# Úradný vestník C 146/2010

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2010.146.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 146 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 534. júna 2010 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2010.146.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 146

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 534. júna 2010

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Rada |
| 2010/C 146/01 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Španielska na roky 2009 – 2013 | 1 |
| 2010/C 146/02 | Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2009 – 2012 | 7 |
| 2010/C 146/03 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2009 – 2012 | 12 |
| 2010/C 146/04 | Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2009/2010 – 2014/2015 | 18 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Rada

2010/C 146/01

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Španielska na roky 2009 – 2013

1

2010/C 146/02

Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2009 – 2012

7

2010/C 146/03

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2009 – 2012

12

2010/C 146/04

Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2009/2010 – 2014/2015

18

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2010/C 146/05 | Výmenný kurz eura | 24 |
| 2010/C 146/06 | Rozhodnutie o ukončení konania vo veci formálneho zisťovania po stiahnutí notifikácie členským štátom – Štátna pomoc – Nemecko (Články 107 až 109 Zmluvy o fungovaní Európskej únie) – Oznámenie Komisie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ – stiahnutie notifikácie – Štátna pomoc C 28/08 (ex N 345/06) – prémia pre MSP v prospech Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.) (
  1
  ) | 25 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2010/C 146/05

Výmenný kurz eura

24

2010/C 146/06

Rozhodnutie o ukončení konania vo veci formálneho zisťovania po stiahnutí notifikácie členským štátom – Štátna pomoc – Nemecko (Články 107 až 109 Zmluvy o fungovaní Európskej únie) – Oznámenie Komisie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ – stiahnutie notifikácie – Štátna pomoc C 28/08 (ex N 345/06) – prémia pre MSP v prospech Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.) (
  1
  )

1

25

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2010/C 146/07 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro) (
  1
  ) | 26 |
| 2010/C 146/08 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem) (
  1
  ) | 27 |
| 2010/C 146/09 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri) (
  1
  ) | 28 |
| 2010/C 146/10 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea) – Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní (
  1
  ) | 29 |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2010/C 146/11 | Oznámenie – Verejná konzultácia – Zemepisné označenia Ukrajiny | 30 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2010/C 146/07

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro) (
  1
  )

1

26

2010/C 146/08

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem) (
  1
  )

1

27

2010/C 146/09

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri) (
  1
  )

1

28

2010/C 146/10

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea) – Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní (
  1
  )

1

29

INÉ AKTY

Európska komisia

2010/C 146/11

Oznámenie – Verejná konzultácia – Zemepisné označenia Ukrajiny

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Rada

| 4.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 146/1

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Španielska na roky 2009 – 2013

2010/C 146/01

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3 (pre PS),

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Španielska na roky 2009 až 2013. |
| --- | --- |

(1)

Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Španielska na roky 2009 až 2013.

| (2) | Po viac ako desaťročí vysokého rastu HDP Španielsko prešlo v roku 2009 hlbokou recesiou. Tento pokles bol spôsobený prudkým znížením domáceho dopytu odrážajúcim zníženie makroekonomických nerovnováh nahromadených počas fázy rozmachu a zostril sa celosvetovou finančnou krízou. Predovšetkým sa skončil nárast úverov a súkromný sektor rýchlo zvýšil sklon k úsporám; predimenzovaný sektor bytovej výstavby sa znižoval prostredníctvom nižších cien, ako aj nižšou činnosťou; deficit zahraničnej platobnej bilancie klesol z vysokých úrovní; a inflačné tlaky sa zmiernili.
  Pokles viedol k vysokým stratám pracovných miest a vysokej miere nezamestnanosti. Súčasná kríza si vyberá daň aj v oblasti španielskych verejných financií. Fiškálny vývoj okrem poklesu činnosti odzrkadľuje ústretové politické opatrenia reagujúce na danú situáciu zavedením rozsiahlych stimulačných opatrení. Už v roku 2008 deficit verejných financií prekročil hodnotu 3 % HDP, a na základe toho sa v marci 2009 začal postup pri nadmernom deficite. Ostatným krokom v rámci tohto postupu bolo vydanie revidovaného odporúčania Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaním Európskej únie (ZFEÚ) v decembri 2009, v ktorom sa Španielsko vyzýva, aby odstránilo nadmerný deficit do roku 2013. Hlavnými výzvami do budúcnosti je pokračovanie v úpravách vrátane zníženia deficitu zahraničnej platobnej bilancie a opätovné nastolenie rovnováhy medzi zdrojmi rastu HDP smerom od domácej spotreby, najmä v sektore bytovej výstavby, k zahraničnoobchodnému sektoru. To si bude vyžadovať reformy na podporu produktivity a rastu potenciálneho HDP, ako aj na udržateľné vytváranie pracovných miest. Súčasne je potrebné zlepšiť konkurencieschopnosť, tiež prostredníctvom primeraných politík zameraných na znižovanie nákladov, t. j. prostredníctvom obmedzeného rastu miezd a obchodných prirážok vo vzťahu k obchodným partnerom. Tieto štrukturálne problémy konkurencieschopnosti spolu s cyklickými faktormi, ktoré odzrkadľovali silný hospodársky rast nad úrovňou hlavných obchodných partnerov, podnecovali vznik rozsiahleho deficitu bežného účtu, ktorý sa v poslednom desaťročí rýchlo prehlboval a vrchol dosiahol v roku 2007, keď zaznamenal dvojciferné čísla, predtým ako v roku 2009 prudko klesol približne na polovicu. Na záver, ak sektor verejnej správy doteraz tlmil prudký pokles v súkromnom sektore, už nie je priestor na pokračovanie tohto trendu bez ďalšieho ohrozenia fiškálnej udržateľnosti. Pokračovanie v dôveryhodnej a udržateľnej stratégii fiškálnej konsolidácie je preto hlavnou výzvou na nasledujúce roky. |
| --- | --- |

(2)

Po viac ako desaťročí vysokého rastu HDP Španielsko prešlo v roku 2009 hlbokou recesiou. Tento pokles bol spôsobený prudkým znížením domáceho dopytu odrážajúcim zníženie makroekonomických nerovnováh nahromadených počas fázy rozmachu a zostril sa celosvetovou finančnou krízou. Predovšetkým sa skončil nárast úverov a súkromný sektor rýchlo zvýšil sklon k úsporám; predimenzovaný sektor bytovej výstavby sa znižoval prostredníctvom nižších cien, ako aj nižšou činnosťou; deficit zahraničnej platobnej bilancie klesol z vysokých úrovní; a inflačné tlaky sa zmiernili.

Pokles viedol k vysokým stratám pracovných miest a vysokej miere nezamestnanosti. Súčasná kríza si vyberá daň aj v oblasti španielskych verejných financií. Fiškálny vývoj okrem poklesu činnosti odzrkadľuje ústretové politické opatrenia reagujúce na danú situáciu zavedením rozsiahlych stimulačných opatrení. Už v roku 2008 deficit verejných financií prekročil hodnotu 3 % HDP, a na základe toho sa v marci 2009 začal postup pri nadmernom deficite. Ostatným krokom v rámci tohto postupu bolo vydanie revidovaného odporúčania Rady podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaním Európskej únie (ZFEÚ) v decembri 2009, v ktorom sa Španielsko vyzýva, aby odstránilo nadmerný deficit do roku 2013. Hlavnými výzvami do budúcnosti je pokračovanie v úpravách vrátane zníženia deficitu zahraničnej platobnej bilancie a opätovné nastolenie rovnováhy medzi zdrojmi rastu HDP smerom od domácej spotreby, najmä v sektore bytovej výstavby, k zahraničnoobchodnému sektoru. To si bude vyžadovať reformy na podporu produktivity a rastu potenciálneho HDP, ako aj na udržateľné vytváranie pracovných miest. Súčasne je potrebné zlepšiť konkurencieschopnosť, tiež prostredníctvom primeraných politík zameraných na znižovanie nákladov, t. j. prostredníctvom obmedzeného rastu miezd a obchodných prirážok vo vzťahu k obchodným partnerom. Tieto štrukturálne problémy konkurencieschopnosti spolu s cyklickými faktormi, ktoré odzrkadľovali silný hospodársky rast nad úrovňou hlavných obchodných partnerov, podnecovali vznik rozsiahleho deficitu bežného účtu, ktorý sa v poslednom desaťročí rýchlo prehlboval a vrchol dosiahol v roku 2007, keď zaznamenal dvojciferné čísla, predtým ako v roku 2009 prudko klesol približne na polovicu. Na záver, ak sektor verejnej správy doteraz tlmil prudký pokles v súkromnom sektore, už nie je priestor na pokračovanie tohto trendu bez ďalšieho ohrozenia fiškálnej udržateľnosti. Pokračovanie v dôveryhodnej a udržateľnej stratégii fiškálnej konsolidácie je preto hlavnou výzvou na nasledujúce roky.

| (3) | Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy okrem toho znásobuje negatívne vplyvy demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií.
  V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Pre Španielsko je konkrétne dôležité uskutočniť reformy v oblasti trhu práce, školstva, hospodárskej súťaže v sektore služieb a elektrickej energie a v oblasti efektívnosti výskumu a vývoja. |
| --- | --- |

(3)

Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy okrem toho znásobuje negatívne vplyvy demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií.

V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Pre Španielsko je konkrétne dôležité uskutočniť reformy v oblasti trhu práce, školstva, hospodárskej súťaže v sektore služieb a elektrickej energie a v oblasti efektívnosti výskumu a vývoja.

| (4) | Makroekonomický scenár, z ktorého vychádza program, predpokladá, že HDP sa v roku 2010 zníži v reálnom vyjadrení o 0,3 % a následne sa zotaví, pričom rast reálneho HDP dosiahne 1,8 % v roku 2011 a priemerne 3 % v rokoch 2012 a 2013. Hlavnou hybnou silou zrýchlenia bude najmä domáci dopyt s určitou dodatočnou pomocou zo strany zahraničného obchodu. Pri posúdení na základe informácií (2) dostupných v súčasnosti sa zdá, že tento scenár vychádza z mierne optimistických predpokladov rastu HDP na rok 2010 a z výrazne optimistických predpokladov v neskorších rokoch. Konkrétne, predpokladaný trend domáceho dopytu bude v najbližších rokoch zrejme tlmenejší vzhľadom na intenzitu prebiehajúcich štrukturálnych úprav, a najmä na klesajúci podiel investícií do bytovej výstavby na hospodárskej činnosti, no nielen naň. Prognózy zmiernenia inflácie uvedené v programe sa zdajú realistické. Predpokladá sa, že potreby čistých pôžičiek zo zahraničia budú počas obdobia programu ďalej klesať, odzrkadľujúc obmedzovanie veľkej vonkajšej nerovnováhy Španielska. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomický scenár, z ktorého vychádza program, predpokladá, že HDP sa v roku 2010 zníži v reálnom vyjadrení o 0,3 % a následne sa zotaví, pričom rast reálneho HDP dosiahne 1,8 % v roku 2011 a priemerne 3 % v rokoch 2012 a 2013. Hlavnou hybnou silou zrýchlenia bude najmä domáci dopyt s určitou dodatočnou pomocou zo strany zahraničného obchodu. Pri posúdení na základe informácií (2) dostupných v súčasnosti sa zdá, že tento scenár vychádza z mierne optimistických predpokladov rastu HDP na rok 2010 a z výrazne optimistických predpokladov v neskorších rokoch. Konkrétne, predpokladaný trend domáceho dopytu bude v najbližších rokoch zrejme tlmenejší vzhľadom na intenzitu prebiehajúcich štrukturálnych úprav, a najmä na klesajúci podiel investícií do bytovej výstavby na hospodárskej činnosti, no nielen naň. Prognózy zmiernenia inflácie uvedené v programe sa zdajú realistické. Predpokladá sa, že potreby čistých pôžičiek zo zahraničia budú počas obdobia programu ďalej klesať, odzrkadľujúc obmedzovanie veľkej vonkajšej nerovnováhy Španielska.

| (5) | Deficit verejných financií v roku 2009 sa v programe odhaduje vo výške 11,4 % HDP. Výrazné zhoršenie z deficitu vo výške 4,1 % HDP v roku 2008 odzrkadľuje vo veľkej miere vplyv krízy na verejné financie vrátane fungovania automatických stabilizátorov, ale bolo spôsobené aj stimulačnými opatreniami v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP) vo výške 2 1⁄4 % HDP. Fiškálna politika sa má podľa programu stať v roku 2010 a v záverečných rokoch programu reštriktívnou, v súlade so stratégiou ukončenia angažovanosti štátov, ktorú zastáva Rada, a s cieľom odstrániť nadmerný deficit do roku 2013 a vrátiť sa k udržateľnej pozícii verejných financií. |
| --- | --- |

(5)

Deficit verejných financií v roku 2009 sa v programe odhaduje vo výške 11,4 % HDP. Výrazné zhoršenie z deficitu vo výške 4,1 % HDP v roku 2008 odzrkadľuje vo veľkej miere vplyv krízy na verejné financie vrátane fungovania automatických stabilizátorov, ale bolo spôsobené aj stimulačnými opatreniami v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP) vo výške 2 1⁄4 % HDP. Fiškálna politika sa má podľa programu stať v roku 2010 a v záverečných rokoch programu reštriktívnou, v súlade so stratégiou ukončenia angažovanosti štátov, ktorú zastáva Rada, a s cieľom odstrániť nadmerný deficit do roku 2013 a vrátiť sa k udržateľnej pozícii verejných financií.

| (6) | Cieľ deficitu verejných financií v roku 2010 predstavuje podľa programu 9,8 % HDP, čo je výrazne vyšší deficit ako deficit vo výške 8,1 % HDP plánovaný v rozpočte na rok 2010. Toto zhoršenie o 1,7 percentuálneho bodu HDP odzrkadľuje bázický efekt z roku 2009. Zákon o rozpočte na rok 2010 obsahuje mnoho diskrečných opatrení na strane príjmov aj na strane výdavkov a bude predstavovať začiatok fiškálnej konsolidácie v Španielsku. Pokiaľ ide o príjmy, rozpočet obsahuje okrem iného zvýšenie sadzieb DPH od júla 2010, vyššiu progresívnosť systému daní z príjmov z úspor a dočasné zníženie daní pre MSP, ktoré podporujú vytváranie pracovných miest. Odzrkadľuje aj dodatočný vplyv zvýšení daní z alkoholu a tabaku zavedených v polovici roku 2009. Na strane výdavkov rozpočet obsahuje čiastočné rozšírenie investičného balíka určeného pre miestne samosprávy vo výške 1⁄2 % HDP. Tieto investičné výdavky by mali byť podľa očakávaní viac ako kompenzované úsporami v oblasti bežných výdavkov vo výške 0,75 %. Rozpočet ďalej odzrkadľuje zrušenie veľkého množstva dočasných stimulačných opatrení zavedených v roku 2008, napríklad zníženia daňového zaťaženia príjmov zarobených prostredníctvom daňového úveru na daň z príjmov fyzických osôb. Očakáva sa, že celkový vplyv zrušenia dočasných stimulačných opatrení a nových diskrečných opatrení navrhnutých na rok 2010 prinesie zlepšenie fiškálneho salda do výšky 1,75 % HDP v roku 2010, čo by bolo v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Okrem opatrení zahrnutých v rozpočte na rok 2010 by sa konsolidácia mala posilniť takzvaným „urýchleným akčným plánom“ na rok 2010, ktorý povedie k zníženiu vo výške 0,5 % HDP v súvislosti s plánovanými výdavkami v zákone o rozpočte na rok 2010. Fiškálne smerovanie v roku 2010, vyjadrené zmenou štrukturálneho salda, t.j. salda očisteného od cyklických vplyvov bez jednorazových a iných dočasných opatrení, bude reštriktívne, so zlepšením o 2 percentuálne body HDP. |
| --- | --- |

(6)

Cieľ deficitu verejných financií v roku 2010 predstavuje podľa programu 9,8 % HDP, čo je výrazne vyšší deficit ako deficit vo výške 8,1 % HDP plánovaný v rozpočte na rok 2010. Toto zhoršenie o 1,7 percentuálneho bodu HDP odzrkadľuje bázický efekt z roku 2009. Zákon o rozpočte na rok 2010 obsahuje mnoho diskrečných opatrení na strane príjmov aj na strane výdavkov a bude predstavovať začiatok fiškálnej konsolidácie v Španielsku. Pokiaľ ide o príjmy, rozpočet obsahuje okrem iného zvýšenie sadzieb DPH od júla 2010, vyššiu progresívnosť systému daní z príjmov z úspor a dočasné zníženie daní pre MSP, ktoré podporujú vytváranie pracovných miest. Odzrkadľuje aj dodatočný vplyv zvýšení daní z alkoholu a tabaku zavedených v polovici roku 2009. Na strane výdavkov rozpočet obsahuje čiastočné rozšírenie investičného balíka určeného pre miestne samosprávy vo výške 1⁄2 % HDP. Tieto investičné výdavky by mali byť podľa očakávaní viac ako kompenzované úsporami v oblasti bežných výdavkov vo výške 0,75 %. Rozpočet ďalej odzrkadľuje zrušenie veľkého množstva dočasných stimulačných opatrení zavedených v roku 2008, napríklad zníženia daňového zaťaženia príjmov zarobených prostredníctvom daňového úveru na daň z príjmov fyzických osôb. Očakáva sa, že celkový vplyv zrušenia dočasných stimulačných opatrení a nových diskrečných opatrení navrhnutých na rok 2010 prinesie zlepšenie fiškálneho salda do výšky 1,75 % HDP v roku 2010, čo by bolo v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Okrem opatrení zahrnutých v rozpočte na rok 2010 by sa konsolidácia mala posilniť takzvaným „urýchleným akčným plánom“ na rok 2010, ktorý povedie k zníženiu vo výške 0,5 % HDP v súvislosti s plánovanými výdavkami v zákone o rozpočte na rok 2010. Fiškálne smerovanie v roku 2010, vyjadrené zmenou štrukturálneho salda, t.j. salda očisteného od cyklických vplyvov bez jednorazových a iných dočasných opatrení, bude reštriktívne, so zlepšením o 2 percentuálne body HDP.

| (7) | Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie je znížiť deficit pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2013 v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009.
  Ciele deficitu v aktualizácii sú 7,5 %, 5,3 %, resp. 3 % HDP na roky 2011, 2012, resp. 2013. Konsolidáciu v záverečných rokoch programu by mal podľa očakávaní výrazne podporiť takzvaný plán úsporných opatrení pre ústrednú štátnu správu na roky 2011 – 2013, ktorý sa schválil 29. januára 2010 a má sa úplne konkretizovať v nasledujúcich mesiacoch, a rámcové zmluvy, ktoré sa ešte len majú schváliť a ktoré obsahujú niekoľko nových opatrení na zníženie výdavkov na regionálnej a miestnej úrovni. Cieľom hlavných návrhov zahrnutých v tomto balíku je: i) v podstate zmraziť proces náboru pracovných síl vo verejnom sektore, ii) trvale znížiť medzispotrebu, transfery a iné výdavky o 1 percentuálny bod HDP, iii) znížiť tvorbu hrubého fixného kapitálu o 0,9 % HDP, a iv) znížiť dotácie o 0,5 % HDP. Podľa programu zostáva strednodobým rozpočtovým cieľom vyrovnaná pozícia počas cyklu. Vzhľadom na najaktuálnejšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom cieli viac než adekvátnym spôsobom odzrkadľujú ciele paktu. V programe sa však nepredpokladá jeho dosiahnutie v priebehu obdobia programu. |
| --- | --- |

(7)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie je znížiť deficit pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2013 v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009.

Ciele deficitu v aktualizácii sú 7,5 %, 5,3 %, resp. 3 % HDP na roky 2011, 2012, resp. 2013. Konsolidáciu v záverečných rokoch programu by mal podľa očakávaní výrazne podporiť takzvaný plán úsporných opatrení pre ústrednú štátnu správu na roky 2011 – 2013, ktorý sa schválil 29. januára 2010 a má sa úplne konkretizovať v nasledujúcich mesiacoch, a rámcové zmluvy, ktoré sa ešte len majú schváliť a ktoré obsahujú niekoľko nových opatrení na zníženie výdavkov na regionálnej a miestnej úrovni. Cieľom hlavných návrhov zahrnutých v tomto balíku je: i) v podstate zmraziť proces náboru pracovných síl vo verejnom sektore, ii) trvale znížiť medzispotrebu, transfery a iné výdavky o 1 percentuálny bod HDP, iii) znížiť tvorbu hrubého fixného kapitálu o 0,9 % HDP, a iv) znížiť dotácie o 0,5 % HDP. Podľa programu zostáva strednodobým rozpočtovým cieľom vyrovnaná pozícia počas cyklu. Vzhľadom na najaktuálnejšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom cieli viac než adekvátnym spôsobom odzrkadľujú ciele paktu. V programe sa však nepredpokladá jeho dosiahnutie v priebehu obdobia programu.

| (8) | Rozpočtové výsledky počas obdobia programu môžu byť horšie ako prognózy v programe. Tieto riziká sa zdajú byť relatívne menšie v roku 2010, ale sú významnejšie pre rok 2011 a nasledujúce roky. Zatiaľ čo makroekonomické prognózy uvedené v aktualizácii sú v roku 2010 len mierne optimistické, v nasledujúcich rokoch sú výrazne optimistické. Neistota sprevádza aj očakávané konsolidačné opatrenia, najmä po roku 2010, ktoré sú stále vo fáze návrhu a je potrebné ich upresniť, prijať a zaviesť. Dodatočné riziko vyplýva z plnenia rozpočtov regionálnou štátnou správou a miestnou samosprávou, aj keď sa očakáva, že rámcové zmluvy by toto riziko mali znížiť. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtové výsledky počas obdobia programu môžu byť horšie ako prognózy v programe. Tieto riziká sa zdajú byť relatívne menšie v roku 2010, ale sú významnejšie pre rok 2011 a nasledujúce roky. Zatiaľ čo makroekonomické prognózy uvedené v aktualizácii sú v roku 2010 len mierne optimistické, v nasledujúcich rokoch sú výrazne optimistické. Neistota sprevádza aj očakávané konsolidačné opatrenia, najmä po roku 2010, ktoré sú stále vo fáze návrhu a je potrebné ich upresniť, prijať a zaviesť. Dodatočné riziko vyplýva z plnenia rozpočtov regionálnou štátnou správou a miestnou samosprávou, aj keď sa očakáva, že rámcové zmluvy by toto riziko mali znížiť.

| (9) | Hrubý verejný dlh sa v roku 2009 odhaduje na úrovni 55,2 % HDP, čo je výrazne vyššia úroveň ako 39,7 % v predchádzajúcom roku. K nárastu pomeru dlhu k HDP okrem značného nárastu deficitu a poklesu rastu HDP prispelo výrazné zosúladenie dlhu a deficitu, odzrkadľujúce najmä podporu úverov.
  Pomer dlhu k HDP by sa mal podľa prognóz zvýšiť počas obdobia programu o ďalších 19 percentuálnych bodov, pričom v roku 2010 prekročí referenčnú hodnotu uvedenú v zmluve a do roku 2013 dosiahne 74 % HDP, najmä v dôsledku pokračujúcich vysokých deficitov verejných financií. Vývoj pomeru dlhu k HDP však môže byť menej priaznivý ako prognózy v aktualizácii vzhľadom na riziká v súvislosti s makroekonomickým scenárom a rozpočtovými cieľmi a potrebu reštrukturalizácie finančného sektora, a v menšej miere vzhľadom na neistotu týkajúcu sa vplyvu záruk poskytnutých v súvislosti s balíkom finančnej podpory. Nárast dlhu spojený s opatreniami prijatými na podporu finančného sektora by však mohol zaznamenať obrat, ak by schéma podpory a s ňou spojené finančné operácie boli úspešné. |
| --- | --- |

(9)

Hrubý verejný dlh sa v roku 2009 odhaduje na úrovni 55,2 % HDP, čo je výrazne vyššia úroveň ako 39,7 % v predchádzajúcom roku. K nárastu pomeru dlhu k HDP okrem značného nárastu deficitu a poklesu rastu HDP prispelo výrazné zosúladenie dlhu a deficitu, odzrkadľujúce najmä podporu úverov.

Pomer dlhu k HDP by sa mal podľa prognóz zvýšiť počas obdobia programu o ďalších 19 percentuálnych bodov, pričom v roku 2010 prekročí referenčnú hodnotu uvedenú v zmluve a do roku 2013 dosiahne 74 % HDP, najmä v dôsledku pokračujúcich vysokých deficitov verejných financií. Vývoj pomeru dlhu k HDP však môže byť menej priaznivý ako prognózy v aktualizácii vzhľadom na riziká v súvislosti s makroekonomickým scenárom a rozpočtovými cieľmi a potrebu reštrukturalizácie finančného sektora, a v menšej miere vzhľadom na neistotu týkajúcu sa vplyvu záruk poskytnutých v súvislosti s balíkom finančnej podpory. Nárast dlhu spojený s opatreniami prijatými na podporu finančného sektora by však mohol zaznamenať obrat, ak by schéma podpory a s ňou spojené finančné operácie boli úspešné.

| (10) | Zo strednodobých prognóz dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa postupne zotaví na hodnoty prognózované pred krízou a že miery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne, a ktoré zahŕňajú plánované zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, vyplýva, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by v súčasnej situácii a pri žiadnej ďalšej zmene politiky stabilizovala pomer dlhu k HDP do roku 2020. |
| --- | --- |

(10)

Zo strednodobých prognóz dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa postupne zotaví na hodnoty prognózované pred krízou a že miery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne, a ktoré zahŕňajú plánované zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, vyplýva, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by v súčasnej situácii a pri žiadnej ďalšej zmene politiky stabilizovala pomer dlhu k HDP do roku 2020.

| (11) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je zjavne vyšší ako priemer v EÚ, najmä v dôsledku veľmi vysokého zvýšenia výdavkov na dôchodky ako podielu na HDP počas budúcich desaťročí. Rozpočtová pozícia v roku 2009, ako sa odhaduje v programe, ktorá je výrazne horšia ako východisková pozícia v predchádzajúcom programe, znásobuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na oslabovanie udržateľnosti. Je potrebné poznamenať, že v dôchodkovom rezervnom fonde sa naakumulovali aktíva s cieľom vopred financovať časť budúcich výdavkov na dôchodky. K obmedzeniu rizík udržateľnosti verejných financií, ktoré Komisia v správe o udržateľnosti (3) posúdila ako vysoké, by prispelo dosiahnutie primárnych prebytkov v strednodobom horizonte spolu so štrukturálnymi reformami.
  V súlade s programom vláda 29. januára 2010 navrhla v súvislosti s „Paktom z Toleda“ reformu dôchodkového systému, ktorá zahŕňa okrem iného tieto prvky: i) rovnomerný nárast veku odchodu do dôchodku na 67 rokov a možnosť prepojenia iných parametrov súčasného systému na toto predĺženie pracovného života; ii) posilnenie prepojenia medzi príspevkami a dávkami (vrátane možnosti zriadenia virtuálnych účtov v časti systému); iii) pružnejší vzťah medzi systémami doplnkových dobrovoľných dôchodkov a verejným systémom sociálneho zabezpečenia; a iv) dostatočná a účinnejšia politika pomoci rodinám. |
| --- | --- |

(11)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je zjavne vyšší ako priemer v EÚ, najmä v dôsledku veľmi vysokého zvýšenia výdavkov na dôchodky ako podielu na HDP počas budúcich desaťročí. Rozpočtová pozícia v roku 2009, ako sa odhaduje v programe, ktorá je výrazne horšia ako východisková pozícia v predchádzajúcom programe, znásobuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na oslabovanie udržateľnosti. Je potrebné poznamenať, že v dôchodkovom rezervnom fonde sa naakumulovali aktíva s cieľom vopred financovať časť budúcich výdavkov na dôchodky. K obmedzeniu rizík udržateľnosti verejných financií, ktoré Komisia v správe o udržateľnosti (3) posúdila ako vysoké, by prispelo dosiahnutie primárnych prebytkov v strednodobom horizonte spolu so štrukturálnymi reformami.

