého a konkurenceschopného systému internalizace externích nákladů, který zabrání jakémukoli narušení vnitřního trhu ve všech druzích dopravy.

| (34) | Ustanovení čl. 55 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti ║ (10) stanoví, že při určení nedostatku ve financování u projektu vytvářejícího příjmy musí být zváženy příjmy vytvářené poplatky hrazenými přímo uživateli. Vzhledem k tomu, že příjem z poplatku za externí náklady je však vyčleněn na projekt, který má za cíl snížení znečištění ze silniční dopravy u zdroje, zmírnění jeho účinků, snížení emisí CO2 a zlepšení energetické účinnosti vozidel, jakož i
  zlepšení stávajících pozemních komunikací nebo
  rozvoj alternativních komunikací pro uživatele dopravy, neměl by být zahrnut do výpočtu nedostatku ve financování. |
| --- | --- |

(34)

Ustanovení čl. 55 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti ║ (10) stanoví, že při určení nedostatku ve financování u projektu vytvářejícího příjmy musí být zváženy příjmy vytvářené poplatky hrazenými přímo uživateli. Vzhledem k tomu, že příjem z poplatku za externí náklady je však vyčleněn na projekt, který má za cíl snížení znečištění ze silniční dopravy u zdroje, zmírnění jeho účinků, snížení emisí CO2 a zlepšení energetické účinnosti vozidel, jakož i
  zlepšení stávajících pozemních komunikací nebo
  rozvoj alternativních komunikací pro uživatele dopravy, neměl by být zahrnut do výpočtu nedostatku ve financování.

| (35) | Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (11). |
| --- | --- |

(35)

Opatření nezbytná k provedení této směrnice by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (11).

| (36) | Komise by zejména měla být zmocněna přizpůsobit přílohy 0, III, IIIA a IV technickému a vědeckému pokroku a přílohy
  I, II a IIIa
  inflaci. Vzhledem k tomu, že tato opatření mají obecnou působnost a mají za účel změnit jiné než podstatné prvky ║ směrnice 1999/62/ES, měla by být proto přijata regulativním postupem s kontrolou podle článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(36)

Komise by zejména měla být zmocněna přizpůsobit přílohy 0, III, IIIA a IV technickému a vědeckému pokroku a přílohy
  I, II a IIIa
  inflaci. Vzhledem k tomu, že tato opatření mají obecnou působnost a mají za účel změnit jiné než podstatné prvky ║ směrnice 1999/62/ES, měla by být proto přijata regulativním postupem s kontrolou podle článku 5a rozhodnutí 1999/468/ES.

| (37) | Jelikož cíle této směrnice, kterým je zejména vybízet k rozlišování podle externích nákladů jako prostředku pro udržitelnou mobilitu, ║nelze v uspokojivé míře dosáhnout na úrovni členských států, a lze jich tedy z důvodu přeshraniční povahy dopravy lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality podle uvedeného článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle, |
| --- | --- |

(37)

Jelikož cíle této směrnice, kterým je zejména vybízet k rozlišování podle externích nákladů jako prostředku pro udržitelnou mobilitu, ║nelze v uspokojivé míře dosáhnout na úrovni členských států, a lze jich tedy z důvodu přeshraniční povahy dopravy lépe dosáhnout na úrovni Společenství, může Společenství přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy. V souladu se zásadou proporcionality podle uvedeného článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,

PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:

Článek 1

Směrnice 1999/62/ES se mění takto:

| 1) | V článku 2 se písmena b) a ba) nahrazují těmito písmeny:






  „b) | ‚mýtným‘ určitá částka, která se platí za jízdu vozidla podle ujeté vzdálenost po určité pozemní komunikaci a která zahrnuje poplatek za pozemní komunikace a/nebo poplatek za externí náklady; |
| --- | --- | --- |

1)

V článku 2 se písmena b) a ba) nahrazují těmito písmeny:

„b)

‚mýtným‘ určitá částka, která se platí za jízdu vozidla podle ujeté vzdálenost po určité pozemní komunikaci a která zahrnuje poplatek za pozemní komunikace a/nebo poplatek za externí náklady;

| ba) | ‚poplatkem za pozemní komunikace‘ poplatek stanovený prostřednictvím mýtného pro účely návratnosti nákladů ▐ na pozemní komunikace,
  které vynaložil členský stát nebo více členských států, pokud projekt pozemních komunikací byl prováděn společně
  ; |
| --- | --- |

ba)

‚poplatkem za pozemní komunikace‘ poplatek stanovený prostřednictvím mýtného pro účely návratnosti nákladů ▐ na pozemní komunikace,
  které vynaložil členský stát nebo více členských států, pokud projekt pozemních komunikací byl prováděn společně
  ;

| bb) | ‚poplatkem za externí náklady‘ poplatek stanovený prostřednictvím mýtného pro účely návratnosti nákladů, které členský stát vynaložil v důsledku znečištění ovzduší provozem, hluku z provozu
  a přetížení dopravy
  ; |
| --- | --- |

bb)

‚poplatkem za externí náklady‘ poplatek stanovený prostřednictvím mýtného pro účely návratnosti nákladů, které členský stát vynaložil v důsledku znečištění ovzduší provozem, hluku z provozu
  a přetížení dopravy
  ;

| bc) | ‚náklady v důsledku znečištění ovzduší provozem‘ náklady za škody způsobené uvolňováním některých škodlivých emisí do ovzduší provozem vozidla; |
| --- | --- |

bc)

‚náklady v důsledku znečištění ovzduší provozem‘ náklady za škody způsobené uvolňováním některých škodlivých emisí do ovzduší provozem vozidla;

| bd) | ‚náklady v důsledku hluku z provozu‘ náklady za škody způsobené hlukem vydávaným vozidlem nebo hlukem vozidla v interakci s vozovkou;
  ▐ |
| --- | --- |

bd)

‚náklady v důsledku hluku z provozu‘ náklady za škody způsobené hlukem vydávaným vozidlem nebo hlukem vozidla v interakci s vozovkou;

▐

| be) | ‚vážený průměrný poplatek za pozemní komunikace‘ celkový příjem z poplatku za pozemní komunikace za určitou dobu vydělený počtem vozokilometrů ujetých v silničních úsecích podléhajících v tomto období zpoplatnění; |
| --- | --- |

be)

‚vážený průměrný poplatek za pozemní komunikace‘ celkový příjem z poplatku za pozemní komunikace za určitou dobu vydělený počtem vozokilometrů ujetých v silničních úsecích podléhajících v tomto období zpoplatnění;

| bf) | ‚váženým průměrným poplatkem za externí náklady‘ celkový příjem z poplatku za externí náklady za určitou dobu vydělený počtem vozokilometrů ujetých v silničních úsecích podléhajících v tomto období zpoplatnění;“ |
| --- | --- |

bf)

‚váženým průměrným poplatkem za externí náklady‘ celkový příjem z poplatku za externí náklady za určitou dobu vydělený počtem vozokilometrů ujetých v silničních úsecích podléhajících v tomto období zpoplatnění;“

| 2) | Články 7, 7a a 7b se nahrazují těmito články:
  „Článek 7

  1.   Členské státy mohou ponechat v platnosti nebo zavést mýtné nebo poplatky za užívání
  transevropské
  silniční sítě nebo
  jakýchkoli
  úseků
  jejich silniční sítě, na nichž se obvykle uskutečňuje značný objem mezinárodní přepravy zboží
  , za podmínek uvedených v odstavcích 2, 3 a 4 tohoto článku a článcích 7a až 7j.
  2.   
  Členské
  státy na svém území zároveň uložit mýtné a poplatky za užívání. Členský stát však může u sítí, kde ukládá poplatky za užívání, uložit rovněž mýtné za užívání mostů, tunelů a horských průsmyků.
  3.   Mýtné a poplatky za užívání nesmí být přímo ani nepřímo diskriminující na základě státní příslušnosti dopravce, členského státu nebo třetí země usazení dopravce nebo evidence vozidla, nebo výchozího či cílového místa přepravní operace.
  4.   Členské státy mohou stanovit snížené sazby mýtného nebo poplatků za užívání nebo osvobození od povinnosti platit mýtné nebo poplatky za užívání u vozidel osvobozených od povinnosti instalovat a používat záznamové zařízení podle nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 ze dne 20. prosince 1985 o záznamovém zařízení v silniční dopravě (12) a v případech, na něž se vztahuje čl. 6 odst. 2 písm. a) a b) této směrnice, a za podmínek stanovených tamtéž.
  5.   Na přechodné období do 31. prosince 2011 včetně se členský stát může rozhodnout, že bude uplatňovat mýtné nebo poplatky za užívání pouze u vozidel s maximální přípustnou hmotností naloženého vozidla nejméně 12 tun. Od 1. ledna 2012 se mýtné nebo poplatky uplatňují na všechna vozidla ve smyslu čl. 2 písm. d), pokud se členský stát nedomnívá, že by rozšíření mýtného na vozidla pod 12 tun: (13)

  ▐

  Článek 7a

  1.   Poplatky za užívání jsou úměrné době užívání pozemních komunikací a jsou k dispozici na období v délce jednoho dne, týdne, měsíce a roku. ▐ Zejména, ▐ měsíční sazba
  není vyšší než 10 % roční sazby
  , týdenní sazba
  není vyšší než 5 % roční sazby a denní sazba není vyšší než 2 % roční sazby.


  ▐
  2.   Poplatky za užívání, včetně správních výdajů, který takový členský stát stanoví, nepřekročí pro žádnou kategorii vozidel maximální sazby uvedené v příloze II.

  Článek 7b

  1.   Poplatek za pozemní komunikace musí být založen na zásadě návratnosti nákladů na pozemní komunikace. Vážený průměrný poplatek za pozemní komunikace musí odpovídat stavebním nákladům a nákladům na provoz, údržbu, rozvoj a dané
  zajištění bezpečnostních norem
  sítě pozemních komunikací. Vážený průměrný poplatek za pozemní komunikace může rovněž zahrnovat návratnost kapitálu nebo ziskovou marži vycházející z tržních podmínek.
  2.   Poplatek za externí náklady musí odpovídat nákladům v důsledku znečištění ovzduší provozem, nákladům v důsledku hluku z provozu nebo oběma druhům nákladů. Na silničních úsecích, na kterých dochází k přetížení dopravy, může poplatek za externí náklady rovněž zahrnovat náklady v důsledku přetížení dopravy v obdobích, kdy jsou tyto úseky obvykle přetížené.
  3.   Zohledněné náklady se vztahují k síti nebo části sítě, kde je stanoveno mýtné, a k vozidlům, na která se vztahuje povinnost platit mýtné.

  Článek 7c

  1.   Poplatek za externí náklady je rozlišen podle typu silnice a emisní třídy EURO
  (příloha IIIa tabulka 1)
  a rovněž podle časového období v případech, kdy poplatek zahrnuje náklady v důsledku přetížení dopravy nebo náklady v důsledku hluku z provozu.
  2.   Výše poplatku za externí náklady pro každou kombinaci třídy vozidel, typu silnice a časového období se stanoví podle minimálních požadavků, společných vzorců a maximálně účtovatelných externích nákladů stanovených v příloze IIIA.


  3.
     
  Poplatek za externí náklady se nevztahuje na vozidla, která splňují budoucí emisní normy EURO před datem použitelnosti stanoveným v příslušných předpisech.



  4.   Výši poplatku za externí náklady stanoví
  jednotlivé členské státy
  .
  Pokud členský stát určí k tomuto účelu zvláštní orgán, tento
  orgán je právně a finančně nezávislý na
  orgánu, který
  má na starosti správu
  a
  výběr
  celého poplatku
  nebo
  jeho
  části. ▐

  Článek 7d

  1.   Členské státy provedou výpočet poplatku za pozemní komunikace pomocí metodiky založené na základních zásadách výpočtu mýtného uvedených v příloze III.
  2.   U koncesního mýtného dosáhne maximální úroveň poplatku za pozemní komunikace úrovně rovnocenné nebo nižší, než která by byla vypočtena pomocí metodiky založené na základních zásadách výpočtu mýtného uvedených v příloze III. Posouzení takové rovnocennosti se provede za dostatečně dlouhé referenční období odpovídající povaze dané koncesní smlouvy.
  3.   Režimy výběru mýtného, které již byly zavedeny 10. června 2008 nebo pro které již byly předloženy nabídky nebo reakce na výzvy k vyjednávání v rámci vyjednávacího řízení v souladu s postupem zadávání veřejných zakázek před 10. červnem 2008, nepodléhají povinnostem uvedeným v odstavci 1 a 2, a to po dobu platnosti těchto režimů a za předpokladu, že nebudou podstatně změněny.

  Článek 7e

  1.   Ve výjimečných případech týkajících se pozemních komunikací v horských oblastech a
  městských aglomeracích a
  po informování Komise může být na určitých silničních úsecích k mýtnému zavedena přirážka, pokud na těchto úsecích dochází k výraznému přetížení dopravy nebo jejich užívání vozidly působí značné škody na životním prostředí, a to pod podmínkou, že:






  a) | příjmy plynoucí z přirážky se investují do financování ▐ projektů, které
  jsou určeny k podpoře udržitelné mobility a
  přímo přispívají ke zmírnění přetížení dopravy nebo poškození životního prostředí a které se nacházejí ve stejném koridoru jako silniční úsek, na nějž je přirážka zavedena, |
| --- | --- | --- |

2)

Články 7, 7a a 7b se nahrazují těmito články:

„Článek 7

1.   Členské státy mohou ponechat v platnosti nebo zavést mýtné nebo poplatky za užívání
  transevropské
  silniční sítě nebo
  jakýchkoli
  úseků
  jejich silniční sítě, na nichž se obvykle uskutečňuje značný objem mezinárodní přepravy zboží
  , za podmínek uvedených v odstavcích 2, 3 a 4 tohoto článku a článcích 7a až 7j.

2.   
  Členské
  státy na svém území zároveň uložit mýtné a poplatky za užívání. Členský stát však může u sítí, kde ukládá poplatky za užívání, uložit rovněž mýtné za užívání mostů, tunelů a horských průsmyků.

3.   Mýtné a poplatky za užívání nesmí být přímo ani nepřímo diskriminující na základě státní příslušnosti dopravce, členského státu nebo třetí země usazení dopravce nebo evidence vozidla, nebo výchozího či cílového místa přepravní operace.

4.   Členské státy mohou stanovit snížené sazby mýtného nebo poplatků za užívání nebo osvobození od povinnosti platit mýtné nebo poplatky za užívání u vozidel osvobozených od povinnosti instalovat a používat záznamové zařízení podle nařízení Rady (EHS) č. 3821/85 ze dne 20. prosince 1985 o záznamovém zařízení v silniční dopravě (12) a v případech, na něž se vztahuje čl. 6 odst. 2 písm. a) a b) této směrnice, a za podmínek stanovených tamtéž.

5.   Na přechodné období do 31. prosince 2011 včetně se členský stát může rozhodnout, že bude uplatňovat mýtné nebo poplatky za užívání pouze u vozidel s maximální přípustnou hmotností naloženého vozidla nejméně 12 tun. Od 1. ledna 2012 se mýtné nebo poplatky uplatňují na všechna vozidla ve smyslu čl. 2 písm. d), pokud se členský stát nedomnívá, že by rozšíření mýtného na vozidla pod 12 tun: (13)

▐

Článek 7a

1.   Poplatky za užívání jsou úměrné době užívání pozemních komunikací a jsou k dispozici na období v délce jednoho dne, týdne, měsíce a roku. ▐ Zejména, ▐ měsíční sazba
  není vyšší než 10 % roční sazby
  , týdenní sazba
  není vyšší než 5 % roční sazby a denní sazba není vyšší než 2 % roční sazby.

▐

2.   Poplatky za užívání, včetně správních výdajů, který takový členský stát stanoví, nepřekročí pro žádnou kategorii vozidel maximální sazby uvedené v příloze II.

Článek 7b

1.   Poplatek za pozemní komunikace musí být založen na zásadě návratnosti nákladů na pozemní komunikace. Vážený průměrný poplatek za pozemní komunikace musí odpovídat stavebním nákladům a nákladům na provoz, údržbu, rozvoj a dané
  zajištění bezpečnostních norem
  sítě pozemních komunikací. Vážený průměrný poplatek za pozemní komunikace může rovněž zahrnovat návratnost kapitálu nebo ziskovou marži vycházející z tržních podmínek.

2.   Poplatek za externí náklady musí odpovídat nákladům v důsledku znečištění ovzduší provozem, nákladům v důsledku hluku z provozu nebo oběma druhům nákladů. Na silničních úsecích, na kterých dochází k přetížení dopravy, může poplatek za externí náklady rovněž zahrnovat náklady v důsledku přetížení dopravy v obdobích, kdy jsou tyto úseky obvykle přetížené.

3.   Zohledněné náklady se vztahují k síti nebo části sítě, kde je stanoveno mýtné, a k vozidlům, na která se vztahuje povinnost platit mýtné.

Článek 7c

1.   Poplatek za externí náklady je rozlišen podle typu silnice a emisní třídy EURO
  (příloha IIIa tabulka 1)
  a rovněž podle časového období v případech, kdy poplatek zahrnuje náklady v důsledku přetížení dopravy nebo náklady v důsledku hluku z provozu.

2.   Výše poplatku za externí náklady pro každou kombinaci třídy vozidel, typu silnice a časového období se stanoví podle minimálních požadavků, společných vzorců a maximálně účtovatelných externích nákladů stanovených v příloze IIIA.

3.
     
  Poplatek za externí náklady se nevztahuje na vozidla, která splňují budoucí emisní normy EURO před datem použitelnosti stanoveným v příslušných předpisech.

4.   Výši poplatku za externí náklady stanoví
  jednotlivé členské státy
  .
  Pokud členský stát určí k tomuto účelu zvláštní orgán, tento
  orgán je právně a finančně nezávislý na
  orgánu, který
  má na starosti správu
  a
  výběr
  celého poplatku
  nebo
  jeho
  části. ▐

Článek 7d

1.   Členské státy provedou výpočet poplatku za pozemní komunikace pomocí metodiky založené na základních zásadách výpočtu mýtného uvedených v příloze III.

2.   U koncesního mýtného dosáhne maximální úroveň poplatku za pozemní komunikace úrovně rovnocenné nebo nižší, než která by byla vypočtena pomocí metodiky založené na základních zásadách výpočtu mýtného uvedených v příloze III. Posouzení takové rovnocennosti se provede za dostatečně dlouhé referenční období odpovídající povaze dané koncesní smlouvy.

3.   Režimy výběru mýtného, které již byly zavedeny 10. června 2008 nebo pro které již byly předloženy nabídky nebo reakce na výzvy k vyjednávání v rámci vyjednávacího řízení v souladu s postupem zadávání veřejných zakázek před 10. červnem 2008, nepodléhají povinnostem uvedeným v odstavci 1 a 2, a to po dobu platnosti těchto režimů a za předpokladu, že nebudou podstatně změněny.

