# Jurnalul Oficial C 141/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2010.141.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 141 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5329 mai 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2010.141.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 141

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5329 mai 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 82-a sesiune plenară din 3 și 4 decembrie 2009 |
| 2010/C 141/01 | Avizul Comitetului Regiunilor privind pachetul O mai bună legiferare 2007-2008 | 1 |
| 2010/C 141/02 | Avizul Comitetului Regiunilor privind viitorul Strategiei de la Lisabona după 2010 | 5 |
| 2010/C 141/03 | Avizul Comitetului Regiunilor privind noi competențe pentru noi locuri de muncă: să anticipăm și să răspundem cerințelor pieței forței de muncă în materie de competențe | 11 |
| 2010/C 141/04 | Avizul Comitetului Regiunilor privind perspectivele regionale în dezvoltarea competenței mediatice – educația pentru media în politica educațională a UE | 16 |
| 2010/C 141/05 | Avizul Comitetului Regiunilor privind infrastructuri TIC pentru e-știință; o strategie europeană pentru cercetare-dezvoltare și inovare în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor; o strategie pentru cercetare în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente în Europa | 22 |
| 2010/C 141/06 | Avizul Comitetului Regiunilor privind dialogul universități-întreprinderi | 27 |
| 2010/C 141/07 | Avizul Comitetului Regiunilor privind Un viitor sustenabil pentru transporturi: către un sistem integrat, bazat pe tehnologie și ușor de utilizat | 31 |
| 2010/C 141/08 | Avizul Comitetului Regiunilor privind cartea verde Reforma politicii comune în domeniul pescuitului și un viitor durabil pentru acvacultură | 37 |
| 2010/C 141/09 | Avizul din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor privind politica forestieră a UE în lumina obiectivelor 20/20/20 | 45 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 82-a sesiune plenară din 3 și 4 decembrie 2009

2010/C 141/01

Avizul Comitetului Regiunilor privind pachetul O mai bună legiferare 2007-2008

1

2010/C 141/02

Avizul Comitetului Regiunilor privind viitorul Strategiei de la Lisabona după 2010

5

2010/C 141/03

Avizul Comitetului Regiunilor privind noi competențe pentru noi locuri de muncă: să anticipăm și să răspundem cerințelor pieței forței de muncă în materie de competențe

11

2010/C 141/04

Avizul Comitetului Regiunilor privind perspectivele regionale în dezvoltarea competenței mediatice – educația pentru media în politica educațională a UE

16

2010/C 141/05

Avizul Comitetului Regiunilor privind infrastructuri TIC pentru e-știință; o strategie europeană pentru cercetare-dezvoltare și inovare în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor; o strategie pentru cercetare în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente în Europa

22

2010/C 141/06

Avizul Comitetului Regiunilor privind dialogul universități-întreprinderi

27

2010/C 141/07

Avizul Comitetului Regiunilor privind Un viitor sustenabil pentru transporturi: către un sistem integrat, bazat pe tehnologie și ușor de utilizat

31

2010/C 141/08

Avizul Comitetului Regiunilor privind cartea verde Reforma politicii comune în domeniul pescuitului și un viitor durabil pentru acvacultură

37

2010/C 141/09

Avizul din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor privind politica forestieră a UE în lumina obiectivelor 20/20/20

45

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Comitetul Regiunilor |
| | A 82-a sesiune plenară din 3 și 4 decembrie 2009 |
| 2010/C 141/10 | Avizul Comitetului Regiunilor privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor | 50 |
| 2010/C 141/11 | Avizul Comitetului Regiunilor pe tema Restricții de utilizare a substanțelor periculoase în echipamentele electrice și electronice și proceduri privind deșeurile de echipamente electrice și electronice | 55 |

III   Acte pregătitoare

Comitetul Regiunilor

A 82-a sesiune plenară din 3 și 4 decembrie 2009

2010/C 141/10

Avizul Comitetului Regiunilor privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor

50

2010/C 141/11

Avizul Comitetului Regiunilor pe tema Restricții de utilizare a substanțelor periculoase în echipamentele electrice și electronice și proceduri privind deșeurile de echipamente electrice și electronice

55

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Regiunilor

A 82-a sesiune plenară din 3 și 4 decembrie 2009

| 29.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/1

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind pachetul „O mai bună legiferare” 2007-2008

2010/C 141/01

COMITETUL REGIUNILOR

| — | subliniază că autoritățile locale și regionale dețin competențe exclusive și partajate în furnizarea de servicii publice și în dezvoltarea socială și economică a comunităților lor respective; prin urmare, participarea lor deplină la primele faze ale elaborării legislației UE și la punerea în aplicare a acesteia pe teren este indispensabilă pentru funcționarea vieții democratice a UE; |
| --- | --- |