V súlade s programom vláda 29. januára 2010 navrhla v súvislosti s „Paktom z Toleda“ reformu dôchodkového systému, ktorá zahŕňa okrem iného tieto prvky: i) rovnomerný nárast veku odchodu do dôchodku na 67 rokov a možnosť prepojenia iných parametrov súčasného systému na toto predĺženie pracovného života; ii) posilnenie prepojenia medzi príspevkami a dávkami (vrátane možnosti zriadenia virtuálnych účtov v časti systému); iii) pružnejší vzťah medzi systémami doplnkových dobrovoľných dôchodkov a verejným systémom sociálneho zabezpečenia; a iv) dostatočná a účinnejšia politika pomoci rodinám.

| (12) | Hoci strednodobý rozpočtový rámec bol prospešný pri podpore viacročného fiškálneho plánovania a celkovo vykazuje dobré dosiahnuté výsledky, tieto výsledky sa od roku 2008 zhoršili. Existujúci vnútroštátny rozpočtový rámec sa v roku 2007 posilnil reformou zákona o rozpočtovej stabilite, ktorou sa zaviedla zásada stability rozpočtu počas cyklu. To umožnilo, aby sa rozpočtové ciele určovali na základe cyklickej situácie. V roku 2009 sa miera pružnosti tohto právneho predpisu priviedla do krajnosti, keď regionálna štátna správa a miestna samospráva smeli výnimočne predložiť vyšší deficit, ako bol pôvodne stanovený v rozpočtovom rámci. Schválenie rámcových zmlúv pre udržateľnosť verejných financií s regiónmi a obcami však po ich úplnej realizácii vytvorí nástroj na prijímanie a monitorovanie ich plánov na reštrukturalizáciu výdavkov, pričom ich obsah bude podobný tomu, ktorý je na úrovni ústrednej vlády. |
| --- | --- |

(12)

Hoci strednodobý rozpočtový rámec bol prospešný pri podpore viacročného fiškálneho plánovania a celkovo vykazuje dobré dosiahnuté výsledky, tieto výsledky sa od roku 2008 zhoršili. Existujúci vnútroštátny rozpočtový rámec sa v roku 2007 posilnil reformou zákona o rozpočtovej stabilite, ktorou sa zaviedla zásada stability rozpočtu počas cyklu. To umožnilo, aby sa rozpočtové ciele určovali na základe cyklickej situácie. V roku 2009 sa miera pružnosti tohto právneho predpisu priviedla do krajnosti, keď regionálna štátna správa a miestna samospráva smeli výnimočne predložiť vyšší deficit, ako bol pôvodne stanovený v rozpočtovom rámci. Schválenie rámcových zmlúv pre udržateľnosť verejných financií s regiónmi a obcami však po ich úplnej realizácii vytvorí nástroj na prijímanie a monitorovanie ich plánov na reštrukturalizáciu výdavkov, pričom ich obsah bude podobný tomu, ktorý je na úrovni ústrednej vlády.

| (13) | V programe sa zdôrazňuje význam kvality verejných financií ako kľúčového prvku stratégie ukončenia angažovanosti štátu v Španielsku. V tomto ohľade sa v programe uvádzajú niektoré reformy zamerané na zlepšenie efektívnosti vynaložených prostriedkov a účinnosti verejných výdavkov, ako aj zmeny štrukturálnych charakteristík daňového systému. Na strane príjmov tieto zahŕňajú zmeny štrukturálnych charakteristík španielskeho daňového systému, ako napríklad zrušenie zníženia daňového zaťaženia zo zárobkovej činnosti, zvýšenie progresívnosti systému dane z príjmov z úspor a zvýšenie sadzieb DPH. Na strane výdavkov sa priorita udeľuje produktívnym výdavkom, najmä v oblasti školstva a vedy a výskumu, spolu s potrebou brzdiť verejnú medzispotrebu, čo sa premieta v poklese o 4,3 percentuálneho bodu HDP v období rokov 2011 – 2013. |
| --- | --- |

(13)

V programe sa zdôrazňuje význam kvality verejných financií ako kľúčového prvku stratégie ukončenia angažovanosti štátu v Španielsku. V tomto ohľade sa v programe uvádzajú niektoré reformy zamerané na zlepšenie efektívnosti vynaložených prostriedkov a účinnosti verejných výdavkov, ako aj zmeny štrukturálnych charakteristík daňového systému. Na strane príjmov tieto zahŕňajú zmeny štrukturálnych charakteristík španielskeho daňového systému, ako napríklad zrušenie zníženia daňového zaťaženia zo zárobkovej činnosti, zvýšenie progresívnosti systému dane z príjmov z úspor a zvýšenie sadzieb DPH. Na strane výdavkov sa priorita udeľuje produktívnym výdavkom, najmä v oblasti školstva a vedy a výskumu, spolu s potrebou brzdiť verejnú medzispotrebu, čo sa premieta v poklese o 4,3 percentuálneho bodu HDP v období rokov 2011 – 2013.

| (14) | Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010 vytýčená v programe v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Od roku 2011 však rozpočtová stratégia nemusí byť vzhľadom na riziká úplne v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7. Hoci rozpočtová stratégia na zníženie deficitu pod hodnotu 3 % HDP je v súčasnej situácii v súlade s odporúčaniami, vzhľadom na uvedené riziká nie je dosiahnutie odstránenia nadmerného deficitu do stanovenej lehoty ešte zabezpečené a priemerné fiškálna konsolidácia nemusí dosiahnuť odporúčanú minimálnu hodnotu 1 1⁄2 % HDP ročne počas celého obdobia. Konkrétne, rozpočtová stratégia je vystavená rizikám nenaplnenia v dôsledku optimistického makroekonomického scenára po roku 2010, čo môže znamenať nižší príspevok hospodárskeho rastu k fiškálnej konsolidácii, ako sa predpokladalo v programe. Okrem toho proces úpravy po roku 2010 je potrebné podrobnejšie špecifikovať z hľadiska konkrétnych opatrení, ktoré sa majú prijať. Rozpočtová stratégia takisto nemusí byť dostatočná na to, aby sa pomer dlhu k HDP začal opäť znižovať. Na zvládnutie týchto rizík musí byť stratégia po roku 2010 podporená podrobne špecifikovanými opatreniami a plány na záverečné roky programu sa musia dostatočne posilniť. To by bolo primerané aj vzhľadom na prognózu rýchleho rastu pomeru dlhu k HDP a výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, ako aj vzhľadom na pevne zakorenené výzvy v súvislosti s úpravami v Španielsku. |
| --- | --- |

(14)

Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010 vytýčená v programe v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Od roku 2011 však rozpočtová stratégia nemusí byť vzhľadom na riziká úplne v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7. Hoci rozpočtová stratégia na zníženie deficitu pod hodnotu 3 % HDP je v súčasnej situácii v súlade s odporúčaniami, vzhľadom na uvedené riziká nie je dosiahnutie odstránenia nadmerného deficitu do stanovenej lehoty ešte zabezpečené a priemerné fiškálna konsolidácia nemusí dosiahnuť odporúčanú minimálnu hodnotu 1 1⁄2 % HDP ročne počas celého obdobia. Konkrétne, rozpočtová stratégia je vystavená rizikám nenaplnenia v dôsledku optimistického makroekonomického scenára po roku 2010, čo môže znamenať nižší príspevok hospodárskeho rastu k fiškálnej konsolidácii, ako sa predpokladalo v programe. Okrem toho proces úpravy po roku 2010 je potrebné podrobnejšie špecifikovať z hľadiska konkrétnych opatrení, ktoré sa majú prijať. Rozpočtová stratégia takisto nemusí byť dostatočná na to, aby sa pomer dlhu k HDP začal opäť znižovať. Na zvládnutie týchto rizík musí byť stratégia po roku 2010 podporená podrobne špecifikovanými opatreniami a plány na záverečné roky programu sa musia dostatočne posilniť. To by bolo primerané aj vzhľadom na prognózu rýchleho rastu pomeru dlhu k HDP a výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, ako aj vzhľadom na pevne zakorenené výzvy v súvislosti s úpravami v Španielsku.

| (15) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4). Vo svojich odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009 s cieľom odstrániť nadmerný deficit Rada zároveň vyzvala Španielsko, aby prekladalo správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v osobitnej kapitole aktualizácií programu stability (5). |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4). Vo svojich odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009 s cieľom odstrániť nadmerný deficit Rada zároveň vyzvala Španielsko, aby prekladalo správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v osobitnej kapitole aktualizácií programu stability (5).

Celkový záver je, že súčasná kríza má závažný vplyv na španielske verejné financie, ktorý sa prejavuje odhadovaným veľmi vysokým deficitom na rok 2009 a rýchlo rastúcim pomerom verejného dlhu k HDP. Aktualizácia programu stability je zameraná na rozsiahlu pokračujúcu fiškálnu konsolidáciu od roku 2010 s cieľom znížiť deficit verejných financií na 3 % HDP do roku 2013. Fiškálna konsolidácia je nevyhnutná, keďže rastúci fiškálny deficit a dlh by v strednodobom horizonte mohli narušiť trvalý hospodársky rast. Zlepšenie dlhodobej fiškálnej udržateľnosti by okrem toho malo byť prioritou aj vzhľadom na prognózu vysokého rastu výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. Dosiahnutie ambiciózneho procesu konsolidácie však môže vyžadovať dodatočné úsilie, najmä vzhľadom na výrazne optimistické makroekonomické predpoklady a následné riziko nižšieho ako predpokladaného príspevku hospodárskeho rastu k fiškálnej konsolidácii, a výsledky v oblasti príjmov v záverečných rokoch programu, ktoré bude možno ťažké dosiahnuť. Proces úprav zároveň nie je úplne podložený konkrétnymi opatreniami na roky nasledujúce po roku 2010. Fungujúci rozpočtový rámec vrátane regulácie vzťahov medzi rôznymi úrovňami sektora verejnej správy predstavuje významný nástroj na podporu dosiahnutia ambicióznych plánov konsolidácie vzhľadom na vysokú fiškálnu decentralizáciu. Okrem toho, ďalšia podpora kvality verejných financií je dôležitá aj na podporu plynulých úprav hospodárstva z hľadiska potreby pokračovať v úpravách existujúcich makroekonomických nerovnováh, najmä vonkajšej nerovnováhy, hlavne zvýšením potenciálneho HDP, podporou vytvárania pracovných miest a posilňovaním produktivity a konkurencieschopnosti.

V zmysle uvedeného posúdenia a aj z hľadiska odporúčania podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ z 2. decembra 2009 sa Španielsko vyzýva, aby:

| i) | dôsledne zaviedlo ambiciózne fiškálne plány stanovené v programe s cieľom zabezpečiť odstránenie nadmerného deficitu do roku 2013, podoprené konkrétnymi opatreniami v rokoch nasledujúcich po roku 2010, a bolo pripravené prijať ďalšie konsolidačné opatrenia v prípade, že sa naplnia riziká súvisiace so skutočnosťou, že makroekonomický scenár uvedený v programe je optimistickejší ako scenár, na ktorom sa zakladá odporúčanie podľa článku 126 ods. 7; využilo, v zmysle odporúčaní týkajúcich sa postupu pri nadmernom deficite, akékoľvek ďalšie príležitosti nad rámec fiškálnej konsolidácie vrátane príležitostí vyplývajúcich z lepších hospodárskych podmienok na urýchlenie znižovania pomeru hrubého dlhu k HDP smerom k referenčnej hodnote 60 % HDP; |
| --- | --- |

i)

dôsledne zaviedlo ambiciózne fiškálne plány stanovené v programe s cieľom zabezpečiť odstránenie nadmerného deficitu do roku 2013, podoprené konkrétnymi opatreniami v rokoch nasledujúcich po roku 2010, a bolo pripravené prijať ďalšie konsolidačné opatrenia v prípade, že sa naplnia riziká súvisiace so skutočnosťou, že makroekonomický scenár uvedený v programe je optimistickejší ako scenár, na ktorom sa zakladá odporúčanie podľa článku 126 ods. 7; využilo, v zmysle odporúčaní týkajúcich sa postupu pri nadmernom deficite, akékoľvek ďalšie príležitosti nad rámec fiškálnej konsolidácie vrátane príležitostí vyplývajúcich z lepších hospodárskych podmienok na urýchlenie znižovania pomeru hrubého dlhu k HDP smerom k referenčnej hodnote 60 % HDP;

| ii) | vzhľadom na prognózu zvyšovania výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva a rýchleho nárastu pomeru verejného dlhu k DPH zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií tiež zavedením reforiem systému starobných dôchodkov v zmysle návrhu vlády; |
| --- | --- |

ii)

vzhľadom na prognózu zvyšovania výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva a rýchleho nárastu pomeru verejného dlhu k DPH zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií tiež zavedením reforiem systému starobných dôchodkov v zmysle návrhu vlády;

| iii) | zabezpečilo, aby rozpočtový rámec účinne podporoval dosahovanie uvedených strednodobých fiškálnych plánov na všetkých úrovniach sektora verejnej správy a aby pozorne monitorovalo dodržiavanie rozpočtových cieľov počas roka; |
| --- | --- |

iii)

zabezpečilo, aby rozpočtový rámec účinne podporoval dosahovanie uvedených strednodobých fiškálnych plánov na všetkých úrovniach sektora verejnej správy a aby pozorne monitorovalo dodržiavanie rozpočtových cieľov počas roka;

| iv) | zabezpečilo, aby opatrenia zamerané na fiškálnu konsolidáciu boli zamerané aj na ďalšie zlepšenie kvality verejných financií z hľadiska potreby ďalšej úpravy existujúcich makroekonomických nerovnováh. |
| --- | --- |

iv)

zabezpečilo, aby opatrenia zamerané na fiškálnu konsolidáciu boli zamerané aj na ďalšie zlepšenie kvality verejných financií z hľadiska potreby ďalšej úpravy existujúcich makroekonomických nerovnováh.

Španielsko sa takisto vyzýva, aby zlepšilo dodržiavanie požiadaviek na údaje stanovených v kódexe správania.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS feb. 2010 | 0,9 | –3,6 | –0,3 | 1,8 | 2,9 | 3,1 |
| KOM nov. 2009 | 0,9 | –3,7 | –0,8 | 1,0 | — | — |
| PS jan. 2009 | 1,2 | –1,6 | 1,2 | 2,6 | 1,2 | 2,6 |
| Inflácia HISC
  (%) | PS feb. 2010 | — | — | — | — | — | — |
| KOM nov. 2009 | 4,1 | –0,4 | 0,8 | 2,0 | — | — |
| PS jan. 2009 | — | — | — | — | — | — |
| Produkčná medzera (6)

  (% potenciálneho HDP) | PS feb. 2010 | 0,6 | –3,5 | –4,4 | –3,2 | –1,6 | –0,2 |
| KOM nov. 2009 | 0,8 | –2,8 | –3,6 | –2,6 | — | — |
| PS jan. 2009 | 0,8 | –2,3 | –3,4 | — | — | — |
| Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta
  (% HDP) | PS feb. 2010 | –9,1 | –4,9 | –4,2 | –3,8 | –3,6 | –3,5 |
| KOM nov. 2009 | –9,1 | –4,5 | –3,7 | –3,3 | — | — |
| PS jan. 2009 | –9,2 | –6,6 | –5,8 | –5,4 | — | — |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | PS feb. 2010 | 37,0 | 34,6 | 35,7 | 36,7 | 37,5 | 38,3 |
| KOM nov. 2009 | 37,0 | 34,0 | 35,6 | 36,0 | — | — |
| PS jan. 2009 | 37,0 | 37,5 | 38,3 | 38,7 | — | — |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | PS feb. 2010 | 41,1 | 46,1 | 45,5 | 44,2 | 42,8 | 41,3 |
| KOM nov. 2009 | 41,1 | 45,2 | 45,6 | 45,3 | — | — |
| PS jan. 2009 | 40,4 | 43,3 | 43,1 | 42,6 | — | — |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS feb. 2010 | –4,1 | –11,4 | –9,8 | –7,5 | –5,3 | –3,0 |
| KOM nov. 2009 | –4,1 | –11,2 | –10,1 | –9,3 | — | — |
| PS jan. 2009 | –3,4 | –6,2 | –5,7 | — | — | — |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS feb. 2010 | –2,5 | –9,6 | –7,7 | –4,9 | –2,3 | 0,1 |
| KOM nov. 2009 | –2,5 | –9,4 | –7,6 | –6,3 | — | — |
| PS jan. 2009 | –1,9 | –4,1 | –2,9 | –1,9 | — | — |
| Cyklicky upravené saldo (6)

  (% HDP) | PS feb. 2010 | –4,3 | –9,9 | –7,9 | –6,1 | –4,6 | –2,9 |
| KOM nov. 2009 | –4,4 | –10,0 | –8,5 | –8,1 | — | — |
| PS jan. 2009 | –3,7 | –5,2 | –4,2 | — | — | — |
| Štrukturálne saldo (7)

  (% HDP) | PS feb. 2010 | –4,3 | –9,9 | –7,9 | –6,1 | –4,6 | –2,9 |
| KOM nov. 2009 | –4,1 | –9,3 | –8,5 | –8,1 | — | — |
| PS jan. 2009 | –3,3 | –4,6 | –4,2 | — | — | — |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS feb. 2010 | 39,7 | 55,2 | 65,9 | 71,9 | 74,3 | 74,1 |
| KOM nov. 2009 | 39,7 | 54,3 | 66,3 | 74,0 | — | — |
| PS jan. 2009 | 39,5 | 47,3 | 51,6 | 53,7 | — | — |
| Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reálny HDP

(zmena v %)

PS feb. 2010

0,9

–3,6

–0,3

1,8

2,9

3,1

KOM nov. 2009

0,9

–3,7

–0,8

1,0

—

—

PS jan. 2009

1,2

–1,6

1,2

2,6

1,2

2,6

Inflácia HISC

(%)

PS feb. 2010

—

—

—

—

—

—

KOM nov. 2009

4,1

–0,4

0,8

2,0

—

—

PS jan. 2009

—

—

—

—

—

—

Produkčná medzera (6)

(% potenciálneho HDP)

PS feb. 2010

0,6

–3,5

–4,4

–3,2

–1,6

–0,2

KOM nov. 2009

0,8

–2,8

–3,6

–2,6

—

—

PS jan. 2009

0,8

–2,3

–3,4

—

—

—

Čisté úvery/pôžičky voči zvyšku sveta

(% HDP)

PS feb. 2010

–9,1

–4,9

–4,2

–3,8

–3,6

–3,5

KOM nov. 2009

–9,1

–4,5

–3,7

–3,3

—

—

PS jan. 2009

–9,2

–6,6

–5,8

–5,4

—

—

Verejné príjmy

(% HDP)

PS feb. 2010

37,0

34,6

35,7

36,7

37,5

38,3

KOM nov. 2009

37,0

34,0

35,6

36,0

—

—

PS jan. 2009

37,0

37,5

38,3

38,7

—

—

Verejné výdavky

(% HDP)

PS feb. 2010

41,1

46,1

45,5

44,2

42,8

41,3

KOM nov. 2009

41,1

45,2

45,6

45,3

—

—

PS jan. 2009

40,4

43,3

43,1

42,6

—

—

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS feb. 2010

–4,1

–11,4

–9,8

–7,5

–5,3

–3,0

KOM nov. 2009

–4,1

–11,2

–10,1

–9,3

—

—

PS jan. 2009

–3,4

–6,2

–5,7

—

—

—

Primárne saldo

(% HDP)

PS feb. 2010

–2,5

–9,6

–7,7

–4,9

–2,3

0,1

KOM nov. 2009

–2,5

–9,4

–7,6

–6,3

—

—

PS jan. 2009

–1,9

–4,1

–2,9

–1,9

—

—

Cyklicky upravené saldo (6)

(% HDP)

PS feb. 2010

–4,3

–9,9

–7,9

–6,1

–4,6

–2,9

KOM nov. 2009

–4,4

–10,0

–8,5

–8,1

—

—

PS jan. 2009

–3,7

–5,2

–4,2

—

—

—

Štrukturálne saldo (7)

(% HDP)

PS feb. 2010

–4,3

–9,9

–7,9

–6,1

–4,6

–2,9

KOM nov. 2009

–4,1

–9,3

–8,5

–8,1

—

—

PS jan. 2009

–3,3

–4,6

–4,2

—

—

—

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS feb. 2010

39,7

55,2

65,9

71,9

74,3

74,1

KOM nov. 2009

39,7

54,3

66,3

74,0

—

—

PS jan. 2009

39,5

47,3

51,6

53,7

—

—

Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto webovej stránke: http://ec.europa.eu/enterprise/smes/index_en.htm

(2)  V posúdení sa zohľadňuje najmä predpoveď útvarov Komisie z jesene 2009, ale aj iné informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili, ako napríklad priebežná predpoveď útvarov Komisie z roku 2010

(3)  V záveroch Rady z 10. novembra 2009 o udržateľnosti verejných financií „Rada vyzýva členské štáty, aby vo svojich nadchádzajúcich programoch stability a konvergenčných programoch sústredili pozornosť na stratégie orientované na udržateľnosť“, a ďalej „vyzýva Komisiu, aby spolu s Výborom pre hospodársku politiku a Hospodárskym a finančným výborom ďalej včas pre ďalšiu správu o udržateľnosti pripravovala metodiky na posudzovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií“, ktorá sa očakáva v roku 2012.

(4)  Konkrétne, nepredložili sa údaje o produktivite práce, počte odpracovaných hodín a o jednorazových a iných dočasných opatreniach.

(5)  Španielsko v podstate splnilo toto odporúčanie, hoci správy neboli v samostatnej kapitole, ale boli začlenené do kapitoly o strednodobej rozpočtovej stratégii.

(6)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií v programoch.

(7)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Jednorazové a iné dočasné opatrenia sú podľa najnovšieho programu neuvedené a v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2009 predstavujú – 0,3 % HDP v roku 2008 a – 0,7 % HDP v roku 2009.

Zdroj:

Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 4.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 146/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 146/7

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému konvergenčnému programu Švédska na roky 2009 – 2012

2010/C 146/02

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Švédska na roky 2009 až 2012. |
| --- | --- |

(1)

Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Švédska na roky 2009 až 2012.

| (2) | Po hlbokej recesii koncom roka 2008 sa švédske hospodárstvo stabilizovalo, pričom však rast HDP bol v roku 2009 negatívny. Trochu nezvyčajne pre túto etapu cyklu bolo švédske hospodárstvo riadené hlavne spotrebiteľským dopytom, zatiaľ čo priemyselná výroba, investičná činnosť a vývoz po predchádzajúcom hlbokom poklese klesli až na dno. Výdavkom domácností pomáhali podporné fiškálne a menové politiky a stabilizácia situácie na finančných trhoch. K posilneniu dôvery spotrebiteľov prispievajú aj zlepšujúce sa vyhliadky trhu práce, zvyšujúce sa indexy trhu cenných papierov a obnovenie predchádzajúceho rastúceho trendu cien nehnuteľností. Keď hospodárstvo skĺzlo do recesie, švédska mena sa v priebehu necelého roka oslabila takmer o 30 %, berúc do úvahy bázu obchodovania, ale odvtedy získala takmer tri štvrtiny stratenej hodnoty. Jej aktuálne zhodnotenie by malo prispieť k zmierneniu inflačných tlakov, ktoré sa už uvoľnili významným zmiernením v hospodárstve. Recesia a reakcia fiškálnej politiky, ktorú recesia vyvolala, obrátili bilanciu verejného sektora z prebytku 2,5 % HDP v roku 2008 na deficit vo výške 0,8 % HDP v roku 2009. V snahe zabezpečiť udržateľný rozvoj verejných financií bude kľúčovou výzvou bude zabrániť tomu, aby potenciálne oživenie, pomerne chudobné z hľadiska pracovných miest, viedlo k trvalým negatívnym účinkom na dlhodobú nezamestnanosť a k trvalej strate ponuky pracovných síl. Z tohto hľadiska je dôležité zabezpečiť, aby si aktívne politiky trhu práce zachovali vysokú kvalitu, aj keď sa ich rozsah rozširuje. Ďalšou výzvou pre tvorcov politík bude dôkladne vyvážiť sťahovanie rôznych stimulačných opatrení, aby sa oživenie nenarušilo už v zárodku a neprispelo k vytvoreniu potenciálne destabilizačných nerovnováh v sektore domácností. |
| --- | --- |

(2)

Po hlbokej recesii koncom roka 2008 sa švédske hospodárstvo stabilizovalo, pričom však rast HDP bol v roku 2009 negatívny. Trochu nezvyčajne pre túto etapu cyklu bolo švédske hospodárstvo riadené hlavne spotrebiteľským dopytom, zatiaľ čo priemyselná výroba, investičná činnosť a vývoz po predchádzajúcom hlbokom poklese klesli až na dno. Výdavkom domácností pomáhali podporné fiškálne a menové politiky a stabilizácia situácie na finančných trhoch. K posilneniu dôvery spotrebiteľov prispievajú aj zlepšujúce sa vyhliadky trhu práce, zvyšujúce sa indexy trhu cenných papierov a obnovenie predchádzajúceho rastúceho trendu cien nehnuteľností. Keď hospodárstvo skĺzlo do recesie, švédska mena sa v priebehu necelého roka oslabila takmer o 30 %, berúc do úvahy bázu obchodovania, ale odvtedy získala takmer tri štvrtiny stratenej hodnoty. Jej aktuálne zhodnotenie by malo prispieť k zmierneniu inflačných tlakov, ktoré sa už uvoľnili významným zmiernením v hospodárstve. Recesia a reakcia fiškálnej politiky, ktorú recesia vyvolala, obrátili bilanciu verejného sektora z prebytku 2,5 % HDP v roku 2008 na deficit vo výške 0,8 % HDP v roku 2009. V snahe zabezpečiť udržateľný rozvoj verejných financií bude kľúčovou výzvou bude zabrániť tomu, aby potenciálne oživenie, pomerne chudobné z hľadiska pracovných miest, viedlo k trvalým negatívnym účinkom na dlhodobú nezamestnanosť a k trvalej strate ponuky pracovných síl. Z tohto hľadiska je dôležité zabezpečiť, aby si aktívne politiky trhu práce zachovali vysokú kvalitu, aj keď sa ich rozsah rozširuje. Ďalšou výzvou pre tvorcov politík bude dôkladne vyvážiť sťahovanie rôznych stimulačných opatrení, aby sa oživenie nenarušilo už v zárodku a neprispelo k vytvoreniu potenciálne destabilizačných nerovnováh v sektore domácností.

| (3) | Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyvom hospodárskej krízy sa okrem toho znásobia negatívne účinky demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Pre Švédsko je dôležité uskutočniť reformy najmä v oblastiach hospodárskej súťaže a účasti na trhu práce. |
| --- | --- |

(3)

Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyvom hospodárskej krízy sa okrem toho znásobia negatívne účinky demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Pre Švédsko je dôležité uskutočniť reformy najmä v oblastiach hospodárskej súťaže a účasti na trhu práce.

| (4) | V makroekonomickom scenári, ktorý vychádza z návrhu zákona o rozpočte na rok 2010, predloženého Parlamentu v septembri 2009, sa predpokladá rast reálneho HDP z – 5,2 % v roku 2009 na 0,6 % v roku 2010 a na priemerných 3,5 % počas zvyšného obdobia programu. Pri hodnotení na základe dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z opatrných predpokladov rastu v roku 2010 a potom z výrazne nadhodnotených predpokladov, keďže plánované miery rastu sú podstatne vyššie ako odhadovaný strednodobý potenciál hospodárskeho rastu. Na základe týchto informácií sa prognózy programu, pokiaľ ide o infláciu, javia o niečo nižšie, hoci sa v nich môže odzrkadľovať očakávané posilnenie švédskej meny. |
| --- | --- |

(4)

V makroekonomickom scenári, ktorý vychádza z návrhu zákona o rozpočte na rok 2010, predloženého Parlamentu v septembri 2009, sa predpokladá rast reálneho HDP z – 5,2 % v roku 2009 na 0,6 % v roku 2010 a na priemerných 3,5 % počas zvyšného obdobia programu. Pri hodnotení na základe dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z opatrných predpokladov rastu v roku 2010 a potom z výrazne nadhodnotených predpokladov, keďže plánované miery rastu sú podstatne vyššie ako odhadovaný strednodobý potenciál hospodárskeho rastu. Na základe týchto informácií sa prognózy programu, pokiaľ ide o infláciu, javia o niečo nižšie, hoci sa v nich môže odzrkadľovať očakávané posilnenie švédskej meny.

| (5) | V programe sa odhaduje deficit verejných financií v roku 2009 na úrovni 2,2 % HDP. Vo výraznom zhoršení z prebytku 2,5 % HDP v roku 2008 sa odzrkadľuje vplyv krízy prostredníctvom účinku automatických stabilizátorov, ako aj diskrečných stimulačných opatrení vo výške približne 1,5 % HDP (viac než 2,5 % HDP vrátane roku 2010), ktoré vláda odsúhlasila v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP). Zhoršenie bolo hlavne výsledkom klesajúcich daňových príjmov, pretože sa znížil počet odpracovaných hodín, ako aj priemerné sadzby daní, poklesla spotreba a rovnako sa znížili hospodárske výsledky a kapitálové zisky podnikov. V programe sa plánuje, že fiškálna politika zostane v roku 2010 expanzívna. So zreteľom na relatívne priaznivú rozpočtovú situáciu Švédska je pokračujúca fiškálna expanzia v roku 2010 primeraná a v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. V rokoch po skončení programu sa nepredpokladá nijaká štrukturálna konsolidácia. |
| --- | --- |