Článek 7e

1.   Ve výjimečných případech týkajících se pozemních komunikací v horských oblastech a
  městských aglomeracích a
  po informování Komise může být na určitých silničních úsecích k mýtnému zavedena přirážka, pokud na těchto úsecích dochází k výraznému přetížení dopravy nebo jejich užívání vozidly působí značné škody na životním prostředí, a to pod podmínkou, že:

a)

příjmy plynoucí z přirážky se investují do financování ▐ projektů, které
  jsou určeny k podpoře udržitelné mobility a
  přímo přispívají ke zmírnění přetížení dopravy nebo poškození životního prostředí a které se nacházejí ve stejném koridoru jako silniční úsek, na nějž je přirážka zavedena,

| b) | přirážka nepřesáhne 15 % váženého průměrného poplatku za pozemní komunikace vypočteného podle čl. 7b odst. 1 a článku 7d, s výjimkou situace, kdy vytvořené příjmy jsou investovány do přeshraničních úseků ▐ projektů
  určených k podpoře udržitelné mobility
  týkajících se pozemních komunikací v horských oblastech, kdy přirážka nesmí přesáhnout 25 %, |
| --- | --- |

b)

přirážka nepřesáhne 15 % váženého průměrného poplatku za pozemní komunikace vypočteného podle čl. 7b odst. 1 a článku 7d, s výjimkou situace, kdy vytvořené příjmy jsou investovány do přeshraničních úseků ▐ projektů
  určených k podpoře udržitelné mobility
  týkajících se pozemních komunikací v horských oblastech, kdy přirážka nesmí přesáhnout 25 %,

| c) | v důsledku uplatňování přirážky nedochází k nespravedlivému znevýhodňování komerční dopravy v porovnání s jinými uživateli silnic, |
| --- | --- |

c)

v důsledku uplatňování přirážky nedochází k nespravedlivému znevýhodňování komerční dopravy v porovnání s jinými uživateli silnic,

| d) | popis přesného místa pro zavedení přirážky a doklad o rozhodnutí o financování
  projektů
  uvedených v písmenu a) jsou předloženy Komisi ještě před tím, než přirážka začne být uplatňována, a |
| --- | --- |

d)

popis přesného místa pro zavedení přirážky a doklad o rozhodnutí o financování
  projektů
  uvedených v písmenu a) jsou předloženy Komisi ještě před tím, než přirážka začne být uplatňována, a

| e) | období, po které se přirážka uplatňuje, je stanoveno a omezeno předem a z hlediska očekávaných zvýšení příjmů je v souladu s předloženými finančními plány a analýzou nákladů a přínosů projektů spolufinancovaných z příjmů plynoucích z přirážky. |
| --- | --- |

e)

období, po které se přirážka uplatňuje, je stanoveno a omezeno předem a z hlediska očekávaných zvýšení příjmů je v souladu s předloženými finančními plány a analýzou nákladů a přínosů projektů spolufinancovaných z příjmů plynoucích z přirážky.

První pododstavec se použije na nové přeshraniční projekty, které podléhají dohodě všech členských států zapojených do tohoto projektu.

2.   Po informování Komise je přirážku rovněž možné uplatňovat na silničním úseku, který představuje alternativní trasu k trase, na kterou se vztahuje přirážka uvedená v odstavci 1, pokud:

| — | by uplatnění přirážky pro silnici mělo za následek odklánění značné části provozu na tuto alternativní trasu, a |
| --- | --- |

—

by uplatnění přirážky pro silnici mělo za následek odklánění značné části provozu na tuto alternativní trasu, a

| — | by byly dodrženy podmínky stanovené v odst. 1 písm. a)–e). |
| --- | --- |

—

by byly dodrženy podmínky stanovené v odst. 1 písm. a)–e).

3.   Přirážku lze uplatnit k poplatku za pozemní komunikace, který byl rozlišen v souladu s článkem 7f.

4.   Pokud Komise obdrží požadované informace od členského státu, který má v úmyslu uplatnit přirážku, sdělí tyto informace členům výboru uvedeném v článku 9c. Jestliže se Komise domnívá, že uvažovaná přirážka nesplňuje podmínky stanovené v odstavci 1, nebo jestliže se domnívá, že uvažovaná přirážka bude mít významné nepříznivé účinky na hospodářský rozvoj okrajových regionů, může plány týkající se poplatků předložené dotyčným členským státem zamítnout nebo si může vyžádat jejich změnu, a to postupem podle čl. 9c odst. 2.

5.   Na silničních úsecích, na kterých jsou splněna kritéria pro uplatňování přirážky podle odstavce 1, členské státy nesmí stanovit poplatek za externí náklady, pokud není přirážka uplatňována.

▐

Článek 7f

1.   Sazby mýtného zahrnující pouze poplatek za pozemní komunikace jsou rozlišeny podle emisní třídy EURO
  (příloha IIIa tabulka 1)
  tak, že nepřesáhnou o 100 % sazbu mýtného stanovenou pro obdobná vozidla, která splňují nejpřísnější emisní normy.

2.   Jestliže při kontrole není řidič schopen předložit doklady o vozidle nezbytné ke zjištění emisní třídy EURO vozidla, mohou členské státy uplatnit mýtné do výše nejvyšší použitelné sazby
  za předpokladu, že existuje možnost dodatečné nápravy spočívající ve vrácení případně vybraného přeplatku
  .

3.   Mýtné zahrnující pouze poplatek za pozemní komunikace lze rovněž rozlišit pro účely snížení přetížení dopravy, minimalizace poškození pozemních komunikací, optimálního využívání pozemních komunikací nebo podpory bezpečnosti silničního provozu za podmínky, že:

| a) | rozlišení je transparentní, zveřejněné a použitelné pro všechny uživatele za stejných podmínek a |
| --- | --- |

a)

rozlišení je transparentní, zveřejněné a použitelné pro všechny uživatele za stejných podmínek a

| b) | rozlišení se uplatní podle denní doby, druhu dne nebo ročního období; |
| --- | --- |

b)

rozlišení se uplatní podle denní doby, druhu dne nebo ročního období;

| c) | žádné mýtné nepřesáhne o
  500 %
  sazbu mýtného stanovenou pro nejlevnější období dne, druh dne nebo ročního období. |
| --- | --- |

c)

žádné mýtné nepřesáhne o
  500 %
  sazbu mýtného stanovenou pro nejlevnější období dne, druh dne nebo ročního období.

4.   Rozlišení uvedené v odstavcích 1 a 3 není určeno k vytvoření dodatečných příjmů z mýtného, přičemž jakékoli nezamýšlené zvýšení příjmů je vyváženo změnou struktury rozlišení, která musí být provedena do dvou let od konce účetního roku, v němž byly dodatečné příjmy vytvořeny.

5.   Zahrnuje-li mýtné poplatek za externí náklady, odstavce 1 a 3 se nepoužijí na část mýtného, která sestává z poplatku za pozemní komunikace.

Článek 7g

1.   Členské státy zašlou Komisi nejméně šest měsíců před zavedením nového režimu výběru mýtného v podobě poplatku za pozemní komunikace:

| a) | pro jiný režim výběru mýtného než režim zahrnující koncesní mýtné:






  — | jednotkové hodnoty a další parametry použité při výpočtu jednotlivých složek nákladů na pozemní komunikace a |
| --- | --- | --- |

a)

pro jiný režim výběru mýtného než režim zahrnující koncesní mýtné:

—

jednotkové hodnoty a další parametry použité při výpočtu jednotlivých složek nákladů na pozemní komunikace a

| — | jasné informace o vozidlech, na něž se vztahuje režim mýtného, a o zeměpisném rozsahu sítě nebo části sítě, které se berou v úvahu při každém výpočtu nákladů, a o procentuální výši nákladů, jejichž návratnost má být zajištěna; |
| --- | --- |

—

jasné informace o vozidlech, na něž se vztahuje režim mýtného, a o zeměpisném rozsahu sítě nebo části sítě, které se berou v úvahu při každém výpočtu nákladů, a o procentuální výši nákladů, jejichž návratnost má být zajištěna;

| b) | pro režim výběru mýtného zahrnující koncesní mýtné:






  — | koncesní smlouvy nebo významné změny těchto smluv, |
| --- | --- | --- |

b)

pro režim výběru mýtného zahrnující koncesní mýtné:

—

koncesní smlouvy nebo významné změny těchto smluv,

| — | referenční případ, z něhož zadavatel vycházel při oznámení o koncesi podle přílohy VII B směrnice 2004/18/ES; tento referenční případ zahrnuje odhad nákladů vymezených v čl. 7b odst. 1 předpokládaných v rámci dané koncese, jakož i odhad provozu v členění podle typu vozidel, předpokládaných úrovní mýtného a zeměpisného rozsahu sítě, na niž se vztahuje koncesní smlouva. |
| --- | --- |

—

referenční případ, z něhož zadavatel vycházel při oznámení o koncesi podle přílohy VII B směrnice 2004/18/ES; tento referenční případ zahrnuje odhad nákladů vymezených v čl. 7b odst. 1 předpokládaných v rámci dané koncese, jakož i odhad provozu v členění podle typu vozidel, předpokládaných úrovní mýtného a zeměpisného rozsahu sítě, na niž se vztahuje koncesní smlouva.

2.   Do šesti měsíců od obdržení veškerých nezbytných informací podle odstavce 1 Komise sdělí své stanovisko, zda byly dodrženy povinnosti článku 7d. Stanoviska Komise musí být poskytnuta výboru uvedenému v článku 9c
  a Evropskému parlamentu
  .

3.   Členské státy zašlou Komisi nejméně šest měsíců před zavedením nového režimu výběru mýtného v podobě poplatku za externí náklady:

| a) | přesné informace uvádějící polohu silničních úseků, na kterých má být stanoven poplatek za externí náklady, a popis třídy vozidel, typu silnice a přesných časových období, podle kterých bude poplatek za externí náklady rozlišen; |
| --- | --- |

a)

přesné informace uvádějící polohu silničních úseků, na kterých má být stanoven poplatek za externí náklady, a popis třídy vozidel, typu silnice a přesných časových období, podle kterých bude poplatek za externí náklady rozlišen;

| b) | předpokládaný vážený průměrný poplatek za externí náklady a předpokládaný celkový příjem; |
| --- | --- |

b)

předpokládaný vážený průměrný poplatek za externí náklady a předpokládaný celkový příjem;

| c) | název orgánu, který byl podle čl. 7c odst. 4 určen ke stanovení částky poplatku, a jméno jeho zástupce a |
| --- | --- |

c)

název orgánu, který byl podle čl. 7c odst. 4 určen ke stanovení částky poplatku, a jméno jeho zástupce a

| d) | parametry, údaje a informace nezbytné k prokázání toho, jak bude uplatňována metoda výpočtu stanovená v příloze IIIA; |
| --- | --- |

d)

parametry, údaje a informace nezbytné k prokázání toho, jak bude uplatňována metoda výpočtu stanovená v příloze IIIA;

| e) | předpokládané vyčlenění příjmů z poplatků za externí náklady; |
| --- | --- |

e)

předpokládané vyčlenění příjmů z poplatků za externí náklady;

| f) | konkrétní plán týkající se způsobu využití dodatečných příjmů z poplatků za externí náklady ke snížení nepříznivého dopadu dopravy
  . |
| --- | --- |

f)

konkrétní plán týkající se způsobu využití dodatečných příjmů z poplatků za externí náklady ke snížení nepříznivého dopadu dopravy
  .

4.   Komise může do šesti měsíců od obdržení informací podle odstavce 3 rozhodnout o tom, že dotyčný členský stát požádá o úpravu navrhovaného poplatku za externí náklady, pokud má za to, že povinnosti stanovené v článcích 7b, 7c, 7i nebo čl. 9 odst. 2 nejsou splněny. Rozhodnutí Komise musí být poskytnuto výboru uvedenému v článku 9c
  a Evropskému parlamentu
  .

Článek 7h

1.   V souvislosti se složkou mýtného v podobě poplatku za externí náklady nesmí členské státy poskytnout žádným uživatelům slevy ani snížené sazby.

2.   Členské státy mohou k poplatku za pozemní komunikace stanovit slevy nebo snížené sazby pod podmínkou, že:

| a) | výsledná struktura poplatků je úměrná, zveřejněná a použitelná pro všechny uživatele za stejných podmínek a nevede k tomu, že by případné dodatečné náklady byly přeneseny na jiné uživatele v podobě vyššího mýtného a |
| --- | --- |

a)

výsledná struktura poplatků je úměrná, zveřejněná a použitelná pro všechny uživatele za stejných podmínek a nevede k tomu, že by případné dodatečné náklady byly přeneseny na jiné uživatele v podobě vyššího mýtného a

| b) | tyto slevy nebo snížené sazby nepovedou k vlastní úspoře administrativních nákladů a nepřesáhnou 13 % poplatku za pozemní komunikace placeného za rovnocenná vozidla, která nárok na slevu nebo sníženou sazbu nemají. |
| --- | --- |

b)

tyto slevy nebo snížené sazby nepovedou k vlastní úspoře administrativních nákladů a nepřesáhnou 13 % poplatku za pozemní komunikace placeného za rovnocenná vozidla, která nárok na slevu nebo sníženou sazbu nemají.

3.   Budou-li splněny podmínky uvedené v čl. 7f odst. 4 a čl. 7f odst. 3 druhé odrážce, na sazby mýtného se mohou u určitých projektů vysokého evropského zájmu
  v oblasti nákladní dopravy
  , vztahovat jiné způsoby rozlišení, které mají u těchto projektů zajistit jejich komerční rentabilitu, jestliže jsou vystaveny přímé konkurenci jiných druhů dopravy zajišťované vozidly. Výsledná struktura poplatků je lineární, úměrná, zveřejněná a použitelná pro všechny uživatele za stejných podmínek a nevede k tomu, že by případné dodatečné náklady byly přeneseny na jiné uživatele v podobě vyššího mýtného. Před tím, než bude dotyčná struktura poplatků zavedena, Komise ověří, zda jsou tyto podmínky splněny.

Článek 7i

1.   Mýtné a poplatky za užívání jsou ukládány, vybírány a kontrolovány tak, aby co nejméně ovlivňovaly plynulost provozu a aby nebyly nutné povinné kontroly na vnitřních hranicích Společenství. Za tím účelem členské státy spolupracují, aby dopravcům umožnily poplatky za užívání hradit zejména na větších výběrčích místech v kterékoli denní a noční době a prostřednictvím všech běžných platebních prostředků, a to jak uvnitř, tak za hranicemi členského státu, ve kterém jsou ukládány. Členské státy přiměřeně vybaví výběrčí místa pro placení mýtného a poplatků za užívání tak, aby nebyla ohrožena bezpečnost silničního provozu.

2.   Režimy výběru mýtného nebo poplatků za užívání nesmí z finančního nebo jiného hlediska bezdůvodně znevýhodňovat nepravidelné uživatele silniční sítě
  ve srovnání s těmi, kteří využívají alternativní způsoby placení
  . Zejména v případě, kdy členský stát vybírá mýtné nebo poplatky za užívání výlučně prostřednictvím systému, který vyžaduje použití vestavěné palubní jednotky, musí tento stát zajistit, že příslušné palubní jednotky, které vyhovují požadavkům směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/52/ES (14), mohou za přiměřených správních a ekonomických opatření získat všichni uživatelé.

3.   Pokud členský stát vozidlu stanoví
  mýtné, celková výše tohoto mýtného, výše poplatku za pozemní komunikace a výše poplatku
  za externí náklady ▐ musí být
  uvedeny
  v dokladu poskytnutém dopravci
  pokud možno elektronickou cestou
  .

4.   Poplatek za externí náklady musí být stanoven a vybírán prostřednictvím elektronického systému, který splňuje požadavky čl. 2 odst. 1 směrnice 2004/52/ES.
  Členské státy také spolupracují s cílem zajistit používání interoperabilního elektronického systému, který lze používat na území všech států s tím, že v případě nutnosti mohou být sazby upraveny
  .

5.
     
  Jakmile bude po technické stránce vyřešeno fungování služeb výběru mýtného na základě družicového systému pro určování polohy Galileo, poplatky za externí náklady budou stanoveny a vybírány interoperabilním evropským elektronickým systémem pro výběr mýtného, jak je uvedeno ve směrnici 2004/52/ES.

Článek 7j

Tato směrnice neomezuje svobodu členských států, které zavedou systém výběru mýtného nebo poplatků za užívání pozemních komunikací, poskytovat za tyto poplatky vhodnou kompenzaci, aniž jsou dotčeny články 87 a 88 Smlouvy,
  i když bude výsledná vybraná částka nižší než minimální sazby stanovené v příloze I
  .

| 3) | V kapitole III se vkládá nový článek ║, který zní:
  „Článek 8b

  1.   Dva nebo více členských států mohou spolupracovat při zavádění společného systému mýtného na svých sdružených územích. V tom případě spolupracují tyto členské státy úzce s Komisí stejně jako při následném chodu systému a případných změnách.
  2.   Společný systém mýtného podléhá podmínkám stanoveným v článku 7 až 7j a je otevřen ostatním členským státům.“ |
| --- | --- |

3)

V kapitole III se vkládá nový článek ║, který zní:

„Článek 8b

1.   Dva nebo více členských států mohou spolupracovat při zavádění společného systému mýtného na svých sdružených územích. V tom případě spolupracují tyto členské státy úzce s Komisí stejně jako při následném chodu systému a případných změnách.

2.   Společný systém mýtného podléhá podmínkám stanoveným v článku 7 až 7j a je otevřen ostatním členským státům.“

| 4. | V článku 9 se odstavec 1a a 2 nahrazují těmito:
  „1a.   Tato směrnice nebrání členským státům nediskriminačně uplatňovat regulační poplatky zvlášť určené k boji proti přetížení dopravy nebo proti dopadům na životní prostředí, včetně špatné kvality ovzduší, na jakýchkoli ▐ silnicích,
  zejména v městských
  oblastech,
  včetně silnic transevropské silniční sítě vedoucích městskou oblastí
  .
  2.   Členský stát, v němž je stanoven poplatek za externí náklady, zajistí, aby příjem z tohoto poplatku byl
  přednostně
  vyčleněn
  na snížení, případně vyloučení, externích nákladů způsobených silniční dopravou. Příjem z tohoto poplatku lze použít také
  na opatření, jejichž cílem je usnadnění účinného stanovení cen, snížení znečištění ze silniční dopravy u zdroje, zmírnění jeho účinků, snížení emisí CO2 a zlepšení energetické účinnosti
  silničních
  vozidel, jakož i rozvoj
  a zlepšení stávajících pozemních komunikací nebo rozvoj
  alternativních komunikací pro uživatele dopravy.
  O způsobu použití příjmů z poplatku za pozemní komunikace rozhodne členský stát, v němž je uvedený poplatek stanoven. Ve snaze umožnit rozvoj dopravní sítě jako celku ▐ se ▐ příjmy z poplatků
  použijí především
  ve prospěch odvětví
  silniční
  dopravy a k optimalizaci ▐ systému
  silniční dopravy
  .


  S účinností od roku 2011 je ve všech členských státech nejméně 15 % příjmů z poplatku za externí náklady a z poplatku za pozemní komunikace určeno na finanční podporu projektů TEN-T s cílem zvýšit udržitelnost dopravy. Tento procentní podíl se postupem času zvýší.
  “ |
| --- | --- |

4.

V článku 9 se odstavec 1a a 2 nahrazují těmito:

„1a.   Tato směrnice nebrání členským státům nediskriminačně uplatňovat regulační poplatky zvlášť určené k boji proti přetížení dopravy nebo proti dopadům na životní prostředí, včetně špatné kvality ovzduší, na jakýchkoli ▐ silnicích,
  zejména v městských
  oblastech,
  včetně silnic transevropské silniční sítě vedoucích městskou oblastí
  .