—

subliniază că autoritățile locale și regionale dețin competențe exclusive și partajate în furnizarea de servicii publice și în dezvoltarea socială și economică a comunităților lor respective; prin urmare, participarea lor deplină la primele faze ale elaborării legislației UE și la punerea în aplicare a acesteia pe teren este indispensabilă pentru funcționarea vieții democratice a UE;

| — | recunoaște că au fost făcute progrese în acest domeniu și salută angajamentul Comisiei Europene pentru această sarcină, angajament care a produs rezultate tangibile, însă consideră că este posibilă și necesară realizarea unor îmbunătățiri suplimentare; |
| --- | --- |

—

recunoaște că au fost făcute progrese în acest domeniu și salută angajamentul Comisiei Europene pentru această sarcină, angajament care a produs rezultate tangibile, însă consideră că este posibilă și necesară realizarea unor îmbunătățiri suplimentare;

| — | consideră că principiile subsidiarității și proporționalității, precum și utilizarea evaluărilor de impact reprezintă aspecte esențiale pentru promovarea apariției unui model de guvernanță pe mai multe niveluri în UE și vor fi foarte utile pentru dezvoltarea economică a regiunilor și pentru coeziunea teritorială a Uniunii Europene în ansamblu. Comitetul amintește că tratatul prevede ca deciziile să fie luate la nivelul cel mai apropiat de cetățeni, nivel care nu este întotdeauna cel al administrației centrale. Astfel, principiul subsidiarității ar trebui înțeles ca bază pentru o mai mare atenție acordată nevoilor cetățenilor de către toate nivelurile de guvernanță și pentru o eficiență sporită în luarea de decizii; |
| --- | --- |

—

consideră că principiile subsidiarității și proporționalității, precum și utilizarea evaluărilor de impact reprezintă aspecte esențiale pentru promovarea apariției unui model de guvernanță pe mai multe niveluri în UE și vor fi foarte utile pentru dezvoltarea economică a regiunilor și pentru coeziunea teritorială a Uniunii Europene în ansamblu. Comitetul amintește că tratatul prevede ca deciziile să fie luate la nivelul cel mai apropiat de cetățeni, nivel care nu este întotdeauna cel al administrației centrale. Astfel, principiul subsidiarității ar trebui înțeles ca bază pentru o mai mare atenție acordată nevoilor cetățenilor de către toate nivelurile de guvernanță și pentru o eficiență sporită în luarea de decizii;

| — | consideră că hotărârile Curții Europene de Justiție pot avea un impact semnificativ asupra autorităților locale și regionale (cum ar fi, de exemplu, în domeniul achizițiilor publice) în moduri care nu au fost prevăzute în legislația inițială; |
| --- | --- |

—

consideră că hotărârile Curții Europene de Justiție pot avea un impact semnificativ asupra autorităților locale și regionale (cum ar fi, de exemplu, în domeniul achizițiilor publice) în moduri care nu au fost prevăzute în legislația inițială;

| — | în final, este preocupat de tendința continuă a statelor membre de a complica și de a încărca excesiv legile comunitare la transpunerea lor în legislația națională („supralegiferare”). |
| --- | --- |

—

în final, este preocupat de tendința continuă a statelor membre de a complica și de a încărca excesiv legile comunitare la transpunerea lor în legislația națională („supralegiferare”).

| Raportor | : | Lord Graham TOPE (UK-ALDE) Membru al Consiliului districtului metropolitan Sutton, Londra |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

Lord Graham TOPE (UK-ALDE) Membru al Consiliului districtului metropolitan Sutton, Londra

Documente de referință

Document de lucru al Comisiei - Al doilea raport de activitate privind strategia pentru simplificarea cadrului de reglementare

COM(2008) 33 final

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor - A doua analiză strategică a programului pentru o mai bună legiferare în Uniunea Europeană

COM(2008) 32 final

Raportul Comisiei privind subsidiaritatea și proporționalitatea (al 15-lea raport „O mai bună legiferare”, 2007)

COM(2008) 586 final

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor - A treia analiză strategică a programului pentru o mai bună legiferare în Uniunea Europeană

COM(2009) 15 final

Document de lucru al Comisiei - Al treilea raport de activitate privind strategia de simplificare a cadrului legislativ

COM(2009) 17 final

I.   OBSERVAȚII GENERALE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | continuă să coopereze cu Comisia Europeană și cu celelalte instituții europene, în vederea îndeplinirii cu succes a obiectivului de îmbunătățire a legiferării în UE, la toate nivelurile și în spiritul adevăratei guvernanțe pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

1.

continuă să coopereze cu Comisia Europeană și cu celelalte instituții europene, în vederea îndeplinirii cu succes a obiectivului de îmbunătățire a legiferării în UE, la toate nivelurile și în spiritul adevăratei guvernanțe pe mai multe niveluri;

| 2. | recunoaște că au fost făcute progrese în acest domeniu și salută angajamentul Comisiei Europene în vederea îndeplinirii acestei sarcini, angajament care a produs rezultate tangibile, însă consideră că este posibilă și necesară realizarea unor îmbunătățiri suplimentare; |
| --- | --- |

2.