(5)

V programe sa odhaduje deficit verejných financií v roku 2009 na úrovni 2,2 % HDP. Vo výraznom zhoršení z prebytku 2,5 % HDP v roku 2008 sa odzrkadľuje vplyv krízy prostredníctvom účinku automatických stabilizátorov, ako aj diskrečných stimulačných opatrení vo výške približne 1,5 % HDP (viac než 2,5 % HDP vrátane roku 2010), ktoré vláda odsúhlasila v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP). Zhoršenie bolo hlavne výsledkom klesajúcich daňových príjmov, pretože sa znížil počet odpracovaných hodín, ako aj priemerné sadzby daní, poklesla spotreba a rovnako sa znížili hospodárske výsledky a kapitálové zisky podnikov. V programe sa plánuje, že fiškálna politika zostane v roku 2010 expanzívna. So zreteľom na relatívne priaznivú rozpočtovú situáciu Švédska je pokračujúca fiškálna expanzia v roku 2010 primeraná a v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. V rokoch po skončení programu sa nepredpokladá nijaká štrukturálna konsolidácia.

| (6) | V roku 2010 sa v aktualizovanom programe predpokladá zvýšenie deficitu verejných financií na 3,4 % HDP (2), sčasti v dôsledku balíka dodatočných stimulov vo výške približne 1 % HDP. Hlavné diskrečné opatrenia na strane príjmov spočívajú vo štvrtom kroku tzv. schémy daňového bonusu pre zamestnancov s odhadovaným vplyvom na saldo verejných financií 0,3 % HDP. Zníženie daní z dôchodkov pridá k stimulom ďalších 0,1 % HDP. Na strane výdavkov zahŕňajú opatrenia dodatočné štátne prevody magistrátom vo výške približne 0,3 % HDP a dodatočné zdroje na kontrolu trestnej činnosti a justičný systém, vzdelávanie a činnosti odbornej prípravy a na opatrenia na podporu rastu malých podnikov, z ktorých každé je vo výške približne 0,1 % HDP. Plánované fiškálne postavenie merané zmenou štrukturálneho salda, cyklicky upraveného salda (prepočítaného podľa spoločne dohodnutej metodiky) bez jednorazových a iných dočasných opatrení, je expanzívne s rozšírením štrukturálneho deficitu o 1,6 percentuálneho bodu. Rozdiel v porovnaní s rozsahom fiškálneho balíka vo výške 1 % HDP sa vysvetľuje hlavne menšou daňovou elasticitou. |
| --- | --- |

(6)

V roku 2010 sa v aktualizovanom programe predpokladá zvýšenie deficitu verejných financií na 3,4 % HDP (2), sčasti v dôsledku balíka dodatočných stimulov vo výške približne 1 % HDP. Hlavné diskrečné opatrenia na strane príjmov spočívajú vo štvrtom kroku tzv. schémy daňového bonusu pre zamestnancov s odhadovaným vplyvom na saldo verejných financií 0,3 % HDP. Zníženie daní z dôchodkov pridá k stimulom ďalších 0,1 % HDP. Na strane výdavkov zahŕňajú opatrenia dodatočné štátne prevody magistrátom vo výške približne 0,3 % HDP a dodatočné zdroje na kontrolu trestnej činnosti a justičný systém, vzdelávanie a činnosti odbornej prípravy a na opatrenia na podporu rastu malých podnikov, z ktorých každé je vo výške približne 0,1 % HDP. Plánované fiškálne postavenie merané zmenou štrukturálneho salda, cyklicky upraveného salda (prepočítaného podľa spoločne dohodnutej metodiky) bez jednorazových a iných dočasných opatrení, je expanzívne s rozšírením štrukturálneho deficitu o 1,6 percentuálneho bodu. Rozdiel v porovnaní s rozsahom fiškálneho balíka vo výške 1 % HDP sa vysvetľuje hlavne menšou daňovou elasticitou.

| (7) | Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie je priviesť deficit verejných financií späť pod referenčnú hodnotu 3 % HDP (po dosiahnutí 3,4 % HDP v roku 2010) a dôsledne zachovať tento klesajúci trend. V rozpočtových prognózach sa vychádza z predpokladu nezmenenej politiky na obdobie po roku 2010 a predpokladá sa v nich, že celkový deficit verejných financií sa postupne zníži z 3,4 % HDP v roku 2010 na 2,1 % HDP v roku 2011 a 1,1 % HDP v roku 2012. Podobný vývoj sa očakáva aj v prípade primárneho salda, ktoré by malo prejsť z deficitu na úrovni 2,2 % HDP v roku 2010 na deficit na úrovni 0,8 % v roku 2011 a potom v roku 2012 preskočiť do prebytku vo výške 0,4 % HDP. To je pomerne významné zlepšenie najmä preto, že nezahŕňa žiadne konsolidačné opatrenia a počet odpracovaných hodín – dôležitý daňový základ na daň z príjmu – sa v rokoch 2011 – 2012 výrazne nezlepší. Na druhej strane sa očakáva zhoršenie štrukturálneho salda vypočítaného podľa spoločne dohodnutej metodiky a prehĺbenie deficitu z 1,3 % HDP v roku 2010 na 1,5 % HDP v roku 2011 a 2,1 % HDP v roku 2012.
  Štrukturálne saldo však môže byť podceňované, pretože v cyklickom vývoji salda verejných financií sú oneskorenia, ktoré sa v cyklickej úprave nezachytávajú v plnej miere. Strednodobým cieľom Švédska je dosiahnuť v priebehu cyklu prebytok 1 % HDP. Vzhľadom na najaktuálnejšie prognózy a úroveň dlhu sa ciele paktu odzrkadľujú v strednodobom cieli viac než primeraným spôsobom. V aktualizovanom konvergenčnom programe sa však nepredpokladá dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa v rámci obdobia programu. |
| --- | --- |

(7)

Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie je priviesť deficit verejných financií späť pod referenčnú hodnotu 3 % HDP (po dosiahnutí 3,4 % HDP v roku 2010) a dôsledne zachovať tento klesajúci trend. V rozpočtových prognózach sa vychádza z predpokladu nezmenenej politiky na obdobie po roku 2010 a predpokladá sa v nich, že celkový deficit verejných financií sa postupne zníži z 3,4 % HDP v roku 2010 na 2,1 % HDP v roku 2011 a 1,1 % HDP v roku 2012. Podobný vývoj sa očakáva aj v prípade primárneho salda, ktoré by malo prejsť z deficitu na úrovni 2,2 % HDP v roku 2010 na deficit na úrovni 0,8 % v roku 2011 a potom v roku 2012 preskočiť do prebytku vo výške 0,4 % HDP. To je pomerne významné zlepšenie najmä preto, že nezahŕňa žiadne konsolidačné opatrenia a počet odpracovaných hodín – dôležitý daňový základ na daň z príjmu – sa v rokoch 2011 – 2012 výrazne nezlepší. Na druhej strane sa očakáva zhoršenie štrukturálneho salda vypočítaného podľa spoločne dohodnutej metodiky a prehĺbenie deficitu z 1,3 % HDP v roku 2010 na 1,5 % HDP v roku 2011 a 2,1 % HDP v roku 2012.

Štrukturálne saldo však môže byť podceňované, pretože v cyklickom vývoji salda verejných financií sú oneskorenia, ktoré sa v cyklickej úprave nezachytávajú v plnej miere. Strednodobým cieľom Švédska je dosiahnuť v priebehu cyklu prebytok 1 % HDP. Vzhľadom na najaktuálnejšie prognózy a úroveň dlhu sa ciele paktu odzrkadľujú v strednodobom cieli viac než primeraným spôsobom. V aktualizovanom konvergenčnom programe sa však nepredpokladá dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa v rámci obdobia programu.

| (8) | Rozpočtový výsledok sa pravdepodobne ukáže byť lepší ako prognózy v programe v roku 2010, no mohol by byť horší ako sa prognózuje na ďalšie roky. Referenčný scenár v aktualizovanom programe vychádza z návrhu zákona o rozpočte na rok 2010 uverejneného v septembri 2009 a nezohľadňuje následné zlepšenie hospodárskeho výhľadu na roky 2009 – 2010 (3). Aj predbežné fiškálne výsledky roku 2009 naznačujú výrazne lepšie údaje, ako sa predpokladalo, predovšetkým vďaka vyšším príjmom z DPH oproti očakávaniam. Podľa naposledy zverejnených národných účtov deficit za rok 2009 predstavoval len 0,8 % HDP v porovnaní s 2,2 % HDP prognózovanými v aktualizovanom programe. To by sa mohlo preniesť aj do roku 2010. Na roky 2011 – 2012 sa v referenčnom scenári predpovedá veľmi silný rast HDP vychádzajúci z intenzívneho domáceho dopytu. Stiahnutím stimulov, a najmä normalizáciou úrokových mier by sa však mohla oslabiť dôvera spotrebiteľov, a to predovšetkým so zreteľom na vysokú zadlženosť domácností. Tento vývoj by sa mohol obnoviť, ak sa spomalí súčasná inflácia cien nehnuteľností. Hoci sa situácia vo finančnom sektore jednoznačne zlepšuje, úverové straty v niektorých veľkých bankách sú stále vysoké a marže poskytovaných úverov sa zmenšujú. Vzhľadom na význam bankového systému pre fungovanie hospodárstva by mohli mať v prípade krízy dôvery negatívny vplyv na rozpočet aj prípadné intervencie vlády, aj keď niektoré náklady na štátnu podporu pre finančný sektor by sa v budúcnosti mohli kompenzovať. Rok 2010, ktorý je volebný, pretože v polovici septembra sa konajú parlamentné voľby, prináša riziká prameniace z volebného cyklu, tie sa však nepovažujú za osobitne veľké. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtový výsledok sa pravdepodobne ukáže byť lepší ako prognózy v programe v roku 2010, no mohol by byť horší ako sa prognózuje na ďalšie roky. Referenčný scenár v aktualizovanom programe vychádza z návrhu zákona o rozpočte na rok 2010 uverejneného v septembri 2009 a nezohľadňuje následné zlepšenie hospodárskeho výhľadu na roky 2009 – 2010 (3). Aj predbežné fiškálne výsledky roku 2009 naznačujú výrazne lepšie údaje, ako sa predpokladalo, predovšetkým vďaka vyšším príjmom z DPH oproti očakávaniam. Podľa naposledy zverejnených národných účtov deficit za rok 2009 predstavoval len 0,8 % HDP v porovnaní s 2,2 % HDP prognózovanými v aktualizovanom programe. To by sa mohlo preniesť aj do roku 2010. Na roky 2011 – 2012 sa v referenčnom scenári predpovedá veľmi silný rast HDP vychádzajúci z intenzívneho domáceho dopytu. Stiahnutím stimulov, a najmä normalizáciou úrokových mier by sa však mohla oslabiť dôvera spotrebiteľov, a to predovšetkým so zreteľom na vysokú zadlženosť domácností. Tento vývoj by sa mohol obnoviť, ak sa spomalí súčasná inflácia cien nehnuteľností. Hoci sa situácia vo finančnom sektore jednoznačne zlepšuje, úverové straty v niektorých veľkých bankách sú stále vysoké a marže poskytovaných úverov sa zmenšujú. Vzhľadom na význam bankového systému pre fungovanie hospodárstva by mohli mať v prípade krízy dôvery negatívny vplyv na rozpočet aj prípadné intervencie vlády, aj keď niektoré náklady na štátnu podporu pre finančný sektor by sa v budúcnosti mohli kompenzovať. Rok 2010, ktorý je volebný, pretože v polovici septembra sa konajú parlamentné voľby, prináša riziká prameniace z volebného cyklu, tie sa však nepovažujú za osobitne veľké.

| (9) | Hrubý verejný dlh sa v roku 2009 odhaduje na úrovni 42,8 % HDP oproti 38,0 % HDP v predchádzajúcom roku. Okrem zvýšenia deficitu a poklesu rastu HDP k nárastu podielu dlhu významnou mierou prispelo zosúladenie dlhu a deficitu, v ktorom sa odzrkadľuje predovšetkým úver centrálnej banke. V priebehu obdobia programu sa očakáva zvýšenie pomeru dlhu k HDP o 2,4 percentuálneho bodu na 45,2 % HDP v roku 2012, čo je spôsobené najmä vplyvom pokračujúcich deficitov verejných financií. Zdá sa, že riziká prognózovanej evolúcie pomeru dlhu sú zväčša vyrovnané, s niekoľkými rizikami vzostupu v roku 2010 a niekoľkými rizikami poklesu v ďalších rokoch. Hrubý dlh zostáva výrazne pod referenčnou hodnotou a čistá finančná pozícia je pozitívna. |
| --- | --- |

(9)

Hrubý verejný dlh sa v roku 2009 odhaduje na úrovni 42,8 % HDP oproti 38,0 % HDP v predchádzajúcom roku. Okrem zvýšenia deficitu a poklesu rastu HDP k nárastu podielu dlhu významnou mierou prispelo zosúladenie dlhu a deficitu, v ktorom sa odzrkadľuje predovšetkým úver centrálnej banke. V priebehu obdobia programu sa očakáva zvýšenie pomeru dlhu k HDP o 2,4 percentuálneho bodu na 45,2 % HDP v roku 2012, čo je spôsobené najmä vplyvom pokračujúcich deficitov verejných financií. Zdá sa, že riziká prognózovanej evolúcie pomeru dlhu sú zväčša vyrovnané, s niekoľkými rizikami vzostupu v roku 2010 a niekoľkými rizikami poklesu v ďalších rokoch. Hrubý dlh zostáva výrazne pod referenčnou hodnotou a čistá finančná pozícia je pozitívna.

| (10) | Zo strednodobých prognóz zadlženosti, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa postupne oživí na hodnoty prognózované pred krízou, miery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne a zahrnú prognózované zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, vyplýva, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by v súčasnej situácii a v prípade nezmenenej politiky viedla k poklesu pomeru dlhu k HDP a do roku 2020 by ho znížila na približne 15 % HDP. |
| --- | --- |

(10)

Zo strednodobých prognóz zadlženosti, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa postupne oživí na hodnoty prognózované pred krízou, miery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne a zahrnú prognózované zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, vyplýva, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by v súčasnej situácii a v prípade nezmenenej politiky viedla k poklesu pomeru dlhu k HDP a do roku 2020 by ho znížila na približne 15 % HDP.

| (11) | Dlhodobý vplyv starnutia na rozpočet je jednoznačne nižší ako priemer EÚ a rozsiahla akumulácia aktív vo verejných dôchodkových systémoch pomôže financovať časť zvýšenia výdavkov na dôchodky. Rozpočtová pozícia v roku 2009 odhadovaná v programe prispieva k znižovaniu hrubého dlhu. Zabezpečenie primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a vykonávanie vhodných štrukturálnych reforiem by malo prispieť k obmedzeniu rizík týkajúcich sa udržateľnosti verejných financií, ktoré Komisia v správe o udržateľnosti (4) za rok 2009 hodnotila ako nízke. |
| --- | --- |

(11)

Dlhodobý vplyv starnutia na rozpočet je jednoznačne nižší ako priemer EÚ a rozsiahla akumulácia aktív vo verejných dôchodkových systémoch pomôže financovať časť zvýšenia výdavkov na dôchodky. Rozpočtová pozícia v roku 2009 odhadovaná v programe prispieva k znižovaniu hrubého dlhu. Zabezpečenie primárnych prebytkov v strednodobom horizonte a vykonávanie vhodných štrukturálnych reforiem by malo prispieť k obmedzeniu rizík týkajúcich sa udržateľnosti verejných financií, ktoré Komisia v správe o udržateľnosti (4) za rok 2009 hodnotila ako nízke.

| (12) | Švédsky rozpočtový rámec, ktorý prispieva k významnému znižovaniu dlhu už od svojho zavedenia, možno považovať za silný. V snahe zvýšiť transparentnosť vláda prijala v posledných rokoch niekoľko krokov na jeho vylepšenie a je odhodlaná pokračovať v posudzovaní jeho plnenia s cieľom vyriešiť zostávajúce slabé stránky. Konkrétne zriadila radu pre fiškálne záležitosti, ktorej úlohou je hodnotiť, ako si vláda počína pri vykonávaní cieľov fiškálnej politiky. Táto rada predložila v roku 2009 svoju druhú výročnú správu. Vláda nedávno posilnila aj zásady týkajúce sa výdavkových limitov a uvažuje o spôsoboch posilnenia cieľa cieľového prebytku. Zvyšné slabé stránky súvisia s rizikom, že rámec nie je v priaznivých obdobiach dostatočne schopný zabrániť procyklickým politikám, najmä na úrovni miestnych samospráv. Vyplýva to zo skutočnosti, že požiadavka vyrovnaného rozpočtu neumožňuje miestnym samosprávam použiť prebytky z priaznivých období na pokrytie deficitov v nepriaznivých obdobiach. |
| --- | --- |

(12)

Švédsky rozpočtový rámec, ktorý prispieva k významnému znižovaniu dlhu už od svojho zavedenia, možno považovať za silný. V snahe zvýšiť transparentnosť vláda prijala v posledných rokoch niekoľko krokov na jeho vylepšenie a je odhodlaná pokračovať v posudzovaní jeho plnenia s cieľom vyriešiť zostávajúce slabé stránky. Konkrétne zriadila radu pre fiškálne záležitosti, ktorej úlohou je hodnotiť, ako si vláda počína pri vykonávaní cieľov fiškálnej politiky. Táto rada predložila v roku 2009 svoju druhú výročnú správu. Vláda nedávno posilnila aj zásady týkajúce sa výdavkových limitov a uvažuje o spôsoboch posilnenia cieľa cieľového prebytku. Zvyšné slabé stránky súvisia s rizikom, že rámec nie je v priaznivých obdobiach dostatočne schopný zabrániť procyklickým politikám, najmä na úrovni miestnych samospráv. Vyplýva to zo skutočnosti, že požiadavka vyrovnaného rozpočtu neumožňuje miestnym samosprávam použiť prebytky z priaznivých období na pokrytie deficitov v nepriaznivých obdobiach.

| (13) | Keďže predpokladom na dosiahnutie udržateľných verejných financií je dosiahnutie vysokej miery zamestnanosti, najmä so zreteľom na starnutie obyvateľstva, vláda prijala viaceré opatrenia na strane ponuky aj dopytu na zlepšenie motivácie pracovať a na zníženie nákladov na zamestnávanie, najmä pre skupiny s relatívne nízkou mierou zamestnanosti, napríklad mladých ľudí a prisťahovalcov. Dane zo zárobkovej činnosti sa znížili vo forme tzv. daňového bonusu pre zamestnancova vyššieho prahu na odvod štátnej dane. Zníženie týchto daní je spojené so všeobecným a cieleným znížením príspevkov na sociálne zabezpečenie s cieľom znížiť náklady na zamestnávanie. Reformy sa vykonávajú aj so zreteľom na systémy poistenia v nezamestnanosti a nemocenského poistenia, kde sa smerom nadol upravila výška dávok aj dĺžka obdobia, počas ktorého ich osoba môže poberať. Zatiaľ čo sa počet osôb poberajúcich dávky nemocenského poistenia už znížil, účinky reforiem dane z príjmov sa očakávajú hlavne v strednodobom až dlhodobom horizonte. |
| --- | --- |

(13)

Keďže predpokladom na dosiahnutie udržateľných verejných financií je dosiahnutie vysokej miery zamestnanosti, najmä so zreteľom na starnutie obyvateľstva, vláda prijala viaceré opatrenia na strane ponuky aj dopytu na zlepšenie motivácie pracovať a na zníženie nákladov na zamestnávanie, najmä pre skupiny s relatívne nízkou mierou zamestnanosti, napríklad mladých ľudí a prisťahovalcov. Dane zo zárobkovej činnosti sa znížili vo forme tzv. daňového bonusu pre zamestnancova vyššieho prahu na odvod štátnej dane. Zníženie týchto daní je spojené so všeobecným a cieleným znížením príspevkov na sociálne zabezpečenie s cieľom znížiť náklady na zamestnávanie. Reformy sa vykonávajú aj so zreteľom na systémy poistenia v nezamestnanosti a nemocenského poistenia, kde sa smerom nadol upravila výška dávok aj dĺžka obdobia, počas ktorého ich osoba môže poberať. Zatiaľ čo sa počet osôb poberajúcich dávky nemocenského poistenia už znížil, účinky reforiem dane z príjmov sa očakávajú hlavne v strednodobom až dlhodobom horizonte.

| (14) | Celkovo sa zvolená stratégia zameraná na využitie priaznivej počiatočnej situácie s podstatnými rozpočtovými prebytkami a uplatnenie výrazne expanzívnych fiškálnych politík v roku 2009 a 2010 môže považovať za stratégiu, ktorá je v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Výsledky v roku 2009, ktoré sú oveľa lepšie ako sa prognózovalo, a zlepšenie makroekonomického výhľadu na rok 2010 zlepšujú vyhliadky, že Švédsko, ako jeden z mála členských štátov, by sa v tomto kritickom čase dokázalo vyhnúť prekročeniu referenčnej hodnoty vo výške 3 % HDP. Napriek tomu sa neočakáva žiadny pokrok smerom k plneniu strednodobého rozpočtového cieľa zo štrukturálneho hľadiska v období 2011 – 2012, počas ktorého sa predpoklady rastu považujú za nadhodnotené. Preto by rozpočtová stratégia profitovala, keby sa špecifikovali konkrétne opatrenia v ďalších rokoch obdobia programu. |
| --- | --- |

(14)

Celkovo sa zvolená stratégia zameraná na využitie priaznivej počiatočnej situácie s podstatnými rozpočtovými prebytkami a uplatnenie výrazne expanzívnych fiškálnych politík v roku 2009 a 2010 môže považovať za stratégiu, ktorá je v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Výsledky v roku 2009, ktoré sú oveľa lepšie ako sa prognózovalo, a zlepšenie makroekonomického výhľadu na rok 2010 zlepšujú vyhliadky, že Švédsko, ako jeden z mála členských štátov, by sa v tomto kritickom čase dokázalo vyhnúť prekročeniu referenčnej hodnoty vo výške 3 % HDP. Napriek tomu sa neočakáva žiadny pokrok smerom k plneniu strednodobého rozpočtového cieľa zo štrukturálneho hľadiska v období 2011 – 2012, počas ktorého sa predpoklady rastu považujú za nadhodnotené. Preto by rozpočtová stratégia profitovala, keby sa špecifikovali konkrétne opatrenia v ďalších rokoch obdobia programu.

| (15) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (5). |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (5).

Celkovo sa dospelo k záveru, že veľké prebytky z priaznivých období umožnili fiškálnej politike hrať počas hospodárskeho poklesu aktívnu úlohu v súlade s duchom Paktu stability a rastu, a to nielen zvýšením dopytu v krátkodobom horizonte, ale aj posilnením potenciálu dlhodobého rastu hospodárstva. Kurz fiškálnej politiky pokračuje v roku 2010 v expanzii v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. V programe, ktorý nie je úplne aktuálny, sa predpokladá prehĺbenie deficitu z 2,2 % v roku 2009 na 3,4 % HDP v roku 2010, a to hlavne z dôvodu dodatočných stimulačných opatrení, ktoré nadobudnú účinnosť v tomto roku. Potom sa očakáva postupné zužovanie miery deficitu na 2,1 % HDP v roku 2011 a 1,1 % v roku 2012. Toto zlepšenie je spôsobené hlavne predpokladaným silným hospodárskym rastom, pretože v programe sa v týchto rokoch nepredpokladá žiadne konsolidačné úsilie. Zdá sa, že celkové riziká plánovanej úpravy sú mierne naklonené smerom nahor, pričom značné riziká v roku 2010 sú čiastočne kompenzované poklesom rizík v rokoch 2011 – 2012. Ak by však rozpočtové výsledky nesplnili prognózované očakávania, vláda by sa musela pripraviť na včasné prijatie diskrečných konsolidačných opatrení.

V zmysle uvedeného hodnotenia a vzhľadom na potrebu zabezpečiť udržateľnú konvergenciu, pričom sa uznáva príkladná výkonnosť švédskej fiškálnej politiky v súlade s Paktom stability a rastu v posledných rokoch sa Švédsko vyzýva, aby:

| i) | v roku 2010 vykonávalo fiškálnu politiku podľa plánu v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva a zároveň sa zameralo na neprekročenie referenčnej hodnoty 3 % HDP; |
| --- | --- |

i)

v roku 2010 vykonávalo fiškálnu politiku podľa plánu v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva a zároveň sa zameralo na neprekročenie referenčnej hodnoty 3 % HDP;

| ii) | zabezpečilo dosiahnutie úpravy nominálneho rozpočtu prognózovanej v programe, a to v prípade potreby včasným prijatím konsolidačných opatrení, ktorými sa zabezpečí, že nižší než očakávaný rast nezastaví predpokladanú konsolidáciu verejných financií v ďalších rokoch programu, a zaistilo pokrok smerom k strednodobému cieľu. |
| --- | --- |

ii)

zabezpečilo dosiahnutie úpravy nominálneho rozpočtu prognózovanej v programe, a to v prípade potreby včasným prijatím konsolidačných opatrení, ktorými sa zabezpečí, že nižší než očakávaný rast nezastaví predpokladanú konsolidáciu verejných financií v ďalších rokoch programu, a zaistilo pokrok smerom k strednodobému cieľu.

Švédsko sa ďalej vyzýva, aby zlepšilo dodržiavanie požiadaviek na údaje z kódexu správania.