2.   Členský stát, v němž je stanoven poplatek za externí náklady, zajistí, aby příjem z tohoto poplatku byl
  přednostně
  vyčleněn
  na snížení, případně vyloučení, externích nákladů způsobených silniční dopravou. Příjem z tohoto poplatku lze použít také
  na opatření, jejichž cílem je usnadnění účinného stanovení cen, snížení znečištění ze silniční dopravy u zdroje, zmírnění jeho účinků, snížení emisí CO2 a zlepšení energetické účinnosti
  silničních
  vozidel, jakož i rozvoj
  a zlepšení stávajících pozemních komunikací nebo rozvoj
  alternativních komunikací pro uživatele dopravy.

O způsobu použití příjmů z poplatku za pozemní komunikace rozhodne členský stát, v němž je uvedený poplatek stanoven. Ve snaze umožnit rozvoj dopravní sítě jako celku ▐ se ▐ příjmy z poplatků
  použijí především
  ve prospěch odvětví
  silniční
  dopravy a k optimalizaci ▐ systému
  silniční dopravy
  .

S účinností od roku 2011 je ve všech členských státech nejméně 15 % příjmů z poplatku za externí náklady a z poplatku za pozemní komunikace určeno na finanční podporu projektů TEN-T s cílem zvýšit udržitelnost dopravy. Tento procentní podíl se postupem času zvýší.
  “

| 5) | Články 9b a 9c se nahrazuje těmito:
  „Článek 9b

  V souvislosti s prováděním této směrnice, a zejména jejích příloh, usnadní Komise dialog a vzájemnou výměnu technického know-how mezi členskými státy. Komise přizpůsobí přílohy 0, III, IIIa a IV s ohledem na vědecký a technický pokrok a
  přílohy I, II a IIIa
  s ohledem na inflaci. Tato opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky této směrnice, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 9c odst. 3.

  Článek 9c

  1.   Komisi je nápomocen výbor.
  2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí Rady 1999/468/ES (15) s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí.
  3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

5)

Články 9b a 9c se nahrazuje těmito:

„Článek 9b

V souvislosti s prováděním této směrnice, a zejména jejích příloh, usnadní Komise dialog a vzájemnou výměnu technického know-how mezi členskými státy. Komise přizpůsobí přílohy 0, III, IIIa a IV s ohledem na vědecký a technický pokrok a
  přílohy I, II a IIIa
  s ohledem na inflaci. Tato opatření, jež mají za účel změnit jiné než podstatné prvky této směrnice, se přijímají regulativním postupem s kontrolou podle čl. 9c odst. 3.

Článek 9c

1.   Komisi je nápomocen výbor.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí Rady 1999/468/ES (15) s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se čl. 5a odst. 1 až 4 a článek 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na ustanovení článku 8 uvedeného rozhodnutí.

| 6) | Článek 11 se nahrazuje tímto:
  „Článek 11

  1.   Jednou za čtyři roky a poprvé do 31. prosince 2012 vypracují členské státy, které ukládají poplatek za externí náklady a/nebo poplatek za pozemní komunikace, zprávu o mýtném stanoveném na svém území a předloží ji Komisi. Zpráva zahrnuje informace o:







  a) | váženém průměrném poplatku za externí náklady a konkrétních částkách stanovených pro každou kombinaci třídy vozidel, typu silnice a časového období; |
| --- | --- | --- |

6)

Článek 11 se nahrazuje tímto:

„Článek 11

1.   Jednou za čtyři roky a poprvé do 31. prosince 2012 vypracují členské státy, které ukládají poplatek za externí náklady a/nebo poplatek za pozemní komunikace, zprávu o mýtném stanoveném na svém území a předloží ji Komisi. Zpráva zahrnuje informace o:

a)

váženém průměrném poplatku za externí náklady a konkrétních částkách stanovených pro každou kombinaci třídy vozidel, typu silnice a časového období;

| b) | celkovém příjmu získaném z poplatku za externí náklady a informace o využití daného příjmu; |
| --- | --- |

b)

celkovém příjmu získaném z poplatku za externí náklady a informace o využití daného příjmu;

| c) | vlivu poplatků za externí náklady nebo poplatků za pozemní komunikace na přechod na jiný druh dopravy, na optimalizaci silniční dopravy a na životní prostředí a vlivu poplatků za externí náklady na ty externí náklady, které se členský stát snaží těmito poplatky pokrýt; a |
| --- | --- |

c)

vlivu poplatků za externí náklady nebo poplatků za pozemní komunikace na přechod na jiný druh dopravy, na optimalizaci silniční dopravy a na životní prostředí a vlivu poplatků za externí náklady na ty externí náklady, které se členský stát snaží těmito poplatky pokrýt; a

| d) | a váženém průměrném nákladu za pozemní komunikace a celkovém příjmu z poplatku za pozemní komunikace. |
| --- | --- |

d)

a váženém průměrném nákladu za pozemní komunikace a celkovém příjmu z poplatku za pozemní komunikace.

2.
     
  Nejpozději do 31. prosince 2010 Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o existenci bezpečných a zabezpečených parkovacích míst podél transevropské silniční sítě (TERN).

Po konzultaci příslušných sociálních partnerů budou k této zprávě přiloženy návrhy na:

| a) | vyčlenění příjmů z poplatků za pozemní komunikace na dostatečný počet bezpečných a zabezpečených parkovišť podél transevropské silniční sítě, které musí dodržet provozovatelé pozemních komunikací nebo veřejné orgány, v jejichž pravomoci transevropské silniční sítě jsou; |
| --- | --- |

a)

vyčlenění příjmů z poplatků za pozemní komunikace na dostatečný počet bezpečných a zabezpečených parkovišť podél transevropské silniční sítě, které musí dodržet provozovatelé pozemních komunikací nebo veřejné orgány, v jejichž pravomoci transevropské silniční sítě jsou;

| b) | pokyny určené Evropské investiční bance, Fondu soudržnosti a Strukturálnímu fondu týkající se náležitého zohledňování bezpečných a zabezpečených parkovišť při navrhování a spolufinancování projektů transevropské silniční sítě
  . |
| --- | --- |

b)

pokyny určené Evropské investiční bance, Fondu soudržnosti a Strukturálnímu fondu týkající se náležitého zohledňování bezpečných a zabezpečených parkovišť při navrhování a spolufinancování projektů transevropské silniční sítě
  .

3.   Nejpozději do31. prosince 2013 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění a účincích této směrnice, zejména pokud jde o účinnost ustanovení o návratnosti nákladů v důsledku přetížení dopravy a znečištění provozem a ustanovení o zařazení vozidel nad 3,5 tuny a pod 12 tun. Zpráva rovněž posoudí:

| a) | význam zařazení ostatních externích nákladů do výpočtu mýtného, zejména nákladů v důsledku emisí CO2
  , pokud by z vymezení společného prvku daně z pohonných hmot v souvislosti se změnou klimatu nevzešly uspokojující výsledky, dále nákladů v důsledku nehod a ztráty biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

a)

význam zařazení ostatních externích nákladů do výpočtu mýtného, zejména nákladů v důsledku emisí CO2
  , pokud by z vymezení společného prvku daně z pohonných hmot v souvislosti se změnou klimatu nevzešly uspokojující výsledky, dále nákladů v důsledku nehod a ztráty biologické rozmanitosti;

| b) | význam rozšíření oblasti působnosti této směrnice na jiné kategorie vozidel; |
| --- | --- |

b)

význam rozšíření oblasti působnosti této směrnice na jiné kategorie vozidel;

| c) | možnost přijetí revidované klasifikace vozidel pro účely rozlišení mýtného s přihlédnutím k průměrnému dopadu na životní prostředí, přetížení dopravy a pozemní komunikace, jejich emise CO2 a energetickou účinnost a praktickou a hospodářskou proveditelnost stanovení a vymáhání mýtného; ║ |
| --- | --- |

c)

možnost přijetí revidované klasifikace vozidel pro účely rozlišení mýtného s přihlédnutím k průměrnému dopadu na životní prostředí, přetížení dopravy a pozemní komunikace, jejich emise CO2 a energetickou účinnost a praktickou a hospodářskou proveditelnost stanovení a vymáhání mýtného; ║

| d) | technickou a hospodářskou proveditelnost zavedení minimálních poplatků podle ujeté vzdálenosti na hlavních meziměstských silnicích. Zpráva určí možné typy silničních úseků, které mají být zpoplatněny, a možné způsoby hospodárného stanovení a vymáhání poplatků těchto poplatků a společnou jednoduchou metodu pro stanovení minimálních sazeb; |
| --- | --- |

d)

technickou a hospodářskou proveditelnost zavedení minimálních poplatků podle ujeté vzdálenosti na hlavních meziměstských silnicích. Zpráva určí možné typy silničních úseků, které mají být zpoplatněny, a možné způsoby hospodárného stanovení a vymáhání poplatků těchto poplatků a společnou jednoduchou metodu pro stanovení minimálních sazeb;

| e) | technickou a ekonomickou proveditelnost postupného zrušení systémů časových poplatků a zavedení systémů poplatků na základě vzdálenosti a potřebu zachovat odchylku pro členské státy, které mají vnější hranice s třetími zeměmi, v nichž by se systémy časových poplatků i nadále používaly u těžkých nákladních vozidel čekajících v kolonách na hraničních přechodech; a |
| --- | --- |

e)

technickou a ekonomickou proveditelnost postupného zrušení systémů časových poplatků a zavedení systémů poplatků na základě vzdálenosti a potřebu zachovat odchylku pro členské státy, které mají vnější hranice s třetími zeměmi, v nichž by se systémy časových poplatků i nadále používaly u těžkých nákladních vozidel čekajících v kolonách na hraničních přechodech; a

| f) | potřebu návrhu systému, který zajistí konzistentní a současně prováděnou internalizaci externích nákladů pro všechny ostatní druhy dopravy. |
| --- | --- |

f)

potřebu návrhu systému, který zajistí konzistentní a současně prováděnou internalizaci externích nákladů pro všechny ostatní druhy dopravy.

Zpráva bude předložena společně s hodnocením pokroku v internalizaci externích nákladů u všech druhů dopravy a s návrhy určenými Evropskému parlamentu a Radě pro další revizi této směrnice.
  “

| 7) | Příloha III se mění takto:






  a) | První odstavec se nahrazuje tímto:
  „Tato příloha stanovuje základní zásady výpočtu váženého průměrného poplatku za pozemní komunikace s cílem zohlednit čl. 7b odst. 1. Povinností stanovovat mýtné v závislosti na nákladech není dotčena svoboda členských států rozhodnout se v souladu s čl. 7b odst. 3 nepoužít příjmy z mýtného k dosažení plné návratnosti nákladů, ani svoboda stanovovat v souladu s čl. 7f jednotlivé částky mýtného v jiné než průměrné výši (16). |
| --- | --- | --- |

7)

Příloha III se mění takto:

a)

První odstavec se nahrazuje tímto:

„Tato příloha stanovuje základní zásady výpočtu váženého průměrného poplatku za pozemní komunikace s cílem zohlednit čl. 7b odst. 1. Povinností stanovovat mýtné v závislosti na nákladech není dotčena svoboda členských států rozhodnout se v souladu s čl. 7b odst. 3 nepoužít příjmy z mýtného k dosažení plné návratnosti nákladů, ani svoboda stanovovat v souladu s čl. 7f jednotlivé částky mýtného v jiné než průměrné výši (16).

| b) | V bodě 1, druhé odrážce se slova „čl. 7a odst. 1“nahrazují slovy čl. 7b odst. 3 |
| --- | --- |

b)

V bodě 1, druhé odrážce se slova „čl. 7a odst. 1“nahrazují slovy čl. 7b odst. 3

| 8) | Příloha této směrnice se vkládá jako Příloha IIIa. |
| --- | --- |

8)

Příloha této směrnice se vkládá jako Příloha IIIa.

Článek 2

1.   Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do 31. prosince 2010. Neprodleně o nich uvědomí Komisi a dodají srovnávací tabulku mezi ustanoveními uvedených předpisů a této směrnice.

Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.

2.   Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.

Článek 3

Tato směrnice vstupuje v platnost dnem následujícím po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 4

Tato směrnice je určena členským státům.

V ... ║

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda nebo předsedkyně

---

(1)  Úř. věst. L...

1

(2)  
  Úř. věst. C 120, 28.5.2009, s. 47.

2

Úř. věst. C 120, 28.5.2009, s. 47.

(3)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009.

3

Postoj Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009

(4)  Úř. věst. L 187, 20.7.1999, s. 42. ║

4

(5)  

  Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 29.

5

Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 29.

(6)  Úř. věst. L 166, 30.4.2004, s. 124. ║

6

(7)  Úř. věst. L 296, 21.11.1996, s. 55. ║

7

(8)  Úř. věst. L 189, 18.7.2002, s. 12.

8

(9)  Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51. ║

9

(10)  Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25. ║

10

(11)  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23. ║

11

(12)  Úř. věst. L 370, 31.12.1985, s. 8.

12

(13)  
  doplní se v pozdější fázi legislativního procesu

13

doplní se v pozdější fázi legislativního procesu

(14)  
  Úř. věst. L 166, 30.4.2004, s. 124.“.

14

Úř. věst. L 166, 30.4.2004, s. 124.

(15)  
  Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.“

15

Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.

(16)  Tato ustanovení spolu s pružností ve způsobu, kterým je průběžně zajišťována návratnost nákladů (viz bod 2.1 třetí odrážka), poskytují značnou volnost pro stanovování mýtného na úrovni, která je pro uživatele přijatelná a která je uzpůsobená konkrétním cílům dopravní politiky jednotlivých členských států.“

16

Středa 11. března 2009PŘÍLOHA

Středa 11. března 2009„PŘÍLOHA IIIa

MINIMÁLNÍ POŽADAVKY PRO STANOVENÍ POPLATKU ZA EXTERNÍ NÁKLADY A MAXIMÁLNĚ ÚČTOVATELNÉ SLOŽKY EXTERNÍCH NÁKLADŮ

Tato příloha uvádí minimální požadavky pro stanovení poplatku za externí náklady a maximální složky externích nákladů, které je přípustné zahrnout do stanovení výše tohoto poplatku.

1.   Části dotyčné sítě

Členský stát upřesní část nebo části sítě, na které se má vztahovat poplatek za externí náklady.

Členský
  stát
  může rozhodnout
  stanovit poplatek za externí náklady pouze na část nebo části sítě ▐ na základě
  objektivních kritérií
  :

▐

2.   Příslušná vozidla, silnice a časové období

Členský stát oznámí Komisi klasifikaci vozidel, podle které se rozlišuje mýtné. Komisi rovněž oznámí polohu silnic, na které se vztahují vyšší poplatky za externí náklady (dále jen ‚příměstské silnice‘), a silnic, na které se vztahují nižší poplatky za externí náklady (dále jen ‚ostatní meziměstské silnice‘).

Členský stát popřípadě Komisi rovněž oznámí přesná časová období, která odpovídají nočnímu období a různým obdobím denní, týdenní nebo sezonní špičky, během nichž je možné ukládat vyšší poplatek za externí náklady, aby se zohlednilo vyšší přetížení dopravy nebo větší obtěžování hlukem.

Klasifikace silnic a vymezení časových období vychází z objektivních kritérií, která souvisejí s hladinou expozice silnic a jejich okolí přetížení dopravy a znečištění a patří mezi ně například hustota obyvatelstva, počet výskytů maximálního znečištění za rok měřených v souladu se směrnicí 96/62/ES, průměrné denní a hodinové hustoty provozu a úrovně obslužnosti (procentní podíl dne či roku, kdy se užívání silnic blíží hranici kapacity či ji již překročilo, průměrná zpoždění a/nebo délka kolon). Tato kritéria musí být součástí oznámení.

3.   Výše poplatku

Pro každou emisní třídu
  EURO
  vozidel, typ silnice a časové období určí nezávislý orgán jedinou konkrétní částku. Výsledná struktura poplatků je transparentní, zveřejněná a použitelná pro všechny uživatele za stejných podmínek

Při stanovení poplatků se nezávislý orgán řídí zásadou účinného stanovení cen, tedy ceny, která se blíží sociálním mezním nákladům na používání vozidla, na které se poplatek vztahuje. Výše poplatku se musí co nejvíce blížit externím nákladům, které lze rozvrhnout na dotyčnou kategorii uživatelů silnic.

Poplatek se stanoví poté, co se zohlední rizika v souvislosti s odkláněním provozu společně s nepříznivými účinky na bezpečnost silničního provozu, životní prostředí a přetížení dopravy, jakož i řešení ke zmírnění těchto rizik.

V místě uplatňování kontroluje nezávislý orgán účinnost systému pro výběr poplatků při snižování škod na životním prostředí způsobených silniční dopravou a zmírnění jejího přetížení. V závislosti na změnách poptávky po dopravě pravidelně upravuje strukturu poplatků a konkrétní částku poplatku stanovenou pro určitou emisní třídu
  EURO
  vozidel, typ silnice a časové období.

4.   Složky externích nákladů

4.1.   Náklady v důsledku znečištění ovzduší provozem

Pokud se členský stát rozhodne do poplatku za externí náklady zařadit všechny náklady v důsledku znečištění ovzduší provozem nebo jejich část, nezávislý orgán vypočte účtovatelné náklady na znečištění ovzduší provozem prostřednictvím tohoto vzorce nebo, jsou-li nižší, uplatní jednotkové hodnoty z tabulky 1:

PCVij = Σk EFik × PCjk, kde:

| — | PCVij jsou náklady na znečištění ovzduší třídou vozidel i na typu silnice j (EUR/vozokilometr), |
| --- | --- |

—

PCVij jsou náklady na znečištění ovzduší třídou vozidel i na typu silnice j (EUR/vozokilometr),

| — | EFik je emisní faktor znečišťující látky k a třídy vozidel i (gram/kilometr), |
| --- | --- |

—

EFik je emisní faktor znečišťující látky k a třídy vozidel i (gram/kilometr),

| — | PCjk peněžní náklady znečišťující látky k na typu silnice j (EUR/gram). |
| --- | --- |

—

PCjk peněžní náklady znečišťující látky k na typu silnice j (EUR/gram).

V úvahu budou brány pouze emise částic a prekurzorů ozonu, například oxidy dusíku a těkavé organické látky. Emisní faktory jsou shodné s faktory, které členské státy použily při vypracování národních emisních inventur stanovených ve směrnici 2001/81/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 23. října 2001 o národních emisních stropech pro některé látky znečisťující ovzduší
   (1) (která vyžaduje při přípravě emisních inventur použít návod EMEP/CORINAIR (2). Peněžní náklady znečišťujících látek jsou převzaty z tabulky 13 ‚Příručky pro odhad externích nákladů v odvětví dopravy‘ ║.