recunoaște că au fost făcute progrese în acest domeniu și salută angajamentul Comisiei Europene în vederea îndeplinirii acestei sarcini, angajament care a produs rezultate tangibile, însă consideră că este posibilă și necesară realizarea unor îmbunătățiri suplimentare;

| 3. | amintește contribuția valoroasă a dnei Maij-Weggen, care a participat, în numele CoR, ca membru observator la reuniunile Grupului la nivel înalt pentru reducerea sarcinilor administrative; în acest context, CoR reafirmă că autoritățile locale și regionale și CoR sunt cele mai în măsură să contribuie la îmbunătățirea procesului legislativ în UE, mai ales pentru că o parte semnificativă din legislația UE este pusă în aplicare la nivel local și regional și pentru că aceasta are impact asupra vieții de zi cu zi a cetățenilor; |
| --- | --- |

3.

amintește contribuția valoroasă a dnei Maij-Weggen, care a participat, în numele CoR, ca membru observator la reuniunile Grupului la nivel înalt pentru reducerea sarcinilor administrative; în acest context, CoR reafirmă că autoritățile locale și regionale și CoR sunt cele mai în măsură să contribuie la îmbunătățirea procesului legislativ în UE, mai ales pentru că o parte semnificativă din legislația UE este pusă în aplicare la nivel local și regional și pentru că aceasta are impact asupra vieții de zi cu zi a cetățenilor;

| 4. | salută deschiderea sporită manifestată de Comisia Europeană în cursul pregătirii de noi propuneri și în consultarea cu părțile interesate, care trece dincolo de cadrul instituțiilor europene, pentru a include asociațiile europene reprezentative ale autorităților locale și regionale, precum și punerea entuziastă în practică a „dialogului structurat”, prin intermediul Comitetului Regiunilor. Este important ca mecanismele de consultare să fie accesibile și diverse, pentru a se garanta că, la elaborarea politicilor UE, se ține seama de punctele de vedere ale unei părți ample și reprezentative a populației europene, deoarece aceasta va conduce la un proces decizional mai echilibrat și la o punere în aplicare mai eficientă, în special în situațiile în care autoritățile locale și regionale sunt răspunzătoare de respectarea și punerea în aplicare a reglementărilor UE; |
| --- | --- |

4.

salută deschiderea sporită manifestată de Comisia Europeană în cursul pregătirii de noi propuneri și în consultarea cu părțile interesate, care trece dincolo de cadrul instituțiilor europene, pentru a include asociațiile europene reprezentative ale autorităților locale și regionale, precum și punerea entuziastă în practică a „dialogului structurat”, prin intermediul Comitetului Regiunilor. Este important ca mecanismele de consultare să fie accesibile și diverse, pentru a se garanta că, la elaborarea politicilor UE, se ține seama de punctele de vedere ale unei părți ample și reprezentative a populației europene, deoarece aceasta va conduce la un proces decizional mai echilibrat și la o punere în aplicare mai eficientă, în special în situațiile în care autoritățile locale și regionale sunt răspunzătoare de respectarea și punerea în aplicare a reglementărilor UE;

| 5. | subliniază că autoritățile locale și regionale dețin competențe exclusive și partajate în furnizarea de servicii publice și în dezvoltarea socială și economică a comunităților lor respective; prin urmare, participarea lor deplină la primele faze ale elaborării legislației UE și la punerea în aplicare a acesteia pe teren este indispensabilă pentru funcționarea vieții democratice a UE; |
| --- | --- |

5.

subliniază că autoritățile locale și regionale dețin competențe exclusive și partajate în furnizarea de servicii publice și în dezvoltarea socială și economică a comunităților lor respective; prin urmare, participarea lor deplină la primele faze ale elaborării legislației UE și la punerea în aplicare a acesteia pe teren este indispensabilă pentru funcționarea vieții democratice a UE;

| 6. | consideră că principiile subsidiarității și proporționalității, precum și utilizarea evaluărilor de impact reprezintă aspecte esențiale pentru promovarea apariției unui model de guvernanță pe mai multe niveluri în UE și vor fi foarte utile pentru dezvoltarea economică a regiunilor și pentru coeziunea teritorială a Uniunii Europene în ansamblu. Comitetul amintește că tratatul prevede ca deciziile să fie luate la nivelul cel mai apropiat de cetățeni, nivel care nu este întotdeauna cel al administrației centrale. Astfel, principiul subsidiarității ar trebui înțeles ca bază pentru o mai mare atenție acordată nevoilor cetățenilor de către toate nivelurile de guvernanță și pentru o eficiență sporită în luarea de decizii; |
| --- | --- |

6.

consideră că principiile subsidiarității și proporționalității, precum și utilizarea evaluărilor de impact reprezintă aspecte esențiale pentru promovarea apariției unui model de guvernanță pe mai multe niveluri în UE și vor fi foarte utile pentru dezvoltarea economică a regiunilor și pentru coeziunea teritorială a Uniunii Europene în ansamblu. Comitetul amintește că tratatul prevede ca deciziile să fie luate la nivelul cel mai apropiat de cetățeni, nivel care nu este întotdeauna cel al administrației centrale. Astfel, principiul subsidiarității ar trebui înțeles ca bază pentru o mai mare atenție acordată nevoilor cetățenilor de către toate nivelurile de guvernanță și pentru o eficiență sporită în luarea de decizii;

| 7. | își reafirmă angajamentul față de sporirea sensibilizării cu privire la subsidiaritate. Rețeaua de monitorizare a subsidiarității este un instrument util în acest sens, nu numai datorită implicării partenerilor în monitorizarea subsidiarității, ci și din perspectiva potențialului său de a acționa ca laborator pentru schimbul de bune practici în ceea ce privește aplicarea principiului subsidiarității și a guvernanței pe mai multe niveluri; |
| --- | --- |

7.