Porovnanie hlavných makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | KP jan. 2010 | –0,2 | –5,2 | 0,6 | 3,1 | 3,8 |
| KOM nov. 2009 | –0,2 | –4,6 | 1,4 | 2,1 | — |
| KP dec. 2008 | 1,5 | 1,3 | 3,1 | 3,5 | — |
| Inflácia HICP
  (%) | KP jan. 2010 | 2,1 | 2,0 | 0,4 | 0,6 | 0,9 |
| KOM nov. 2009 | 3,3 | 1,9 | 1,7 | 1,7 | — |
| KP dec. 2008 | 3,6 | 1,5 | — | — | — |
| Produkčná medzera (6)

  (% potenciálneho HDP) | KP jan. 2010 | 1,7 | –4,1 | –3,6 | –1,3 | 1,5 |
| KOM nov. 2009 (7) | 0,9 | –4,5 | –4,1 | –3,3 | — |
| KP dec. 2008 | –0,5 | –1,6 | –1,0 | –0,2 | — |
| Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta
  (% HDP) | KP jan. 2010 | 7,8 | 7,2 | 7,1 | 7,4 | 7,4 |
| KOM nov. 2009 | 8,1 | 7,6 | 7,7 | 8,1 | — |
| KP dec. 2008 | 8,2 | 8,2 | 8,3 | 8,1 | — |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | KP jan. 2010 | 55,6 | 54,9 | 54,6 | 54,3 | 53,9 |
| KOM nov. 2009 | 55,6 | 53,8 | 52,3 | 52,0 | — |
| KP dec. 2008 | 55,4 | 54,1 | 53,8 | 53,3 | — |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | KP jan. 2010 | 53,1 | 57,1 | 58,0 | 56,3 | 54,9 |
| KOM nov. 2009 | 53,1 | 55,9 | 55,6 | 54,6 | — |
| KP dec. 2008 | 52,5 | 53,1 | 52,2 | 50,8 | — |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | KP jan. 2010 | 2,5 | –2,2 | –3,4 | –2,1 | –1,1 |
| KOM nov. 2009 | 2,5 | –2,1 | –3,3 | –2,7 | — |
| KP dec. 2008 | 2,8 | 1,1 | 1,6 | 2,5 | — |
| Primárne saldo
  (% HDP) | KP jan. 2010 | 4,2 | –0,9 | –2,2 | –0,8 | 0,4 |
| KOM nov. 2009 | 4,2 | –0,8 | –2,1 | –1,4 | — |
| KP dec. 2008 | –4,7 | –2,6 | –3,0 | –3,8 | — |
| Cyklicky upravené saldo (6)

  (% HDP) | KP jan. 2010 | 1,5 | 0,2 | –1,3 | –1,4 | –2,0 |
| KOM nov. 2009 | 1,9 | 0,5 | –1,0 | –0,7 | — |
| KP dec. 2008 | 3,1 | 2,0 | 2,2 | 2,6 | — |
| Štrukturálne saldo (8)

  (% HDP) | KP jan. 2010 | 1,2 | 0,3 | –1,3 | –1,5 | –2,1 |
| KOM nov. 2009 | 1,6 | 0,3 | –1,0 | –0,7 | — |
| KP dec. 2008 | 2,8 | 1,9 | 2,1 | 2,5 | — |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | KP jan. 2010 | 38,0 | 42,8 | 45,5 | 45,6 | 45,2 |
| KOM nov. 2009 | 38,0 | 42,1 | 43,6 | 44,1 | — |
| KP dec. 2008 | 35,5 | 32,2 | 28,3 | 23,8 | — |
| Konvergenčný program (KP); prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reálny HDP

(zmena v %)

KP jan. 2010

–0,2

–5,2

0,6

3,1

3,8

KOM nov. 2009

–0,2

–4,6

1,4

2,1

—

KP dec. 2008

1,5

1,3

3,1

3,5

—

Inflácia HICP

(%)

KP jan. 2010

2,1

2,0

0,4

0,6

0,9

KOM nov. 2009

3,3

1,9

1,7

1,7

—

KP dec. 2008

3,6

1,5

—

—

—

Produkčná medzera (6)

(% potenciálneho HDP)

KP jan. 2010

1,7

–4,1

–3,6

–1,3

1,5

KOM nov. 2009 (7)

0,9

–4,5

–4,1

–3,3

—

KP dec. 2008

–0,5

–1,6

–1,0

–0,2

—

Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta

(% HDP)

KP jan. 2010

7,8

7,2

7,1

7,4

7,4

KOM nov. 2009

8,1

7,6

7,7

8,1

—

KP dec. 2008

8,2

8,2

8,3

8,1

—

Verejné príjmy

(% HDP)

KP jan. 2010

55,6

54,9

54,6

54,3

53,9

KOM nov. 2009

55,6

53,8

52,3

52,0

—

KP dec. 2008

55,4

54,1

53,8

53,3

—

Verejné výdavky

(% HDP)

KP jan. 2010

53,1

57,1

58,0

56,3

54,9

KOM nov. 2009

53,1

55,9

55,6

54,6

—

KP dec. 2008

52,5

53,1

52,2

50,8

—

Saldo verejných financií

(% HDP)

KP jan. 2010

2,5

–2,2

–3,4

–2,1

–1,1

KOM nov. 2009

2,5

–2,1

–3,3

–2,7

—

KP dec. 2008

2,8

1,1

1,6

2,5

—

Primárne saldo

(% HDP)

KP jan. 2010

4,2

–0,9

–2,2

–0,8

0,4

KOM nov. 2009

4,2

–0,8

–2,1

–1,4

—

KP dec. 2008

–4,7

–2,6

–3,0

–3,8

—

Cyklicky upravené saldo (6)

(% HDP)

KP jan. 2010

1,5

0,2

–1,3

–1,4

–2,0

KOM nov. 2009

1,9

0,5

–1,0

–0,7

—

KP dec. 2008

3,1

2,0

2,2

2,6

—

Štrukturálne saldo (8)

(% HDP)

KP jan. 2010

1,2

0,3

–1,3

–1,5

–2,1

KOM nov. 2009

1,6

0,3

–1,0

–0,7

—

KP dec. 2008

2,8

1,9

2,1

2,5

—

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

KP jan. 2010

38,0

42,8

45,5

45,6

45,2

KOM nov. 2009

38,0

42,1

43,6

44,1

—

KP dec. 2008

35,5

32,2

28,3

23,8

—

Konvergenčný program (KP); prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Novšie údaje, ktoré zverejnili švédske úrady, však uvádzajú, že rozpočtový výsledok na rok 2010 sa môže ukázať výrazne priaznivejší.

(3)  V programe sa však odkazuje na aktualizáciu prognózy vlády z novembra 2009, v ktorej sa odráža časť zlepšenia výhľadu v porovnaní s referenčným scenárom a dvoma alternatívnymi profilmi rastu zobrazujúcimi horšiu a priaznivejšiu makroekonomickú prognózu. Ani jedna z týchto prognóz nie je dostatočne podrobná na to, aby sa mohla považovať za referenčný scenár.

(4)  V záveroch Rady z 10. novembra 2009 o udržateľnosti verejných financií „Rada vyzýva členské štáty, aby vo svojich nasledujúcich programoch stability a konvergenčných programoch sústredili svoju pozornosť na stratégie orientované na udržateľnosť,“ a ďalej „vyzýva Komisiu, aby spolu s Výborom pre hospodársku politiku a Hospodárskym a finančným výborom ďalej včas pre ďalšiu správu o udržateľnosti propravovali metodiky na posudzovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií,“ ktorá sa očakáva v roku 2012.

(5)  Neboli poskytnuté najmä údaje o čistom poskytovaní úverov súkromného sektora, v dôsledku čoho je náročnejšie vykonať objektívne hodnotenie.

(6)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií v programoch.

(7)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,0 %, 0,9 %, 0,9 % a 1,3 % v období rokov 2008 – 2011.

(8)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Jednorazové a iné dočasné opatrenia tvoria 0,3 % HDP v roku 2008 a 0,1 % v rokoch 2011 a 2012 a pôsobia na zníženie deficitu a 0,1 % HDP v roku 2009, ktoré pôsobí na zvýšenie deficitu, podľa aktuálneho programu a 0,3 % HDP v roku 2008 a 0,2 % HDP v roku 2009 pôsobiace na zníženie deficitu v prognózach útvarov Komisie z jesene 2009.

Zdroj:

Konvergenčný program (KP); prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 4.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 146/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 146/12

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Holandska na roky 2009 – 2012

2010/C 146/03

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Holandska na roky 2009 až 2012. |
| --- | --- |

(1)

Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Holandska na roky 2009 až 2012.

| (2) | V roku 2009 hospodárska činnosť zaznamenala prudký pokles vo výške 4 %. Pokles svetového obchodu relatívne tvrdo zasiahol holandské hospodárstvo, čo viedlo k zápornému príspevku čistého vývozu k rastu. Aj domácim dopytom sa brzdil rast počas celého roka, keďže súkromná spotreba sa znížila v dôsledku vážnych negatívnych vplyvov na bohatstvo a dôveru, a v investíciách sa prejavili účinky vyplývajúce z klesajúceho dopytu, nižšej ziskovosti a sprísňovania úverových podmienok. Spotreba verejnej správy predstavovala jediný prvok dopytu podporujúci hospodársku činnosť, najmä v dôsledku stimulačného balíka vo výške 1 % HDP zavedeného v súlade s EERP. Na rok 2010 sa opäť očakáva pozitívny rast HDP, ktorého hybnou silou bude s najväčšou pravdepodobnosťou čistý vývoz v dôsledku oživenia svetového obchodu. Súkromná spotreba by mala zostať tlmená, keďže reálny disponibilný dôchodok je negatívnym spôsobom ovplyvnený nižším rastom miezd a rastúcou nezamestnanosťou, pričom investície by mali pociťovať dôsledky nízkej miery využitia kapacít, zníženej ziskovosti a ešte stále ťažkých úverových podmienok. Rozpočtová pozícia sa v roku 2009 veľmi rýchlo zhoršila z prebytku vo výške 0,7 % HDP v roku 2008 na deficit vo výške 4,9 % HDP v dôsledku opatrení na oživenie prijatých vládou v reakcii na hospodársku krízu, ako aj z dôvodu úplného fungovania automatických stabilizátorov a klesajúcich príjmov za plyn. Na rok 2010 sa predpokladá ďalšie zhoršenie. Rozpočtovým deficitom nad úrovňou referenčnej hodnoty 3 % HDP v roku 2009 sa inicioval postup pri nadmernom deficite. V tomto kontexte Rada vydala v decembri 2009 pre Holandsko odporúčania, v ktorých sa rok 2013 stanovil ako lehota na odstránenie nadmerného deficitu. Zníženie deficitu pod hodnotu 3 % HDP do tohto dátumu bude pre Holandsko jednou z hlavných politických výziev. Medzi ďalšie výzvy patrí riešenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií, pokračujúce posilňovanie dôvery vo finančnom sektore a zabezpečenie prístupu k financiám pre podnikový sektor. |
| --- | --- |

(2)

V roku 2009 hospodárska činnosť zaznamenala prudký pokles vo výške 4 %. Pokles svetového obchodu relatívne tvrdo zasiahol holandské hospodárstvo, čo viedlo k zápornému príspevku čistého vývozu k rastu. Aj domácim dopytom sa brzdil rast počas celého roka, keďže súkromná spotreba sa znížila v dôsledku vážnych negatívnych vplyvov na bohatstvo a dôveru, a v investíciách sa prejavili účinky vyplývajúce z klesajúceho dopytu, nižšej ziskovosti a sprísňovania úverových podmienok. Spotreba verejnej správy predstavovala jediný prvok dopytu podporujúci hospodársku činnosť, najmä v dôsledku stimulačného balíka vo výške 1 % HDP zavedeného v súlade s EERP. Na rok 2010 sa opäť očakáva pozitívny rast HDP, ktorého hybnou silou bude s najväčšou pravdepodobnosťou čistý vývoz v dôsledku oživenia svetového obchodu. Súkromná spotreba by mala zostať tlmená, keďže reálny disponibilný dôchodok je negatívnym spôsobom ovplyvnený nižším rastom miezd a rastúcou nezamestnanosťou, pričom investície by mali pociťovať dôsledky nízkej miery využitia kapacít, zníženej ziskovosti a ešte stále ťažkých úverových podmienok. Rozpočtová pozícia sa v roku 2009 veľmi rýchlo zhoršila z prebytku vo výške 0,7 % HDP v roku 2008 na deficit vo výške 4,9 % HDP v dôsledku opatrení na oživenie prijatých vládou v reakcii na hospodársku krízu, ako aj z dôvodu úplného fungovania automatických stabilizátorov a klesajúcich príjmov za plyn. Na rok 2010 sa predpokladá ďalšie zhoršenie. Rozpočtovým deficitom nad úrovňou referenčnej hodnoty 3 % HDP v roku 2009 sa inicioval postup pri nadmernom deficite. V tomto kontexte Rada vydala v decembri 2009 pre Holandsko odporúčania, v ktorých sa rok 2013 stanovil ako lehota na odstránenie nadmerného deficitu. Zníženie deficitu pod hodnotu 3 % HDP do tohto dátumu bude pre Holandsko jednou z hlavných politických výziev. Medzi ďalšie výzvy patrí riešenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií, pokračujúce posilňovanie dôvery vo finančnom sektore a zabezpečenie prístupu k financiám pre podnikový sektor.

| (3) | Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyvom hospodárskej krízy sa okrem toho znásobujú negatívne vplyvy demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Konkrétne, pre Holandsko je dôležité vykonať reformy v oblasti trhu práce, najmä vypracovať ďalšie opatrenia vrátane opatrení na podporu prechodu z jedného zamestnania do druhého na zlepšenie miery účasti žien, starších pracovníkov a znevýhodnených skupín na trhu práce s cieľom zvýšiť celkový počet odpracovaných hodín, a v oblasti výskumu a vývoja pokračujúcim vytváraním priaznivých motivačných faktorov pre výskum a vývoj. |
| --- | --- |

(3)

Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyvom hospodárskej krízy sa okrem toho znásobujú negatívne vplyvy demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Konkrétne, pre Holandsko je dôležité vykonať reformy v oblasti trhu práce, najmä vypracovať ďalšie opatrenia vrátane opatrení na podporu prechodu z jedného zamestnania do druhého na zlepšenie miery účasti žien, starších pracovníkov a znevýhodnených skupín na trhu práce s cieľom zvýšiť celkový počet odpracovaných hodín, a v oblasti výskumu a vývoja pokračujúcim vytváraním priaznivých motivačných faktorov pre výskum a vývoj.

| (4) | Makroekonomický scenár, z ktorého vychádza program, sa pre rok 2010 zakladá na projekciách holandského Národného úradu pre analýzu hospodárskej politiky (CPB) a predpokladá, že reálny HDP sa po poklese o 4 % v roku 2009 opäť zvýši o 1,5 % v roku 2010, a potom sa počas zvyšku obdobia programu opäť vráti na priemernú mieru vo výške 2 %. Pri hodnotení na základe informácií, ktoré sú dostupné v súčasnosti (2), sa zdá, že tento scenár vychádza z priaznivých predpokladov rastu na roky 2010 a 2011 a z hodnoverných predpokladov na rok 2012. Prognózy inflácie uvedené v programe sa zdajú realistické na rok 2010 a trocha nízke na roky 2011 a 2012. Predpoklad v programe, že oživenie hospodárskeho rastu sa bude zakladať najmä na čistom vývoze, je vierohodný, kým prognóza príspevkov súkromnej spotreby a investícií k rastu sa zdá byť priaznivá. Pokiaľ ide o trh práce, zdá sa, že rast zamestnanosti aj vývoj nezamestnanosti počas obdobia programu sú mierne priaznivé. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomický scenár, z ktorého vychádza program, sa pre rok 2010 zakladá na projekciách holandského Národného úradu pre analýzu hospodárskej politiky (CPB) a predpokladá, že reálny HDP sa po poklese o 4 % v roku 2009 opäť zvýši o 1,5 % v roku 2010, a potom sa počas zvyšku obdobia programu opäť vráti na priemernú mieru vo výške 2 %. Pri hodnotení na základe informácií, ktoré sú dostupné v súčasnosti (2), sa zdá, že tento scenár vychádza z priaznivých predpokladov rastu na roky 2010 a 2011 a z hodnoverných predpokladov na rok 2012. Prognózy inflácie uvedené v programe sa zdajú realistické na rok 2010 a trocha nízke na roky 2011 a 2012. Predpoklad v programe, že oživenie hospodárskeho rastu sa bude zakladať najmä na čistom vývoze, je vierohodný, kým prognóza príspevkov súkromnej spotreby a investícií k rastu sa zdá byť priaznivá. Pokiaľ ide o trh práce, zdá sa, že rast zamestnanosti aj vývoj nezamestnanosti počas obdobia programu sú mierne priaznivé.

| (5) | Podľa programu sa deficit verejných financií výrazne zhoršil z prebytku vo výške 0,7 % HDP v roku 2008 na deficit vo výške 4,9 % HDP v roku 2009, do čoho sa vo veľkej miere premieta vplyv krízy na verejné financie, ale čo spôsobili aj stimulačné opatrenia vo výške 1 % HDP, ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP). Predpokladá sa, že fiškálna politika zostane v roku 2010 proaktívna a v záverečných rokoch programu sa zmení na reštriktívnu. V súlade s Radou presadzovanou stratégiou na ukončenie angažovanosti štátu a vzhľadom na korekciu nadmerného deficitu do roku 2013 a návrat k udržateľnej pozícii verejných financií, musí za expanzívnym fiškálnym smerovaním v rokoch 2009 a 2010 nasledovať od roku 2011 výrazné fiškálne sprísnenie. |
| --- | --- |

(5)

Podľa programu sa deficit verejných financií výrazne zhoršil z prebytku vo výške 0,7 % HDP v roku 2008 na deficit vo výške 4,9 % HDP v roku 2009, do čoho sa vo veľkej miere premieta vplyv krízy na verejné financie, ale čo spôsobili aj stimulačné opatrenia vo výške 1 % HDP, ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP). Predpokladá sa, že fiškálna politika zostane v roku 2010 proaktívna a v záverečných rokoch programu sa zmení na reštriktívnu. V súlade s Radou presadzovanou stratégiou na ukončenie angažovanosti štátu a vzhľadom na korekciu nadmerného deficitu do roku 2013 a návrat k udržateľnej pozícii verejných financií, musí za expanzívnym fiškálnym smerovaním v rokoch 2009 a 2010 nasledovať od roku 2011 výrazné fiškálne sprísnenie.

| (6) | Rozpočtovým cieľom na rok 2010 v aktualizácii programu je deficit vo výške 6,1 % HDP. V programe sa predpokladá, že pomer príjmov klesne o 0,1 % HDP v porovnaní s rokom 2009, kým pomer výdavkov by sa mal zvýšiť o 1,1 % HDP. Rozpočtová prognóza programu na rok 2010 je o 0,2 % HDP lepšia v porovnaní s rozpočtovým cieľom na rok 2010 a v súčasnosti je v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Priaznivejšie vyhliadky makroekonomického vývoja, z ktorých vychádza program, sa len sčasti premietli do rozpočtových výsledkov, najmä v dôsledku koncentrácie rastu v sektore orientovanom na vývoz so zlou daňovou situáciou a negatívneho bázického efektu z roku 2009 vo výške 0,1 % HDP. Štrukturálne saldo za rok 2010, t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení prepočítané spoločne dohodnutou metódou, vykazuje zhoršenie z – 3,75 % HDP v roku 2009 na – 4,75 % HDP v roku 2010. Celkový vplyv diskrečných opatrení je v roku 2010 zanedbateľný, keďže vyššie diskrečné výdavky sú vyrovnané zvýšením daní. Zhoršenie štrukturálneho salda v roku 2010, ktoré sa napriek tomu zaznamenalo, možno čiastočne zdôvodniť vyššími úrokovými výdavkami a klesajúcimi príjmami za plyn, ale predovšetkým rôznymi vplyvmi s časovým oneskorením, napríklad rastom nezamestnanosti, ktorý vedie k vyšším výdavkom a nižším daňovým príjmom, než by sa mohli predpokladať pri použití štandardných elasticít. |
| --- | --- |

(6)

Rozpočtovým cieľom na rok 2010 v aktualizácii programu je deficit vo výške 6,1 % HDP. V programe sa predpokladá, že pomer príjmov klesne o 0,1 % HDP v porovnaní s rokom 2009, kým pomer výdavkov by sa mal zvýšiť o 1,1 % HDP. Rozpočtová prognóza programu na rok 2010 je o 0,2 % HDP lepšia v porovnaní s rozpočtovým cieľom na rok 2010 a v súčasnosti je v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Priaznivejšie vyhliadky makroekonomického vývoja, z ktorých vychádza program, sa len sčasti premietli do rozpočtových výsledkov, najmä v dôsledku koncentrácie rastu v sektore orientovanom na vývoz so zlou daňovou situáciou a negatívneho bázického efektu z roku 2009 vo výške 0,1 % HDP. Štrukturálne saldo za rok 2010, t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení prepočítané spoločne dohodnutou metódou, vykazuje zhoršenie z – 3,75 % HDP v roku 2009 na – 4,75 % HDP v roku 2010. Celkový vplyv diskrečných opatrení je v roku 2010 zanedbateľný, keďže vyššie diskrečné výdavky sú vyrovnané zvýšením daní. Zhoršenie štrukturálneho salda v roku 2010, ktoré sa napriek tomu zaznamenalo, možno čiastočne zdôvodniť vyššími úrokovými výdavkami a klesajúcimi príjmami za plyn, ale predovšetkým rôznymi vplyvmi s časovým oneskorením, napríklad rastom nezamestnanosti, ktorý vedie k vyšším výdavkom a nižším daňovým príjmom, než by sa mohli predpokladať pri použití štandardných elasticít.

| (7) | Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie uvedenej v programe je znížiť deficit pod úroveň 3 % HDP do roku 2013. Podľa programu by sa mala konsolidácia začať v roku 2011 pod podmienkou, že vyhliadky rastu budú priaznivé. Tento cieľ by bol pri svojej nominálnej hodnote v súlade s odporúčaním podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní EÚ. Hoci sa v programe uvádza záväzok dodržať lehotu, ktorou je rok 2013, prijatím doplňujúcich opatrení, rozsah a povaha týchto opatrení sa nešpecifikuje. Okrem toho rok 2013 nie je zahrnutý do horizontu programu. V programe sa uvádza zlepšenie nominálneho rozpočtového deficitu na 5,0 % HDP v roku 2011 (zo 6,1 % v predchádzajúcom roku) a na 4,5 % v roku 2012. Primárne saldo by malo mať podobný trend vývoja. Očakávané výsledky za rok 2012 by sa mali považovať za technické výsledky vyplývajúce z predpokladu nezmenenej politiky, a nie za cieľ. Rozpočtové prognózy uvedené v programe prinášajú so sebou nutnosť dodatočného nominálneho zlepšenia salda verejných financií o viac ako 1,5 % HDP v roku 2013, aby sa deficit znížil pod hodnotu 3 % HDP. (Prepočítané) štrukturálne saldo by sa malo zhoršiť v roku 2010 na – 4,75 % HDP a následne zlepšiť na – 4 % HDP v roku 2011 a – 3,5 % HDP v roku 2012. Na rok 2011 stratégia rozpočtu verejných financií pozostáva najmä z (čiastočného) stiahnutia stimulačného balíka vo výške približne 0,5 % HDP a z konsolidačných opatrení vo výške 0,25 % HDP (1,8 miliardy EUR). Očakáva sa, že pomer príjmov k HDP sa zvýši na základe zlepšenia makroekonomického prostredia a (čiastočného) stiahnutia stimulačného balíka, kým pomer výdavkov k HDP by sa mal znížiť v dôsledku konsolidačného balíka, zlepšenia makroekonomického prostredia a (čiastočného) zrušenia stimulačného balíka. Na rok 2012 sa v programe uvádza zvýšenie pomeru príjmov a stabilizácia pomeru výdavkov za predpokladu nezmenenej politiky. V programe sa potvrdzuje záväzok týkajúci sa nového strednodobého rozpočtového cieľa, ktorým je rozpočtová pozícia vo výške – 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom cieli odzrkadľujú ciele paktu. V programe sa však nepredpokladá dosiahnutie tohto cieľa počas obdobia programu. |
| --- | --- |

(7)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie uvedenej v programe je znížiť deficit pod úroveň 3 % HDP do roku 2013. Podľa programu by sa mala konsolidácia začať v roku 2011 pod podmienkou, že vyhliadky rastu budú priaznivé. Tento cieľ by bol pri svojej nominálnej hodnote v súlade s odporúčaním podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní EÚ. Hoci sa v programe uvádza záväzok dodržať lehotu, ktorou je rok 2013, prijatím doplňujúcich opatrení, rozsah a povaha týchto opatrení sa nešpecifikuje. Okrem toho rok 2013 nie je zahrnutý do horizontu programu. V programe sa uvádza zlepšenie nominálneho rozpočtového deficitu na 5,0 % HDP v roku 2011 (zo 6,1 % v predchádzajúcom roku) a na 4,5 % v roku 2012. Primárne saldo by malo mať podobný trend vývoja. Očakávané výsledky za rok 2012 by sa mali považovať za technické výsledky vyplývajúce z predpokladu nezmenenej politiky, a nie za cieľ. Rozpočtové prognózy uvedené v programe prinášajú so sebou nutnosť dodatočného nominálneho zlepšenia salda verejných financií o viac ako 1,5 % HDP v roku 2013, aby sa deficit znížil pod hodnotu 3 % HDP. (Prepočítané) štrukturálne saldo by sa malo zhoršiť v roku 2010 na – 4,75 % HDP a následne zlepšiť na – 4 % HDP v roku 2011 a – 3,5 % HDP v roku 2012. Na rok 2011 stratégia rozpočtu verejných financií pozostáva najmä z (čiastočného) stiahnutia stimulačného balíka vo výške približne 0,5 % HDP a z konsolidačných opatrení vo výške 0,25 % HDP (1,8 miliardy EUR). Očakáva sa, že pomer príjmov k HDP sa zvýši na základe zlepšenia makroekonomického prostredia a (čiastočného) stiahnutia stimulačného balíka, kým pomer výdavkov k HDP by sa mal znížiť v dôsledku konsolidačného balíka, zlepšenia makroekonomického prostredia a (čiastočného) zrušenia stimulačného balíka. Na rok 2012 sa v programe uvádza zvýšenie pomeru príjmov a stabilizácia pomeru výdavkov za predpokladu nezmenenej politiky. V programe sa potvrdzuje záväzok týkajúci sa nového strednodobého rozpočtového cieľa, ktorým je rozpočtová pozícia vo výške – 0,5 % HDP v štrukturálnom vyjadrení. Vzhľadom na najnovšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom cieli odzrkadľujú ciele paktu. V programe sa však nepredpokladá dosiahnutie tohto cieľa počas obdobia programu.

| (8) | Rozpočtové prognózy v programe na rok 2010 sa zdajú hodnoverné, ale rozpočtové výsledky by mohli byť horšie ako prognóza na rok 2011 a nasledujúce roky. Konkrétne, operácie vlády na stabilizáciu finančných trhov sa pravdepodobne budú z veľkej časti naďalej realizovať počas celého obdobia programu a mohli by mať nepriaznivý vplyv na rozpočtové ciele. Hoci sa zdá, že priaznivý makroekonomický scenár na rok 2010 je pravdepodobne viac ako kompenzovaný relatívne obozretnými prognózami príjmov v programe, ktoré môžu dokonca poskytovať určitý priestor pre prekročenie cieľa, zdá sa, že to nebude platiť pre zvyšok obdobia programu. Okrem toho, nie všetky úspory z konsolidačných opatrení sa môžu realizovať od roku 2011. Napokon, sociálne dávky by mohli byť vyššie, ako sa očakáva v programe, vzhľadom na mierne optimistické prognózy nezamestnanosti. V programe sa takisto nezdôvodňuje úplne zmena pomeru príjmov a pomeru výdavkov v roku 2012, keď sa v programe plánuje zlepšenie salda o 0,5 % HDP bez akýchkoľvek opatrení. Táto prognóza vychádza v podstate z optimistických makroekonomických predpokladov a predpokladov elasticity. V súvislosti s rokmi 2011 a 2012 však treba poznamenať, že holandské orgány vykonávajú v súčasnosti zásadnú revíziu rozpočtu, ktorá by mohla slúžiť ako základ dodatočných konsolidačných opatrení a mala by pomôcť posilniť od roku 2011 priemerné ročné fiškálne úsilie, ako sa odporúča, a mohla by preto viesť k lepším rozpočtovým výsledkom, ako sa očakáva, hoci veľkosť a povaha žiadneho z týchto dodatočných konsolidačných opatrení nie sú ešte zreteľne vymedzené. Dosiahnuté výsledky holandskej rozpočtovej konsolidácie sú relatívne dobré a nepredstavujú v súčasnej situácii dodatočné riziko. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtové prognózy v programe na rok 2010 sa zdajú hodnoverné, ale rozpočtové výsledky by mohli byť horšie ako prognóza na rok 2011 a nasledujúce roky. Konkrétne, operácie vlády na stabilizáciu finančných trhov sa pravdepodobne budú z veľkej časti naďalej realizovať počas celého obdobia programu a mohli by mať nepriaznivý vplyv na rozpočtové ciele. Hoci sa zdá, že priaznivý makroekonomický scenár na rok 2010 je pravdepodobne viac ako kompenzovaný relatívne obozretnými prognózami príjmov v programe, ktoré môžu dokonca poskytovať určitý priestor pre prekročenie cieľa, zdá sa, že to nebude platiť pre zvyšok obdobia programu. Okrem toho, nie všetky úspory z konsolidačných opatrení sa môžu realizovať od roku 2011. Napokon, sociálne dávky by mohli byť vyššie, ako sa očakáva v programe, vzhľadom na mierne optimistické prognózy nezamestnanosti. V programe sa takisto nezdôvodňuje úplne zmena pomeru príjmov a pomeru výdavkov v roku 2012, keď sa v programe plánuje zlepšenie salda o 0,5 % HDP bez akýchkoľvek opatrení. Táto prognóza vychádza v podstate z optimistických makroekonomických predpokladov a predpokladov elasticity. V súvislosti s rokmi 2011 a 2012 však treba poznamenať, že holandské orgány vykonávajú v súčasnosti zásadnú revíziu rozpočtu, ktorá by mohla slúžiť ako základ dodatočných konsolidačných opatrení a mala by pomôcť posilniť od roku 2011 priemerné ročné fiškálne úsilie, ako sa odporúča, a mohla by preto viesť k lepším rozpočtovým výsledkom, ako sa očakáva, hoci veľkosť a povaha žiadneho z týchto dodatočných konsolidačných opatrení nie sú ešte zreteľne vymedzené. Dosiahnuté výsledky holandskej rozpočtovej konsolidácie sú relatívne dobré a nepredstavujú v súčasnej situácii dodatočné riziko.