Tabulka 1:   
  Maximální zpoplatnitelné
  náklady na znečištění
  ovzduš í jakýmkoli
  vozidlem
  dané třídy

| Eurocent/vozokilometr | Silnice s vyššími poplatky za externí náklady
  Příměstské silnice
  a dálnice | Silnice s nižšími poplatky za externí náklady/ ▐
  meziměstské silnice
  a dálnice |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 16 | 12 |
| EURO I | 11 | 8 |
| EURO II | 9 | 7 |
| EURO III | 7 | 6 |
| EURO IV | 4 | 3 |
| EURO V ▐ | 3 | 2 |
| EURO VI | 2 | 1 |
| Méně znečišťující než EURO IV, např. těžká nákladní vozidla s hybridním nebo elektrickým pohonem nebo vozidla jezdící na směsi zemního plynu a vodíku nebo vodíkový pohon. | 0 | 0 |
| Hodnoty v eurocentech, rok 2000. |

Eurocent/vozokilometr

Silnice s vyššími poplatky za externí náklady
  Příměstské silnice
  a dálnice

Silnice s nižšími poplatky za externí náklady/ ▐
  meziměstské silnice
  a dálnice

EURO 0

16

12

EURO I

11

8

EURO II

9

7

EURO III

7

6

EURO IV

4

3

EURO V ▐

3

2

EURO VI

2

1

Méně znečišťující než EURO IV, např. těžká nákladní vozidla s hybridním nebo elektrickým pohonem nebo vozidla jezdící na směsi zemního plynu a vodíku nebo vodíkový pohon.

0

0

Hodnoty v eurocentech, rok 2000.

Hodnoty v tabulce 1 představují aritmetické průměry hodnot uvedených pro vozidla náležící do čtyř různých hmotnostních tříd v tabulce 15 ‚Příručky pro odhad externích nákladů v odvětví dopravy‘ ║. Za účelem zohlednění skutečného složení vozového parku, pokud jde o velikost vozidel, mohou členské státy pro hodnoty uvedené v tabulce 1 použít korekční faktor. Hodnoty v tabulce 1 lze vynásobit faktorem až ve výši 2 v horských oblastech v rozsahu, který dovoluje sklon silnice, nadmořská výška a/nebo teplotní inverze.

Nezávislý orgán může přijmout alternativní metody a využít údaje z měření látek znečišťujících ovzduší, jakož i místní hodnotu peněžních nákladů látek znečišťujících ovzduší za předpokladu, že výsledky nebudou vyšší, než výsledky, které by byly získány z výše uvedeného vzorce nebo výše uvedených jednotkových hodnot pro jakoukoli třídu vozidel.

Veškeré parametry, údaje a další informace nezbytné k porozumění výpočtu účtovatelných nákladů v důsledku znečištění ovzduší musí být zveřejněny.

4.2.   Náklady v důsledku hluku z provozu

Pokud se členský stát rozhodne do poplatku za externí náklady zařadit všechny náklady v důsledku hluku z provozu nebo jejich část, nezávislý orgán vypočte účtovatelné náklady na náklady v důsledku hluku z provozu prostřednictvím tohoto vzorce nebo, jsou-li nižší, uplatní jednotkové hodnoty z tabulky 2:

NCVij (den) = Σk NCjk × POPk / ADT

NCVij (noc) = n × NCVij (den), kde

| — | NCVij jsou náklady v důsledku hluku způsobené třídou vozidel i na typu silnice j (EUR/vozokilometr), |
| --- | --- |

—

NCVij jsou náklady v důsledku hluku způsobené třídou vozidel i na typu silnice j (EUR/vozokilometr),

| — | NCjk jsou náklady v důsledku hluku na osobu vystavenou hladině hluku K na typu silnice j (EUR/osobu) |
| --- | --- |

—

NCjk jsou náklady v důsledku hluku na osobu vystavenou hladině hluku K na typu silnice j (EUR/osobu)

| — | POPk je obyvatelstvo vystavené denní hladině hluku k na kilometr (osoba/kilometr) |
| --- | --- |

—

POPk je obyvatelstvo vystavené denní hladině hluku k na kilometr (osoba/kilometr)

| — | ADT je průměrná denní hustota provozu (vozidla) |
| --- | --- |

—

ADT je průměrná denní hustota provozu (vozidla)

| — | n je korekční faktor pro noční období |
| --- | --- |

—

n je korekční faktor pro noční období

Obyvatelstvo vystavené hladině hluku k se určí podle strategických hlukových map, které byly vypracovány podle článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/49/ES ze dne 25. června 2002 o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí (3).

Náklady na osobu vystavenou hladině hluku k se převezmou z tabulky 20 ‚Příručky pro odhad externích nákladů v odvětví dopravy‘ ║.

Pro průměrnou denní hustotu provozu se uplatní váhový faktor mezi těžkými nákladními vozidly a osobními automobily, který činí nejvýše 4.

Tabulka 2:   Účtovatelné náklady v důsledku hluku způsobeného vozidly (NCV)

| Eurocent/vozokilometr | Den | Noc |
| --- | --- | --- |
| Příměstské silnice | 1,1 | 2 |
| Ostatní meziměstské silnice | 0,13 | 0,23 |
| Hodnoty v eurocentech, rok 2000.
  Zdroj: Příručka pro odhad externích nákladů v odvětví dopravy, tabulka 22 ║. |

Eurocent/vozokilometr

Den

Noc

Příměstské silnice

1,1

2

Ostatní meziměstské silnice

0,13

0,23

Hodnoty v eurocentech, rok 2000.

Zdroj: Příručka pro odhad externích nákladů v odvětví dopravy, tabulka 22 ║.

Hodnoty v tabulce 2 lze vynásobit faktorem až ve výši 5 v horských oblastech v rozsahu, který dovoluje sklon silnic, teplotní inverze a/nebo horní závěr ledovcového údolí.

Veškeré parametry, údaje a další informace nezbytné k porozumění výpočtu účtovatelných nákladů v důsledku hluku musí být zveřejněny.

▐

---

(1)  
  Úř. věst. L 309, 27.11.2001, p. 22.

1

Úř. věst. L 309, 27.11.2001, p. 22.

(2)  Metodika Evropské agentury pro životní prostředí ║.

2

(3)  
  Úř. věst. L 189, 18.7.2002, s. 12.“

3

Úř. věst. L 189, 18.7.2002, s. 12.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/362 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/362

---

Středa 11. března 2009Přístup veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (přepracované znění) ***I

P6_TA(2009)0114

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (přepracované znění) (KOM(2008)0229 – C6-0184/2008 – 2008/0090(COD))

2010/C 87 E/62

(Postup spolurozhodování – přepracované znění)

Návrh byl pozměněn 11. března 2009 takto (1):

---

(1)  Věc byla vrácena příslušnému výboru podle čl. 53 odst. 2 (A6-0077/2009).

---

Středa 11. března 2009P6_TC1-COD(2008)0069

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. .../2009 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (přepracované znění)

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 255 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na návrh Komise ║,

v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V nařízení (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise má být provedena řada podstatných změn (2). V zájmu jasnosti by uvedené nařízení mělo být přepracováno. |
| --- | --- |

(1)

V nařízení (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise má být provedena řada podstatných změn (2). V zájmu jasnosti by uvedené nařízení mělo být přepracováno.

| (2) | V čl. 1 druhém pododstavci Smlouvy o Evropské unii je vyjádřena zásada průhlednosti prohlášením, že Smlouva představuje novou etapu v procesu vytváření stále užšího svazku mezi národy Evropy, v němž jsou rozhodnutí přijímána co neotevřeněji a co nejblíže občanovi. |
| --- | --- |

(2)

V čl. 1 druhém pododstavci Smlouvy o Evropské unii je vyjádřena zásada průhlednosti prohlášením, že Smlouva představuje novou etapu v procesu vytváření stále užšího svazku mezi národy Evropy, v němž jsou rozhodnutí přijímána co neotevřeněji a co nejblíže občanovi.

| (3) | Průhlednost umožňuje občanům blíže se účastnit rozhodovacího procesu a zaručuje, že správní orgány budou mít ve vztahu k občanům v demokratickém systému větší legitimitu, účinnost a odpovědnost. Průhlednost přispívá k posílení zásad demokracie a dodržování základních práv, která jsou uvedena v článku 6 Smlouvy o EU a v Chartě základních práv Evropské unie. |
| --- | --- |

(3)

Průhlednost umožňuje občanům blíže se účastnit rozhodovacího procesu a zaručuje, že správní orgány budou mít ve vztahu k občanům v demokratickém systému větší legitimitu, účinnost a odpovědnost. Průhlednost přispívá k posílení zásad demokracie a dodržování základních práv, která jsou uvedena v článku 6 Smlouvy o EU a v Chartě základních práv Evropské unie.

| (4) | Průhlednost by rovněž měla v orgánech a institucích EU přispět k posílení zásad řádné správy, které jsou stanoveny v článku 41 Listiny základních práv Evropské unie (3) („Listiny“). V souladu s těmito zásadami by měly být definovány vnitřní postupy a na uplatňování zásady otevřenosti v praxi by měly být uvolněny náležité finanční a lidské zdroje. [Am 1 ]


  ▐
  [Am 2]


  ▐
  [Am 3] |
| --- | --- |

(4)

Průhlednost by rovněž měla v orgánech a institucích EU přispět k posílení zásad řádné správy, které jsou stanoveny v článku 41 Listiny základních práv Evropské unie (3) („Listiny“). V souladu s těmito zásadami by měly být definovány vnitřní postupy a na uplatňování zásady otevřenosti v praxi by měly být uvolněny náležité finanční a lidské zdroje. [Am 1 ]

▐
  [Am 2]

▐
  [Am 3]

| (5) | Konzultace které vedla Komise, odhalily v řadách občanské společnosti širokou podporu výzvě Evropského parlamentu k zavedení aktu pro skutečnou svobodu informací vztahujícího se na institucionální rámec Evropské unie, a to v souladu s právem na řádnou správu podle článku 41 Listiny základních práv Evropské unie.[Am 92] |
| --- | --- |

(5)

Konzultace které vedla Komise, odhalily v řadách občanské společnosti širokou podporu výzvě Evropského parlamentu k zavedení aktu pro skutečnou svobodu informací vztahujícího se na institucionální rámec Evropské unie, a to v souladu s právem na řádnou správu podle článku 41 Listiny základních práv Evropské unie.[Am 92]

| (6) | Účelem tohoto nařízení je v co nejvyšší míře posílit právo veřejnosti na přístup k dokumentům a stanovit obecné zásady a omezení
  z důvodů veřejného nebo soukromého zájmu, jimiž se tento přístup řídí
  podle čl. 255 odst. 2 Smlouvy o ES,
  a zohlednit přitom zkušenosti získané na počátku provádění nařízení (ES) č. 1049/2001 a usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. dubna 2006 obsahujícího doporučení Komisi ohledně přístupu k textům orgánů a institucí EU podle čl. 192 Smlouvy o ES. (4) Tímto nařízením nejsou dotčena stávající práva členských států, soudních orgánů nebo vyšetřovacích orgánů na přístup k dokumentům
  .
  [Am 4] |
| --- | --- |

(6)

Účelem tohoto nařízení je v co nejvyšší míře posílit právo veřejnosti na přístup k dokumentům a stanovit obecné zásady a omezení
  z důvodů veřejného nebo soukromého zájmu, jimiž se tento přístup řídí
  podle čl. 255 odst. 2 Smlouvy o ES,
  a zohlednit přitom zkušenosti získané na počátku provádění nařízení (ES) č. 1049/2001 a usnesení Evropského parlamentu ze dne 4. dubna 2006 obsahujícího doporučení Komisi ohledně přístupu k textům orgánů a institucí EU podle čl. 192 Smlouvy o ES. (4) Tímto nařízením nejsou dotčena stávající práva členských států, soudních orgánů nebo vyšetřovacích orgánů na přístup k dokumentům
  .
  [Am 4]

| (7) | Toto nařízení podrobně uvádí obecné zásady a omezení z důvodů veřejného nebo soukromého zájmu, podle čl. 255 odst. 2 Smlouvy o ES, a upravuje právo
  přístupu k dokumentům,
  jež musí splňovat veškerá další pravidla EU
  . [Am 16] |
| --- | --- |

(7)

Toto nařízení podrobně uvádí obecné zásady a omezení z důvodů veřejného nebo soukromého zájmu, podle čl. 255 odst. 2 Smlouvy o ES, a upravuje právo
  přístupu k dokumentům,
  jež musí splňovat veškerá další pravidla EU
  . [Am 16]

| (8) | Podle čl. 28 odst. 1 a čl. 41 odst. 1 Smlouvy o EU se právo na přístup vztahuje také na dokumenty, které se týkají společné zahraniční a bezpečnostní politiky a policejní a soudní spolupráce v trestních věcech. ▐
  [Am 5] |
| --- | --- |

(8)

Podle čl. 28 odst. 1 a čl. 41 odst. 1 Smlouvy o EU se právo na přístup vztahuje také na dokumenty, které se týkají společné zahraniční a bezpečnostní politiky a policejní a soudní spolupráce v trestních věcech. ▐
  [Am 5]

| (9) | Protože otázka přístupu k dokumentům není ve Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii upravena, Evropský parlament, Rada a Komise by se měly podle prohlášení č. 41 připojeného k závěrečnému aktu Amsterodamské smlouvy řídit tímto nařízením, pokud jde o dokumenty, které se týkají činností spadajících pod tuto smlouvu. |
| --- | --- |

(9)

Protože otázka přístupu k dokumentům není ve Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii upravena, Evropský parlament, Rada a Komise by se měly podle prohlášení č. 41 připojeného k závěrečnému aktu Amsterodamské smlouvy řídit tímto nařízením, pokud jde o dokumenty, které se týkají činností spadajících pod tuto smlouvu.

| (10) | Evropský parlament a Rada přijaly dne 6. září 2006 nařízení (ES) č. 1367/2006 o použití ustanovení Aarhuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství (5). Pokud jde o přístup k dokumentům obsahujícím informace o životním prostředí, mělo by toto nařízení být v souladu s nařízením (ES) č. 1367/2006. |
| --- | --- |

(10)

Evropský parlament a Rada přijaly dne 6. září 2006 nařízení (ES) č. 1367/2006 o použití ustanovení Aarhuské úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí na orgány a subjekty Společenství (5). Pokud jde o přístup k dokumentům obsahujícím informace o životním prostředí, mělo by toto nařízení být v souladu s nařízením (ES) č. 1367/2006.

| (11) | Rada a Komise vykonávají svou zákonodárnou funkci, jestliže prostřednictvím nařízení, směrnic, rámcových rozhodnutí nebo rozhodnutí na základě příslušných ustanovení Smluv a se zapojením Evropského parlamentu i v rámci přenesených pravomocí přijímají pravidla s obecnou působností, která jsou právně závazná v členských státech nebo pro členské státy.[Am 6] |
| --- | --- |

(11)

Rada a Komise vykonávají svou zákonodárnou funkci, jestliže prostřednictvím nařízení, směrnic, rámcových rozhodnutí nebo rozhodnutí na základě příslušných ustanovení Smluv a se zapojením Evropského parlamentu i v rámci přenesených pravomocí přijímají pravidla s obecnou působností, která jsou právně závazná v členských státech nebo pro členské státy.[Am 6]

| (12) | V souladu s demokratickými zásadami vymezenými v čl. 6 odst. 1 Smlouvy o EU a v judikatuře Soudního dvora týkající se provádění nařízení (ES) č. 1049/2001 by měl
  být poskytnut širší přístup k dokumentům v případech, kdy orgány vykonávají své legislativní funkce, též v rámci přenesených pravomocí.
  Právní texty by měly být vypracovávány jasně a srozumitelně (6) a měly by být zveřejňovány v Úředním věstníku Evropské unie; přípravné dokumenty a všechny související informace, což se vztahuje i na právní stanoviska a interinstitucionální postup, by měly být občanům včas zpřístupněny na internetu.




  Evropský parlament, Rada a Komise by se v souladu s tímto nařízením měly dohodnout na lepších postupech pro tvorbu právních předpisů, lepších modelech a metodách pro jejich vypracovávání i technických řešeních, která by umožnila sledování životního cyklu přípravných dokumentů a jejich sdílení s ostatními orgány a institucemi zapojenými do postupu, a měly by je zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie. [Am 8] |
| --- | --- |

(12)

V souladu s demokratickými zásadami vymezenými v čl. 6 odst. 1 Smlouvy o EU a v judikatuře Soudního dvora týkající se provádění nařízení (ES) č. 1049/2001 by měl
  být poskytnut širší přístup k dokumentům v případech, kdy orgány vykonávají své legislativní funkce, též v rámci přenesených pravomocí.
  Právní texty by měly být vypracovávány jasně a srozumitelně (6) a měly by být zveřejňovány v Úředním věstníku Evropské unie; přípravné dokumenty a všechny související informace, což se vztahuje i na právní stanoviska a interinstitucionální postup, by měly být občanům včas zpřístupněny na internetu.

Evropský parlament, Rada a Komise by se v souladu s tímto nařízením měly dohodnout na lepších postupech pro tvorbu právních předpisů, lepších modelech a metodách pro jejich vypracovávání i technických řešeních, která by umožnila sledování životního cyklu přípravných dokumentů a jejich sdílení s ostatními orgány a institucemi zapojenými do postupu, a měly by je zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie. [Am 8]

| (13) | Interinstitucionální rejstřík lobbistů a jiných zúčastněných stran je přirozeným nástrojem na podporu otevřenosti a průhlednosti v legislativním procesu. [Am 11] |
| --- | --- |

(13)

Interinstitucionální rejstřík lobbistů a jiných zúčastněných stran je přirozeným nástrojem na podporu otevřenosti a průhlednosti v legislativním procesu. [Am 11]

| (14) | Pro občany je mimořádně důležité, aby legislativní proces byl transparentní. Orgány by měly proto aktivně šířit dokumenty, které jsou součástí legislativního procesu. Také by se mělo podporovat aktivní šíření dokumentů v jiných oblastech. |
| --- | --- |

(14)

Pro občany je mimořádně důležité, aby legislativní proces byl transparentní. Orgány by měly proto aktivně šířit dokumenty, které jsou součástí legislativního procesu. Také by se mělo podporovat aktivní šíření dokumentů v jiných oblastech.

| (15) | Pomocí doplnění tohoto nařízení by Komise měla navrhnout nástroj, který by přijal Evropský parlament a Rada, týkající se společných pravidel pro opakované použití informací a dokumentů, které má orgán v držení, a obdobně uplatňující zásady stanovené směrnicí 2003/98/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru (7). [Am 22] |
| --- | --- |

(15)

Pomocí doplnění tohoto nařízení by Komise měla navrhnout nástroj, který by přijal Evropský parlament a Rada, týkající se společných pravidel pro opakované použití informací a dokumentů, které má orgán v držení, a obdobně uplatňující zásady stanovené směrnicí 2003/98/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 17. listopadu 2003 o opakovaném použití informací veřejného sektoru (7). [Am 22]

| (16) | Aniž by byly dotčeny vnitrostátní předpisy týkající se přístupu k dokumentům, neměly by členské státy v souladu se zásadami loajální spolupráce a právní jistoty při uplatňování aktů orgánů EU znesnadňovat dosažení cílů tohoto nařízení, včetně míry průhlednosti, kterou se toto nařízení snaží zajistit na úrovni EU, a měly by zejména zajistit, aby vnitrostátní předpisy, kterými se provádí právní předpisy EU, poskytly občanům a ostatním dotčeným osobám jasné a přesné informace o jejich právech a povinnostech a umožnily vnitrostátním soudům zajistit dodržování těchto práv a povinností. [Am 100] |
| --- | --- |

(16)

Aniž by byly dotčeny vnitrostátní předpisy týkající se přístupu k dokumentům, neměly by členské státy v souladu se zásadami loajální spolupráce a právní jistoty při uplatňování aktů orgánů EU znesnadňovat dosažení cílů tohoto nařízení, včetně míry průhlednosti, kterou se toto nařízení snaží zajistit na úrovni EU, a měly by zejména zajistit, aby vnitrostátní předpisy, kterými se provádí právní předpisy EU, poskytly občanům a ostatním dotčeným osobám jasné a přesné informace o jejich právech a povinnostech a umožnily vnitrostátním soudům zajistit dodržování těchto práv a povinností. [Am 100]

| (17) | Ačkoliv záměrem ani účinkem tohoto nařízení není měnit vnitrostátní právní předpisy o přístupu k dokumentům, je nicméně zřejmé, že kvůli zásadě loajální spolupráce, kterou se řídí vztahy mezi orgány a členskými státy,
  by měly
  členské státy
  poskytnout svým občanům na vnitrostátní úrovni přinejmenším stejnou míru průhlednosti, jaká je jim poskytována na úrovni EU při provádění pravidel EU
  .