își reafirmă angajamentul față de sporirea sensibilizării cu privire la subsidiaritate. Rețeaua de monitorizare a subsidiarității este un instrument util în acest sens, nu numai datorită implicării partenerilor în monitorizarea subsidiarității, ci și din perspectiva potențialului său de a acționa ca laborator pentru schimbul de bune practici în ceea ce privește aplicarea principiului subsidiarității și a guvernanței pe mai multe niveluri;

| 8. | salută eforturile depuse de Comisia Europeană pentru respectarea principiului proporționalității în exercitarea competențelor sale legislative și de reglementare, prin contribuția la abrogarea multor instrumente legislative prin intermediul unui număr ridicat de propuneri de consolidare formală. Observă că 48 de propuneri de simplificare au fost aprobate, în final, de către colegislatori. Este important să se observe aici că nu este vorba numai despre numărul propunerilor de simplificare, ci mai ales despre reducerea reală a sarcinii administrative în practică; |
| --- | --- |

8.

salută eforturile depuse de Comisia Europeană pentru respectarea principiului proporționalității în exercitarea competențelor sale legislative și de reglementare, prin contribuția la abrogarea multor instrumente legislative prin intermediul unui număr ridicat de propuneri de consolidare formală. Observă că 48 de propuneri de simplificare au fost aprobate, în final, de către colegislatori. Este important să se observe aici că nu este vorba numai despre numărul propunerilor de simplificare, ci mai ales despre reducerea reală a sarcinii administrative în practică;

| 9. | consideră că, prin examinarea necesității de a se interveni la nivel comunitar și a posibilelor efecte ale unui set de opțiuni politice, evaluarea impactului ar trebui să determine îmbunătățirea și simplificarea cadrului de reglementare. O evaluare ex ante eficientă și durabilă a noii legislații comunitare nu este numai importantă pentru realizarea unei reduceri nete, ci este și esențială pentru menținerea unui nivel redus al sarcinilor administrative. Cu toate acestea, CoR se teme că amendamentele și modificările ulterioare aduse propunerilor legislative de Parlamentul European și de Consiliu ar putea avea efecte profunde asupra autorităților locale și regionale, care nu pot fi pe deplin anticipate de către factorii de decizie; |
| --- | --- |

9.

consideră că, prin examinarea necesității de a se interveni la nivel comunitar și a posibilelor efecte ale unui set de opțiuni politice, evaluarea impactului ar trebui să determine îmbunătățirea și simplificarea cadrului de reglementare. O evaluare ex ante eficientă și durabilă a noii legislații comunitare nu este numai importantă pentru realizarea unei reduceri nete, ci este și esențială pentru menținerea unui nivel redus al sarcinilor administrative. Cu toate acestea, CoR se teme că amendamentele și modificările ulterioare aduse propunerilor legislative de Parlamentul European și de Consiliu ar putea avea efecte profunde asupra autorităților locale și regionale, care nu pot fi pe deplin anticipate de către factorii de decizie;

| 10. | consideră că hotărârile Curții Europene de Justiție pot avea un impact semnificativ asupra autorităților locale și regionale (cum ar fi, de exemplu, în domeniul achizițiilor publice) în moduri care nu au fost prevăzute în legislația inițială; |
| --- | --- |

10.

consideră că hotărârile Curții Europene de Justiție pot avea un impact semnificativ asupra autorităților locale și regionale (cum ar fi, de exemplu, în domeniul achizițiilor publice) în moduri care nu au fost prevăzute în legislația inițială;

| 11. | consideră că, dacă UE dorește să devină mai transparentă și mai atentă la preocupările cetățenilor, este esențial ca legislația comunitară să fie elaborată în așa fel încât să poată fi înțeleasă de cei cărora li se adresează. Așadar, Comitetul încurajează Comisia Europeană să elaboreze texte mai clare, mai coerente și mai puțin ambigue, pentru a garanta aplicarea eficientă și uniformă a acestora în toate statele membre. Această cerință este cu atât mai importantă, cu cât textele adoptate în final sunt adesea rezultatul unor compromisuri care nu pot fi întotdeauna transpuse cu ușurință în legislațiile naționale; |
| --- | --- |

11.

consideră că, dacă UE dorește să devină mai transparentă și mai atentă la preocupările cetățenilor, este esențial ca legislația comunitară să fie elaborată în așa fel încât să poată fi înțeleasă de cei cărora li se adresează. Așadar, Comitetul încurajează Comisia Europeană să elaboreze texte mai clare, mai coerente și mai puțin ambigue, pentru a garanta aplicarea eficientă și uniformă a acestora în toate statele membre. Această cerință este cu atât mai importantă, cu cât textele adoptate în final sunt adesea rezultatul unor compromisuri care nu pot fi întotdeauna transpuse cu ușurință în legislațiile naționale;

| 12. | în această privință, recunoaște, de asemenea, că majoritatea autorităților locale și regionale, precum și cetățenii acestora se vor confrunta nu cu legislația UE, ci cu transpunerea acesteia în legislația națională. Așadar, este necesar ca toate nivelurile de guvernanță să simplifice și să explice noile reglementări și politici, asigurând, totodată, coerența acestora; |
| --- | --- |

12.