| (9) | Pomer hrubého verejného dlhu k HDP bol v roku 2009 nad referenčnou hodnotou uvedenou v zmluve a má rastúci trend počas celého obdobia programu. Odhaduje sa na úrovni 62,3 % v roku 2009, čo predstavuje zvýšenie z úrovne 58,2 % v predchádzajúcom roku. Nárast pomeru dlhu k HDP pramení z veľkej časti z rozpočtového deficitu a poklesu rastu HDP, hoci bol zmiernený výrazným pozitívnym zosúladením dlhu a deficitu odzrkadľujúcim splatenie podpory, ktorú vláda poskytla finančnému sektoru. Pomer dlhu k HDP sa má podľa prognózy zvýšiť počas obdobia programu o ďalších 10 % HDP na 72,5 % v roku 2012, najmä v dôsledku pokračujúcich vysokých deficitov verejných financií. Pre úroveň hrubého verejného dlhu existujú značné riziká, ktoré vyplývajú, po prvé, z rizika vyšších ako cieľových deficitov, najmä v roku 2011, a po druhé, čo je dôležitejšie, z rozsiahlych záruk poskytnutých finančnému sektoru, ktoré v súčasnosti dosahujú takmer 14 % HDP. Ak by sa tieto záruky uplatnili, ďalej by sa tým zvýšil pomer dlhu k HDP. Na druhej strane, (predčasným) splatením štátnej pomoci finančnými inštitúciami by sa mohol podstatne znížiť pomer dlhu k HDP. |
| --- | --- |

(9)

Pomer hrubého verejného dlhu k HDP bol v roku 2009 nad referenčnou hodnotou uvedenou v zmluve a má rastúci trend počas celého obdobia programu. Odhaduje sa na úrovni 62,3 % v roku 2009, čo predstavuje zvýšenie z úrovne 58,2 % v predchádzajúcom roku. Nárast pomeru dlhu k HDP pramení z veľkej časti z rozpočtového deficitu a poklesu rastu HDP, hoci bol zmiernený výrazným pozitívnym zosúladením dlhu a deficitu odzrkadľujúcim splatenie podpory, ktorú vláda poskytla finančnému sektoru. Pomer dlhu k HDP sa má podľa prognózy zvýšiť počas obdobia programu o ďalších 10 % HDP na 72,5 % v roku 2012, najmä v dôsledku pokračujúcich vysokých deficitov verejných financií. Pre úroveň hrubého verejného dlhu existujú značné riziká, ktoré vyplývajú, po prvé, z rizika vyšších ako cieľových deficitov, najmä v roku 2011, a po druhé, čo je dôležitejšie, z rozsiahlych záruk poskytnutých finančnému sektoru, ktoré v súčasnosti dosahujú takmer 14 % HDP. Ak by sa tieto záruky uplatnili, ďalej by sa tým zvýšil pomer dlhu k HDP. Na druhej strane, (predčasným) splatením štátnej pomoci finančnými inštitúciami by sa mohol podstatne znížiť pomer dlhu k HDP.

| (10) | Zo strednodobých prognóz dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa postupne zotaví na hodnoty prognózované pred krízou a že pomery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne, a ktoré zahŕňajú predpokladané zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, vyplýva, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by tak, ako je, a v prípade nezmenenej politiky nestačila na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020. |
| --- | --- |

(10)

Zo strednodobých prognóz dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa postupne zotaví na hodnoty prognózované pred krízou a že pomery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne, a ktoré zahŕňajú predpokladané zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, vyplýva, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by tak, ako je, a v prípade nezmenenej politiky nestačila na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020.

| (11) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je podstatne vyšší ako priemer v EÚ v dôsledku relatívne vysokého nárastu jednak výdavkov na dôchodky, ako aj výdavkov na dlhodobú starostlivosť. Zabezpečením vyšších primárnych prebytkov v strednodobom horizonte spolu so štrukturálnymi reformami, ktoré obmedzujú prognózovaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, by sa prispelo k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií, ktoré boli v správe Komisie o udržateľnosti z roku 2009 (3) hodnotené ako vysoké. Odhaduje sa, že navrhovaným zvýšením veku odchodu do dôchodku o dva roky (zo 65 na 67 rokov) do roku 2025 sa zníži stabilizačný interval, a ak sa prijme, bude predstavovať prvý krok zlepšenia trvalej udržateľnosti verejných financií. |
| --- | --- |

(11)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je podstatne vyšší ako priemer v EÚ v dôsledku relatívne vysokého nárastu jednak výdavkov na dôchodky, ako aj výdavkov na dlhodobú starostlivosť. Zabezpečením vyšších primárnych prebytkov v strednodobom horizonte spolu so štrukturálnymi reformami, ktoré obmedzujú prognózovaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, by sa prispelo k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií, ktoré boli v správe Komisie o udržateľnosti z roku 2009 (3) hodnotené ako vysoké. Odhaduje sa, že navrhovaným zvýšením veku odchodu do dôchodku o dva roky (zo 65 na 67 rokov) do roku 2025 sa zníži stabilizačný interval, a ak sa prijme, bude predstavovať prvý krok zlepšenia trvalej udržateľnosti verejných financií.

| (12) | Rozpočtový rámec založený na trendoch, zavedený v roku 1994, sa vo všeobecnosti považuje za efektívny a účinný (4). Najdôležitejšie na tomto rámci sú viacročné stropy výdavkov a úloha nezávislých organizácií, najmä CPB (5). Tento rámec má štvorročný horizont a vychádza z makroekonomického scenára, ktorý zabezpečuje holandský úrad pre analýzu hospodárskej politiky (CPB) (6) a zaisťuje objektivitu a nezávislosť týchto prognóz. Rozpočtový cieľ je stanovený na štvorročné obdobie, pričom sa zakladá na fiškálnych výzvach súvisiacich so starnutím obyvateľstva a na požiadavkách Paktu stability a rastu. Z týchto rozpočtových cieľov sa odvodzujú stropy výdavkov, ktoré tvoria základný kameň fiškálneho rámca. Stropy výdavkov sa v praxi dobre dodržiavali. V marci 2009 sa vláda rozhodla vyňať zo stropov výdavkov dávky v nezamestnanosti citlivé na cyklické vplyvy. Týmto opatrením sa zabránilo potrebe robiť procyklické rozpočtové škrty v dôsledku rastu nezamestnanosti a prispelo k posilneniu automatických stabilizátorov (približne o 0,3 % HDP v roku 2009). Zdá sa, že rozpočtový rámec založený na trendoch zohral priaznivú úlohu v súčasnej fiškálnej situácii. Rozpočtový rámec založený na trendoch bude mať významnú pridanú hodnotu aj počas oživenia hospodárstva. Kým automatické stabilizátory by mali automaticky zlepšiť rozpočtové smerovanie, stropy na strane výdavkov budú slúžiť ako nástroj na kontrolu rastu výdavkov. |
| --- | --- |

(12)

Rozpočtový rámec založený na trendoch, zavedený v roku 1994, sa vo všeobecnosti považuje za efektívny a účinný (4). Najdôležitejšie na tomto rámci sú viacročné stropy výdavkov a úloha nezávislých organizácií, najmä CPB (5). Tento rámec má štvorročný horizont a vychádza z makroekonomického scenára, ktorý zabezpečuje holandský úrad pre analýzu hospodárskej politiky (CPB) (6) a zaisťuje objektivitu a nezávislosť týchto prognóz. Rozpočtový cieľ je stanovený na štvorročné obdobie, pričom sa zakladá na fiškálnych výzvach súvisiacich so starnutím obyvateľstva a na požiadavkách Paktu stability a rastu. Z týchto rozpočtových cieľov sa odvodzujú stropy výdavkov, ktoré tvoria základný kameň fiškálneho rámca. Stropy výdavkov sa v praxi dobre dodržiavali. V marci 2009 sa vláda rozhodla vyňať zo stropov výdavkov dávky v nezamestnanosti citlivé na cyklické vplyvy. Týmto opatrením sa zabránilo potrebe robiť procyklické rozpočtové škrty v dôsledku rastu nezamestnanosti a prispelo k posilneniu automatických stabilizátorov (približne o 0,3 % HDP v roku 2009). Zdá sa, že rozpočtový rámec založený na trendoch zohral priaznivú úlohu v súčasnej fiškálnej situácii. Rozpočtový rámec založený na trendoch bude mať významnú pridanú hodnotu aj počas oživenia hospodárstva. Kým automatické stabilizátory by mali automaticky zlepšiť rozpočtové smerovanie, stropy na strane výdavkov budú slúžiť ako nástroj na kontrolu rastu výdavkov.

| (13) | Z hľadiska kvality verejných financií možno Holandsko považovať za krajinu dosahujúcu v niektorých oblastiach relatívne dobré výsledky. Osobitne to platí v oblastiach verejnej infraštruktúry, všeobecných služieb a fiškálneho riadenia. V programe bol oznámený zámer ďalej zlepšiť kvalitu verejných financií v oblasti lepšej regulácie a zníženia administratívneho zaťaženia. Pokiaľ ide o administratívne zaťaženie, cieľom stanoveným v programe je dosiahnuť v roku 2011 čisté zníženie o 25 % v porovnaní s rokom 2007. Orgány v súčasnosti vykonávajú zásadnú revíziu rozpočtu, ktorá sa sústreďuje najmä na stranu výdavkov a zameriava sa na uľahčenie rozhodovacieho procesu v oblasti štrukturálnych reforiem a konsolidačných opatrení. Na strane príjmov orgány pripravujú samostatnú štúdiu na revíziu daňového systému, ktorej cieľom je ustanoviť daňový systém, ktorý bude v budúcnosti vytvárať stabilné príjmy s minimálnym narušením hospodárstva a najspravodlivejším možným rozdeľovaním nákladov. Táto revízia by mohla ešte viac zlepšiť kvalitu verejných financií v strednodobom až dlhodobom horizonte. |
| --- | --- |

(13)

Z hľadiska kvality verejných financií možno Holandsko považovať za krajinu dosahujúcu v niektorých oblastiach relatívne dobré výsledky. Osobitne to platí v oblastiach verejnej infraštruktúry, všeobecných služieb a fiškálneho riadenia. V programe bol oznámený zámer ďalej zlepšiť kvalitu verejných financií v oblasti lepšej regulácie a zníženia administratívneho zaťaženia. Pokiaľ ide o administratívne zaťaženie, cieľom stanoveným v programe je dosiahnuť v roku 2011 čisté zníženie o 25 % v porovnaní s rokom 2007. Orgány v súčasnosti vykonávajú zásadnú revíziu rozpočtu, ktorá sa sústreďuje najmä na stranu výdavkov a zameriava sa na uľahčenie rozhodovacieho procesu v oblasti štrukturálnych reforiem a konsolidačných opatrení. Na strane príjmov orgány pripravujú samostatnú štúdiu na revíziu daňového systému, ktorej cieľom je ustanoviť daňový systém, ktorý bude v budúcnosti vytvárať stabilné príjmy s minimálnym narušením hospodárstva a najspravodlivejším možným rozdeľovaním nákladov. Táto revízia by mohla ešte viac zlepšiť kvalitu verejných financií v strednodobom až dlhodobom horizonte.

| (14) | Celkovo je rozpočtová stratégia na roky 2010 a 2011 vytýčená v programe v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7. Od roku 2012 sa rozpočtová stratégia tak, ako sa uvádza a pri zohľadnení uvedených rizík, nebude pravdepodobne zosúladená s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7, najmä preto, že rok 2013 nie je zahrnutý v programovom horizonte. Konkrétne, na rok 2010 sú rozpočtové prognózy v programe mierne lepšie ako prognózy v rozpočte na rok 2010, čiastočne v dôsledku lepšieho makroekonomického scenára, a sú vystavené vyváženým rizikám. Na obdobie rokov 2011 – 2012 sa v programe stanovuje nízka priemerná ročná fiškálna konsolidácia vo výške 0,75 % HDP, ktorá je vystavená uvedeným rizikám. Pokiaľ ide o rok 2011, rozpočtové prognózy uvedené v programe sú podoprené konkretizovanými konsolidačnými opatreniami. Na druhej strane plánovaná zmena štrukturálneho salda v roku 2012 (0,5 % HDP) nie je podporená dodatočnými opatreniami, ani sa nemôže zdôvodniť použitím štandardných elasticít. To naznačuje, že sú potrebné dodatočné konsolidačné opatrenia na zabezpečenie požadovanej ročnej priemernej fiškálnej konsolidácia vo výške 0,75 % HDP počas obdobia rokov 2011 – 2013, ako odporúča Rada, takisto vzhľadom na skutočnosť, že rok 2013 nie je zahrnutý v programe. Nominálny deficit verejných financií uvedený v programe vo výške 4,5 % HDP v roku 2012, odvodený skôr za predpokladu nezmenenej politiky, než aby predstavoval cieľ, naznačuje, že na splnenie lehoty, ktorou je rok 2013, je potrebné dodatočné zlepšenie vo výške najmenej 1,5 % HDP. Vzhľadom na prognózy dlhu uvedené v programe a na spomínané riziká súčasná rozpočtová stratégia nie je dostatočná ani na to, aby pomer dlhu k HDP začal opäť klesať. Hoci v programe vláda vyjadruje záväzok prijať dodatočné politické opatrenia na zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2013, program neobsahuje údaje o spôsobe, akým sa to dosiahne. |
| --- | --- |

(14)

Celkovo je rozpočtová stratégia na roky 2010 a 2011 vytýčená v programe v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7. Od roku 2012 sa rozpočtová stratégia tak, ako sa uvádza a pri zohľadnení uvedených rizík, nebude pravdepodobne zosúladená s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7, najmä preto, že rok 2013 nie je zahrnutý v programovom horizonte. Konkrétne, na rok 2010 sú rozpočtové prognózy v programe mierne lepšie ako prognózy v rozpočte na rok 2010, čiastočne v dôsledku lepšieho makroekonomického scenára, a sú vystavené vyváženým rizikám. Na obdobie rokov 2011 – 2012 sa v programe stanovuje nízka priemerná ročná fiškálna konsolidácia vo výške 0,75 % HDP, ktorá je vystavená uvedeným rizikám. Pokiaľ ide o rok 2011, rozpočtové prognózy uvedené v programe sú podoprené konkretizovanými konsolidačnými opatreniami. Na druhej strane plánovaná zmena štrukturálneho salda v roku 2012 (0,5 % HDP) nie je podporená dodatočnými opatreniami, ani sa nemôže zdôvodniť použitím štandardných elasticít. To naznačuje, že sú potrebné dodatočné konsolidačné opatrenia na zabezpečenie požadovanej ročnej priemernej fiškálnej konsolidácia vo výške 0,75 % HDP počas obdobia rokov 2011 – 2013, ako odporúča Rada, takisto vzhľadom na skutočnosť, že rok 2013 nie je zahrnutý v programe. Nominálny deficit verejných financií uvedený v programe vo výške 4,5 % HDP v roku 2012, odvodený skôr za predpokladu nezmenenej politiky, než aby predstavoval cieľ, naznačuje, že na splnenie lehoty, ktorou je rok 2013, je potrebné dodatočné zlepšenie vo výške najmenej 1,5 % HDP. Vzhľadom na prognózy dlhu uvedené v programe a na spomínané riziká súčasná rozpočtová stratégia nie je dostatočná ani na to, aby pomer dlhu k HDP začal opäť klesať. Hoci v programe vláda vyjadruje záväzok prijať dodatočné politické opatrenia na zníženie deficitu pod referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2013, program neobsahuje údaje o spôsobe, akým sa to dosiahne.

| (15) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov. Vo svojich odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009 s cieľom odstrániť nadmerný deficit Rada zároveň vyzvala Holandsko, aby prekladalo správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v samostatnej kapitole v aktualizácii programu stability. Holandsko toto odporúčanie splnilo čiastočne. Konkrétne, program nezahŕňa rok 2013, záverečný rok obdobia na dosiahnutie korekcie. |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov. Vo svojich odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009 s cieľom odstrániť nadmerný deficit Rada zároveň vyzvala Holandsko, aby prekladalo správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v samostatnej kapitole v aktualizácii programu stability. Holandsko toto odporúčanie splnilo čiastočne. Konkrétne, program nezahŕňa rok 2013, záverečný rok obdobia na dosiahnutie korekcie.

Celkovým záverom je, že Holandsko je ťažko zasiahnuté krízou, čo viedlo v roku 2009 k prudkému zhoršeniu rozpočtového salda, ktoré sa zmenilo z prebytku vo výške 0,7 % HDP v roku 2008 na deficit vo výške 4,9 % HDP, čím sa inicioval postup pri nadmernom deficite. Na rok 2010 sa očakáva ďalšie zhoršenie, najmä v dôsledku rôznych vplyvov s časovým oneskorením, napríklad rastúcej nezamestnanosti. Následným zrušením fiškálnych stimulov a konsolidačného balíka by sa malo zlepšiť rozpočtové saldo v roku 2011. Na rok 2012 zlepšenie v rozpočte vyplýva z cyklických podmienok na základe scenára nezmenenej politiky. Očakáva sa, že pomer dlhu k HDP, ktorý v roku 2009 prekonal referenčnú hodnotu 60 % uvedenú v zmluve, počas programového horizontu podstatne narastie. Proces prispôsobovania uvedený v programe podlieha rizikám zhoršovania a prospelo by mu posilnenie konsolidácie po roku 2011. Hlavné riziká sa týkajú priaznivých makroekonomických predpokladov spolu s ročnou úrovňou fiškálnej konsolidácie, ktorá predstavuje nízke 0,75 % HDP a ktorú odporučila Rada. Program obsahuje záväzok prijať dodatočné politické opatrenia na splnenie lehoty, ktorou je rok 2013. Keďže však rok 2013 nie je zahrnutý v programe, nie je možné v úplnom rozsahu posúdiť rozpočtovú stratégiu. Preto by bolo žiaduce väčšie množstvo informácií o všeobecnej stratégii, na ktorej sa zakladá korekcia nadmerného deficitu, vrátane roku 2013. Zabezpečením vyšších primárnych prebytkov počas strednodobého horizontu a realizáciou reformných opatrení, ktoré obmedzujú prognózovaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, by sa prispelo k zníženiu vysokých rizík ohrozujúcich udržateľnosť verejných financií. Dôchodková reforma navrhnutá v poslednom období sa bude považovať za dôležitý prvý krok, ak sa prijme.

V zmysle uvedeného hodnotenia a pri zohľadnení odporúčania podľa článku 126 Zmluvy o fungovaní EÚ z 2. decembra 2009 sa Holandsko vyzýva, aby:

| i) | v súvislosti so zásadnou revíziou rozpočtu konkretizovalo opatrenia podporujúce konsolidáciu od roku 2011, a najmä v nasledujúcich rokoch, ešte väčšmi posilnilo konsolidačné úsilie na zaistenie požadovaného priemerného ročného fiškálneho úsilia zameraného na zníženie deficitu pod 3 % HDP do roku 2013 a počas obdobia programu využilo neočakávané príjmy v súvislosti so zlepšením makroekonomického a fiškálneho výhľadu na zrýchlenie znižovania deficitu a znižovania pomeru hrubého dlhu k HDP späť smerom k referenčnej hodnote; |
| --- | --- |

i)

v súvislosti so zásadnou revíziou rozpočtu konkretizovalo opatrenia podporujúce konsolidáciu od roku 2011, a najmä v nasledujúcich rokoch, ešte väčšmi posilnilo konsolidačné úsilie na zaistenie požadovaného priemerného ročného fiškálneho úsilia zameraného na zníženie deficitu pod 3 % HDP do roku 2013 a počas obdobia programu využilo neočakávané príjmy v súvislosti so zlepšením makroekonomického a fiškálneho výhľadu na zrýchlenie znižovania deficitu a znižovania pomeru hrubého dlhu k HDP späť smerom k referenčnej hodnote;

| ii) | ďalej zlepšovalo dlhodobú udržateľnosť verejných financií realizáciou štrukturálnych reforiem, ktoré obmedzujú prognózovaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. |
| --- | --- |

ii)

ďalej zlepšovalo dlhodobú udržateľnosť verejných financií realizáciou štrukturálnych reforiem, ktoré obmedzujú prognózovaný nárast výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva.

Holandsko sa tiež vyzýva, aby poskytlo viac informácií o smerovaní a všeobecných opatreniach podporujúcich predpokladanú konsolidáciu v neskorších rokoch programu čím skôr po získaní týchto informácií, no najneskôr v kapitole o postupe pri nadmernom deficite nadchádzajúceho programu stability.

Porovnanie hlavných makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS jan. 2010 | 2,0 | –4 | 1,5 | 2 | 2 |
| KOM nov. 2009 | 2,0 | –4,5 | 0,3 | 1,6 | — |
| PS nov. 2008 | 2,25 | 1,25 | 2 | 2 | — |
| Inflácia HISC
  (%) | PS jan. 2010 | 2,2 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| KOM nov. 2009 | 2,2 | 1,1 | 0,9 | 1,2 | — |
| PS nov. 2008 | 2,5 | 3,25 | 2 | 2 | — |
| Produkčná medzera (7)

  (% potenciálneho HDP) | PS jan. 2010 | 2,6 | –2,7 | –2,3 | –1,9 | –1,8 |
| KOM nov. 2009 (8) | 3,0 | –2,7 | –3,1 | –2,4 | — |
| PS nov. 2008 | 0,7 | –0,1 | –0,5 | –0,6 | — |
| Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 4,2 | 4,5 | 5,75 | 6,25 | 6,25 |
| KOM nov. 2009 | 3,9 | 2,7 | 2,7 | 3,6 | — |
| PS nov. 2008 | 8,5 | 9,5 | 7,5 | 8,0 | — |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 45,6 | 44,4 | 44,3 | 44,9 | 45,5 |
| KOM nov. 2009 | 46,6 | 44,8 | 44,8 | 45,1 | — |
| PS nov. 2008 | 46,6 | 46,3 | 46,1 | 46,3 | — |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 44,9 | 49,3 | 50,4 | 49,9 | 50,0 |
| KOM nov. 2009 | 45,9 | 49,5 | 50,9 | 50,7 | — |
| PS nov. 2008 | 45,4 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | — |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 0,7 | –4,9 | –6,1 | –5,0 | –4,5 |
| KOM nov. 2009 | 0,7 | –4,7 | –6,1 | –5,6 | — |
| PS nov. 2008 | 1,2 | 1,2 | 0,8 | 1,1 | — |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 2,8 | –2,5 | –3,7 | –2,6 | –2,0 |
| KOM nov. 2009 | 2,8 | –2,3 | –3,7 | –3,1 | — |
| PS nov. 2008 | 3,4 | 3,3 | 2,9 | 3,1 | — |
| Cyklicky upravené saldo (7)

  (% HDP) | PS jan. 2010 | –0,8 | –3,4 | –4,8 | –3,9 | –3,5 |
| KOM nov. 2009 | –1,0 | –3,2 | –4,4 | –4,3 | — |
| PS nov. 2008 | 0,8 | 1,3 | 1,1 | 1,5 | — |
| Štrukturálne saldo (9)

  (% HDP) | PS jan. 2010 | –0,6 | –3,8 | –4,8 | –3,9 | –3,5 |
| KOM nov. 2009 | –1,0 | –3,6 | –4,4 | –4,3 | — |
| PS nov. 2008 | 0,8 | 1,0 | 1,1 | 1,5 | — |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 58,2 | 62,3 | 67,2 | 69,6 | 72,5 |
| KOM nov. 2009 | 58,2 | 59,8 | 65,6 | 69,7 | — |
| PS nov. 2008 | 42,1 | 39,6 | 38,0 | 36,2 | — |
| Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2008

2009

2010

2011

2012

Reálny HDP

(zmena v %)

PS jan. 2010

2,0

–4

1,5

2

2

KOM nov. 2009

2,0

–4,5

0,3

1,6

—

PS nov. 2008

2,25

1,25

2

2

—

Inflácia HISC

(%)

PS jan. 2010

2,2

1

1

1

1

KOM nov. 2009

2,2

1,1

0,9

1,2

—

PS nov. 2008

2,5

3,25

2

2

—

Produkčná medzera (7)

(% potenciálneho HDP)

PS jan. 2010

2,6

–2,7

–2,3

–1,9

–1,8

KOM nov. 2009 (8)

3,0

–2,7

–3,1

–2,4

—

PS nov. 2008

0,7

–0,1

–0,5

–0,6

—

Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta

(% HDP)

PS jan. 2010

4,2

4,5

5,75

6,25

6,25

KOM nov. 2009

3,9

2,7

2,7

3,6

—

PS nov. 2008

8,5

9,5

7,5

8,0

—

Verejné príjmy

(% HDP)

PS jan. 2010

45,6

44,4

44,3

44,9

45,5

KOM nov. 2009

46,6

44,8

44,8

45,1

—

PS nov. 2008

46,6

46,3

46,1

46,3

—

Verejné výdavky

(% HDP)

PS jan. 2010

44,9

49,3

50,4

49,9

50,0

KOM nov. 2009

45,9

49,5

50,9

50,7

—

PS nov. 2008

45,4

45,1

45,3

45,2

—

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS jan. 2010

0,7

–4,9

–6,1

–5,0

–4,5

KOM nov. 2009

0,7

–4,7

–6,1

–5,6

—

PS nov. 2008

1,2

1,2

0,8

1,1

—

Primárne saldo

(% HDP)

PS jan. 2010

2,8

–2,5

–3,7

–2,6

–2,0

KOM nov. 2009

2,8

–2,3

–3,7

–3,1

—

PS nov. 2008

3,4

3,3

2,9

3,1

—

Cyklicky upravené saldo (7)

(% HDP)

PS jan. 2010

–0,8

–3,4

–4,8

–3,9

–3,5

KOM nov. 2009

–1,0

–3,2

–4,4

–4,3

—

PS nov. 2008

0,8

1,3

1,1

1,5

—

Štrukturálne saldo (9)

(% HDP)

PS jan. 2010

–0,6

–3,8

–4,8

–3,9

–3,5

KOM nov. 2009

–1,0

–3,6

–4,4

–4,3

—

PS nov. 2008

0,8

1,0

1,1

1,5

—

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS jan. 2010

58,2

62,3

67,2

69,6

72,5

KOM nov. 2009

58,2

59,8

65,6

69,7

—

PS nov. 2008

42,1

39,6

38,0

36,2

—

Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä prognóza útvarov Komisie z jesene 2009, ale aj iné informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili, vrátane priebežnej prognózy útvarov Komisie z februára 2010.

(3)  V záveroch Rady z 10. novembra 2009 o udržateľnosti verejných financií „Rada vyzýva členské štáty, aby sa vo svojich budúcich programoch stability a konvergenčných programoch sústreďovali na stratégie orientované na udržateľnosť“, a ďalej „vyzýva Komisiu, aby spolu s Výborom pre hospodársku politiku a Hospodárskym a finančným výborom ďalej rozpracovala metodiky hodnotenia dlhodobej udržateľnosti verejných financií včas pre ďalšiu správu o udržateľnosti,“ ktorá sa očakáva v roku 2012.

(4)  Pozri napríklad MMF, 2001a, Kódex overených postupov pre fiškálnu transparentnosť, a OECD, 2002, Overené postupy pre rozpočtovú transparentnosť, Vestník OECD týkajúci sa rozpočtovania.

(5)  Pozri aj MMF (2005), Správa o krajinách č. 5/225, a Európska komisia (2007), Verejné financie v EMÚ za rok 2007, a Bos, F.: „Holandský fiškálny rámec; história, súčasná prax a úloha CPB“, dokument CPB č. 150, Holandský úrad pre analýzu hospodárskej politiky, Haag, júl 2007.

(6)  Holandský úrad pre analýzu hospodárskej politiky je známejší pod názvom Centraal Planbureau (CPB) a predstavuje nezávislý štátny prognostický ústav.

(7)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií v programoch.

(8)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,7 %, 1,1 %, 0,7 % a 0,9 % postupne v rokoch 2008 – 2011.

(9)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Jednorazové a iné dočasné opatrenia predstavujú v roku 2009 podľa najnovšieho programu, ako aj podľa predpovedí útvarov Komisie z novembra 2009, hodnotu 0,4 % HDP znižujúcu deficit.