  Ze stejného důvodu, a aniž je dotčena kontrola ze strany parlamentů na vnitrostátní úrovni, by členské státy měly
  dbát na to, aby nebránily
  zpracování utajovaných dokumentů EU
  . [Am 20] |
| --- | --- |

(17)

Ačkoliv záměrem ani účinkem tohoto nařízení není měnit vnitrostátní právní předpisy o přístupu k dokumentům, je nicméně zřejmé, že kvůli zásadě loajální spolupráce, kterou se řídí vztahy mezi orgány a členskými státy,
  by měly
  členské státy
  poskytnout svým občanům na vnitrostátní úrovni přinejmenším stejnou míru průhlednosti, jaká je jim poskytována na úrovni EU při provádění pravidel EU
  .

Ze stejného důvodu, a aniž je dotčena kontrola ze strany parlamentů na vnitrostátní úrovni, by členské státy měly
  dbát na to, aby nebránily
  zpracování utajovaných dokumentů EU
  . [Am 20]

| (18) | Dokumenty vztahující se k nelegislativním postupům, jako jsou závazná opatření bez obecné působnosti nebo opatření týkající se vnitřní organizace, správní akty, rozpočtová opatření nebo nezávazná opatření politické povahy (jako jsou závěry, doporučení nebo usnesení), by měly být snadno přístupné v souladu se zásadou řádné správy stanovenou v článku 41 Listiny a současně by měla být zachována účinnost rozhodovacího procesu orgánů. U každé kategorie dokumentů by příslušný orgán a případně ostatní přidružené orgány či instituce měly občanům zpřístupnit schéma vnitřních postupů, aby bylo možné zjistit, které organizační jednotky by mohly být za danou věc odpovědné, jakož i jejich pravomoci, stanovené lhůty a adresa kontaktního místa. Se stranami, které jsou do daného postupu zapojeny, je možné dohodnout zvláštní opatření, dokonce i v případě, že nebylo možné udělit veřejný přístup. Orgány by měly řádně zohlednit doporučení vydaná evropským veřejným ochráncem práv. [Am 9] |
| --- | --- |

(18)

Dokumenty vztahující se k nelegislativním postupům, jako jsou závazná opatření bez obecné působnosti nebo opatření týkající se vnitřní organizace, správní akty, rozpočtová opatření nebo nezávazná opatření politické povahy (jako jsou závěry, doporučení nebo usnesení), by měly být snadno přístupné v souladu se zásadou řádné správy stanovenou v článku 41 Listiny a současně by měla být zachována účinnost rozhodovacího procesu orgánů. U každé kategorie dokumentů by příslušný orgán a případně ostatní přidružené orgány či instituce měly občanům zpřístupnit schéma vnitřních postupů, aby bylo možné zjistit, které organizační jednotky by mohly být za danou věc odpovědné, jakož i jejich pravomoci, stanovené lhůty a adresa kontaktního místa. Se stranami, které jsou do daného postupu zapojeny, je možné dohodnout zvláštní opatření, dokonce i v případě, že nebylo možné udělit veřejný přístup. Orgány by měly řádně zohlednit doporučení vydaná evropským veřejným ochráncem práv. [Am 9]

| (19) | Orgány EU by se měly dohodnout na obecných pokynech týkajících se způsobu, jak registrovat své vnitřní dokumenty, jak je klasifikovat a archivovat pro potřeby historie podle zásad vymezených v tomto nařízení. Poté by mělo být zrušeno nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 354/83 ze dne 1. února 1983 o otevření historických archivů Evropského hospodářského společenství a Evropského společenství pro atomovou energii (8) veřejnosti. [Am 10] |
| --- | --- |

(19)

Orgány EU by se měly dohodnout na obecných pokynech týkajících se způsobu, jak registrovat své vnitřní dokumenty, jak je klasifikovat a archivovat pro potřeby historie podle zásad vymezených v tomto nařízení. Poté by mělo být zrušeno nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 354/83 ze dne 1. února 1983 o otevření historických archivů Evropského hospodářského společenství a Evropského společenství pro atomovou energii (8) veřejnosti. [Am 10]

| (20) | Pro případy, kdy EU zachází s utajovanými informacemi, je vhodné zřídit komplexní bezpečnostní systém, aby bylo možné rozvíjet činnost orgánů v oblastech, které vyžadují určitý stupeň důvěrnosti. Termín „utajované informace EU“ by měl označovat jakékoli informace a materiály, jejichž neoprávněné zpřístupnění by mohlo v různé míře ohrozit zájmy EU nebo zájmy jednoho či více členských států nezávisle na tom, zda tyto informace pocházejí z EU nebo z členských států, třetích zemí nebo od mezinárodních organizací. V souladu s demokratickými zásadami uvedenými v čl. 6 odst. 1 Smlouvy o EU by měl mít Evropský parlament přístup k utajovaným informacím EU, zejména pokud je takový přístup nezbytný pro výkon legislativních nebo nelegislativních povinností, které jsou mu svěřeny na základě Smluv.[Am 13] |
| --- | --- |

(20)

Pro případy, kdy EU zachází s utajovanými informacemi, je vhodné zřídit komplexní bezpečnostní systém, aby bylo možné rozvíjet činnost orgánů v oblastech, které vyžadují určitý stupeň důvěrnosti. Termín „utajované informace EU“ by měl označovat jakékoli informace a materiály, jejichž neoprávněné zpřístupnění by mohlo v různé míře ohrozit zájmy EU nebo zájmy jednoho či více členských států nezávisle na tom, zda tyto informace pocházejí z EU nebo z členských států, třetích zemí nebo od mezinárodních organizací. V souladu s demokratickými zásadami uvedenými v čl. 6 odst. 1 Smlouvy o EU by měl mít Evropský parlament přístup k utajovaným informacím EU, zejména pokud je takový přístup nezbytný pro výkon legislativních nebo nelegislativních povinností, které jsou mu svěřeny na základě Smluv.[Am 13]

| (21) | S osobními údaji by měly orgány a instituce Společenství zacházet korektním a průhledným způsobem a měly by plně dodržovat práva subjektů údajů definovaná
  nařízením (ES) č. 45/2001 Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (9)

  a judikaturou Soudního dvora Evropských společenství („Soudní dvůr“). Orgány a instituce by měly definovat své vnitřní předpisy a řádně přitom zohlednit doporučení evropského inspektora ochrany údajů
  .


  Od přijetí nařízení (ES) č. 1049/2001 judikatura Soudního dvora a rozhodnutí a postoje přijaté evropským veřejným ochráncem práv a evropským inspektorem ochrany údajů vyjasnily vztah mezi tímto nařízením a nařízením (ES) č. 45/2001, a to v tom smyslu, že nařízením, které má být uplatňováno, pokud jde o žádosti o přístup k dokumentům obsahující osobní údaje, je nařízení (ES) č. 1049/2001 a že uplatňování jakýchkoli výjimek z pravidel umožňujících přístup k dokumentům a informacím za účelem ochrany osobních údajů musí vycházet z potřeby chránit soukromí a bezúhonnost osoby. [Am 7] |
| --- | --- |

(21)

S osobními údaji by měly orgány a instituce Společenství zacházet korektním a průhledným způsobem a měly by plně dodržovat práva subjektů údajů definovaná
  nařízením (ES) č. 45/2001 Evropského parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (9)

  a judikaturou Soudního dvora Evropských společenství („Soudní dvůr“). Orgány a instituce by měly definovat své vnitřní předpisy a řádně přitom zohlednit doporučení evropského inspektora ochrany údajů
  .

Od přijetí nařízení (ES) č. 1049/2001 judikatura Soudního dvora a rozhodnutí a postoje přijaté evropským veřejným ochráncem práv a evropským inspektorem ochrany údajů vyjasnily vztah mezi tímto nařízením a nařízením (ES) č. 45/2001, a to v tom smyslu, že nařízením, které má být uplatňováno, pokud jde o žádosti o přístup k dokumentům obsahující osobní údaje, je nařízení (ES) č. 1049/2001 a že uplatňování jakýchkoli výjimek z pravidel umožňujících přístup k dokumentům a informacím za účelem ochrany osobních údajů musí vycházet z potřeby chránit soukromí a bezúhonnost osoby. [Am 7]

| (22) | Právem na přístup k veřejným dokumentům není dotčeno právo na přístup k osobním údajům podle nařízení (ES) č. 45/2001. Pokud občan požádá o přístup k údajům, které se ho týkají, měl by orgán z vlastního podnětu prověřit, zda má daná osoba na přístup k těmto údajům podle nařízení (ES) č. 45/2001 nárok. [Am 99] |
| --- | --- |

(22)

Právem na přístup k veřejným dokumentům není dotčeno právo na přístup k osobním údajům podle nařízení (ES) č. 45/2001. Pokud občan požádá o přístup k údajům, které se ho týkají, měl by orgán z vlastního podnětu prověřit, zda má daná osoba na přístup k těmto údajům podle nařízení (ES) č. 45/2001 nárok. [Am 99]

| (23) | Podle článku 4 statutu poslanců Evropského parlamentu se definice „dokumentu“ použitá v tomto nařízení nevztahuje na dokumenty poslanců Evropského parlamentu. Jsou-li tyto dokumenty předány orgánům mimo rámec legislativního procesu, vztahuje se na ně i nadále článek 6 statutu poslanců. Výklad tohoto nařízení by měl proto řádně zohledňovat ochranu politické činnosti poslanců Evropského parlamentu, jak stanoví statut poslanců, s cílem chránit demokratické zásady Evropské unie. [Am 116] |
| --- | --- |

(23)

Podle článku 4 statutu poslanců Evropského parlamentu se definice „dokumentu“ použitá v tomto nařízení nevztahuje na dokumenty poslanců Evropského parlamentu. Jsou-li tyto dokumenty předány orgánům mimo rámec legislativního procesu, vztahuje se na ně i nadále článek 6 statutu poslanců. Výklad tohoto nařízení by měl proto řádně zohledňovat ochranu politické činnosti poslanců Evropského parlamentu, jak stanoví statut poslanců, s cílem chránit demokratické zásady Evropské unie. [Am 116]

| (24) | Měla by se stanovit jasná pravidla, pokud jde o zveřejňování dokumentů pocházejících z členských států a dokumentů třetích stran, které jsou součástí spisů soudního řízení nebo které orgány obdržely na základě zvláštních pravomocí k vyšetřování, které jsou jim svěřeny právními předpisy ES. |
| --- | --- |

(24)

Měla by se stanovit jasná pravidla, pokud jde o zveřejňování dokumentů pocházejících z členských států a dokumentů třetích stran, které jsou součástí spisů soudního řízení nebo které orgány obdržely na základě zvláštních pravomocí k vyšetřování, které jsou jim svěřeny právními předpisy ES.

| (25) | Soudní dvůr Evropského společenství upřesnil, že povinnost konzultovat s členskými státy, pokud jde o žádosti o přístup k dokumentům z nich pocházejících, nedává členským státům právo tento přístup odmítnout nebo uplatňovat vnitrostátní právní předpisy či ustanovení a že orgán, kterému byla podána žádost, může přístup odmítnout pouze na základě výjimek stanovených tímto nařízením. Nicméně je i nadále třeba objasnit status dokumentů pocházejících od třetích stran s cílem zajistit, aby zejména informace související s legislativními postupy nebyly sdíleny v širší míře s třetími stranami, (včetně správních úřadů třetích zemí), než s občany Unie, na něž se tyto právní předpisy budou vztahovat. [Ams 93/110] |
| --- | --- |

(25)

Soudní dvůr Evropského společenství upřesnil, že povinnost konzultovat s členskými státy, pokud jde o žádosti o přístup k dokumentům z nich pocházejících, nedává členským státům právo tento přístup odmítnout nebo uplatňovat vnitrostátní právní předpisy či ustanovení a že orgán, kterému byla podána žádost, může přístup odmítnout pouze na základě výjimek stanovených tímto nařízením. Nicméně je i nadále třeba objasnit status dokumentů pocházejících od třetích stran s cílem zajistit, aby zejména informace související s legislativními postupy nebyly sdíleny v širší míře s třetími stranami, (včetně správních úřadů třetích zemí), než s občany Unie, na něž se tyto právní předpisy budou vztahovat. [Ams 93/110]

| (26) | Komise by v souladu s čl. 255 odst. 1 Smlouvy o ES měla okamžitě zveřejnit všechny dokumenty související s probíhajícím mezinárodním jednáním o obchodní dohodě o boji proti padělání (ACTA). [Am 109] |
| --- | --- |

(26)

Komise by v souladu s čl. 255 odst. 1 Smlouvy o ES měla okamžitě zveřejnit všechny dokumenty související s probíhajícím mezinárodním jednáním o obchodní dohodě o boji proti padělání (ACTA). [Am 109]

| (27) | Aby se zlepšila průhlednost práce orgánů, měly by Evropský parlament, Rada a Komise zpřístupnit nejen dokumenty, které orgány vytvoří, ale i dokumenty, které obdrží.
  Členský
  stát může
  Evropský parlament
  , Komisi nebo Radu požádat, aby nepředávaly dokument pocházející z tohoto státu bez jeho předchozího souhlasu třetím osobám vně samotných orgánů
  .
  Pokud je taková žádost zamítnuta, musí orgán, který žádost obdržel, uvést důvody zamítnutí. Podle článku 296 Smlouvy o ES není žádný členský stát povinen poskytovat informace, jejichž zpřístupnění považuje za neslučitelné se základními zájmy své bezpečnosti. [Am 14] |
| --- | --- |

(27)

Aby se zlepšila průhlednost práce orgánů, měly by Evropský parlament, Rada a Komise zpřístupnit nejen dokumenty, které orgány vytvoří, ale i dokumenty, které obdrží.
  Členský
  stát může
  Evropský parlament
  , Komisi nebo Radu požádat, aby nepředávaly dokument pocházející z tohoto státu bez jeho předchozího souhlasu třetím osobám vně samotných orgánů
  .
  Pokud je taková žádost zamítnuta, musí orgán, který žádost obdržel, uvést důvody zamítnutí. Podle článku 296 Smlouvy o ES není žádný členský stát povinen poskytovat informace, jejichž zpřístupnění považuje za neslučitelné se základními zájmy své bezpečnosti. [Am 14]

| (28) | V zásadě
  všechny dokumenty, které orgány vytvoří nebo obdrží a které se vztahují k jejich činnosti
  , by měly být
  zaregistrovány a zpřístupněny
  veřejnosti.
  Aniž je dotčena kontrola ze strany Evropského parlamentu, přístup k celému dokumentu nebo k jeho části by
  však
  mohl být odložen
  .
  [Am 15] |
| --- | --- |

(28)

V zásadě
  všechny dokumenty, které orgány vytvoří nebo obdrží a které se vztahují k jejich činnosti
  , by měly být
  zaregistrovány a zpřístupněny
  veřejnosti.
  Aniž je dotčena kontrola ze strany Evropského parlamentu, přístup k celému dokumentu nebo k jeho části by
  však
  mohl být odložen
  .
  [Am 15]

| (29) | Orgány by měly zajistit, aby vývoj informačních technologií usnadnil uplatňování práva na přístup k dokumentům a nevedl k omezení množství informací dostupných pro veřejnost. [Am 17] |
| --- | --- |

(29)

Orgány by měly zajistit, aby vývoj informačních technologií usnadnil uplatňování práva na přístup k dokumentům a nevedl k omezení množství informací dostupných pro veřejnost. [Am 17]

| (30) | Aby se zajistilo úplné dodržování práva na přístup, mělo by se používat dvoufázové správní řízení s další možností obrácení se na soud nebo podání stížnosti veřejnému ochránci práv. |
| --- | --- |

(30)

Aby se zajistilo úplné dodržování práva na přístup, mělo by se používat dvoufázové správní řízení s další možností obrácení se na soud nebo podání stížnosti veřejnému ochránci práv.

| (31) | Dané orgány
  by
  měly konzistentně a koordinovaně informovat veřejnost o opatřeních přijatých k provedení tohoto nařízení a vyškolit své zaměstnance
  , aby pomáhali občanům při výkonu jejich práv vyplývajících z tohoto nařízení. [Am 19]

  ▐[Am 21] |
| --- | --- |

(31)

Dané orgány
  by
  měly konzistentně a koordinovaně informovat veřejnost o opatřeních přijatých k provedení tohoto nařízení a vyškolit své zaměstnance
  , aby pomáhali občanům při výkonu jejich práv vyplývajících z tohoto nařízení. [Am 19]

▐[Am 21]

| (32) | Podle čl. 255 odst. 3 Smlouvy o ES
  a podle zásad a pravidel stanovených tímto nařízením
  stanoví každý orgán ve svém jednacím řádu zvláštní ustanovení o přístupu ke svým dokumentům (10)
   (11)
   (12). [Am 23] |
| --- | --- |

(32)

Podle čl. 255 odst. 3 Smlouvy o ES
  a podle zásad a pravidel stanovených tímto nařízením
  stanoví každý orgán ve svém jednacím řádu zvláštní ustanovení o přístupu ke svým dokumentům (10)
   (11)
   (12). [Am 23]

| (33) | Aby se zajistilo plné uplatnění tohoto nařízení na veškeré činnosti Unie, měly by všechny subjekty vytvořené orgány uplatňovat zásady, které stanoví toto nařízení.
  Všechny ostatní instituce EU jsou vyzvány k tomu, aby přijaly srovnatelná opatření v souladu s článkem 1 Smlouvy o EU. [Am 12] |
| --- | --- |

(33)

Aby se zajistilo plné uplatnění tohoto nařízení na veškeré činnosti Unie, měly by všechny subjekty vytvořené orgány uplatňovat zásady, které stanoví toto nařízení.
  Všechny ostatní instituce EU jsou vyzvány k tomu, aby přijaly srovnatelná opatření v souladu s článkem 1 Smlouvy o EU. [Am 12]

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

HLAVA I

Všeobecní zásady

Článek 1

Účel

Účelem tohoto nařízení je

| a) | vymezit
  v souladu s článkem 255 Smlouvy o ES
  zásady, podmínky a omezení z důvodu veřejného nebo soukromého zájmu pro výkon práva na přístup k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (dále jen „orgány“)
  , jakož i všech agentur a subjektů zřízených těmito orgány
  , aby se ▐ poskytnul co nejširší přístup k takovým dokumentům; [Am 24] |
| --- | --- |

a)

vymezit
  v souladu s článkem 255 Smlouvy o ES
  zásady, podmínky a omezení z důvodu veřejného nebo soukromého zájmu pro výkon práva na přístup k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (dále jen „orgány“)
  , jakož i všech agentur a subjektů zřízených těmito orgány
  , aby se ▐ poskytnul co nejširší přístup k takovým dokumentům; [Am 24]

| b) | vytvořit pravidla zajišťující co nejsnadnější výkon tohoto práva; |
| --- | --- |

b)

vytvořit pravidla zajišťující co nejsnadnější výkon tohoto práva;

| c) | podporovat
  průhledná a
  řádnou správní praxi
  v orgánech s cílem zlepšit přístup
  k
  jejich
  dokumentům. [Am 25] |
| --- | --- |

c)

podporovat
  průhledná a
  řádnou správní praxi
  v orgánech s cílem zlepšit přístup
  k
  jejich
  dokumentům. [Am 25]

Článek 2

Oprávněné osoby ▐ [Am 27]

1.   Všechny fyzické a právnické osoby
  či sdružení právnických nebo fyzických osob
  mají právo na přístup k dokumentům orgánů, s výhradou zásad, podmínek a omezení vymezených v tomto nařízení. [Am 28]

▐[Ams 29, 30, 31, 32, 33 and 34]

2.
     