în această privință, recunoaște, de asemenea, că majoritatea autorităților locale și regionale, precum și cetățenii acestora se vor confrunta nu cu legislația UE, ci cu transpunerea acesteia în legislația națională. Așadar, este necesar ca toate nivelurile de guvernanță să simplifice și să explice noile reglementări și politici, asigurând, totodată, coerența acestora;

| 13. | este preocupat de tendința continuă a statelor membre de a complica și de a încărca excesiv legile comunitare la transpunerea lor în legislația națională („supralegiferare”); |
| --- | --- |

13.

este preocupat de tendința continuă a statelor membre de a complica și de a încărca excesiv legile comunitare la transpunerea lor în legislația națională („supralegiferare”);

| 14. | în sfârșit, deși este de înțeles că se acordă multă atenție evaluării impactului ex ante, nu ar trebui neglijate nici evaluările ex post, care să compare rezultatele planificate cu evenimentele reale, ca parte din efortul mai amplu pentru o mai bună reglementare. Majoritatea noilor propuneri se referă la modificarea sau suplimentarea acquis-ului comunitar existent. În cadrul procesului continuu și necesar de a menține legislația adecvată scopului, este important să fie luate în considerare, la elaborarea unor noi propuneri, experiențele valoroase acumulate de autoritățile locale și regionale în aplicarea reglementărilor UE; |
| --- | --- |

14.

în sfârșit, deși este de înțeles că se acordă multă atenție evaluării impactului ex ante, nu ar trebui neglijate nici evaluările ex post, care să compare rezultatele planificate cu evenimentele reale, ca parte din efortul mai amplu pentru o mai bună reglementare. Majoritatea noilor propuneri se referă la modificarea sau suplimentarea acquis-ului comunitar existent. În cadrul procesului continuu și necesar de a menține legislația adecvată scopului, este important să fie luate în considerare, la elaborarea unor noi propuneri, experiențele valoroase acumulate de autoritățile locale și regionale în aplicarea reglementărilor UE;

II.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Pregătirea noilor legi: consultarea

| 15. | solicită ca autoritățile locale și regionale, în conformitate cu competențele ce le revin, să fie implicate mai mult de către instituțiile UE și de către statele membre în elaborarea și finalizarea legislației comunitare, în vederea consolidării legitimității democratice a procesului decizional. Comitetul subliniază că această implicare prezintă un interes deosebit pentru regiunile care dispun de competențe legislative, dat fiind că acestea au obligația de a transpune legislația comunitară în domeniile lor de competență. În acest sens, CoR este cel mai bun purtător de cuvânt al autorităților locale și regionale, în efortul lor de a se implica în procesul legislativ. Membrii Comitetului Regiunilor dispun de o experiență practică și de o cunoaștere profundă a condițiilor locale și sunt, astfel, cele mai indicate persoane pentru evaluarea impactului și a eficienței legislației. |
| --- | --- |

15.

solicită ca autoritățile locale și regionale, în conformitate cu competențele ce le revin, să fie implicate mai mult de către instituțiile UE și de către statele membre în elaborarea și finalizarea legislației comunitare, în vederea consolidării legitimității democratice a procesului decizional. Comitetul subliniază că această implicare prezintă un interes deosebit pentru regiunile care dispun de competențe legislative, dat fiind că acestea au obligația de a transpune legislația comunitară în domeniile lor de competență. În acest sens, CoR este cel mai bun purtător de cuvânt al autorităților locale și regionale, în efortul lor de a se implica în procesul legislativ. Membrii Comitetului Regiunilor dispun de o experiență practică și de o cunoaștere profundă a condițiilor locale și sunt, astfel, cele mai indicate persoane pentru evaluarea impactului și a eficienței legislației.

| 16. | sunt necesare consultări la toate nivelurile de decizie, atât la nivelul UE, cât și în statele membre. Acestea din urmă trebuie să dispună de proceduri adecvate de consultare cu autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

16.

sunt necesare consultări la toate nivelurile de decizie, atât la nivelul UE, cât și în statele membre. Acestea din urmă trebuie să dispună de proceduri adecvate de consultare cu autoritățile locale și regionale;

| 17. | semnalează importanța din ce în ce mai mare a etapei pregătitoare în procesul legislativ al UE. Prin îmbunătățirea analizei și a consultării în această etapă timpurie, UE își sporește posibilitățile de a elabora o legislație mai eficientă, care va fi mai ușor de pus în aplicare în condițiile diferite din statele membre; |
| --- | --- |