Zdroj:

Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 4.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 146/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 146/18

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému konvergenčnému programu Spojeného kráľovstva na roky 2009/2010 – 2014/2015

2010/C 146/04

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Spojeného kráľovstva na roky 2009/2010 až 2014/2015. |
| --- | --- |

(1)

Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Spojeného kráľovstva na roky 2009/2010 až 2014/2015.

| (2) | Hospodárska a finančná kríza, ktorá sa začala v roku 2007 po niekoľkých rokoch silného rastu, mala za následok kumulatívny pokles hospodárskeho produktu Spojeného kráľovstva približne o 6 %, pričom mierne oživenie sa začalo objavovať v poslednom štvrťroku 2009. Kríze predchádzalo a čiastočne ju aj zhoršilo obdobie postupného zvyšovania pákového efektu v sektore domácností a vo finančnom sektore, takže závislosť na prílive čistého kapitálu do krajiny bola vysoká a pretrvávajúca. Bank of England v reakcii na rozvíjajúcu sa krízu odpovedala agresívnym programom, ktorý zahŕňal znižovanie úrokovej miery, podporu likvidity pre bankový sektor a od marca 2009 aj kvantitatívne uvoľňovanie. Vláda tiež uskutočnila rozsiahle intervencie v záujme stabilizácie finančného systému, a to aj prostredníctvom veľkých kapitálových injekcií, záruk za vklady a poskytnutia poistenia zodpovednosti. V súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva vláda zaviedla rozsiahle fiškálne stimuly, ktoré v spojení s pôsobením automatických stabilizátorov a účinkom poklesu cien aktív na príjmy prispeli k zásadnému zhoršeniu verejných financií. Oslabenie udržateľnosti verejných financií Spojeného kráľovstva sa zhoršilo v dôsledku skutočnosti, že primárne saldo sa už v období vedúcom ku kríze nachádzalo v značnom štrukturálnom deficite, čo viedlo k tomu, že s rozvíjajúcou sa krízou deficit verejných financií čoskoro presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP. Preto sa v prípade Spojeného kráľovstva 8. júla 2008 začal postup pri nadmernom deficite a 2. decembra 2009 Rada vydala najnovšie odporúčania v súlade s článkom 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie s cieľom dosiahnuť odstránenie deficitu do roku 2014/2015. Hlavné výzvy pre hospodárstvo Spojeného kráľovstva v nadchádzajúcich rokoch spočívajú v stabilizovaní verejných financií v nadväznosti na pokračujúce úsilie vynakladané sektorom domácností na zníženie miery ich zadlženosti, v dosiahnutí primeranej úrovne poskytovania úverov plynúcich z ešte stále krehkého finančného systému, v ktorom mnohí poskytovatelia úverov obmedzili objem poskytovaných úverov, a vo vytváraní podmienok na prechod výroby smerom k väčšiemu obchodovateľnému produktu s cieľom sústavne zlepšovať vonkajšiu rovnováhu. |
| --- | --- |

(2)

Hospodárska a finančná kríza, ktorá sa začala v roku 2007 po niekoľkých rokoch silného rastu, mala za následok kumulatívny pokles hospodárskeho produktu Spojeného kráľovstva približne o 6 %, pričom mierne oživenie sa začalo objavovať v poslednom štvrťroku 2009. Kríze predchádzalo a čiastočne ju aj zhoršilo obdobie postupného zvyšovania pákového efektu v sektore domácností a vo finančnom sektore, takže závislosť na prílive čistého kapitálu do krajiny bola vysoká a pretrvávajúca. Bank of England v reakcii na rozvíjajúcu sa krízu odpovedala agresívnym programom, ktorý zahŕňal znižovanie úrokovej miery, podporu likvidity pre bankový sektor a od marca 2009 aj kvantitatívne uvoľňovanie. Vláda tiež uskutočnila rozsiahle intervencie v záujme stabilizácie finančného systému, a to aj prostredníctvom veľkých kapitálových injekcií, záruk za vklady a poskytnutia poistenia zodpovednosti. V súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva vláda zaviedla rozsiahle fiškálne stimuly, ktoré v spojení s pôsobením automatických stabilizátorov a účinkom poklesu cien aktív na príjmy prispeli k zásadnému zhoršeniu verejných financií. Oslabenie udržateľnosti verejných financií Spojeného kráľovstva sa zhoršilo v dôsledku skutočnosti, že primárne saldo sa už v období vedúcom ku kríze nachádzalo v značnom štrukturálnom deficite, čo viedlo k tomu, že s rozvíjajúcou sa krízou deficit verejných financií čoskoro presiahol referenčnú hodnotu 3 % HDP. Preto sa v prípade Spojeného kráľovstva 8. júla 2008 začal postup pri nadmernom deficite a 2. decembra 2009 Rada vydala najnovšie odporúčania v súlade s článkom 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie s cieľom dosiahnuť odstránenie deficitu do roku 2014/2015. Hlavné výzvy pre hospodárstvo Spojeného kráľovstva v nadchádzajúcich rokoch spočívajú v stabilizovaní verejných financií v nadväznosti na pokračujúce úsilie vynakladané sektorom domácností na zníženie miery ich zadlženosti, v dosiahnutí primeranej úrovne poskytovania úverov plynúcich z ešte stále krehkého finančného systému, v ktorom mnohí poskytovatelia úverov obmedzili objem poskytovaných úverov, a vo vytváraní podmienok na prechod výroby smerom k väčšiemu obchodovateľnému produktu s cieľom sústavne zlepšovať vonkajšiu rovnováhu.

| (3) | Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy okrem toho zvyšuje negatívne účinky demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Pre Spojené kráľovstvo je dôležité najmä to, aby uskutočnilo reformy, ktorými sa dosiahne zlepšenie kvalifikácie a zvýši sa produktivita. |
| --- | --- |

(3)

Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy okrem toho zvyšuje negatívne účinky demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Pre Spojené kráľovstvo je dôležité najmä to, aby uskutočnilo reformy, ktorými sa dosiahne zlepšenie kvalifikácie a zvýši sa produktivita.

| (4) | Program obsahuje dva makroekonomické scenáre: hlavný scenár a obozretnejší alternatívny scenár, ktorý vychádza z tendencie rastu o štvrtinu percentuálneho bodu nižšieho ako hlavný scenár. Prognózy verejných financií vychádzajú z alternatívneho scenára, ktorý sa považuje za referenčný scenár na hodnotenie aktualizovaného programu. V tomto scenári sa počíta s obnovením rastu HDP na hodnotu 2 % v roku 2010/2011 a na 31⁄4 % ročne v období medzi rokmi 2011/2012 až 2014/2015. Zdá sa však, že v dôsledku najnovších údajov dokonca aj tento obozretnejší scenár, ktorý sa finalizoval začiatkom decembra 2009, vychádza z priaznivých predpokladov rastu, najmä na roky 2010/2011 a 2011/2012 (2). Prognózy inflácie sa zdajú byť realistické. Program neobsahuje jednoznačné prognózy výmenného kurzu a predpokladá sa v ňom pozitívny príspevok čistého obchodu, cyklu akcií a od roku 2011 aj domáceho dopytu, najmä fixných investícií a výdavkov domácností, k rastu HDP. Tieto predpoklady sú celkovo uskutočniteľné. Príspevok čistého obchodu je v súlade s predpoveďami Komisie, aj keď negatívny príspevok čistého obchodu v druhej polovici roku 2009 tieto prognózy ovplyvnil negatívne. Potenciálne spomalenie rastu disponibilných príjmov, okrem iného aj v dôsledku nedostatočného oživenia trhu práce a ďalšieho zvyšovania pomeru úspor domácností predstavujú dve riziká zhoršenia v súvislosti s výdavkami domácností. |
| --- | --- |

(4)

Program obsahuje dva makroekonomické scenáre: hlavný scenár a obozretnejší alternatívny scenár, ktorý vychádza z tendencie rastu o štvrtinu percentuálneho bodu nižšieho ako hlavný scenár. Prognózy verejných financií vychádzajú z alternatívneho scenára, ktorý sa považuje za referenčný scenár na hodnotenie aktualizovaného programu. V tomto scenári sa počíta s obnovením rastu HDP na hodnotu 2 % v roku 2010/2011 a na 31⁄4 % ročne v období medzi rokmi 2011/2012 až 2014/2015. Zdá sa však, že v dôsledku najnovších údajov dokonca aj tento obozretnejší scenár, ktorý sa finalizoval začiatkom decembra 2009, vychádza z priaznivých predpokladov rastu, najmä na roky 2010/2011 a 2011/2012 (2). Prognózy inflácie sa zdajú byť realistické. Program neobsahuje jednoznačné prognózy výmenného kurzu a predpokladá sa v ňom pozitívny príspevok čistého obchodu, cyklu akcií a od roku 2011 aj domáceho dopytu, najmä fixných investícií a výdavkov domácností, k rastu HDP. Tieto predpoklady sú celkovo uskutočniteľné. Príspevok čistého obchodu je v súlade s predpoveďami Komisie, aj keď negatívny príspevok čistého obchodu v druhej polovici roku 2009 tieto prognózy ovplyvnil negatívne. Potenciálne spomalenie rastu disponibilných príjmov, okrem iného aj v dôsledku nedostatočného oživenia trhu práce a ďalšieho zvyšovania pomeru úspor domácností predstavujú dve riziká zhoršenia v súvislosti s výdavkami domácností.

| (5) | Deficit verejných financií v roku 2009/2010 sa v programe odhaduje na úrovni 12,7 % HDP. Podstatné zhoršenie v porovnaní s deficitom v roku 2008/2009 na úrovni 6,8 % HDP do značnej miery odzrkadľuje vplyv krízy na verejné financie. Odhaduje sa, že pokles pomeru verejných príjmov a zvýšenie pomeru výdavkov v roku 2009/2010, upravený na menovateľa z prudkého poklesu nominálneho HDP, sa na zhoršení deficitu verejných financií podieľali približne na úrovni 45 %, resp. 55 %. Vplyv oslabenia hospodárskej aktivity na verejné financie sa zväčšil v dôsledku spojenia recesie s prudkým poklesom na finančnom trhu a na trhu s nehnuteľnosťami, z ktorých každý bol doteraz dôležitým zdrojom príjmov. Približne jednu štvrtinu zvýšenia deficitu v roku 2009/2010 navyše spôsobili stimulačné opatrenia, ktoré celkovo dosiahli 11⁄2 % HDP a ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, pričom zároveň prijala rozhodnutie, ktorým sa umožňuje plné pôsobenie automatických stabilizátorov na podporu hospodárstva. Rýchle zhoršovanie verejných financií však závažným spôsobom ovplyvnilo schopnosť Spojeného kráľovstva uplatňovať uvolnenejšiu fiškálnu politiku pri zachovaní udržateľnosti rozpočtu a vyžaduje si rýchle zlepšenie rozpočtovej pozície. V súlade so stratégiou ukončenia angažovanosti štátu, ktorú presadzuje Rada, a v záujme dosiahnutia odstránenia nadmerného deficitu do roku 2014/2015 a návratu k udržateľnej pozícii verejných financií musí dôjsť k ďalšiemu fiškálnemu sprísneniu. Plnenie konsolidačných plánov vytýčených v programe pomôže podporiť udržateľnosť v strednodobom horizonte a zlepšiť fiškálnu pozíciu. |
| --- | --- |

(5)

Deficit verejných financií v roku 2009/2010 sa v programe odhaduje na úrovni 12,7 % HDP. Podstatné zhoršenie v porovnaní s deficitom v roku 2008/2009 na úrovni 6,8 % HDP do značnej miery odzrkadľuje vplyv krízy na verejné financie. Odhaduje sa, že pokles pomeru verejných príjmov a zvýšenie pomeru výdavkov v roku 2009/2010, upravený na menovateľa z prudkého poklesu nominálneho HDP, sa na zhoršení deficitu verejných financií podieľali približne na úrovni 45 %, resp. 55 %. Vplyv oslabenia hospodárskej aktivity na verejné financie sa zväčšil v dôsledku spojenia recesie s prudkým poklesom na finančnom trhu a na trhu s nehnuteľnosťami, z ktorých každý bol doteraz dôležitým zdrojom príjmov. Približne jednu štvrtinu zvýšenia deficitu v roku 2009/2010 navyše spôsobili stimulačné opatrenia, ktoré celkovo dosiahli 11⁄2 % HDP a ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva, pričom zároveň prijala rozhodnutie, ktorým sa umožňuje plné pôsobenie automatických stabilizátorov na podporu hospodárstva. Rýchle zhoršovanie verejných financií však závažným spôsobom ovplyvnilo schopnosť Spojeného kráľovstva uplatňovať uvolnenejšiu fiškálnu politiku pri zachovaní udržateľnosti rozpočtu a vyžaduje si rýchle zlepšenie rozpočtovej pozície. V súlade so stratégiou ukončenia angažovanosti štátu, ktorú presadzuje Rada, a v záujme dosiahnutia odstránenia nadmerného deficitu do roku 2014/2015 a návratu k udržateľnej pozícii verejných financií musí dôjsť k ďalšiemu fiškálnemu sprísneniu. Plnenie konsolidačných plánov vytýčených v programe pomôže podporiť udržateľnosť v strednodobom horizonte a zlepšiť fiškálnu pozíciu.

| (6) | V aktualizácii sa predpokladá medziročné zníženie pomeru deficitu verejných financií v roku 2010/2011 o 0,6 percentuálneho bodu na úroveň 12,1 % HDP. Mierne zlepšenie deficitu verejných financií plne odzrkadľuje plánované zvýšenie verejných príjmov o 61⁄2 % v nominálnom vyjadrení, z čoho približne jedna tretina je dôsledkom zvýšenia sadzby DPH na jej úroveň pred zavedením stimulov v januári 2010. Na druhej strane sa predpokladá pokračovanie rastu verejných výdavkov vysokým, aj keď o niečo pomalším tempom: približne o 41⁄2 % v nominálnom vyjadrení a o 21⁄4 % v reálnom vyjadrení v porovnaní s predchádzajúcim rokom, pričom pomer výdavkov k HDP sa od predchádzajúceho roku nezmení. Diskrečné opatrenia, ktoré nadobudnú účinnosť v roku 2010/2011, vrátane opatrení oznámených v správe z novembra 2008 o predbežnom rozpočte na rok 2008 a v rozpočte na rok 2009 z apríla 2009, celkovo znížia deficit verejných financií približne o 1,0 % HDP. Štrukturálne saldo, ktoré je definované ako cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení, sa v roku 2010/2011 podľa odhadu zlepší ešte menej, a to o 1⁄4 % HDP. Odhadované zlepšenie štrukturálneho rozpočtového deficitu je podstatne nižšie ako čistý účinok uvedených diskrečných opatrení, pričom odzrkadľuje pokračujúce účinky štruktúry, ktoré znižujú celkovú elasticitu príjmov. |
| --- | --- |

(6)

V aktualizácii sa predpokladá medziročné zníženie pomeru deficitu verejných financií v roku 2010/2011 o 0,6 percentuálneho bodu na úroveň 12,1 % HDP. Mierne zlepšenie deficitu verejných financií plne odzrkadľuje plánované zvýšenie verejných príjmov o 61⁄2 % v nominálnom vyjadrení, z čoho približne jedna tretina je dôsledkom zvýšenia sadzby DPH na jej úroveň pred zavedením stimulov v januári 2010. Na druhej strane sa predpokladá pokračovanie rastu verejných výdavkov vysokým, aj keď o niečo pomalším tempom: približne o 41⁄2 % v nominálnom vyjadrení a o 21⁄4 % v reálnom vyjadrení v porovnaní s predchádzajúcim rokom, pričom pomer výdavkov k HDP sa od predchádzajúceho roku nezmení. Diskrečné opatrenia, ktoré nadobudnú účinnosť v roku 2010/2011, vrátane opatrení oznámených v správe z novembra 2008 o predbežnom rozpočte na rok 2008 a v rozpočte na rok 2009 z apríla 2009, celkovo znížia deficit verejných financií približne o 1,0 % HDP. Štrukturálne saldo, ktoré je definované ako cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení, sa v roku 2010/2011 podľa odhadu zlepší ešte menej, a to o 1⁄4 % HDP. Odhadované zlepšenie štrukturálneho rozpočtového deficitu je podstatne nižšie ako čistý účinok uvedených diskrečných opatrení, pričom odzrkadľuje pokračujúce účinky štruktúry, ktoré znižujú celkovú elasticitu príjmov.

| (7) | Hoci program vytyčuje plány pre fiškálnu konsolidáciu od roku 2010/2011, v aktualizácii sa neuvádza strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu, ktorý by zabezpečil udržateľnosť verejných financií (3). Táto skutočnosť nie je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Strednodobá fiškálna stratégia uvedená v programe je podstatne menej ambiciózna, ako odporučila Rada 2. decembra 2009 podľa článku 126 ods. 7, pričom sa nezhoduje s odporúčaním na zníženie deficitu pod 3 % HDP do roku 2014/2015.
  Konkrétne, deficit verejných financií v roku 2014/2015, čo je termín stanovený v odporúčaní Rady pre Spojené kráľovstvo na zníženie deficitu pod 3 % HDP, sa v programe predpokladá na úrovni 4,7 % HDP. Ročné priemerné zlepšenie štrukturálneho deficitu v rokoch 2010/2011 až 2014/2015, ako ho prepočítali útvary Komisie pomocou spoločne dohodnutej metodiky, sa odhaduje len na úrovni 1,0 % HDP, t. j. o 3⁄4 percentuálneho bodu menej, ako odporúčala Rada v decembri 2009. Približne 60 % zo zníženia pomeru deficitu verejných financií o 71⁄2 percentuálneho bodu v rokoch 2011/2012 až 2014/2015 je dôsledkom plánovaného obmedzenia rastu výdavkov. Primárne verejné výdavky by sa v priebehu týchto rokov mali podľa plánu zvyšovať ročne v priemere o 11⁄2 %, čo znamená zníženie v reálnom vyjadrení ročne v priemere o 3⁄4 %. Takmer jedna štvrtina poklesu pomeru výdavkov v rokoch 2011/2012 až 2014/2015 je dôsledkom zníženia investičných výdavkov. Diskrečné opatrenia zamerané na zvýšenie príjmov vrátane dodatočného zvýšenia sadzby dane z príjmu v apríli 2010 a plánovaného zvýšenia sadzieb príspevkov na sociálne zabezpečenie od apríla 2011 predstavujú približne 10 % predpokladaného zníženia rozpočtového deficitu od roku 2011/2012, zatiaľ čo približne 30 % zlepšenia hlavného deficitu je dôsledkom cyklického oživenia predpokladaného v programe. V rozpočte na rok 2010, ktorý sa predložil 24. marca 2010, sa deficit v roku 2009/2010 odhaduje na úrovni o 1⁄2 % HDP nižšej, ako sa predpokladá v programe, pričom výsledok lepší ako pôvodné očakávanie by mal prispieť k nižšiemu deficitu v ďalších rokoch. V rozpočte sa zavádzajú nové opatrenia na účely fiškálneho sprísnenia, ktoré dosahujú úroveň 0,1 % HDP počas celého obdobia programu, pričom deficit v roku 2014/2015 sa predpokladá na úrovni 4,2 % HDP. |
| --- | --- |

(7)

Hoci program vytyčuje plány pre fiškálnu konsolidáciu od roku 2010/2011, v aktualizácii sa neuvádza strednodobý cieľ pre rozpočtovú pozíciu, ktorý by zabezpečil udržateľnosť verejných financií (3). Táto skutočnosť nie je v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Strednodobá fiškálna stratégia uvedená v programe je podstatne menej ambiciózna, ako odporučila Rada 2. decembra 2009 podľa článku 126 ods. 7, pričom sa nezhoduje s odporúčaním na zníženie deficitu pod 3 % HDP do roku 2014/2015.

Konkrétne, deficit verejných financií v roku 2014/2015, čo je termín stanovený v odporúčaní Rady pre Spojené kráľovstvo na zníženie deficitu pod 3 % HDP, sa v programe predpokladá na úrovni 4,7 % HDP. Ročné priemerné zlepšenie štrukturálneho deficitu v rokoch 2010/2011 až 2014/2015, ako ho prepočítali útvary Komisie pomocou spoločne dohodnutej metodiky, sa odhaduje len na úrovni 1,0 % HDP, t. j. o 3⁄4 percentuálneho bodu menej, ako odporúčala Rada v decembri 2009. Približne 60 % zo zníženia pomeru deficitu verejných financií o 71⁄2 percentuálneho bodu v rokoch 2011/2012 až 2014/2015 je dôsledkom plánovaného obmedzenia rastu výdavkov. Primárne verejné výdavky by sa v priebehu týchto rokov mali podľa plánu zvyšovať ročne v priemere o 11⁄2 %, čo znamená zníženie v reálnom vyjadrení ročne v priemere o 3⁄4 %. Takmer jedna štvrtina poklesu pomeru výdavkov v rokoch 2011/2012 až 2014/2015 je dôsledkom zníženia investičných výdavkov. Diskrečné opatrenia zamerané na zvýšenie príjmov vrátane dodatočného zvýšenia sadzby dane z príjmu v apríli 2010 a plánovaného zvýšenia sadzieb príspevkov na sociálne zabezpečenie od apríla 2011 predstavujú približne 10 % predpokladaného zníženia rozpočtového deficitu od roku 2011/2012, zatiaľ čo približne 30 % zlepšenia hlavného deficitu je dôsledkom cyklického oživenia predpokladaného v programe. V rozpočte na rok 2010, ktorý sa predložil 24. marca 2010, sa deficit v roku 2009/2010 odhaduje na úrovni o 1⁄2 % HDP nižšej, ako sa predpokladá v programe, pričom výsledok lepší ako pôvodné očakávanie by mal prispieť k nižšiemu deficitu v ďalších rokoch. V rozpočte sa zavádzajú nové opatrenia na účely fiškálneho sprísnenia, ktoré dosahujú úroveň 0,1 % HDP počas celého obdobia programu, pričom deficit v roku 2014/2015 sa predpokladá na úrovni 4,2 % HDP.

| (8) | Rozpočtový výsledok by sa za celé obdobie mohol ukázať ako horší v porovnaní s prognózami v programe. V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2009 sa predpokladá slabší hospodársky rast v rokoch 2010/2011 a 2011/2012, zatiaľ čo podľa hodnotenia útvarov Komisie nie je pravdepodobné, že ročný hospodársky rast Spojeného kráľovstva v období 2012/2013 až 2014/2015 dosiahne 31⁄4 % za rok, ako sa predpokladá v programe. Výrazne priaznivý makroekonomický vývoj predpokladaný v programe so sebou nesie riziká pre fiškálne prognózy v programe.
  Nižší hospodársky rast oproti očakávaniam od roku 2011/2012 by viedol k prekročeniu deficitu verejných financií predpokladaného v programe. Zatiaľ čo strednodobý konsolidačný program vlády sa v prevažnej miere zakladá na predpoklade značného a bezprecedentného obmedzenia primárnych výdavkov, tento predpoklad na obdobie rokov 2011/2012 až 2014/2015 zatiaľ nie je podložený podrobnými plánmi výdavkov podľa jednotlivých ministerstiev (ktoré v súčasnosti siahajú len do konca finančného roka 2010/2011). Neexistencia limitov výdavkov podrobne rozpísaných podľa jednotlivých ministerstiev, o ktoré by sa opierali predpoklady súhrnných výdavkov v programe, predstavuje ďalší zdroj neistoty v strednodobom fiškálnom pláne uvedenom v programe. Prudké spomalenie strednodobého rastu výdavkov, na ktoré sa zameriava aktualizácia, so sebou prináša značné výzvy, pokiaľ ide o efektívnosť, ako aj rozsiahlu zmenu priorít pre verejný sektor. Dosiaľ bezprecedentná miera plánovaného obmedzenia výdavkov, ktoré bude potrebné dlhodobejšie znášať, je vo všeobecnosti spojená s dôležitými výzvami v súvislosti s vykonávaním dotknutých opatrení. Spojené kráľovstvo tiež prevzalo značné podmienené záväzky v dôsledku svojich intervencií vo finančnom sektore. Vláda na základe svojho programu na ochranu aktív súhlasila s poistením aktív bankového sektora vo výške takmer 20 % HDP. Zatiaľ čo miera, do akej sú poistené úvery a investície vystavené riziku zlyhania, podlieha vysokej neistote, uvedený program by mohol vyústiť do vzniku čistých nákladov vlády, ak by sa náklady na vládnu podporu plne nevrátili v budúcnosti. Tento scenár by tak mohol znížiť tempo fiškálnej konsolidácie. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtový výsledok by sa za celé obdobie mohol ukázať ako horší v porovnaní s prognózami v programe. V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2009 sa predpokladá slabší hospodársky rast v rokoch 2010/2011 a 2011/2012, zatiaľ čo podľa hodnotenia útvarov Komisie nie je pravdepodobné, že ročný hospodársky rast Spojeného kráľovstva v období 2012/2013 až 2014/2015 dosiahne 31⁄4 % za rok, ako sa predpokladá v programe. Výrazne priaznivý makroekonomický vývoj predpokladaný v programe so sebou nesie riziká pre fiškálne prognózy v programe.