  Toto nařízení se netýká dokumentů, na něž se vztahuje článek 4 statutu poslanců Evropského parlamentu. [AM 114]

3.
     
  Aby se zajistilo úplné uplatnění zásady institucionální průhlednosti, mají občané volný přístup k dokumentům týkajícím se mechanismů a postupů v případě porušení předpisů. [AM 108]

Článek 3

Oblast působnosti

1.
     
  Toto nařízení se vztahuje na všechny dokumenty, které má orgán v držení, to znamená na dokumenty, které vytvořil nebo obdržel a které má v držení, a to ve všech oblastech činnosti Evropské unie.

2.
     
  Dokumenty se zpřístupní veřejnosti buď v elektronické podobě v Úředním věstníku Evropské unie či prostřednictvím rejstříku oficiálního orgánu nebo na písemnou žádost.

V souladu s článkem 11 jsou přímo zpřístupněny dokumenty vytvořené nebo obdržené v průběhu legislativního procesu.

3.
     
  Tímto nařízením nejsou dotčena rozšířená práva na přístup veřejnosti k dokumentům v držení orgánů, která mohou vyplývat z mezinárodních právních nástrojů nebo z aktů, jež orgány přijaly k jejich provedení, nebo z právních předpisů členských států. [Am 35]

Článek 4

Definice

Pro účely tohoto nařízení se:

| a) | „dokumentem“ rozumí
  údaje nebo
  obsah na jakémkoli nosiči (psaný či tištěný na papíře či uložený v elektronické formě nebo jako zvuková, vizuální nebo audiovizuální nahrávka)
  týkající se záležitosti, která se vztahuje k politikám, činnostem a rozhodnutím, jež spadají do oblasti působnosti orgánu
  ;
  informace
  obsažené v elektronických systémech k ukládání, zpracování a získávání dat
  (včetně externích systémů používaných při činnosti orgánu) představují dokument nebo
  dokumenty.
  Orgán, který má v úmyslu vytvořit nový elektronický systém k ukládání nebo stávající systém podstatně změnit, vyhodnotí jeho pravděpodobný dopad na právo přístupu, jež je tímto nařízením zaručeno, a jedná tak, aby se zasadil o podporu průhlednosti
  .

  Funkce pro sběr informací uložených orgánem v elektronických systémech k ukládání údajů jsou přizpůsobovány tak, aby splňovaly opakující se žádosti ze strany veřejnosti, které nelze splnit pomocí stávajících dostupných nástrojů pro využívání systému; [Am 36] |
| --- | --- |

a)

„dokumentem“ rozumí
  údaje nebo
  obsah na jakémkoli nosiči (psaný či tištěný na papíře či uložený v elektronické formě nebo jako zvuková, vizuální nebo audiovizuální nahrávka)
  týkající se záležitosti, která se vztahuje k politikám, činnostem a rozhodnutím, jež spadají do oblasti působnosti orgánu
  ;
  informace
  obsažené v elektronických systémech k ukládání, zpracování a získávání dat
  (včetně externích systémů používaných při činnosti orgánu) představují dokument nebo
  dokumenty.
  Orgán, který má v úmyslu vytvořit nový elektronický systém k ukládání nebo stávající systém podstatně změnit, vyhodnotí jeho pravděpodobný dopad na právo přístupu, jež je tímto nařízením zaručeno, a jedná tak, aby se zasadil o podporu průhlednosti
  .

| b) | „utajovanými dokumenty“ rozumějí dokumenty, jejichž zpřístupnění by mohlo narušit ochranu zásadních zájmů Evropské unie nebo jednoho či více jejích členských států, zejména v oblastech veřejné bezpečnosti, obrany a vojenských záležitostí, a které mohou částečně nebo úplně podléhat utajení; [Am 37] |
| --- | --- |

b)

„utajovanými dokumenty“ rozumějí dokumenty, jejichž zpřístupnění by mohlo narušit ochranu zásadních zájmů Evropské unie nebo jednoho či více jejích členských států, zejména v oblastech veřejné bezpečnosti, obrany a vojenských záležitostí, a které mohou částečně nebo úplně podléhat utajení; [Am 37]

| c) | „legislativními dokumenty“ v zásadě rozumějí dokumenty vytvořené nebo obdržené v průběhu postupů přijímání aktů, včetně aktů přijímaných v rámci přenesených pravomocí, které jsou v členských státech nebo pro členské státy právně závazné a pro jejichž přijetí Smlouva stanovuje zásah nebo zapojení ze strany Evropského parlamentu; výjimečně se „legislativními dokumenty“ rozumějí i opatření obecné působnosti, která jsou podle Smlouvy přijímána Radou a Komisí bez zapojení Evropského parlamentu. [Am 101] |
| --- | --- |

c)

„legislativními dokumenty“ v zásadě rozumějí dokumenty vytvořené nebo obdržené v průběhu postupů přijímání aktů, včetně aktů přijímaných v rámci přenesených pravomocí, které jsou v členských státech nebo pro členské státy právně závazné a pro jejichž přijetí Smlouva stanovuje zásah nebo zapojení ze strany Evropského parlamentu; výjimečně se „legislativními dokumenty“ rozumějí i opatření obecné působnosti, která jsou podle Smlouvy přijímána Radou a Komisí bez zapojení Evropského parlamentu. [Am 101]

| d) | „nelegislativními dokumenty“ rozumějí dokumenty vytvořené nebo obdržené v průběhu postupů přijímání nezávazných aktů, jako jsou závěry, doporučení či usnesení nebo akty, které jsou v členských státech nebo pro členské státy právně závazné, jež však nemají obecnou působnost, jakou mají akty uvedené v písm. c); [Am 39] |
| --- | --- |

d)

„nelegislativními dokumenty“ rozumějí dokumenty vytvořené nebo obdržené v průběhu postupů přijímání nezávazných aktů, jako jsou závěry, doporučení či usnesení nebo akty, které jsou v členských státech nebo pro členské státy právně závazné, jež však nemají obecnou působnost, jakou mají akty uvedené v písm. c); [Am 39]

| e) | „správními dokumenty“ rozumějí dokumenty vztahující se k rozhodovacímu procesu ogránů nebo opatření týkající se organizačních, správních nebo rozpočtových věcí, které jsou pro daný orgán vnitřními věcmi; [Am 40] |
| --- | --- |

e)

„správními dokumenty“ rozumějí dokumenty vztahující se k rozhodovacímu procesu ogránů nebo opatření týkající se organizačních, správních nebo rozpočtových věcí, které jsou pro daný orgán vnitřními věcmi; [Am 40]

| f) | „archivem“ rozumí nástroj orgánu určený pro strukturované řízení registrace všech dokumentů daného orgánu, které se vztahují k probíhajícímu nebo v nedávné době uzavřenému postupu; [Am 41] |
| --- | --- |

f)

„archivem“ rozumí nástroj orgánu určený pro strukturované řízení registrace všech dokumentů daného orgánu, které se vztahují k probíhajícímu nebo v nedávné době uzavřenému postupu; [Am 41]

| g) | „historickým archivem“ rozumí ta část archivu orgánů, která byla na základě podmínek stanovených v bodě a vyčleněna pro trvalé uchovávání; [Am 42] |
| --- | --- |

g)

„historickým archivem“ rozumí ta část archivu orgánů, která byla na základě podmínek stanovených v bodě a vyčleněna pro trvalé uchovávání; [Am 42]

| h) | „třetí osobou“ rozumějí všechny fyzické nebo právnické osoby nebo subjekty mimo dotyčný orgán, včetně členských států, ostatních orgánů a institucí Společenství, orgánů a institucí mimo Společenství a třetích zemí. |
| --- | --- |

h)

„třetí osobou“ rozumějí všechny fyzické nebo právnické osoby nebo subjekty mimo dotyčný orgán, včetně členských států, ostatních orgánů a institucí Společenství, orgánů a institucí mimo Společenství a třetích zemí.

Podrobný seznam všech kategorií aktů, na něž se vztahují definice v písm. a) až e), se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie a na internetových stránkách orgánů. Orgány se rovněž dohodnou na společných kritériích pro archivaci, která zveřejní. [Am 43]

Článek 5

Utajované dokumenty

1.
     
  Pokud pro to existují důvody veřejného zájmu podle čl. 6 odst. 1 a aniž je dotčena parlamentní kontrola na úrovni EU nebo vnitrostátní úrovni, je dokument označen orgánem jako utajený tehdy, jestliže by jeho zpřístupnění mohlo narušit ochranu zásadních zájmů Evropské unie nebo jednoho či více jejích členských států.

Informace se podle stupně utajení klasifikují takto:

a)
     
  „EU TOP SECRET“ (EU – přísně tajné)
  :

b)
     
  „EU SECRET“ (EU – tajné)
  :

c)
     
  „EU CONFIDENTIAL“ (EU – důvěrné)
  :

d)
     
  „EU RESTRICTED“ (EU – vyhrazené)
  :

2.
     
  Informace podléhají utajení pouze tehdy, je-li to nezbytné.

Je-li to možné, uvede původce na utajovaný dokument datum nebo lhůtu, od kdy lze snížit stupeň utajení nebo odtajnit skutečnosti, které obsahuje.

Jinak posuzuje tuto otázku nejméně každých pět let, aby zjistil, zda je původní stupeň utajení nadále nezbytný.

Stupeň utajení je jasně a řádně vyznačen a je dodržován pouze po dobu, po kterou dané informace vyžadují ochranu.

Odpovědnost za označení informace stupněm utajení a za veškerá jeho následná snížení nebo odtajnění informace nese výhradně orgán, jenž je jejím původcem, nebo orgán, který utajovaný dokument obdržel od třetí strany nebo jiného orgánu.

3.
     
  Aniž je dotčeno právo přístupu ostatních orgánů EU, utajované dokumenty jsou třetím stranám poskytovány pouze se souhlasem jejich původce.

Orgán, který takový přístup odepře, však pro své rozhodnutí uvede důvody, a to způsobem, který nepoškodí zájmy, jež chrání čl. 6 odst. 1.

Pokud je do zpracování utajovaného dokumentu zapojen více než jeden orgán, je stupeň utajení přidělen na stejném základě, a jestliže se orgány v náhledu na poskytovanou ochranu různí, přistoupí se k vyjednávání.

Dokumenty týkající se legislativních postupů nepodléhají utajení; prováděcí opatření podléhají utajení před tím, než jsou přijaty, pokud je utajení nezbytné a jeho záměrem je zabránit nežádoucím účinkům na samotné opatření. Mezinárodní dohody týkající se sdílení důvěrných informací uzavírané jménem Evropské unie nebo jménem Společenství by neměly třetí zemi nebo mezinárodní organizaci udělovat právo zabránit přístupu Evropského parlamentu k důvěrným informacím.

4.
     
  Žádosti o přístup k utajovaným dokumentům vyřizují postupy uvedenými v článcích 17 a 18 pouze osoby, které mají právo se s obsahem těchto dokumentů seznámit. Tyto osoby také posuzují, jaké odkazy na utajované dokumenty mohou být uvedeny v rejstříku přístupném veřejnosti.

5.
     
  Utajované dokumenty se zaznamenávají do rejstříku orgánu nebo se zpřístupňují pouze se souhlasem jejich původce.

6.
     
  Orgán, který se rozhodne odepřít přístup k utajovanému dokumentu, své rozhodnutí odůvodní způsobem, který nepoškodí zájmy, jež jsou chráněny výjimkami stanovenými v čl. 46 odst. 1.

7.
     
  Aniž je dotčena parlamentní kontrola na vnitrostátní úrovni, přijmou členské státy opatření vhodná k zajištění toho, aby byly při vyřizování žádostí o utajované dokumenty EU dodržovány zásady stanovené v tomto nařízení
  .

8.
     
  Bezpečnostní pravidla orgánů týkající se utajovaných dokumentů se zveřejní.

9.
     
  Přístup Evropského parlamentu k utajovaným dokumentům zajišťuje zvláštní výbor pro dohled, jejž tvoří poslanci jmenovaní Konferencí předsedů. Tito poslanci podléhají zvláštnímu postupu schvalování a podstoupí slavnostní přísahu, že žádným způsobem nevyzradí obsah jim zpřístupněných informací.

Evropský parlament zavede ve svých vnitřních předpisech a v souladu s povinnostmi, které mu udělují Smlouvy, bezpečnostní normy a sankce rovnocenné těm, které jsou stanoveny ve vnitřních bezpečnostních předpisech Rady a Komise. [Am 44]

Článek 6 [Am 45]

Obecné výjimky z práva přístupu

1.   
  Aniž jsou dotčeny případy uvedené v článku 5, orgány
  odepřou přístup k dokumentu, pokud by zpřístupnění vedlo k porušení ochrany veřejného zájmu, pokud jde o: [Am 46]

| a) | vnitřní
  veřejnou bezpečnost
  Evropské unie nebo jednoho či více jejích členských států
  ; [Am 47] |
| --- | --- |

a)

vnitřní
  veřejnou bezpečnost
  Evropské unie nebo jednoho či více jejích členských států
  ; [Am 47]

| b) | obranné a vojenské záležitosti; |
| --- | --- |

b)

obranné a vojenské záležitosti;

| c) | soukromím nebo integritou jednotlivce v souladu s příslušnými předpisy Společenství na ochranu osobních údajů zejména předpisy vztahujícími se na orgány, jak jsou stanoveny v článku 286 Smlouvy o ES, i v souladu se zásadou průhledné a řádné správní praxe stanovenou v čl. 1 písm. c) tohoto nařízení; [Am 49] |
| --- | --- |

c)

soukromím nebo integritou jednotlivce v souladu s příslušnými předpisy Společenství na ochranu osobních údajů zejména předpisy vztahujícími se na orgány, jak jsou stanoveny v článku 286 Smlouvy o ES, i v souladu se zásadou průhledné a řádné správní praxe stanovenou v čl. 1 písm. c) tohoto nařízení; [Am 49]

| d) | mezinárodní vztahy; |
| --- | --- |

d)

mezinárodní vztahy;

| e) | finanční, měnovou nebo hospodářskou politiku Společenství nebo členského státu; |
| --- | --- |

e)

finanční, měnovou nebo hospodářskou politiku Společenství nebo členského státu;

| f) | životní prostředí, např. jako jsou například místa rozmnožování vzácných druhů. |
| --- | --- |

f)

životní prostředí, např. jako jsou například místa rozmnožování vzácných druhů.

2.   Orgány odepřou přístup k dokumentu, pokud by zpřístupnění vedlo k porušení ochrany
  soukromého zájmu spojeného s
  : [Am 48]

| a) | obchodními zájmy fyzických nebo právnických osob; |
| --- | --- |

a)

obchodními zájmy fyzických nebo právnických osob;

| b) | právy duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

b)

právy duševního vlastnictví;

| c) | právním poradenstvím a soudním řízením s výjimkou postupů vedoucích k vytvoření legislativního nebo nelegislativního aktu obecného významu
  ; [Am 50] |
| --- | --- |

c)

právním poradenstvím a soudním řízením s výjimkou postupů vedoucích k vytvoření legislativního nebo nelegislativního aktu obecného významu
  ; [Am 50]

| d) | cíli inspekce, vyšetřování a auditu; |
| --- | --- |

d)

cíli inspekce, vyšetřování a auditu;

| e) | objektivitou a nestranností postupů zadávání veřejných zakázek až do doby rozhodnutí veřejného zadavatele nebo v případě výběrové komise při
  řízení
  vedoucímu k náboru zaměstnanců až do doby rozhodnutí jmenovacího orgánu
  . [Am 51] |
| --- | --- |

e)

objektivitou a nestranností postupů zadávání veřejných zakázek až do doby rozhodnutí veřejného zadavatele nebo v případě výběrové komise při
  řízení
  vedoucímu k náboru zaměstnanců až do doby rozhodnutí jmenovacího orgánu
  . [Am 51]

▐ [Am 52]

3.   Výjimky podle odstavce 2 a 3 se použijí, neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění.
  Významný
  veřejný zájem na zpřístupnění existuje v případě, kdy požadované
  dokumenty byly vytvořené nebo obdržené v průběhu procesu přijímání legislativních aktů EU nebo nelegislativních aktů obecného významu. Při posuzování veřejného zájmu získá zvláštní váhu skutečnost, že požadované dokumenty se týkají ochrany základních práv nebo práva na život ve zdravém životním
  prostředí. [Am 53]

4
  .   
  Definice převažujícího veřejného zájmu na zpřístupnění řádně zohledňuje ochranu politické činnosti a nezávislosti poslanců Evropského parlamentu, zejména v souvislosti s čl. 6 odst. 2 statutu poslanců. [Am 115]

5
  .   
  Dokumenty, jejichž zpřístupněním by vzniklo riziko pro hodnoty ochrany životního prostředí, k nimž patří například místa rozmnožování vzácných druhů, se zpřístupní podle nařízení (ES) č. 1367/2006. [Am 54]

6.   
  Osobní údaje se nezveřejní, pokud by takové zveřejnění poškodilo soukromí nebo integritu dotčené osoby. Taková škoda není způsobena tehdy:

| — | vztahují-li se údaje výhradně k profesním činnostem dotčené osoby, pokud vzhledem ke konkrétním okolnostem neexistuje důvod předpokládat, že by zveřejnění mělo na tuto osobu nepříznivý dopad; |
| --- | --- |

—

vztahují-li se údaje výhradně k profesním činnostem dotčené osoby, pokud vzhledem ke konkrétním okolnostem neexistuje důvod předpokládat, že by zveřejnění mělo na tuto osobu nepříznivý dopad;

| — | vztahují-li se údaje výhradně k veřejně činné osobě, pokud vzhledem ke konkrétním okolnostem neexistuje důvod předpokládat, že by zveřejnění mělo nepříznivý dopad na tuto osobu nebo jiné osoby s ní spojené; |
| --- | --- |

—

vztahují-li se údaje výhradně k veřejně činné osobě, pokud vzhledem ke konkrétním okolnostem neexistuje důvod předpokládat, že by zveřejnění mělo nepříznivý dopad na tuto osobu nebo jiné osoby s ní spojené;

| — | pokud již údaje byly se souhlasem dotčené osoby zveřejněny. |
| --- | --- |

—

pokud již údaje byly se souhlasem dotčené osoby zveřejněny.