17.

semnalează importanța din ce în ce mai mare a etapei pregătitoare în procesul legislativ al UE. Prin îmbunătățirea analizei și a consultării în această etapă timpurie, UE își sporește posibilitățile de a elabora o legislație mai eficientă, care va fi mai ușor de pus în aplicare în condițiile diferite din statele membre;

Pregătirea noilor legi: evaluarea impactului

| 18. | își reafirmă angajamentul de a contribui la evaluarea impactului noilor propuneri legislative cu efecte majore la nivel local și regional. În situațiile în care noile propuneri vizează modificarea reglementărilor existente, evaluarea impactului trebuie să conțină rezultatele evaluării precedente, astfel încât să se poată face o legătură directă între evaluarea impactului ex ante și cea ex post; |
| --- | --- |

18.

își reafirmă angajamentul de a contribui la evaluarea impactului noilor propuneri legislative cu efecte majore la nivel local și regional. În situațiile în care noile propuneri vizează modificarea reglementărilor existente, evaluarea impactului trebuie să conțină rezultatele evaluării precedente, astfel încât să se poată face o legătură directă între evaluarea impactului ex ante și cea ex post;

| 19. | având în vedere că evaluarea impactului reprezintă un exercițiu îndelungat și care necesită numeroase resurse, planificarea ar trebui să fie cât mai orientată către viitor, permițând identificarea bilaterală a dosarelor prioritare, pe baza Strategiei politice anuale și a Programului legislativ și de lucru al Comisiei, eventual în cadrul unei discuții tehnice anuale. În plus, direcțiile generale ale Comisiei Europene ar trebui să fie încurajate să se adreseze Comitetului Regiunilor în mod direct, atunci când consideră că activitatea lor de evaluare a impactului trebuie îmbogățită cu date privind repercusiunile la nivel regional ale inițiativelor planificate; |
| --- | --- |

19.

având în vedere că evaluarea impactului reprezintă un exercițiu îndelungat și care necesită numeroase resurse, planificarea ar trebui să fie cât mai orientată către viitor, permițând identificarea bilaterală a dosarelor prioritare, pe baza Strategiei politice anuale și a Programului legislativ și de lucru al Comisiei, eventual în cadrul unei discuții tehnice anuale. În plus, direcțiile generale ale Comisiei Europene ar trebui să fie încurajate să se adreseze Comitetului Regiunilor în mod direct, atunci când consideră că activitatea lor de evaluare a impactului trebuie îmbogățită cu date privind repercusiunile la nivel regional ale inițiativelor planificate;

| 20. | solicită ca evaluările de impact să țină seama de regiunile care dispun de competențe legislative și să se evite acordurile comunitare care implică transferul acestor competențe către guvernul central; |
| --- | --- |

20.

solicită ca evaluările de impact să țină seama de regiunile care dispun de competențe legislative și să se evite acordurile comunitare care implică transferul acestor competențe către guvernul central;

| 21. | solicită Parlamentului European și Consiliului să asigure o mai bună respectare a Acordului interinstituțional din 2003 privind o mai bună legiferare, atunci când modifică propunerile legislative ale Comisiei în moduri care introduc noi sarcini administrative și financiare pentru autoritățile locale și regionale. CoR și CESE ar trebui să participe la orice revizuire a Acordului interinstituțional; |
| --- | --- |

21.

solicită Parlamentului European și Consiliului să asigure o mai bună respectare a Acordului interinstituțional din 2003 privind o mai bună legiferare, atunci când modifică propunerile legislative ale Comisiei în moduri care introduc noi sarcini administrative și financiare pentru autoritățile locale și regionale. CoR și CESE ar trebui să participe la orice revizuire a Acordului interinstituțional;

| 22. | își exprimă satisfacția de a fi fost reprezentat de către dna Maij-Weggen (PPE-NL) în cadrul Grupului la nivel înalt pentru reducerea sarcinilor administrative. Propune consultarea oficială a CoR de către Comisia Europeană în privința rezultatelor acestui grup, înainte de încheierea mandatului său (august 2010), pentru a-i permite CoR să comunice tuturor autorităților locale și regionale din UE rezultatele referitoare la temele care le privesc; |
| --- | --- |

22.