Nižší hospodársky rast oproti očakávaniam od roku 2011/2012 by viedol k prekročeniu deficitu verejných financií predpokladaného v programe. Zatiaľ čo strednodobý konsolidačný program vlády sa v prevažnej miere zakladá na predpoklade značného a bezprecedentného obmedzenia primárnych výdavkov, tento predpoklad na obdobie rokov 2011/2012 až 2014/2015 zatiaľ nie je podložený podrobnými plánmi výdavkov podľa jednotlivých ministerstiev (ktoré v súčasnosti siahajú len do konca finančného roka 2010/2011). Neexistencia limitov výdavkov podrobne rozpísaných podľa jednotlivých ministerstiev, o ktoré by sa opierali predpoklady súhrnných výdavkov v programe, predstavuje ďalší zdroj neistoty v strednodobom fiškálnom pláne uvedenom v programe. Prudké spomalenie strednodobého rastu výdavkov, na ktoré sa zameriava aktualizácia, so sebou prináša značné výzvy, pokiaľ ide o efektívnosť, ako aj rozsiahlu zmenu priorít pre verejný sektor. Dosiaľ bezprecedentná miera plánovaného obmedzenia výdavkov, ktoré bude potrebné dlhodobejšie znášať, je vo všeobecnosti spojená s dôležitými výzvami v súvislosti s vykonávaním dotknutých opatrení. Spojené kráľovstvo tiež prevzalo značné podmienené záväzky v dôsledku svojich intervencií vo finančnom sektore. Vláda na základe svojho programu na ochranu aktív súhlasila s poistením aktív bankového sektora vo výške takmer 20 % HDP. Zatiaľ čo miera, do akej sú poistené úvery a investície vystavené riziku zlyhania, podlieha vysokej neistote, uvedený program by mohol vyústiť do vzniku čistých nákladov vlády, ak by sa náklady na vládnu podporu plne nevrátili v budúcnosti. Tento scenár by tak mohol znížiť tempo fiškálnej konsolidácie.

| (9) | Hrubý verejný dlh sa odhaduje približne na úrovni 73 % HDP v roku 2009/2010 v porovnaní s 551⁄2 % v predchádzajúcom roku. Približne tri pätiny zvýšenia pomeru dlhu k HDP v roku 2009/2010 odzrkadľujú vysoký primárny deficit, zatiaľ čo úprava vzťahu dlhu a deficitu ako dôsledok úverov a pôžičiek prijatých vládou na financovanie nákupu majetkových podielov v bankovom sektore a pôžičiek poskytnutých komerčným finančným inštitúciám prispeli k zvýšeniu pomeru dlhu k HDP o takmer 33⁄4 percentuálneho bodu. Predpokladá sa, že pomer dlhu k HDP sa v rokoch 2010/2011 až 2014/2015 zvýši o ďalších 181⁄4 percentuálnych bodov. V programe sa do roku 2014/2015 plánuje stabilizácia pomeru dlhu k HDP na úrovni približne 911⁄2 %, pretože sa predpokladá, že príspevok vysokého nominálneho rastu HDP k pomeru dlhu k HDP vyváži zvýšenie verejného dlhu v dôsledku primárneho salda, ktoré je stanovené tak, aby zostalo do konca programového obdobia v deficite, a splátok úrokov, v prípade ktorých sa očakáva zvýšenie z 21⁄4 % HDP v roku 2009/2010 na takmer 4 % v roku 2013/2014. Pomer dlhu k HDP je v programovom období takisto vystavený množstvu rizík. Pozitívnym aspektom je, že úspešný predaj podielov v bankovom sektore, k nadobudnutiu ktorých došlo v dôsledku intervencií vlády do finančného sektora, by sa mohol použiť na zníženie verejného dlhu. Negatívne riziká, ktorým je vystavený pomer dlhu k HDP, vyplývajú hlavne z pravdepodobnosti vyšších deficitov, ako sa predpokladalo, a z nepriaznivého účinku menovateľa HDP v dôsledku nižšieho reálneho ekonomického rastu. Dosah možných vyšších nákladov na prijaté úvery a pôžičky v dôsledku vplyvov globálnych alebo domácich trhov by mal byť vzhľadom na štruktúru dlhu Spojeného kráľovstva, ktorý má dlhú splatnosť, pomerne obmedzený, i keď by ešte stále nebol nápomocný. |
| --- | --- |

(9)

Hrubý verejný dlh sa odhaduje približne na úrovni 73 % HDP v roku 2009/2010 v porovnaní s 551⁄2 % v predchádzajúcom roku. Približne tri pätiny zvýšenia pomeru dlhu k HDP v roku 2009/2010 odzrkadľujú vysoký primárny deficit, zatiaľ čo úprava vzťahu dlhu a deficitu ako dôsledok úverov a pôžičiek prijatých vládou na financovanie nákupu majetkových podielov v bankovom sektore a pôžičiek poskytnutých komerčným finančným inštitúciám prispeli k zvýšeniu pomeru dlhu k HDP o takmer 33⁄4 percentuálneho bodu. Predpokladá sa, že pomer dlhu k HDP sa v rokoch 2010/2011 až 2014/2015 zvýši o ďalších 181⁄4 percentuálnych bodov. V programe sa do roku 2014/2015 plánuje stabilizácia pomeru dlhu k HDP na úrovni približne 911⁄2 %, pretože sa predpokladá, že príspevok vysokého nominálneho rastu HDP k pomeru dlhu k HDP vyváži zvýšenie verejného dlhu v dôsledku primárneho salda, ktoré je stanovené tak, aby zostalo do konca programového obdobia v deficite, a splátok úrokov, v prípade ktorých sa očakáva zvýšenie z 21⁄4 % HDP v roku 2009/2010 na takmer 4 % v roku 2013/2014. Pomer dlhu k HDP je v programovom období takisto vystavený množstvu rizík. Pozitívnym aspektom je, že úspešný predaj podielov v bankovom sektore, k nadobudnutiu ktorých došlo v dôsledku intervencií vlády do finančného sektora, by sa mohol použiť na zníženie verejného dlhu. Negatívne riziká, ktorým je vystavený pomer dlhu k HDP, vyplývajú hlavne z pravdepodobnosti vyšších deficitov, ako sa predpokladalo, a z nepriaznivého účinku menovateľa HDP v dôsledku nižšieho reálneho ekonomického rastu. Dosah možných vyšších nákladov na prijaté úvery a pôžičky v dôsledku vplyvov globálnych alebo domácich trhov by mal byť vzhľadom na štruktúru dlhu Spojeného kráľovstva, ktorý má dlhú splatnosť, pomerne obmedzený, i keď by ešte stále nebol nápomocný.

| (10) | Zo strednodobých prognóz dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa len postupne zotaví na hodnoty predpokladané pred krízou a že miery zdanenia sa vrátia na úrovne pred krízou, a ktoré zahŕňajú predpokladané zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, vyplýva, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by tak, ako je, a bez ďalšej zmeny politiky stačila na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020. |
| --- | --- |

(10)

Zo strednodobých prognóz dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa len postupne zotaví na hodnoty predpokladané pred krízou a že miery zdanenia sa vrátia na úrovne pred krízou, a ktoré zahŕňajú predpokladané zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, vyplýva, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by tak, ako je, a bez ďalšej zmeny politiky stačila na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020.

| (11) | Keďže dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet sa približuje priemeru EÚ, rozpočtová pozícia v roku 2009, ako sa odhaduje v programe, predstavuje riziko pre trvalo udržateľné verejné financie aj bez toho, aby sa zohľadnil dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet. K zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií, ktoré Komisia hodnotila v správe o udržateľnosti z roku 2009 (4) ako vysoké, by prispelo dosiahnutie primárnych prebytkov v strednodobom horizonte spolu so štrukturálnymi reformami. Pomer hrubého dlhu k HDP presahuje referenčnú hodnotu uvedenú v zmluve v priebehu celého programového obdobia. |
| --- | --- |

(11)

Keďže dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet sa približuje priemeru EÚ, rozpočtová pozícia v roku 2009, ako sa odhaduje v programe, predstavuje riziko pre trvalo udržateľné verejné financie aj bez toho, aby sa zohľadnil dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet. K zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií, ktoré Komisia hodnotila v správe o udržateľnosti z roku 2009 (4) ako vysoké, by prispelo dosiahnutie primárnych prebytkov v strednodobom horizonte spolu so štrukturálnymi reformami. Pomer hrubého dlhu k HDP presahuje referenčnú hodnotu uvedenú v zmluve v priebehu celého programového obdobia.

| (12) | Zákonom o fiškálnej zodpovednosti (Fiscal Responsibility Act), ktorý schválil parlament 10. februára 2010, sa ustanovil povinný fiškálny plán pre dotknuté orgány Spojeného kráľovstva. V zákone o fiškálnej zodpovednosti sa stanovuje plán fiškálnej konsolidácie (FCP), v ktorom sa vyžaduje, aby vláda „znížila čisté úvery a pôžičky verejného sektora vyjadrené ako pomer k HDP v priebehu štyroch rokov od ich predpokladaného vrcholu v roku 2009/2010 na polovicu. Vláda na základe zákona vo vykonávacích právnych predpisoch stanový limit pre úvery a pôžičky prijaté vládou v roku 2013/2014 na úrovni 5,5 % HDP alebo menej“. Zákonom o fiškálnej zodpovednosti sa tiež vyžaduje, aby vláda „znížila úvery a pôžičky prijaté vládou vyjadrené ako pomer k HDP v každom roku v období 2009/2010 až 2015/2016, a zabezpečila, aby sa čistý dlh verejného sektora vyjadrený ako pomer k HDP v roku 2015/2016 znižoval“. Konkrétnejšia kontrola výdavkov sa vykonáva prostredníctvom systému viacročného „preskúmavania výdavkov“, v ktorom sa vymedzia celkové balíky výdavkov a limity na predvídateľné výdavky podľa ministerstiev („výdavkové limity ministerstiev“). Úroveň verejných výdavkov však nebola vždy v dostatočnej miere obmedzená a celkové výsledné výdavky v období rokov 2002/2003 až 2008/2009 v priemere prekročili pôvodné stropy stanovené v preskúmaní výdavkov. V zákone o fiškálnej zodpovednosti sa tiež vyžaduje, aby vláda „podala vysvetlenie (parlamentu), ak sa nedosiahnu dané ciele“. V záujme zníženia rizika nesplnenia daných cieľov by bolo prospešné posilniť mechanizmus na posúdenie ich uskutočniteľnosti a tiež by bol užitočný núdzový plán, ktorý by sa mal vykonať, ak sa východiskové predpoklady a makroekonomické prognózy ukážu ako nepresné.
  Zatiaľ čo celkovo je zákon o fiškálnej konsolidácii krokom správnym smerom, plán konsolidácie vytýčený v zákone je podstatne menej ambiciózny, ako sa uvádza v odporúčaní Rady z 2. decembra 2009 podľa článku 126 ods. 7, a nie je v súlade so znížením deficitu pod referenčnú hodnotu HDP na úrovni 3 % do roku 2014/2015. |
| --- | --- |

(12)

Zákonom o fiškálnej zodpovednosti (Fiscal Responsibility Act), ktorý schválil parlament 10. februára 2010, sa ustanovil povinný fiškálny plán pre dotknuté orgány Spojeného kráľovstva. V zákone o fiškálnej zodpovednosti sa stanovuje plán fiškálnej konsolidácie (FCP), v ktorom sa vyžaduje, aby vláda „znížila čisté úvery a pôžičky verejného sektora vyjadrené ako pomer k HDP v priebehu štyroch rokov od ich predpokladaného vrcholu v roku 2009/2010 na polovicu. Vláda na základe zákona vo vykonávacích právnych predpisoch stanový limit pre úvery a pôžičky prijaté vládou v roku 2013/2014 na úrovni 5,5 % HDP alebo menej“. Zákonom o fiškálnej zodpovednosti sa tiež vyžaduje, aby vláda „znížila úvery a pôžičky prijaté vládou vyjadrené ako pomer k HDP v každom roku v období 2009/2010 až 2015/2016, a zabezpečila, aby sa čistý dlh verejného sektora vyjadrený ako pomer k HDP v roku 2015/2016 znižoval“. Konkrétnejšia kontrola výdavkov sa vykonáva prostredníctvom systému viacročného „preskúmavania výdavkov“, v ktorom sa vymedzia celkové balíky výdavkov a limity na predvídateľné výdavky podľa ministerstiev („výdavkové limity ministerstiev“). Úroveň verejných výdavkov však nebola vždy v dostatočnej miere obmedzená a celkové výsledné výdavky v období rokov 2002/2003 až 2008/2009 v priemere prekročili pôvodné stropy stanovené v preskúmaní výdavkov. V zákone o fiškálnej zodpovednosti sa tiež vyžaduje, aby vláda „podala vysvetlenie (parlamentu), ak sa nedosiahnu dané ciele“. V záujme zníženia rizika nesplnenia daných cieľov by bolo prospešné posilniť mechanizmus na posúdenie ich uskutočniteľnosti a tiež by bol užitočný núdzový plán, ktorý by sa mal vykonať, ak sa východiskové predpoklady a makroekonomické prognózy ukážu ako nepresné.

Zatiaľ čo celkovo je zákon o fiškálnej konsolidácii krokom správnym smerom, plán konsolidácie vytýčený v zákone je podstatne menej ambiciózny, ako sa uvádza v odporúčaní Rady z 2. decembra 2009 podľa článku 126 ods. 7, a nie je v súlade so znížením deficitu pod referenčnú hodnotu HDP na úrovni 3 % do roku 2014/2015.

| (13) | Zvýšenie pomeru verejných výdavkov od roku 2000 a ich prudšie zvýšenie v ostatných rokoch zdôrazňuje potrebu zabezpečiť účinnosť a efektívnosť nákladov, pokiaľ ide o verejné výdavky v Spojenom kráľovstve. Počas trojročného obdobia, na ktoré sa vzťahovalo komplexné preskúmanie výdavkov (Comprehensive Spending Review) z roku 2007 (t. j. v období 2008/2009 až 2010/2011), sa vláda Spojeného kráľovstva zaviazala, že v súlade so zásadou efektívnosti dosiahne ďalšie úspory na úrovni dodatočných 21⁄2 % HDP. Približne jednu pätinu z týchto úspor predstavujú úspory, ktoré vláda plánuje dosiahnuť za obdobie, na ktoré sa vzťahuje komplexného preskúmania výdavkov z roku 2007, a to v nadväznosti na zistenia na základe jej jednoročného programu prevádzkovej efektívnosti (Operational Efficiency Programme), v ktorom sa preskúmali prevádzkové výdavky vo verejnom sektore, pričom sa identifikoval priestor na dosiahnutie ročných úspor v dôsledku efektívnosti na úrovni 1 % HDP do roku 2013/2014 v porovnaní s rokom 2007/2008. Hodnotenie úspechu týchto ambicióznych a dobre navrhnutých iniciatív zameraných na efektívnosť bude dôležitým krokom pri preukazovaní toho, že skutočne zvyšujú kvalitu verejných financií a obmedzujú mieru verejných výdavkov. V tejto súvislosti by sa mali uvítať oznámené plány, podľa ktorých by mal najvyšší kontrolný úrad (National Audit Office) vyhodnotiť komplexné preskúmanie výdavkov z roku 2007. Okrem toho sa zdá, že silný dôraz na dosiahnutie úspor v dôsledku efektívnosti v sektore verejného zdravotníctva vo výške približne 1⁄2 % HDP za rok do roku 2012/2013 v rámci programu verejnej hodnoty (Public Value Programme) je zvlášť odôvodnený vzhľadom na skutočnosť, že od roku 2000 sa výdavky na štátnu zdravotnú starostlivosť v Spojenom kráľovstve prudko zvýšili a produktivita klesla, a to napriek zlepšeniam výsledkov v oblasti zdravotníctva. |
| --- | --- |

(13)

Zvýšenie pomeru verejných výdavkov od roku 2000 a ich prudšie zvýšenie v ostatných rokoch zdôrazňuje potrebu zabezpečiť účinnosť a efektívnosť nákladov, pokiaľ ide o verejné výdavky v Spojenom kráľovstve. Počas trojročného obdobia, na ktoré sa vzťahovalo komplexné preskúmanie výdavkov (Comprehensive Spending Review) z roku 2007 (t. j. v období 2008/2009 až 2010/2011), sa vláda Spojeného kráľovstva zaviazala, že v súlade so zásadou efektívnosti dosiahne ďalšie úspory na úrovni dodatočných 21⁄2 % HDP. Približne jednu pätinu z týchto úspor predstavujú úspory, ktoré vláda plánuje dosiahnuť za obdobie, na ktoré sa vzťahuje komplexného preskúmania výdavkov z roku 2007, a to v nadväznosti na zistenia na základe jej jednoročného programu prevádzkovej efektívnosti (Operational Efficiency Programme), v ktorom sa preskúmali prevádzkové výdavky vo verejnom sektore, pričom sa identifikoval priestor na dosiahnutie ročných úspor v dôsledku efektívnosti na úrovni 1 % HDP do roku 2013/2014 v porovnaní s rokom 2007/2008. Hodnotenie úspechu týchto ambicióznych a dobre navrhnutých iniciatív zameraných na efektívnosť bude dôležitým krokom pri preukazovaní toho, že skutočne zvyšujú kvalitu verejných financií a obmedzujú mieru verejných výdavkov. V tejto súvislosti by sa mali uvítať oznámené plány, podľa ktorých by mal najvyšší kontrolný úrad (National Audit Office) vyhodnotiť komplexné preskúmanie výdavkov z roku 2007. Okrem toho sa zdá, že silný dôraz na dosiahnutie úspor v dôsledku efektívnosti v sektore verejného zdravotníctva vo výške približne 1⁄2 % HDP za rok do roku 2012/2013 v rámci programu verejnej hodnoty (Public Value Programme) je zvlášť odôvodnený vzhľadom na skutočnosť, že od roku 2000 sa výdavky na štátnu zdravotnú starostlivosť v Spojenom kráľovstve prudko zvýšili a produktivita klesla, a to napriek zlepšeniam výsledkov v oblasti zdravotníctva.

| (14) | Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010/2011 vytýčená v programe vo všeobecnosti v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7, najmä pokiaľ ide o začatie konsolidácie v uvedenom roku. Od roku 2011/2012 však rozpočtová stratégia nie je v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7. Konkrétne, deficit verejných financií v roku 2014/2015, čo je termín stanovený v odporúčaní z decembra 2009, podľa ktorého má Spojené kráľovstvo odstrániť nadmerný deficit, je v súčasnej situácii jednoznačne nad referenčnou hodnotou 3 % HDP (4,7 % HDP) a okrem toho je vystavený uvedeným rizikám zhoršenia. Okrem toho opatrenia, ktoré sa zverejnili následne po odporúčaní Rady v správe o predbežnom rozpočte na rok 2009 z 9. decembra 2009, naznačovali v období rokov 2010/2011 až 2012/2013 malé fiškálne uvoľňovanie v porovnaní s fiškálnymi plánmi v rozpočte na rok 2009 z apríla 2009, čo nie je v súlade s odporúčaním Rady vyhýbať sa ďalším opatreniam prispievajúcim k zhoršeniu verejných financií. Priemerné ročné zlepšenie štrukturálneho deficitu, ako ho prepočítali útvary Komisie pomocou spoločne dohodnutej metodiky, sa v období rokov 2010/2011 až 2014/2015 odhaduje na úrovni 1 % HDP, to znamená o 3⁄4 percentuálneho bodu menej, ako odporúčala Rada v decembri 2009. Vzhľadom na prognózy dlhu uvedené v programe a uvedené riziká rozpočtová stratégia nemusí stačiť na to, aby sa pomer dlhu k HDP začal znovu znižovať. |
| --- | --- |

(14)

Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010/2011 vytýčená v programe vo všeobecnosti v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7, najmä pokiaľ ide o začatie konsolidácie v uvedenom roku. Od roku 2011/2012 však rozpočtová stratégia nie je v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7. Konkrétne, deficit verejných financií v roku 2014/2015, čo je termín stanovený v odporúčaní z decembra 2009, podľa ktorého má Spojené kráľovstvo odstrániť nadmerný deficit, je v súčasnej situácii jednoznačne nad referenčnou hodnotou 3 % HDP (4,7 % HDP) a okrem toho je vystavený uvedeným rizikám zhoršenia. Okrem toho opatrenia, ktoré sa zverejnili následne po odporúčaní Rady v správe o predbežnom rozpočte na rok 2009 z 9. decembra 2009, naznačovali v období rokov 2010/2011 až 2012/2013 malé fiškálne uvoľňovanie v porovnaní s fiškálnymi plánmi v rozpočte na rok 2009 z apríla 2009, čo nie je v súlade s odporúčaním Rady vyhýbať sa ďalším opatreniam prispievajúcim k zhoršeniu verejných financií. Priemerné ročné zlepšenie štrukturálneho deficitu, ako ho prepočítali útvary Komisie pomocou spoločne dohodnutej metodiky, sa v období rokov 2010/2011 až 2014/2015 odhaduje na úrovni 1 % HDP, to znamená o 3⁄4 percentuálneho bodu menej, ako odporúčala Rada v decembri 2009. Vzhľadom na prognózy dlhu uvedené v programe a uvedené riziká rozpočtová stratégia nemusí stačiť na to, aby sa pomer dlhu k HDP začal znovu znižovať.

| (15) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má niekoľko značných nedostatkov, pokiaľ ide o poskytnutie povinných i nepovinných údajov (5). Vo svojich odporúčaniach z 2. decembra 2009 podľa článku 126 ods. 7 Rada zároveň v záujme odstránenia nadmerného deficitu vyzvala Spojené kráľovstvo, aby v osobitnej kapitole aktualizácie konvergenčného programu predkladalo správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní stratégie fiškálnej konsolidácie. Spojené kráľovstvo toto odporúčanie nedodržalo úplne, aj keď dané informácie boli v programe zahrnuté. |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má niekoľko značných nedostatkov, pokiaľ ide o poskytnutie povinných i nepovinných údajov (5). Vo svojich odporúčaniach z 2. decembra 2009 podľa článku 126 ods. 7 Rada zároveň v záujme odstránenia nadmerného deficitu vyzvala Spojené kráľovstvo, aby v osobitnej kapitole aktualizácie konvergenčného programu predkladalo správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní stratégie fiškálnej konsolidácie. Spojené kráľovstvo toto odporúčanie nedodržalo úplne, aj keď dané informácie boli v programe zahrnuté.

Celkovým záverom je, že fiškálna stratégia v konvergenčnom programe nie je dostatočne ambiciózna a musí sa výrazne posilniť, aby bola v súlade s odporúčaniami Rady z 2. decembra 2009 podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Kombinácia pôsobenia automatických stabilizátorov, poklesu cien aktív a fiškálnych stimulov vyvolala výrazné zhoršenie verejných financií v Spojenom kráľovstve. Stav verejných financií sa však ďalej oslabil v dôsledku skutočnosti, že deficity Spojeného kráľovstva boli vystavené riziku nedodržania referenčnej hodnoty HDP na úrovni 3 % už v období, ktoré viedlo ku kríze. Reštriktívna fiškálna politika v roku 2010/2011 je primeraná. Hodnoverný časový rámec na obnovenie udržateľnej pozície verejných financií, ako je definovaný v Pakte stability a rastu, si vyžaduje rozsiahle dodatočné opatrenia zamerané na fiškálne sprísnenie, ktoré presahujú rámec v súčasnosti plánovaných opatrení. Vzhľadom na to, že väčšia časť plánovaného zníženia deficitu v strednodobom horizonte je založená na sprísnenom krytí celkových výdavkoch v období rokov 2011/2012 až 2014/2015, je neexistencia limitov výdavkov podrobne stanovených pre jednotlivé ministerstvá, ktorými by sa podporili tieto výdavkové ciele, zdrojom neistoty. Naplnenie konsolidačných prognóz zo strany dotknutých orgánov Spojeného kráľovstva sa ďalej komplikuje rizikom, že makroekonomická situácia by mohla byť menej priaznivá, ako tieto orgány predpokladali, ako aj neistotami súvisiacimi s pôžičkami bankovému sektoru a investíciami, za ktoré ručí vláda. Vzhľadom na riziká spojené s fiškálnymi prognózami Spojeného kráľovstva je potrebný ambicióznejší konsolidačný plán pre krátkodobý a strednodobý horizont. K zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií, ktoré sa v správe Komisie o udržateľnosti z roku 2009 v Spojenom kráľovstve hodnotili ako vysoké, by tiež prispelo dosiahnutie primárnych prebytkov v strednodobom horizonte.

Vzhľadom na uvedené hodnotenie a v zmysle odporúčania z 2. decembra 2009 podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní EÚ sa Spojené kráľovstvo vyzýva, aby:

| i) | sa vyhlo akýmkoľvek ďalším opatreniam prispievajúcim k zhoršeniu verejných financií v roku 2010/2011 a v prípade slabšieho hospodárskeho rastu, ako sa predpokladá v programe, udržalo deficit verejných financií v roku 2010/2011 maximálne na úrovni predpovede uvedenej v programe z januára 2010, ak sa prejavia riziká spojené so skutočnosťou, že makroekonomický scenár programu je priaznivejší ako scenár, z ktorého vychádza odporúčanie podľa článku 126 ods. 7; |
| --- | --- |

i)

sa vyhlo akýmkoľvek ďalším opatreniam prispievajúcim k zhoršeniu verejných financií v roku 2010/2011 a v prípade slabšieho hospodárskeho rastu, ako sa predpokladá v programe, udržalo deficit verejných financií v roku 2010/2011 maximálne na úrovni predpovede uvedenej v programe z januára 2010, ak sa prejavia riziká spojené so skutočnosťou, že makroekonomický scenár programu je priaznivejší ako scenár, z ktorého vychádza odporúčanie podľa článku 126 ods. 7;

| ii) | sa zameralo na ambicióznejšie zníženie verejného deficitu na nižšiu ako referenčnú hodnotu 3 % HDP uvedenú v zmluve najneskôr do roku 2014/2015 vrátane posilnenia plánovanej fiškálnej konsolidácie od roku 2011/2012 v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 a využilo akékoľvek ďalšie príležitosti vrátane príležitostí vyplývajúcich z hospodárskych a trhových podmienok, ak by boli lepšie, ako sa očakávalo, aby urýchlilo znižovanie pomeru hrubého dlhu k HDP smerom k referenčnej hodnote na úrovni 60 % a zlepšilo tak dlhodobú udržateľnosť verejných financií; |
| --- | --- |

ii)

sa zameralo na ambicióznejšie zníženie verejného deficitu na nižšiu ako referenčnú hodnotu 3 % HDP uvedenú v zmluve najneskôr do roku 2014/2015 vrátane posilnenia plánovanej fiškálnej konsolidácie od roku 2011/2012 v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 a využilo akékoľvek ďalšie príležitosti vrátane príležitostí vyplývajúcich z hospodárskych a trhových podmienok, ak by boli lepšie, ako sa očakávalo, aby urýchlilo znižovanie pomeru hrubého dlhu k HDP smerom k referenčnej hodnote na úrovni 60 % a zlepšilo tak dlhodobú udržateľnosť verejných financií;

| iii) | v roku 2010 uverejnilo limity výdavkov podrobne rozpísané podľa jednotlivých ministerstiev ako základ celkových prognóz výdavkov najmenej na obdobie troch rokov od roku 2010/2011; |
| --- | --- |

iii)

v roku 2010 uverejnilo limity výdavkov podrobne rozpísané podľa jednotlivých ministerstiev ako základ celkových prognóz výdavkov najmenej na obdobie troch rokov od roku 2010/2011;

| iv) | dosiahlo úspory na strane výdavkov v dôsledku efektivity, ktoré sú uvedené v programe prevádzkovej efektívnosti (Operational Efficiency Programme) a v ďalších iniciatívach zameraných na efektivitu. |
| --- | --- |

iv)

dosiahlo úspory na strane výdavkov v dôsledku efektivity, ktoré sú uvedené v programe prevádzkovej efektívnosti (Operational Efficiency Programme) a v ďalších iniciatívach zameraných na efektivitu.

Spojené kráľovstvo sa takisto vyzýva, aby zlepšilo dodržiavanie požiadaviek na údaje stanovené v danom kódexe pravidiel.

Spojené kráľovstvo sa tiež vyzýva, aby na účely hodnotenia účinných opatrení v rámci postupu pri nadmernom deficite včas predložilo dodatok k programu s cieľom podať správu o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčania Rady z 2. decembra 2009 podľa článku 126 ods. 7 a aby podrobnejšie vypracovalo stratégiu konsolidácie, ktorá bude nevyhnutná na uskutočnenie pokroku v odstraňovaní nadmerného deficitu. Rada znovu opakuje svoju výzvu, podľa ktorej by mali všetky následné aktualizácie obsahovať kapitolu s uvedenými informáciami, pokiaľ sa bude na členský štát vzťahovať postup pri nadmernom deficite.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 | 2014/2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | KP jan. 2010 | –1,3 | –3,5 | 2,0 | 3,3 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |
| KOM nov. 2009 | 0,6 | –4,6 | 0,9 | 1,9 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | –0,3 | –0,5 | 2,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | — |
| Inflácia HISC
  (%) | KP jan. 2010 | 3,8 | 2,3 | 2,0 | 1,5 | 1,8 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2009 | 3,6 | 2,0 | 1,4 | 1,6 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | 3,8 | 1,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | — |
| Produkčná medzera (6)

  (% potenciálneho HDP) | KP jan. 2010 | 0,0 | –4,6 | –4,4 | –2,8 | –1,5 | –0,4 | 0,5 |
| KOM nov. 2009 (7) | 0,4 | –3,7 | –3,5 | –2,7 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | –0,5 | –2,4 | –2,1 | –1,2 | –0,4 | 0,2 | — |
| Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta
  (% HDP) (8) | KP jan. 2010 | — | — | — | — | — | — | — |
| KOM nov. 2009 | –1,4 | –2,2 | –1,4 | –0,7 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | — | — | — | — | — | — | — |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | KP jan. 2010 (9) | 36,6 | 34,8 | 35,4 | 36,7 | 37,1 | 37,2 | 37,1 |
| KOM nov. 2009 | 41,9 | 38,4 | 39,2 | 39,8 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | 36,7 | 35,5 | 36,6 | 37,3 | 37,7 | 38,0 | – |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | KP jan. 2010 (9) | 43,4 | 47,4 | 47,4 | 45,8 | 44,2 | 42,7 | 41,5 |
| KOM nov. 2009 | 49,0 | 51,2 | 51,5 | 50,3 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | 42,2 | 43,7 | 43,7 | 42,9 | 42,1 | 41,4 | — |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | KP jan. 2010 | –6,9 | –12,7 | –12,1 | –9,2 | –7,4 | –5,6 | –4,7 |
| KOM nov. 2009 | –6,9 | –13,0 | –12,5 | –10,7 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | –5,5 | –8,2 | –7,1 | –5,6 | –4,4 | –3,4 | — |
| Primárne saldo
  (% HDP) | KP jan. 2010 | –4,7 | –10,5 | –9,1 | –5,7 | –3,7 | –1,8 | –0,9 |
| KOM nov. 2009 | –4,8 | –11,0 | –9,6 | –7,5 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | –3,4 | –6,4 | –4,5 | –2,6 | –1,4 | –0,3 | — |
| Cyklicky upravené saldo (6)

  (% HDP) | KP jan. 2010 | –6,9 | –10,8 | –10,3 | –8,0 | –6,8 | –5,5 | –4,9 |
| KOM nov. 2009 | –7,1 | –11,5 | –11,0 | –9,6 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | –5,3 | –7,2 | –6,2 | –5,1 | –4,2 | –3,5 | — |
| Štrukturálne saldo (10)

  (% HDP) | KP jan. 2010 | –6,2 | –10,5 | –10,3 | –8,0 | –6,8 | –5,5 | –4,9 |
| KOM nov. 2009 | –6,3 | –11,4 | –11,0 | –9,6 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | –5,3 | –7,2 | –6,2 | –5,1 | –4,2 | –3,5 | — |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | KP jan. 2010 | 55,5 | 72,9 | 82,1 | 88,0 | 90,9 | 91,6 | 91,2 |
| KOM nov. 2009 | 55,5 | 71,7 | 81,9 | 89,0 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | 52,9 | 60,5 | 65,1 | 67,5 | 68,6 | 68,5 | neuv, |
| Zdroj:


  Konvergenčný program (KP); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); Výpočty útvarov Komisie. |

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

2014/2015

Reálny HDP

(zmena v %)

KP jan. 2010

–1,3

–3,5

2,0

3,3

3,3

3,3

3,3

KOM nov. 2009

0,6

–4,6

0,9

1,9

—

—

—

KP dec. 2008

–0,3

–0,5

2,0

3,0

3,0

3,0

—

Inflácia HISC

(%)

KP jan. 2010

3,8

2,3

2,0

1,5

1,8

2,0

2,0

KOM nov. 2009

3,6

2,0

1,4

1,6

—

—

—

KP dec. 2008

3,8

1,0

2,0

2,0

2,0

2,0

—

Produkčná medzera (6)

(% potenciálneho HDP)

KP jan. 2010

0,0

–4,6

–4,4

–2,8

–1,5

–0,4

0,5

KOM nov. 2009 (7)

0,4

–3,7

–3,5

–2,7

—

—

—

KP dec. 2008

–0,5

–2,4

–2,1

–1,2

–0,4

0,2

—

Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta

(% HDP) (8)

KP jan. 2010

—

—

—

—

—

—

—

KOM nov. 2009

–1,4

–2,2

–1,4

–0,7

—

—

—

KP dec. 2008

—

—

—

—

—

—

—

Verejné príjmy

(% HDP)

KP jan. 2010 (9)

36,6

34,8

35,4

36,7

37,1

37,2

37,1

KOM nov. 2009

41,9

38,4

39,2

39,8

—

—

—

KP dec. 2008

36,7

35,5

36,6

37,3

37,7

38,0

–

Verejné výdavky

(% HDP)

KP jan. 2010 (9)

43,4

47,4

47,4

45,8

44,2

42,7

41,5

KOM nov. 2009

49,0

51,2

51,5

50,3

—

—

—

KP dec. 2008

42,2

43,7

43,7

42,9

42,1

41,4

—

Saldo verejných financií

(% HDP)

KP jan. 2010

–6,9

–12,7

–12,1

–9,2

–7,4

–5,6

–4,7

KOM nov. 2009

–6,9

–13,0

–12,5

–10,7

—

—

—

KP dec. 2008

–5,5

–8,2

–7,1

–5,6

–4,4

–3,4

—

Primárne saldo

(% HDP)

KP jan. 2010

–4,7

–10,5

–9,1

–5,7

–3,7

–1,8

–0,9

KOM nov. 2009

–4,8

–11,0

–9,6

–7,5

—

—

—

KP dec. 2008

–3,4

–6,4

–4,5

–2,6

–1,4

–0,3

—

Cyklicky upravené saldo (6)

(% HDP)

KP jan. 2010

–6,9

–10,8

–10,3

–8,0

–6,8

–5,5

–4,9

KOM nov. 2009

–7,1

–11,5

–11,0

–9,6

—

—

—

KP dec. 2008

–5,3

–7,2

–6,2

–5,1

–4,2

–3,5

—

Štrukturálne saldo (10)

(% HDP)

KP jan. 2010

–6,2

–10,5

–10,3

–8,0

–6,8

–5,5

–4,9

KOM nov. 2009

–6,3

–11,4

–11,0

–9,6

—

—

—

KP dec. 2008

–5,3

–7,2

–6,2

–5,1

–4,2

–3,5

—

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

KP jan. 2010

55,5

72,9

82,1

88,0

90,9

91,6

91,2

KOM nov. 2009

55,5

71,7

81,9

89,0

—

—

—

KP dec. 2008

52,9

60,5

65,1

67,5

68,6

68,5

neuv,

Zdroj:

Konvergenčný program (KP); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); Výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä predpoveď útvarov Komisie z jesene 2009, ale aj iné informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili.