Osobní údaje se nicméně zveřejní, pokud převažující veřejný zájem zveřejnění vyžaduje. V takovém případě musí dotčený orgán nebo subjekt blíže určit veřejný zájem. Musí uvést důvody, proč v konkrétním případě veřejný zájem převažuje nad zájmy dotčené osoby.

Odmítne-li orgán nebo instituce přístup k dokumentu na základě odstavce 1, zváží, zda je možné povolit částečný přístup k tomuto dokumentu. [Ams 90 + 96 + 102]

7.   Pokud se některá z výjimek vztahuje pouze na části požadovaného dokumentu, zbývající části dokumentu se zpřístupní.

8.   Výjimky uvedené v tomto článku
  se neuplatňují na dokumenty předávané v rámci postupů vedoucích k přijetí legislativního nebo nelegislativního aktu obecného významu.
  Výjimky
  se uplatňují jen
  po dobu, po kterou je ochrana odůvodněna obsahem dokumentu. Výjimky lze uplatňovat nejdéle po dobu třiceti let. V případě dokumentů spadajících pod
  výjimku
  ,
  která se vztahuje
  k
  soukromí
  nebo
  integritě jednotlivce
  , lze
  výjimku
  uplatňovat i po uplynutí této doby, je-li to nezbytné.
  [Am 55]

9
  .   
  Výjimky, jak je stanoví tento článek, nelze vykládat tak, že se vztahují na informace veřejného zájmu v souvislosti s příjemci finančních prostředků z fondů Evropské unie, jež jsou dostupné v rámci systému finanční průhlednosti
  .
  [Am 56]

Článek 7 [Am 57]

Konzultace se třetími stranami

1.   Co se týče dokumentů třetích osob,
  orgány tyto dokumenty zpřístupní bez konzultace s jejich původcem, jestliže je zřejmé, že se na ně nevztahuje žádná z výjimek stanovených v tomto nařízení
  .
  Třetí osoba je konzultována, jestliže si tato osoba při odevzdání dokumentu vyžádala, aby s ním bylo nakládáno zvláštním způsobem
  , pro posouzení, zda
  se
  má uplatnit
  výjimka podle tohoto nařízení
  .
  Dokumenty, jež jsou orgánům poskytnuty za účelem ovlivnění tvorby politiky, by měly být zveřejňovány. [Am 58]

2.   Pokud se žádost týká dokumentu pocházejícího z členského státu,

| — | který nebyl předán členským státem z pozice člena Rady nebo |
| --- | --- |

—

který nebyl předán členským státem z pozice člena Rady nebo

| — | který se netýká informací předložených Komisi ohledně provádění politik a právních předpisů ES
  , |
| --- | --- |

—

který se netýká informací předložených Komisi ohledně provádění politik a právních předpisů ES
  ,

konzultují se orgány členského státu. Orgán, u něhož je dokument uložen, jej zveřejní, pokud členský stát neuvede důvody pro odepření jeho zveřejnění na základě výjimek uvedených v článku 4 nebo podle
  rovnocenných
  ustanoveních v jeho vlastních právních předpisech nebo
  nepředloží na základě čl. 296 odst. 1 písm. a) Smlouvy o ES námitku, že by zveřejnění ohrožovalo jeho základní bezpečnostní zájmy
  . Orgán zhodnotí přiměřenost důvodů
  uvedených členským státem. [Am 91]

3.   
  Aniž je dotčena parlamentní kontrola na vnitrostátní úrovni, pokud
  členský stát obdrží žádost o dokument v jeho držení, který pochází od orgánu, konzultuje daný orgán, aby přijal rozhodnutí, které neohrozí cíle tohoto nařízení, není-li zřejmé, zda dokument má nebo nemá být zveřejněn. Členský stát může místo toho orgánu žádost postoupit. [Am 60]

Článek 8

Reprodukce dokumentů

Tímto nařízením není dotčena žádná platná právní úprava autorských práv, která omezuje právo třetí osoby ▐ reprodukovat nebo využívat zpřístupněné dokumenty.
  [Am 82]

Článek 9

Zásada řádné správy

Orgány na základě Kodexu řádného úředního chování přijmou a zveřejní obecné pokyny týkající se rozsahu povinností, pokud jde o důvěrnost a profesní tajemství podle článku 287 Smlouvy o ES, povinností vyplývajících z řádné a průhledné správy a ochrany osobních údajů v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001. Tyto obecné pokyny rovněž v souladu se služební řádem úředníků Evropských společenství, pracovním řádem ostatních zaměstnanců Evropských společenství a vnitřními předpisy orgánů stanoví použitelné postihy v případě nedodržení tohoto nařízení. [Am 107]

HLAVA II

Legislativní a nelegislativní průhlednost

Článek 10

Průhlednost legislativy

1.
     
  V souladu s demokratickými zásadami vymezenými v čl. 6 odst. 1 Smlouvy o EU a v souladu s judikaturou Soudního dvora týkající se provádění nařízení (ES) č. 1049/2001 poskytnou orgány vykonávající své legislativní funkce, a to i v rámci přenesených pravomocí, co nejširší přístup ke své činnosti.

2.
     
  Dokumenty týkající se jejich legislativních programů, předběžných konzultací s občanskou společností, posouzení dopadu a jakýchkoli dalších přípravných dokumentů vztahujících se k legislativním postupům se zpřístupní na uživatelsky vstřícných interinstitucionálních internetových stránkách a zveřejní se ve zvláštní řadě Úředního věstníku Evropské unie.

3.
     
  Legislativní návrhy i jiné právní texty EU jsou vypracovávány jasně a srozumitelně, přičemž se orgány dohodnou na společných pokynech a modelech pro tvorbu právních předpisů, které v souladu s příslušnou judikaturou Soudního dvora zvýší právní jistotu.

4.
     
  Každý orgán nebo subjekt zapojený do procesu rozhodování zveřejní v průběhu legislativního postupu své přípravné dokumenty a veškeré související informace, včetně právních stanovisek, ve zvláštní řadě Úředního věstníku Evropské unie a na společných internetových stránkách zachycujících celý průběh příslušného postupu.

5.
     
  Zveřejní se veškeré iniciativy nebo dokumenty poskytnuté kteroukoli zúčastněnou stranou s cílem jakkoli ovlivnit rozhodovací proces.

6.
     
  Legislativní akty se po svém přijetí zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie, jak stanoví článek 12
  .

7.
     
  V souladu se zásadou loajální spolupráce, v jejímž duchu se odvíjejí vztahy mezi orgány a členskými státy, a s cílem zajistit, aby se nenarušovalo plnění cílů tohoto nařízení, se členské státy pokusí zajistit v rámci vnitrostátních opatření, kterými se provádějí akty orgánů Evropské unie, stejnou míru průhlednosti, a to zejména tím, že budou jasným způsobem zveřejňovat referenční údaje vnitrostátních předpisů. Cílem je poskytnout občanům jasné a přesné informace o jejich právech a povinnostech vyplývajících z konkrétních předpisů EU a umožnit vnitrostátním soudům, aby zajistily dodržování práv a povinností v souladu se zásadou právní jistoty a ochrany jednotlivce. [Am 103]

Článek 11

Zveřejnění v Úředním věstníku

1.   V
  souladu se zásadami, které stanovuje toto nařízení, se orgány dohodnou na skladbě a úpravě Úředního věstníku Evropské unie, přičemž zohlední předchozí interinstitucionální dohodu.

Kromě aktů uvedených v čl. 254 odst. 1 a 2 Smlouvy o ES a v čl. 163 odst. 1 Smlouvy o Euratomu se v Úředním věstníku zveřejňují tyto dokumenty, s výhradou
  článku 6
  tohoto nařízení:

▐

| a) | společné postoje zaujaté Radou postupy uvedenými v článcích 251 a 252 Smlouvy o ES a jejich odůvodnění a postoje Evropského parlamentu v rámci těchto postupů; |
| --- | --- |

a)

společné postoje zaujaté Radou postupy uvedenými v článcích 251 a 252 Smlouvy o ES a jejich odůvodnění a postoje Evropského parlamentu v rámci těchto postupů;

| b) | jiné směrnice než ty, které jsou uvedeny v čl. 254 odst. 1 a 2 Smlouvy o ES, jiná rozhodnutí než ta, která jsou uvedena v čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES, doporučení a stanoviska;


  ▐ |
| --- | --- |

b)

jiné směrnice než ty, které jsou uvedeny v čl. 254 odst. 1 a 2 Smlouvy o ES, jiná rozhodnutí než ta, která jsou uvedena v čl. 254 odst. 1 Smlouvy o ES, doporučení a stanoviska;

▐

| c) | smlouvy podepsané mezi členskými státy na základě článku 293 Smlouvy o ES; |
| --- | --- |

c)

smlouvy podepsané mezi členskými státy na základě článku 293 Smlouvy o ES;

| d) | mezinárodní dohody uzavřené Společenstvím nebo podle článku 24 Smlouvy o EU.
  ▐ |
| --- | --- |

d)

mezinárodní dohody uzavřené Společenstvím nebo podle článku 24 Smlouvy o EU.

▐

| e) | společné postoje podle čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU; |
| --- | --- |

e)

společné postoje podle čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU;

| f) | rámcová rozhodnutí a rozhodnutí uvedená v čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU; |
| --- | --- |

f)

rámcová rozhodnutí a rozhodnutí uvedená v čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU;

| g) | úmluvy vypracované Radou podle čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU; |
| --- | --- |

g)

úmluvy vypracované Radou podle čl. 34 odst. 2 Smlouvy o EU;

2.
     
  O dalších dokumentech, jež mají být zveřejňovány v Úředním věstníku Evropské unie, společně rozhodne Evropský parlament a Rada na základě návrhu řídícího výboru Úřadu pro úřední tisky EU (13). [Ams 74 + 105]

Článek 12

Správní postupy v orgánech týkající se průhlednostit [Am 77]

1.   Orgány vyvinou vhodné správní postupy, které usnadní výkon práva na přístup k informacím zaručeného tímto nařízením.
  Orgány spravují a uchovávají informace, které vlastní, způsobem, který veřejnosti zaručí přístup k těmto informacím, aniž by musela vynakládat přílišné úsilí. [Am 78]

2
  .   
  Aby se zajistilo účinné uplatňování zásad průhlednosti a řádné správy, dohodnou se příslušné orgány na společných prováděcích pravidlech a postupech týkajících se prezentace, utajování, odtajňování, registrace a šíření dokumentů.

Na podporu skutečné diskuse mezi stranami zapojenými do rozhodovacího procesu, a aniž by byla dotčena zásada průhlednosti, musejí orgány občanům jasně sdělit, zda a kdy není během konkrétních fází rozhodovacího procesu možné zajistit přímý přístup k dokumentům. Tato omezení přestanou platit, jakmile bude rozhodnutí přijato. [Am 79]

3
  .   
  Orgány občany přehledně a průhledně informují o své organizační struktuře s uvedením pravomocí jednotlivých vnitřních oddělení, schématu a orientačních lhůt vnitřních postupů spadajících do jejich pravomoci a s uvedením údaje, na jaký odbor se mohou občané obracet s žádostmi o podporu, informace či opravný prostředek správní povahy. [Am 80]

4.   Orgány zřídí interinstitucionální výbor
  podle článku 255
  , který bude zkoumat nejlepší postupy a
  zajišťovat jejich výměnu, identifikovat překážky přístupu a používání a dále nezveřejněné zdroje údajů
  , zabývat se možnými konflikty,
  podporovat interoperabilitu, opakované využívání a slučování rejstříků, standardizovat kódy dokumentů prostřednictvím evropské normalizační organizace, vytvářet jediný portál EU, jímž by byl zajištěn přístup k veškerým dokumentům EU
  , a diskutovat o budoucím vývoji v oblasti přístupu veřejnosti k dokumentům.
  [Am 81]

Článek 13

Finanční průhlednost

Informace o rozpočtu EU, jeho plnění a o příjemcích finančních prostředků a podpory EU jsou veřejné a přístupné občanům.

Tyto informace jsou také přístupné na zvláštních internetových stránkách a v konkrétní databázi věnované finanční průhlednosti EU a bude je možné vyhledávat na základě výše uvedených údajů. [AM 85]

HLAVA III

Způsob přístupu

Článek 14

Přímý přístup k dokumentům

1.
     
  Orgány v co největší míře přímo zpřístupní veřejnosti dokumenty v elektronické podobě nebo prostřednictvím rejstříku, a to v souladu s pravidly příslušného orgánu. [Am 71]

2.   Dokumenty
  orgánů jsou přímo přístupné veřejnosti v elektronické formě nebo prostřednictvím rejstříku, a to zejména ty, které byly
  vytvořené nebo obdržené v průběhu přijímání legislativních aktů EU nebo nelegislativních aktů obecného významu. ▐
  [Am 72]

3.   Kde je to možné, jsou přímo přístupné v elektronické podobě i jiné dokumenty, zvláště dokumenty, které se vztahují k vývoji politiky nebo strategie.

4.   Kde není zajištěn přímý přístup prostřednictvím rejstříku, rejstřík co možná nejpřesněji uvede, kde se dokument nachází.

5.   
  Orgány pro své rejstříky dokumentů

  vytvoří společné rozhraní, a zajistí zejména jediný přístupový bod pro přímý přístup k dokumentům, jež byly vypracovány nebo obdrženy v průběhu procesu přijímání legislativních nebo nelegislativních aktů obecného významu. [Am 73]

Článek 15

Rejstříky

1.   Aby mohli občané práv podle tohoto nařízení účinně využívat, zajistí každý orgán přístup k rejstříku dokumentů. Přístup k rejstříku by měl být zajištěn v elektronické formě. Odkazy na dokumenty se do rejstříku zaznamenávají neprodleně.

2.   Rejstřík obsahuje ke každému dokumentu referenční číslo (včetně případných odkazů na jiné orgány), předmět nebo krátký popis obsahu dokumentu a datum, kdy byl obdržen nebo vypracován a zaznamenán do rejstříku. Odkazy se činí způsobem, který neohrozí ochranu zájmů uvedených v článku 6.

3.   
  Aniž jsou dotčena vnitřní pravidla orgánů, obsahuje rejstřík nebo systém rejstříků (v případě několika rejstříků v rámci jednoho orgánu) každého orgánu zejména odkazy na:

| — | přijímané a odesílané dokumenty a úřední poštu orgánů, pokud tato pošta spadá do definice podle čl. 4 bodu a, |
| --- | --- |

—

přijímané a odesílané dokumenty a úřední poštu orgánů, pokud tato pošta spadá do definice podle čl. 4 bodu a,

| — | pořady jednání a zápisy ze schůzí, dokumenty připravené k rozdání před schůzemi a další dokumenty rozdané během schůzí. |
| --- | --- |

—

pořady jednání a zápisy ze schůzí, dokumenty připravené k rozdání před schůzemi a další dokumenty rozdané během schůzí.

Každý orgán:

| — | do ...

   (14)

  přijme a zveřejní vnitřní pravidla pro registraci dokumentů, |
| --- | --- |

—

do ...

   (14)

  přijme a zveřejní vnitřní pravidla pro registraci dokumentů,

| — | do ...

   (15)

  zajistí, aby byl jeho rejstřík plně funkční. [Am 70] |
| --- | --- |

—

do ...

   (15)

  zajistí, aby byl jeho rejstřík plně funkční. [Am 70]

Článek 16

Žádosti

1.   Žádosti o přístup k dokumentu se vyhotovují v jakékoli písemné podobě, včetně elektronické, v jednom z jazyků uvedených v článku 314 Smlouvy o ES, a to způsobem dostatečně přesným, aby orgán mohl dokument přesně určit. Žadatel nemusí uvádět důvody žádosti.

2.   Pokud žádost není dostatečně přesná, orgán žadatele
  ve lhůtě 15 pracovních dnů
  požádá, aby žádost vyjasnil, a žadateli přitom pomůže například tím, že mu poskytne informace o použití veřejných rejstříků dokumentů.▐
  [Am 62]

3.   V případě žádosti, která se vztahuje k velmi rozsáhlému dokumentu nebo k velkému počtu dokumentů, se dotyčný orgán může s žadatelem neformálně poradit s cílem nalézt přijatelné a praktické řešení.

4.   Orgány poskytují občanům informace o tom, jak a kde se mohou být podávány žádosti o přístup k dokumentům, a jsou jim při tom nápomocny.

Článek 17

Vyřizování původních žádostí

1.   Žádost o přístup k dokumentu se vyřídí bez prodlení. Žadateli se zašle potvrzení o jejím obdržení.
  Nejdéle do
  15 pracovních dnů od registrace žádosti orgán buď zajistí přístup k požadovanému dokumentu a zpřístupní jej v této lhůtě v souladu s článkem 10, nebo v písemné odpovědi sdělí žadateli důvody úplného nebo částečného zamítnutí žádosti a informuje jej o jeho právu podat potvrzující žádost podle odstavce 4 tohoto článku.
  [Am 63]

2.   Ve výjimečných případech, například když se žádost týká velmi rozsáhlého dokumentu nebo velkého počtu dokumentů, může být lhůta uvedená v odstavci 1 prodloužena o
  nejvýše
  15 pracovních dnů, pokud je o tom žadatel předem vyrozuměn a jsou mu uvedeny podrobné důvody.
  [Am 64]

3.   V případě úplného nebo částečného zamítnutí žádosti může žadatel do 15 dnů ode dne, kdy obdržel odpověď orgánu, podat potvrzující žádost, ve které orgán požádá, aby přezkoumal své stanovisko.
  Jestliže žadatel zpochybní, zda budou dotčené zájmy skutečně ohroženy, a/nebo tvrdí, že zájem na zveřejnění je nadřazený, může požádat evropského veřejného ochránce práv, aby poskytl nezávislé a objektivní stanovisko k otázce ohrožení zájmů nebo převažujícího veřejného zájmu.

V době, kdy se očekává obdržení stanoviska od evropského veřejného ochránce práv, se lhůta uvedená v odstavci 1 přeruší o nejvýše 30 pracovních dnů.

Po obdržení stanoviska evropského veřejného ochránce práv nebo nejpozději na konci lhůty 30 pracovních dnů může žadatel maximálně do 15 pracovních dnů podat potvrzující žádost, ve které orgán požádá, aby přezkoumal své stanovisko.[Am 104]

4.   Pokud orgán neodpoví v předepsané lhůtě, je žadatel oprávněn podat potvrzující žádost.

Článek 18

Vyřizování potvrzujících žádostí

1.   Potvrzující žádost o přístup k dokumentu se vyřídí bez prodlení. Do
  15
  pracovních dnů od registrace žádosti orgán buď zajistí přístup k požadovanému dokumentu a zpřístupní jej v této lhůtě v souladu s článkem 10, nebo v písemné odpovědi sdělí důvody úplného nebo částečného zamítnutí žádosti. V případě úplného nebo částečného zamítnutí žádosti orgán informuje žadatele o opravných prostředcích, které může použít.
  [Am 66]

2.   Ve výjimečných případech, například když se žádost týká velmi rozsáhlého dokumentu nebo velkého počtu dokumentů, může být lhůta uvedená v odstavci 1 prodloužena
  nejvýše
  o 15 pracovních dnů, pokud je o tom žadatel předem vyrozuměn a jsou mu uvedeny podrobné důvody.
  [Am 67]

3.   V případě úplného nebo částečného zamítnutí žádosti má žadatel možnost podat žalobu proti orgánu k Soudu prvního stupně a/nebo podat stížnost veřejnému ochránci práv za podmínek uvedených v článcích 230 a 195 Smlouvy o ES.