își exprimă satisfacția de a fi fost reprezentat de către dna Maij-Weggen (PPE-NL) în cadrul Grupului la nivel înalt pentru reducerea sarcinilor administrative. Propune consultarea oficială a CoR de către Comisia Europeană în privința rezultatelor acestui grup, înainte de încheierea mandatului său (august 2010), pentru a-i permite CoR să comunice tuturor autorităților locale și regionale din UE rezultatele referitoare la temele care le privesc;

Punerea în aplicare și transpunerea

| 23. | salută intenția de reducere a sarcinilor administrative inutile impuse IMM-urilor și de intensificare a utilizării tehnologiei informației; unul dintre obiectivele simplificării cadrului de reglementare al Uniunii ar trebui să fie acela de a face legislația mai simplă, mai eficientă și, astfel, mai „orientată spre utilizator”; |
| --- | --- |

23.

salută intenția de reducere a sarcinilor administrative inutile impuse IMM-urilor și de intensificare a utilizării tehnologiei informației; unul dintre obiectivele simplificării cadrului de reglementare al Uniunii ar trebui să fie acela de a face legislația mai simplă, mai eficientă și, astfel, mai „orientată spre utilizator”;

| 24. | recunoaște că o mai bună legiferare presupune necesitatea unei evaluări periodice a reglementărilor existente. De aceea, întreaga legislație a UE ar trebui să conțină dispoziții standard privind evaluarea, astfel încât toate părțile implicate să-și poată face cunoscute experiențele cu privire la consecințele practice, aplicarea și respectarea reglementărilor respective; |
| --- | --- |

24.

recunoaște că o mai bună legiferare presupune necesitatea unei evaluări periodice a reglementărilor existente. De aceea, întreaga legislație a UE ar trebui să conțină dispoziții standard privind evaluarea, astfel încât toate părțile implicate să-și poată face cunoscute experiențele cu privire la consecințele practice, aplicarea și respectarea reglementărilor respective;

| 25. | solicită regiunilor cu competențe legislative să recunoască faptul că ar putea beneficia în mod semnificativ de pe urma asumării unui rol mai activ în negocierea și transpunerea legislației UE. Alte tipuri de regiuni și de autorități locale ar putea avea, de asemenea, roluri importante. Mai mult, Comitetul solicită statelor membre să facă tot ce le stă în putință pentru a promova o asemenea participare activă; |
| --- | --- |

25.

solicită regiunilor cu competențe legislative să recunoască faptul că ar putea beneficia în mod semnificativ de pe urma asumării unui rol mai activ în negocierea și transpunerea legislației UE. Alte tipuri de regiuni și de autorități locale ar putea avea, de asemenea, roluri importante. Mai mult, Comitetul solicită statelor membre să facă tot ce le stă în putință pentru a promova o asemenea participare activă;

| 26. | subliniază faptul că pactele teritoriale europene, cum ar fi grupările europene de cooperare teritorială (GECT), ar putea spori coerența teritorială și flexibilitatea politicilor cu impact local semnificativ. Constituind un instrument cu personalitate juridică și permițând partenerilor să creeze structuri juridice stabile de cooperare teritorială, GECT vor asigura un grad mai înalt de guvernanță pe mai multe niveluri și vor îmbunătăți legiferarea la nivel local și regional pe întreg teritoriul Europei; |
| --- | --- |

26.

subliniază faptul că pactele teritoriale europene, cum ar fi grupările europene de cooperare teritorială (GECT), ar putea spori coerența teritorială și flexibilitatea politicilor cu impact local semnificativ. Constituind un instrument cu personalitate juridică și permițând partenerilor să creeze structuri juridice stabile de cooperare teritorială, GECT vor asigura un grad mai înalt de guvernanță pe mai multe niveluri și vor îmbunătăți legiferarea la nivel local și regional pe întreg teritoriul Europei;

| 27. | solicită statelor membre să-și sporească eforturile de simplificare a legislației naționale și să adopte directivele comunitare rapid și în mod corespunzător. În cadrul acestui proces, acestea ar trebui să consulte autoritățile locale și regionale și să ia în considerare recomandările și propunerile lor; |
| --- | --- |

27.

solicită statelor membre să-și sporească eforturile de simplificare a legislației naționale și să adopte directivele comunitare rapid și în mod corespunzător. În cadrul acestui proces, acestea ar trebui să consulte autoritățile locale și regionale și să ia în considerare recomandările și propunerile lor;

| 28. | face, încă o dată, apel la legislatorii naționali să evite „supralegiferarea” în transpunerea legislației UE. În rapoartele sale privind punerea în aplicare corectă și la timp a directivelor UE, Comisia ar putea preciza care state membre au optat pentru obligații mai stricte la nivel național; |
| --- | --- |

28.

face, încă o dată, apel la legislatorii naționali să evite „supralegiferarea” în transpunerea legislației UE. În rapoartele sale privind punerea în aplicare corectă și la timp a directivelor UE, Comisia ar putea preciza care state membre au optat pentru obligații mai stricte la nivel național;

| 29. | subliniază că Comisia și Curtea de Justiție ar trebui să țină seama de consecințele hotărârilor pronunțate de Curtea de Justiție asupra autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

29.

subliniază că Comisia și Curtea de Justiție ar trebui să țină seama de consecințele hotărârilor pronunțate de Curtea de Justiție asupra autorităților locale și regionale;

| 30. | solicită Comisiei Europene să definească clar cazurile concrete care țin sau nu de resortul ajutoarelor publice, punând accentul pe problemele și situațiile a căror gestionare revine autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

30.

solicită Comisiei Europene să definească clar cazurile concrete care țin sau nu de resortul ajutoarelor publice, punând accentul pe problemele și situațiile a căror gestionare revine autorităților locale și regionale;