(3)  V strednodobých cieľoch špecifických pre jednotlivé krajiny by sa mali zohľadniť tieto tri prvky: i) saldo stabilizujúce dlh pre podiel dlhu k HDP rovnajúci sa referenčnej hodnote (60 % HDP) (v závislosti od dlhodobého potenciálneho rastu), čo členským štátom s pomerne nízkym dlhom vytvára priestor na rozpočtové manévrovanie; ii) dodatočné zníženie dlhu členskými štátmi s podielom dlhu k HDP presahujúcim referenčnú hodnotu (60 % HDP), dosiahnutie ktorého predpokladá rýchly pokrok; iii) čiastočnú úpravu potrebnú na pokrytie aktuálnej hodnoty budúceho zvýšenia výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva.

(4)  V záveroch Rady z 10. novembra 2009 o udržateľnosti verejných financií „Rada vyzýva členské štáty, aby vo svojich nadchádzajúcich programoch stability a konvergenčných programoch sústredili pozornosť na stratégie orientované na udržateľnosť“, a ďalej „vyzýva Komisiu, aby spolu s Výborom pre hospodársku politiku a Hospodárskym a finančným výborom ďalej pripravovala metodiky na posudzovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií včas pre ďalšiu správu o udržateľnosti,“ ktorá sa očakáva v roku 2012.

(5)  Konkrétne, chýbajúce údaje o trhu práce výrazne skomplikovali prepočet produkčnej medzery podľa spoločne dohodnutej metodiky.

(6)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií v programoch.

(7)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,5 %, 0,8 %, 0,8 % a 1,1 % v období rokov 2008 – 2011.

(8)  Údaje za kalendárne roky.

(9)  Údaje o príjmoch a výdavkoch sa v programe Spojeného kráľovstva neuvádzajú podľa harmonizovaného základu ESA95 pre sektor verejných financií. Údaje v tabuľke vychádzajú z tabuľky č. 2.7 doplnkového materiálu správy o predbežnom rozpočte na rok 2009. Číselné údaje o príjmoch a výdavkoch verejných financií za obdobie rokov 2011/2012 až 2014/2015 sú odvodené z prognóz pre verejný sektor.

(10)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Jednorazové a iné dočasné opatrenia sa odhadujú na úrovni 0,7 % HDP v roku 2008/2009 a 0,3 % HDP v roku 2009/2010 (zvyšujúce deficit) na základe informácií v najnovšom programe.

Zdroj:

Konvergenčný program (KP); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); Výpočty útvarov Komisie.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 4.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 146/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 146/24

---

Výmenný kurz eura (1)

3. júna 2010

2010/C 146/05

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,2268 |
| JPY | Japonský jen | 113,74 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4413 |
| GBP | Britská libra | 0,83570 |
| SEK | Švédska koruna | 9,5210 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,4149 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 7,8660 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,750 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 275,20 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7085 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,0705 |
| RON | Rumunský lei | 4,1900 |
| TRY | Turecká líra | 1,9317 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,4469 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,2734 |
| HKD | Hongkongský dolár | 9,5586 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,7896 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,7223 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 469,46 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 9,3434 |
| CNY | Čínsky juan | 8,3768 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,2620 |
| IDR | Indonézska rupia | 11 276,70 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,0061 |
| PHP | Filipínske peso | 56,846 |
| RUB | Ruský rubeľ | 37,9828 |
| THB | Thajský baht | 39,969 |
| BRL | Brazílsky real | 2,2262 |
| MXN | Mexické peso | 15,6245 |
| INR | Indická rupia | 57,2550 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,2268

JPY

Japonský jen

113,74

DKK

Dánska koruna

7,4413

GBP

Britská libra

0,83570

SEK

Švédska koruna

9,5210

CHF

Švajčiarsky frank

1,4149

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

7,8660

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,750

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

275,20

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7085

PLN

Poľský zlotý

4,0705

RON

Rumunský lei

4,1900

TRY

Turecká líra

1,9317

AUD

Austrálsky dolár

1,4469

CAD

Kanadský dolár

1,2734

HKD

Hongkongský dolár

9,5586

NZD

Novozélandský dolár

1,7896

SGD

Singapurský dolár

1,7223

KRW

Juhokórejský won

1 469,46

ZAR

Juhoafrický rand

9,3434

CNY

Čínsky juan

8,3768

HRK

Chorvátska kuna

7,2620

IDR

Indonézska rupia

11 276,70

MYR

Malajzijský ringgit

4,0061

PHP

Filipínske peso

56,846

RUB

Ruský rubeľ

37,9828

THB

Thajský baht

39,969

BRL

Brazílsky real

2,2262

MXN

Mexické peso

15,6245

INR

Indická rupia

57,2550

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 4.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 146/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 146/25

---

ROZHODNUTIE O UKONČENÍ KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA PO STIAHNUTÍ NOTIFIKÁCIE ČLENSKÝM ŠTÁTOM

Štátna pomoc – Nemecko

(Články 107 až 109 Zmluvy o fungovaní Európskej únie)

Oznámenie Komisie podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ – stiahnutie notifikácie

Štátna pomoc C 28/08 (ex N 345/06) – prémia pre MSP v prospech Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.)

(Text s významom pre EHP)

2010/C 146/06

Komisia rozhodla o ukončení konania vo veci formálneho zisťovania (1) podľa článku 108 ods. 2 ZFEÚ, ktoré sa začalo dňa 17. júna 2008 v súvislosti s uvedeným opatrením, vzhľadom na to, že Nemecko stiahlo dňa 25. februára 2010 svoju notifikáciu a nebude ďalej konať vo veci tohto projektu štátnej pomoci.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 268, 23.10.2008, s. 23.

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 4.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 146/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 146/26

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro)

(Text s významom pre EHP)

2010/C 146/07

| 1. | Komisia bolo 28. mája 2010 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Avnet Inc. („Avnet“, USA) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia ES o fúziách prostredníctvom kúpy akcií kontrolu nad celým podnikom Bell Micro Products Inc. („Bell Micro“, USA). |
| --- | --- |

1.

Komisia bolo 28. mája 2010 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Avnet Inc. („Avnet“, USA) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia ES o fúziách prostredníctvom kúpy akcií kontrolu nad celým podnikom Bell Micro Products Inc. („Bell Micro“, USA).

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | Avnet: distribúcia elektronických komponentov, počítačových výrobkov a technologických služieb, |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

Avnet: distribúcia elektronických komponentov, počítačových výrobkov a technologických služieb,

| — | Bell Micro: distribúcia výrobkov a systémov na ukladanie dát, počítačových výrobkov, periférnych zariadení a programového vybavenia, a služby s pridanou hodnotou. |
| --- | --- |

—

Bell Micro: distribúcia výrobkov a systémov na ukladanie dát, počítačových výrobkov, periférnych zariadení a programového vybavenia, a služby s pridanou hodnotou.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie ES o fúziách“).

---

| 4.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 146/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 146/27

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem)

(Text s významom pre EHP)

2010/C 146/08

| 1. | Komisia bolo 28. mája 2010 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Univar Europe Holdings B.V. („Univar“, Holandsko) kontrolovaný fondmi odporúčanými a spravovanými podnikom CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC“, Luxembursko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) o fúziách prostredníctvom kúpy akcií výlučnú kontrolu nad podnikom Eurochem Holding B.V. („Eurochem“, Holandsko). |
| --- | --- |

1.

Komisia bolo 28. mája 2010 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Univar Europe Holdings B.V. („Univar“, Holandsko) kontrolovaný fondmi odporúčanými a spravovanými podnikom CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC“, Luxembursko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) o fúziách prostredníctvom kúpy akcií výlučnú kontrolu nad podnikom Eurochem Holding B.V. („Eurochem“, Holandsko).

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | CVC: poskytovanie investičného poradenstva a/alebo spravovanie investícií pre investičné fondy, |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

CVC: poskytovanie investičného poradenstva a/alebo spravovanie investícií pre investičné fondy,

| — | Univar: distribúcia chemických produktov, |
| --- | --- |

—

Univar: distribúcia chemických produktov,

| — | Eurochem: distribúcia chemických produktov. |
| --- | --- |

—

Eurochem: distribúcia chemických produktov.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie ES o fúziách“).

---

| 4.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 146/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 146/28

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri)

(Text s významom pre EHP)

2010/C 146/09

| 1. | Komisia bolo 26. mája 2010 podľa článku 4 a na základe postúpenia podľa článku 4 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Total Petrochemicals Feluy S.A. („TPF“, Belgicko) patriaci do skupiny Total („Total“, Francúzsko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia ES o fúziách prostredníctvom kúpy aktív kontrolu nad časťou podniku Polimeri Europa Benelux S.A. („Polimeri“, Belgicko) tvorenou jej výrobnými linkami polystyrénu (a súvisiacimi výrobami HIPS a GPPS) vo Feluy v Belgicku („the Target“). |
| --- | --- |

1.

Komisia bolo 26. mája 2010 podľa článku 4 a na základe postúpenia podľa článku 4 ods. 5 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Total Petrochemicals Feluy S.A. („TPF“, Belgicko) patriaci do skupiny Total („Total“, Francúzsko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia ES o fúziách prostredníctvom kúpy aktív kontrolu nad časťou podniku Polimeri Europa Benelux S.A. („Polimeri“, Belgicko) tvorenou jej výrobnými linkami polystyrénu (a súvisiacimi výrobami HIPS a GPPS) vo Feluy v Belgicku („the Target“).

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | TPF: výroba komoditných polymérov (polyetylénu, polypropylénu, polystyrénu), |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

TPF: výroba komoditných polymérov (polyetylénu, polypropylénu, polystyrénu),

| — | the Target: výroba polystyrénu. |
| --- | --- |

—

the Target: výroba polystyrénu.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie ES o fúziách“).

---

| 4.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 146/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 146/29

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea)

Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní

(Text s významom pre EHP)

2010/C 146/10

| 1. | Komisii bolo 26. mája 2010 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podniky KKR & Co. L.P. („KKR“, USA) a Triton Managers III Limited a TFF III Limited (spoločne „Triton Fund III“, Jersey) patriace do skupiny Triton investment funds („Triton“, Jersey) získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia ES o fúziách prostredníctvom kúpy akcií spoločnú kontrolu nad podnikom Ambea AB („Ambea“, Švédsko). |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo 26. mája 2010 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podniky KKR & Co. L.P. („KKR“, USA) a Triton Managers III Limited a TFF III Limited (spoločne „Triton Fund III“, Jersey) patriace do skupiny Triton investment funds („Triton“, Jersey) získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia ES o fúziách prostredníctvom kúpy akcií spoločnú kontrolu nad podnikom Ambea AB („Ambea“, Švédsko).

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | KKR: služby správy aktív verejných a súkromných trhových investorov, |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

KKR: služby správy aktív verejných a súkromných trhových investorov,

| — | Triton: súkromný kapitálový investičný fond, |
| --- | --- |

—

Triton: súkromný kapitálový investičný fond,

| — | Ambea: poskytovanie služieb zdravotnej starostlivosti a opatrovateľských služieb vo Švédsku, Fínsku a Nórsku. |
| --- | --- |

—

Ambea: poskytovanie služieb zdravotnej starostlivosti a opatrovateľských služieb vo Švédsku, Fínsku a Nórsku.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia ES o fúziách (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia ES o fúziách (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie ES o fúziách“).

(2)  Ú. v. EÚ C 56, 5.3.2005, s. 32 („Oznámenie o zjednodušenom postupe“).

---

INÉ AKTY

Európska komisia

| 4.6.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 146/30 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 146/30

---

OZNÁMENIE – VEREJNÁ KONZULTÁCIA

Zemepisné označenia Ukrajiny

2010/C 146/11

V rámci prebiehajúcich rokovaní zameraných na uzatvorenie Dohody o voľnom obchode s Ukrajinou sa zvažuje možnosť chrániť v Európskej únii ako zemepisné označenia ďalej uvedené názvy, ktoré sú na Ukrajine zaevidované na základe „zákona č. 752-XIV o ochrane práv na označenie pôvodu tovaru“.

Komisia vyzýva všetky členské štáty alebo tretie krajiny, či fyzické osoby alebo právnické osoby s oprávneným záujmom, ktoré majú bydlisko alebo sídlo v niektorom členskom štáte či tretej krajine, aby predložili námietky voči takejto ochrane v podobe náležite podloženého vyhlásenia.

Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do dvoch mesiacov po uverejnení tohto oznámenia. Vznesené námietky by sa mali zasielať na túto e-mailovú adresu: AGRI-B3-GI@ec.europa.eu

Vznesené námietky sa preskúmajú len vtedy, ak budú doručené v uvedenej lehote a ak sa nimi preukáže, že by ochrana navrhovaného názvu:

| 1. | bola v rozpore s názvom odrody rastlín alebo plemena zvierat, v dôsledku čoho by spotrebiteľ mohol byť uvedený do omylu v súvislosti so skutočným pôvodom výrobku; |
| --- | --- |

1.

bola v rozpore s názvom odrody rastlín alebo plemena zvierat, v dôsledku čoho by spotrebiteľ mohol byť uvedený do omylu v súvislosti so skutočným pôvodom výrobku;

| 2. | spôsobila, že chránený názov by bol čiastočným alebo úplným homonymom názvu, ktorý je už v Európskej únii chránený podľa nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 (1) o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov, do ktorého sa zaradila organizácia trhu s vínom) a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (2) o definovaní, popise, prezentácii, označovaní a ochrane zemepisných označení liehovín, alebo ak je chránený názov uvedený v dohodách, ktoré Spoločenstvo uzatvorilo s niektorou z týchto krajín:






  — | s Albánskou republikou [2006/580/ES (3): Rozhodnutie Rady z 12. júna 2006 o podpísaní a uzatvorení Dočasnej dohody o obchode a obchodných záležitostiach medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a Albánskou republikou na strane druhej (Protokol č.3 o vzájomných preferenčných úľavách na určité vína a o vzájomnom uznávaní, ochrane a kontrole názvov vín, liehovín a aromatizovaných vín)], |
| --- | --- | --- |

2.

spôsobila, že chránený názov by bol čiastočným alebo úplným homonymom názvu, ktorý je už v Európskej únii chránený podľa nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 (1) o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov, do ktorého sa zaradila organizácia trhu s vínom) a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (2) o definovaní, popise, prezentácii, označovaní a ochrane zemepisných označení liehovín, alebo ak je chránený názov uvedený v dohodách, ktoré Spoločenstvo uzatvorilo s niektorou z týchto krajín:

—

s Albánskou republikou [2006/580/ES (3): Rozhodnutie Rady z 12. júna 2006 o podpísaní a uzatvorení Dočasnej dohody o obchode a obchodných záležitostiach medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a Albánskou republikou na strane druhej (Protokol č.3 o vzájomných preferenčných úľavách na určité vína a o vzájomnom uznávaní, ochrane a kontrole názvov vín, liehovín a aromatizovaných vín)],

| — | s Austráliou [94/184/ES (4): Rozhodnutie Rady z 24. januára 1994 o uzavretí dohody medzi Európskym spoločenstvom a Austráliou o obchode s vínom]; |
| --- | --- |

—

s Austráliou [94/184/ES (4): Rozhodnutie Rady z 24. januára 1994 o uzavretí dohody medzi Európskym spoločenstvom a Austráliou o obchode s vínom];

| — | s Bosnou a Hercegovinou [2008/474/ES (5): Rozhodnutie Rady zo 16. júna 2008 o podpísaní a uzavretí Dočasnej dohody o obchode a obchodných záležitostiach medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a Bosnou a Hercegovinou na strane druhej – Protokol č. 7], |
| --- | --- |

—

s Bosnou a Hercegovinou [2008/474/ES (5): Rozhodnutie Rady zo 16. júna 2008 o podpísaní a uzavretí Dočasnej dohody o obchode a obchodných záležitostiach medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a Bosnou a Hercegovinou na strane druhej – Protokol č. 7],

| — | s Kanadou [2004/91/ES: Rozhodnutie Rady z 30. júla 2003 o uzavretí dohody (6) medzi Európskym spoločenstvom a Kanadou o obchode s vínom a liehovinami], |
| --- | --- |

—

s Kanadou [2004/91/ES: Rozhodnutie Rady z 30. júla 2003 o uzavretí dohody (6) medzi Európskym spoločenstvom a Kanadou o obchode s vínom a liehovinami],

| — | s Čílskou republikou [2002/979/ES (7): z 18. novembra 2002 – o podpísaní a predbežnom uplatňovaní niektorých ustanovení Dohody o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Čílskou republikou na strane druhej], |
| --- | --- |

—

s Čílskou republikou [2002/979/ES (7): z 18. novembra 2002 – o podpísaní a predbežnom uplatňovaní niektorých ustanovení Dohody o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Čílskou republikou na strane druhej],

| — | s Chorvátskom [2001/918/ES (8) Rozhodnutie Rady z 3. decembra 2001 o uzatvorení dodatočného protokolu, ktorý upravuje obchodné aspekty Stabilizačnej a asociačnej dohody medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Chorvátskou republikou na strane druhej, aby sa zohľadnil výsledok rokovaní medzi stranami o vzájomných preferenčných koncesiách pre niektoré vína, o vzájomnom uznaní, ochrane a kontrole názvov vín a o vzájomnom uznaní, ochrane a kontrole označení liehovín a aromatizovaných nápojov], |
| --- | --- |

—

s Chorvátskom [2001/918/ES (8) Rozhodnutie Rady z 3. decembra 2001 o uzatvorení dodatočného protokolu, ktorý upravuje obchodné aspekty Stabilizačnej a asociačnej dohody medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Chorvátskou republikou na strane druhej, aby sa zohľadnil výsledok rokovaní medzi stranami o vzájomných preferenčných koncesiách pre niektoré vína, o vzájomnom uznaní, ochrane a kontrole názvov vín a o vzájomnom uznaní, ochrane a kontrole označení liehovín a aromatizovaných nápojov],

| — | s bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko [2001/916/EC (9): Rozhodnutie Rady z 3. decembra 2001 o uzavretí doplnkového protokolu, v ktorom sa upravujú obchodné aspekty stabilizačnej a asociačnej dohody medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko na druhej strane so zreteľom na výsledky rokovaní medzi stranami o recipročných preferenčných úľavách na určité vína, recipročnom uznávaní, ochrane a kontrole názvov vín a o recipročnom uznávaní, ochrane a kontrole označení liehovín a aromatizovaných nápojov], |
| --- | --- |

—

s bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko [2001/916/EC (9): Rozhodnutie Rady z 3. decembra 2001 o uzavretí doplnkového protokolu, v ktorom sa upravujú obchodné aspekty stabilizačnej a asociačnej dohody medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko na druhej strane so zreteľom na výsledky rokovaní medzi stranami o recipročných preferenčných úľavách na určité vína, recipročnom uznávaní, ochrane a kontrole názvov vín a o recipročnom uznávaní, ochrane a kontrole označení liehovín a aromatizovaných nápojov],

| — | s Mexikom [97/361/ES (10): Rozhodnutie Rady z 27. mája 1997 o uzavretí dohody medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi mexickými o vzájomnom uznávaní a ochrane označení alkoholických nápojov], |
| --- | --- |

—

s Mexikom [97/361/ES (10): Rozhodnutie Rady z 27. mája 1997 o uzavretí dohody medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi mexickými o vzájomnom uznávaní a ochrane označení alkoholických nápojov],

| — | s Čiernou horou [2007/855/ES (11): Rozhodnutie Rady z 15. októbra 2007 o podpísaní a uzavretí Dočasnej dohody o obchode a obchodných záležitostiach medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a Čiernohorskou republikou na strane druhej], |
| --- | --- |

—

s Čiernou horou [2007/855/ES (11): Rozhodnutie Rady z 15. októbra 2007 o podpísaní a uzavretí Dočasnej dohody o obchode a obchodných záležitostiach medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a Čiernohorskou republikou na strane druhej],

| — | s Južnou Afrikou [2002/51/ES (12): Rozhodnutie Rady z 21. januára 2002 týkajúce sa Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Juhoafrickou republikou o obchodovaní s vínom a 2002/52/ES (13), Rozhodnutie Rady z 21. januára 2002 týkajúce sa Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Juhoafrickou republikou o obchodovaní s liehovinami], |
| --- | --- |

—

s Južnou Afrikou [2002/51/ES (12): Rozhodnutie Rady z 21. januára 2002 týkajúce sa Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Juhoafrickou republikou o obchodovaní s vínom a 2002/52/ES (13), Rozhodnutie Rady z 21. januára 2002 týkajúce sa Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Juhoafrickou republikou o obchodovaní s liehovinami],

| — | so Švajčiarskom [2002/309/ES, Euratom (14): Rozhodnutie Rady a Komisie o dohode o vedeckej a technologickej spolupráci zo 4. apríla 2002 o uzavretí siedmich dohôd so Švajčiarskou konfederáciou, a to najmä Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o obchode s poľnohospodárskymi výrobkami – príloha 7], |
| --- | --- |

—

so Švajčiarskom [2002/309/ES, Euratom (14): Rozhodnutie Rady a Komisie o dohode o vedeckej a technologickej spolupráci zo 4. apríla 2002 o uzavretí siedmich dohôd so Švajčiarskou konfederáciou, a to najmä Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o obchode s poľnohospodárskymi výrobkami – príloha 7],

| — | so Spojenými štátmi americkými [2006/232/ES (15): Rozhodnutie Rady z 20. decembra 2005 o uzavretí dohody medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými o obchode s vínom]; |
| --- | --- |

—

so Spojenými štátmi americkými [2006/232/ES (15): Rozhodnutie Rady z 20. decembra 2005 o uzavretí dohody medzi Európskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými o obchode s vínom];

| 3. | mohla vzhľadom na povesť ochrannej známky, jej všeobecnú známosť a dobu jej používania zavádzať spotrebiteľa v súvislosti so skutočnou identitou výrobku; |
| --- | --- |

3.

mohla vzhľadom na povesť ochrannej známky, jej všeobecnú známosť a dobu jej používania zavádzať spotrebiteľa v súvislosti so skutočnou identitou výrobku;

| 4. | mohla ohroziť existenciu úplne alebo čiastočne totožného názvu alebo ochrannej známky alebo existenciu výrobkov, ktoré boli legálne uvádzané na trh počas najmenej piatich rokov pred dátumom uverejnenia tohto oznámenia; |
| --- | --- |

4.

mohla ohroziť existenciu úplne alebo čiastočne totožného názvu alebo ochrannej známky alebo existenciu výrobkov, ktoré boli legálne uvádzané na trh počas najmenej piatich rokov pred dátumom uverejnenia tohto oznámenia;

| 5. | alebo ak sa uvádzajú podrobné skutočnosti, z ktorých vyplýva, že názov, ktorého ochrana sa posudzuje, je druhový. |
| --- | --- |

5.

alebo ak sa uvádzajú podrobné skutočnosti, z ktorých vyplýva, že názov, ktorého ochrana sa posudzuje, je druhový.

Uvedené kritériá sa posúdia vo vzťahu k územiu Európskej únie, ktoré v prípade práv duševného vlastníctva znamená výlučne územie alebo územia, kde sa uvedené práva ochraňujú. Prípadná ochrana týchto názvov v rámci Európskej únie je podmienená úspešným ukončením týchto rokovaní a následným prijatím právneho aktu.

Zoznam zemepisných označení pre poľnohospodárske výrobky a potraviny
   (16)

| Trieda výrobkov | Názov zapísaný v registri Ukrajiny | Prepis do latinky |
| --- | --- | --- |
| Víno | Сонячна Долина | Soniachna Dolyna
  (Soniachna Dolina) |
| Víno | Новий Свiт | Novyj Svit
  (Novy Svet) |

Trieda výrobkov

Názov zapísaný v registri Ukrajiny

Prepis do latinky

Víno

Сонячна Долина

Soniachna Dolyna

(Soniachna Dolina)

Víno

Новий Свiт

Novyj Svit

(Novy Svet)

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 36, 13.2.2008, s. 16.

(3)  Ú. v. EÚ L 239, 1.9.2006, s. 1.

(4)  Ú. v. ES L 86, 31.3.1994, s. 1.

(5)  Ú. v. EÚ L 169, 30.6.2008, s. 10.

(6)  Ú. v. EÚ L 35, 6.2.2004, s. 1.

(7)  Ú. v. ES L 352, 30.12.2002, s. 1.

(8)  Ú. v. ES L 342, 27.12.2001, s. 42.

(9)  Ú. v. ES L 342, 27.12.2001, s. 6.

(10)  Ú. v. ES L 152, 11.6.1997, s. 15.

(11)  Ú. v. EÚ L 345, 28.12.2007, s. 1.

(12)  Ú. v. ES L 28, 30.1.2002, s. 3.

(13)  Ú. v. ES L 28, 30.1.2002, s. 112.

(14)  Ú. v. ES L 114, 30.4.2002, s. 1.

(15)  Ú. v. EÚ L 87, 24.3.2006, s. 1.

(16)  Zoznam poskytnutý ukrajinskými orgánmi v rámci prebiehajúcich rokovaní. Výťah z ukrajinského registru zemepisných označení, zákon č. 752-XIV o ochrane práv na označenie pôvodu tovaru zo 16. júna 1999 (http://www.sdip.gov.ua).

---