4.   Pokud orgán neodpoví v předepsané lhůtě, považuje se to za zamítavou odpověď a žadatel je oprávněn zahájit proti němu soudní řízení nebo podat stížnost veřejnému ochránci práv podle odpovídajících ustanovení Smlouvy o ES.

▐
  [Am 68]

Článek 19

Přístup k dokumentům na základě žádosti

1.   Žadateli jsou dokumenty zpřístupněny buď tak, že do nich může nahlédnout přímo na místě, nebo obdrží jejich kopii, včetně kopie elektronické, pokud je dostupná, podle toho, čemu dává přednost.

2.   Pokud dokument je veřejně k dispozici a tento dokument je žadateli snadno přístupný, může orgán splnit svou povinnost a zpřístupnit dokument tím, že žadateli sdělí, jak může požadovaný dokument získat.

3.   Dokumenty se dodávají ve stávající verzi a typu záznamu (včetně formy elektronické nebo jiné, jako je Braillovo písmo, velký tisk nebo záznamy na pásce), přičemž se plně zohledňuje, čemu dává žadatel přednost.

4.   Žadateli mohou být vyúčtovány náklady na pořízení a zaslání kopie. Tento poplatek nesmí být vyšší než skutečné náklady na pořízení a zaslání kopie. Nahlédnutí na místě, kopie, která nemá více než 20 stran formátu A4, a přímý přístup v elektronické formě nebo prostřednictvím rejstříku jsou bezplatné.
  V případě výtisků nebo dokumentů v elektronickém formátu, které se zakládají na informacích obsažených v elektronických systémech k ukládání, zpracování a sběru dat, je možné žadateli vyúčtovat rovněž skutečné náklady na vyhledání a získání dokumentu nebo dokumentů. Jestliže orgán již daný dokument nebo dokumenty poskytl, nesmějí být žádné dodatečné poplatky účtovány. O výši a způsobu výpočtu veškerých poplatků je žadatel předem informován. [Am 69]

5.   Toto nařízení se neodchyluje od zvláštních postupů, kterými se řídí přístup k dokumentům, jak je stanoví právní předpisy ES nebo vnitrostátní právní předpisy, jako např. platba poplatku.

Článek 20

Správní postupy v orgánech

1.   Orgány vyvinou vhodné správní postupy, které usnadní výkon práva na přístup k informacím zaručeného tímto nařízením.

2.   Orgány zřídí interinstitucionální výbor, který bude zkoumat nejlepší postupy, zabývat se možnými konflikty a diskutovat o budoucím vývoji v oblasti přístupu veřejnosti k dokumentům.

Článek 21

Úředník pro poskytování informací

1.
     
  Každé generální ředitelství v rámci všech orgánů jmenuje úředníka pro poskytování informací, který bude odpovídat za dodržování ustanovení tohoto nařízení a za řádnou správní praxi daného generálního ředitelství.

2.
     
  Úředník pro poskytování informací rozhoduje o tom, jaké informace je účelné podat veřejnosti, pokud jde o:

| a) | provádění tohoto nařízení a |
| --- | --- |

a)

provádění tohoto nařízení a

| b) | řádnou správu, |
| --- | --- |

b)

řádnou správu,

a zajistí šíření těchto informací ve vhodné podobě a vhodným způsobem.

3.
     
  Úředník pro poskytování informací posuzuje, zda se služby v generálním ředitelství, v němž působí, řídí řádnými postupy.

4.
     
  Úředník pro poskytování informací může žadatele o informace odkázat na jiné ředitelství, jestliže příslušné informace nespadají do působnosti daného ředitelství, nýbrž do působnosti jiného ředitelství v rámci téhož orgánu, za předpokladu, že daný úředník má takové informace k dispozici. [Am 106]

HLAVA IV

Závěrečná ustanovení

Článek 22

Zprávy

1.
     Každý orgán jednou ročně zveřejní zprávu o předchozím roce, ve které uvede počet případů, ve kterých odepřel přístup dokumentům, důvody těchto odepření a počet citlivých dokumentů nezaznamenaných do rejstříku.

2
  .   
  Nejpozději do ...* zveřejní Komise zprávu o uplatňování zásad tohoto nařízení a předloží doporučení, které bude případně obsahovat návrhy změn tohoto nařízení, jež jsou zapotřebí v důsledku změn situace, a akční program opatření, která mají přijmout jednotlivé orgány
  .
  [Am 83]

Článek 23

Zrušení

Nařízení (ES) č. 1049/2001 se zrušuje s účinkem ode dne [...].

Odkazy na zrušené finanční nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou v příloze.

Článek 24

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne

Za Evropský parlament

předseda

Za Radu

předseda

---

(1)  Úř. věst. C, , s. .

1

(2)  Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43.

2

(3)  

  Úř. věst. C 303, 14.12.2007, s. 1.

3

Úř. věst. C 303, 14.12.2007, s. 1.

(4)  

  Úř. věst. C 293 E, 2.12.2006, s. 151.

4

Úř. věst. C 293 E, 2.12.2006, s. 151.

(5)  Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 13.

5

(6)  
  Interinstitucionální dohoda ze dne 22. prosince 1998 o společných pokynech k redakční kvalitě právních předpisů Společenství (Úř. věst. C 73, 17.3.1999, s. 1).

6

Interinstitucionální dohoda ze dne 22. prosince 1998 o společných pokynech k redakční kvalitě právních předpisů Společenství (Úř. věst. C 73, 17.3.1999, s. 1).

(7)  

  Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 90.

7

Úř. věst. L 345, 31.12.2003, s. 90.

(8)  

  Úř. věst. L 43, 15.2.1983, s. 1.

8

Úř. věst. L 43, 15.2.1983, s. 1.

(9)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

9

(10)  Úř. věst. L 340, 31.12.1993, s. 43. ║

10

(11)  Úř. věst. L 46, 18.2.1994, s. 58. ║

11

(12)  Úř. věst. L 263, 25.9.1997, s. 27.

12

(13)  
  Viz článek 7 SEK (2008)2109.

13

Viz článek 7 SEK (2008)2109.

(14)  
  Šest měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

14

Šest měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

(15)  
  Jeden rok od vstupu tohoto nařízení v platnost.

15

Jeden rok od vstupu tohoto nařízení v platnost.

Středa 11. března 2009PŘÍLOHA

SROVNÁVACÍ TABULKA (1)

| Nařízení (ES) č. 1049/2001 | Toto nařízení |
| --- | --- |
| Článek 1 | Článek 1 |
| Čl. 2 odst. 1 | Čl. 2 odst. 1 |
| Čl. 2 odst. 2 | — |
| Čl. 2 odst. 3 | Čl. 2 odst. 2 |
| Čl. 2 odst. 4 | Čl. 2 odst. 3 |
| Čl. 2 odst. 5 | Čl. 2 odst. 4 |
| — | Čl. 2 odst. 5 |
| — | Čl. 2 odst. 6 |
| Čl. 2 odst. 6 | Čl. 2 odst. 7 |
| Článek 3 | Článek 3 |
| Čl. 4 odst.1 písm. a) | Čl. 4 odst. 1 |
| Čl. 4 odst.1 písm. b) | Čl. 4 odst. 5 |
| Čl. 4 odst. 2 | Čl. 4 odst. 2 |
| Čl. 4 odst. 3 | Čl. 4 odst. 3 |
| Čl. 4 odst. 4 | Čl. 5 odst. 1 |
| Čl. 4 odst. 5 | Čl. 5 odst. 2 |
| — | Čl. 4 odst. 4 |
| Čl. 4 odst. 6 | Čl. 4 odst. 6 |
| Čl. 4 odst. 7 | Čl. 4 odst. 7 |
| Článek 5 | Čl. 5 odst. 3 |
| Článek 6 | Článek 6 |
| Článek 7 | Článek 7 |
| Článek 8 | Článek 8 |
| Článek 9 | Článek 9 |
| Článek 10 | Článek 10 |
| Článek 11 | Článek 11 |
| Článek 12 | Článek 12 |
| Článek 13 | Článek 13 |
| Článek 14 | Článek 14 |
| Článek 15 | Článek 15 |
| Článek 16 | Článek 16 |
| Čl. 17 odst. 1 | Článek 17 |
| Čl. 17 odst. 2 | — |
| Článek 18 | — |
| — | Článek 18 |
| — | Článek 19 |
| — | Příloha |

Nařízení (ES) č. 1049/2001

Toto nařízení

Článek 1

Článek 1

Čl. 2 odst. 1

Čl. 2 odst. 1

Čl. 2 odst. 2

—

Čl. 2 odst. 3

Čl. 2 odst. 2

Čl. 2 odst. 4

Čl. 2 odst. 3

Čl. 2 odst. 5

Čl. 2 odst. 4

—

Čl. 2 odst. 5

—

Čl. 2 odst. 6

Čl. 2 odst. 6

Čl. 2 odst. 7

Článek 3

Článek 3

Čl. 4 odst.1 písm. a)

Čl. 4 odst. 1

Čl. 4 odst.1 písm. b)

Čl. 4 odst. 5

Čl. 4 odst. 2

Čl. 4 odst. 2

Čl. 4 odst. 3

Čl. 4 odst. 3

Čl. 4 odst. 4

Čl. 5 odst. 1

Čl. 4 odst. 5

Čl. 5 odst. 2

—

Čl. 4 odst. 4

Čl. 4 odst. 6

Čl. 4 odst. 6

Čl. 4 odst. 7

Čl. 4 odst. 7

Článek 5

Čl. 5 odst. 3

Článek 6

Článek 6

Článek 7

Článek 7

Článek 8

Článek 8

Článek 9

Článek 9

Článek 10

Článek 10

Článek 11

Článek 11

Článek 12

Článek 12

Článek 13

Článek 13

Článek 14

Článek 14

Článek 15

Článek 15

Článek 16

Článek 16

Čl. 17 odst. 1

Článek 17

Čl. 17 odst. 2

—

Článek 18

—

—

Článek 18

—

Článek 19

—

Příloha

---

(1)  Bude aktualizováno.

---

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/381 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/381

---

Středa 11. března 2009Hlavní zásady politik zaměstnanosti členských států *

P6_TA(2009)0115

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 11. března 2009 o návrhu rozhodnutí Rady o hlavních zásadách politik zaměstnanosti členských států (KOM(2008)0869 – C6-0050/2009 – 2008/0252(CNS))

2010/C 87 E/63

(Postup konzultace)

Evropský parlament,

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2008)0869),

s ohledem na čl. 128 odst. 2 Smlouvy o ES, podle kterého Rada konzultovala Parlament (C6-0050/2009),

s ohledem na článek 51 jednacího řádu,

s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci (A6-0052/2009),

| 1. | schvaluje návrh Komise; |
| --- | --- |

1.

schvaluje návrh Komise;

| 2. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 3. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise;

| 4. | znovu opakuje svou výzvu Komisi a Radě, aby zajistily, že Parlamentu bude poskytnuta dostatečně dlouhá doba, minimálně pět měsíců, aby mohl splnit svou konzultační úlohu, jak ji stanoví čl. 128 odst. 2 Smlouvy, v rámci celkového přepracování hlavních zásad politik zaměstnanosti, které má proběhnout koncem roku 2010. |
| --- | --- |

4.

znovu opakuje svou výzvu Komisi a Radě, aby zajistily, že Parlamentu bude poskytnuta dostatečně dlouhá doba, minimálně pět měsíců, aby mohl splnit svou konzultační úlohu, jak ji stanoví čl. 128 odst. 2 Smlouvy, v rámci celkového přepracování hlavních zásad politik zaměstnanosti, které má proběhnout koncem roku 2010.

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.

---

Čtvrtek 12. března 2009

| 1.4.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | CE 87/381 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

CE 87/381

---

Čtvrtek 12. března 2009Víceletý plán obnovy populace tuňáka obecného *

P6_TA(2009)0128

Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. března 2009 k návrhu nařízení Rady o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (KOM(2009)0093) – C6-0081/2009 – 2009/0029(CNS))

2010/C 87 E/64

(Postup konzultace)

Evropský parlament,

s ohledem na návrh Komise předložený Radě (KOM(2009)0093),

s ohledem na článek 37 Smlouvy o ES, podle kterých Rada konzultovala s Parlamentem (C6-0081/2009),

s ohledem na články 51 a 134 jednacího řádu,

| 1. | schvaluje pozměněný návrh Komise; |
| --- | --- |

1.

schvaluje pozměněný návrh Komise;

| 2. | vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES změnila odpovídajícím způsobem; |
| --- | --- |

2.

vyzývá Komisi, aby návrh v souladu s čl. 250 odst. 2 Smlouvy o ES změnila odpovídajícím způsobem;

| 3. | vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem; |
| --- | --- |

3.

vyzývá Radu, aby informovala Parlament, bude-li mít v úmyslu odchýlit se od znění schváleného Parlamentem;

| 4. | vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise; |
| --- | --- |

4.

vyzývá Radu, aby znovu konzultovala s Parlamentem, bude-li mít v úmyslu podstatně změnit návrh Komise;

| 5. | pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi. |
| --- | --- |

5.

pověřuje svého předsedu, aby předal postoj Parlamentu Radě a Komisi.

| ZNĚNÍ NAVRŽENÉ KOMISÍ | POZMĚŇOVACÍ NÁVRH |
| --- | --- |
| Pozměňovací návrh 1 |
| Návrh nařízení


  Bod odůvodnění 3 a (nový) |
| | (3a) | Plán obnovy ICCAT nabádá smluvní strany k tomu, aby v roce 2009 dobrovolně snížily úlovky tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, a přispěly tak k obnově rybích populací; některé smluvní strany tak již učinily; |

ZNĚNÍ NAVRŽENÉ KOMISÍ

POZMĚŇOVACÍ NÁVRH

Pozměňovací návrh 1

Návrh nařízení

Bod odůvodnění 3 a (nový)

(3a)

Plán obnovy ICCAT nabádá smluvní strany k tomu, aby v roce 2009 dobrovolně snížily úlovky tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, a přispěly tak k obnově rybích populací; některé smluvní strany tak již učinily;

Pozměňovací návrh 4

Návrh nařízení

Čl. 2 – písm. g

| (g) | „společnou rybolovnou operací“ se rozumí operace mezi dvěma nebo více plavidly provádějícími odlov a plujícími pod vlajkami různých smluvních stran úmluvy nebo různých členských států, při níž se úlovek jednoho plavidla provádějícího odlov připisuje jednomu dalšímu plavidlu provádějícímu odlov či více dalším plavidlům provádějícím odlov v souladu s klíčem pro rozdělení odlovů; |
| --- | --- |

(g)

„společnou rybolovnou operací“ se rozumí operace mezi dvěma nebo více plavidly provádějícími odlov a plujícími pod vlajkami různých smluvních stran úmluvy nebo různých členských států, při níž se úlovek jednoho plavidla provádějícího odlov připisuje jednomu dalšímu plavidlu provádějícímu odlov či více dalším plavidlům provádějícím odlov v souladu s klíčem pro rozdělení odlovů;

| (g) | „společnou rybolovnou operací“ se rozumí operace mezi dvěma nebo více plavidly provádějícími odlov a plujícími pod vlajkami různých smluvních stran úmluvy nebo různých členských států
  , nebo plavidly plujícími pod stejnou vlajkou
  , při níž se úlovek jednoho plavidla provádějícího odlov připisuje jednomu dalšímu plavidlu provádějícímu odlov či více dalším plavidlům provádějícím odlov v souladu s klíčem pro rozdělení odlovů; |
| --- | --- |

(g)

„společnou rybolovnou operací“ se rozumí operace mezi dvěma nebo více plavidly provádějícími odlov a plujícími pod vlajkami různých smluvních stran úmluvy nebo různých členských států
  , nebo plavidly plujícími pod stejnou vlajkou
  , při níž se úlovek jednoho plavidla provádějícího odlov připisuje jednomu dalšímu plavidlu provádějícímu odlov či více dalším plavidlům provádějícím odlov v souladu s klíčem pro rozdělení odlovů;

Pozměňovací návrh 5

Návrh nařízení

Čl. 4 – odst. 6 – pododstavec 3

Pokud je individuální kvóta považována za vyčerpanou, může členský stát vlajky požádat plavidlo, aby neprodleně odplulo do jím určeného přístavu.

Pokud je individuální kvóta považována za vyčerpanou, může členský stát vlajky
  pozastavit platnost povolení k rybolovu tuňáka obecného a
  požádat plavidlo, aby neprodleně odplulo do jím určeného přístavu.

Pozměňovací návrh 6

Návrh nařízení

Čl. 21 – odst. 1 - návětí

1.   Odchylně od článku 7 nařízení (EHS) č. 2847/93 oznámí velitel rybářského plavidla Společenství uvedeného v článku 14 tohoto nařízení nebo jeho zástupce příslušnému orgánu členského státu (včetně členského státu vlajky) nebo smluvní straně úmluvy, jejichž přístavy nebo vykládkové zařízení hodlá využít, nejméně čtyři hodiny před předpokládaným časem připlutí do přístavu:

1.   Odchylně od článku 7 nařízení (EHS) č. 2847/93 oznámí velitel rybářského plavidla Společenství uvedeného v článku 14 tohoto nařízení nebo jeho zástupce příslušnému orgánu členského státu (včetně členského státu vlajky) nebo smluvní straně úmluvy, jejichž přístavy nebo vykládkové zařízení hodlá využít, nejméně čtyři hodiny před předpokládaným časem připlutí do přístavu
  nebo, v případě že je vzdálenost od přístavu kratší, po ukončení rybolovné operace a dříve, než plavidlo vypluje k návratu
  :

Pozměňovací návrh 7

Návrh nařízení

Čl. 23 – odst. 2 – písm. a

| a) | předpokládaný čas připlutí; |
| --- | --- |

a)

předpokládaný čas připlutí;

| a) | datum, přístav a
  předpokládaný čas připlutí; |
| --- | --- |

a)

datum, přístav a
  předpokládaný čas připlutí;

Pozměňovací návrh 8

Návrh nařízení

Čl. 30 – odst. 2 – písm. a

| a) | přítomnost pozorovatelů u
  alespoň 20 %
  jeho aktivních plavidel provádějících odlov košelkovými nevody, jejichž délka přesahuje 24 m; |
| --- | --- |

a)

přítomnost pozorovatelů u
  alespoň 20 %
  jeho aktivních plavidel provádějících odlov košelkovými nevody, jejichž délka přesahuje 24 m;

| a) | přítomnost pozorovatelů u
  100 %
  jeho aktivních plavidel provádějících odlov košelkovými nevody, jejichž délka přesahuje 24 m; |
| --- | --- |

a)

přítomnost pozorovatelů u
  100 %
  jeho aktivních plavidel provádějících odlov košelkovými nevody, jejichž délka přesahuje 24 m;

Pozměňovací návrh 9

Návrh nařízení

Čl. 30 – odst. 2 – písm. b

| b) | v případě společných rybolovných operací přítomnost pozorovatele během této rybolovné operace. |
| --- | --- |

b)

v případě společných rybolovných operací přítomnost pozorovatele během této rybolovné operace.

| b) | v případě společných rybolovných operací přítomnost pozorovatele během této rybolovné operace
  na každém plavidle provádějícím odlov
  . |
| --- | --- |

b)

v případě společných rybolovných operací přítomnost pozorovatele během této rybolovné operace
  na každém plavidle provádějícím odlov
  .

---