Comunicarea

| 31. | solicită Comisiei Europene să utilizeze o abordare mai apropiată de cetățeni atunci când își prezintă agenda în domeniul unei mai bune legiferări. Eforturile și comunicarea ar trebui să fie orientate cu precădere către domeniile considerate de cetățeni ca prezentând cea mai mare valoare adăugată; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei Europene să utilizeze o abordare mai apropiată de cetățeni atunci când își prezintă agenda în domeniul unei mai bune legiferări. Eforturile și comunicarea ar trebui să fie orientate cu precădere către domeniile considerate de cetățeni ca prezentând cea mai mare valoare adăugată;

| 32. | recomandă utilizarea unui limbaj mai clar în redactarea directivelor: astfel s-ar reduce riscul de interpretare greșită care ar putea conduce la o transpunere incorectă sau întârziată; |
| --- | --- |

32.

recomandă utilizarea unui limbaj mai clar în redactarea directivelor: astfel s-ar reduce riscul de interpretare greșită care ar putea conduce la o transpunere incorectă sau întârziată;

| 33. | recunoaște că legislatorii naționali, autoritățile locale și regionale, precum și organizațiile reprezentative ale acestora au un rol important în mai buna comunicare a legislației UE și a transpunerii sale în legislația națională către cei care trebuie să o aplice și către simplii cetățeni. |
| --- | --- |

33.

recunoaște că legislatorii naționali, autoritățile locale și regionale, precum și organizațiile reprezentative ale acestora au un rol important în mai buna comunicare a legislației UE și a transpunerii sale în legislația națională către cei care trebuie să o aplice și către simplii cetățeni.

Bruxelles, 3 decembrie 2009.

Președintele Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 29.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/5

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind viitorul Strategiei de la Lisabona după 2010

2010/C 141/02

COMITETUL REGIUNILOR:

| — | afirmă că îmbunătățirea calității vieții trebuie obținută ținând seama de limitele ecologice ale unei planete cu resurse limitate
   (1), pornind de la premisa creării unei societăți juste și caracterizate prin coeziune socială, în care valoarea și contribuția tuturor persoanelor și grupurilor sunt optimizate și în care măsurile de stimulare și de sprijin vizează combaterea sărăciei și excluziunii sociale, precum și crearea unei economii durabile; |
| --- | --- |

—

afirmă că îmbunătățirea calității vieții trebuie obținută ținând seama de limitele ecologice ale unei planete cu resurse limitate
   (1), pornind de la premisa creării unei societăți juste și caracterizate prin coeziune socială, în care valoarea și contribuția tuturor persoanelor și grupurilor sunt optimizate și în care măsurile de stimulare și de sprijin vizează combaterea sărăciei și excluziunii sociale, precum și crearea unei economii durabile;

| — | subliniază necesitatea unei politici de coeziune finanțate adecvat la scara întregii UE, pentru punerea în aplicare a noii strategii și solicită asumarea angajamentului pentru utilizarea mai eficientă a cunoașterii și a bunelor practici existente în beneficiul regiunilor celor mai sărace din UE; |
| --- | --- |

—

subliniază necesitatea unei politici de coeziune finanțate adecvat la scara întregii UE, pentru punerea în aplicare a noii strategii și solicită asumarea angajamentului pentru utilizarea mai eficientă a cunoașterii și a bunelor practici existente în beneficiul regiunilor celor mai sărace din UE;

| — | observă că politica de coeziune a UE are o structură a guvernanței pe mai multe niveluri pentru punerea în aplicare a programelor finanțate prin fondurile structurale și afirmă că noua strategie ar trebui să utilizeze structurile de parteneriat existente, pentru a remedia punctele slabe actuale ale structurilor de guvernanță. Orientarea explicită a structurilor de guvernanță către programele regionale din cadrul politicii de coeziune a UE reprezintă o modalitate mult mai eficientă de a asigura elaborarea coordonată a politicilor; |
| --- | --- |

—

observă că politica de coeziune a UE are o structură a guvernanței pe mai multe niveluri pentru punerea în aplicare a programelor finanțate prin fondurile structurale și afirmă că noua strategie ar trebui să utilizeze structurile de parteneriat existente, pentru a remedia punctele slabe actuale ale structurilor de guvernanță. Orientarea explicită a structurilor de guvernanță către programele regionale din cadrul politicii de coeziune a UE reprezintă o modalitate mult mai eficientă de a asigura elaborarea coordonată a politicilor;

| — | solicită liderilor UE să stabilească ca prioritate primordială dezvoltarea competitivității Europei în cadrul unei economii ecologice, astfel încât UE să preia rolul de lider în procesul de transformare a economiei globale într-un fundament solid și durabil. Acest lucru înseamnă îndeosebi călăuzirea prin exemple, acordând prioritate investițiilor în noi tehnologii ecologice, cercetare și dezvoltare, inclusiv în producția de energie regenerabilă, eficiența energetică, metode durabile de producție și consum, TIC și infrastructurile de bandă largă în comunitățile situate la mare depărtare și promovând protecția și conservarea ecologice. Universitățile din Europa, centrele de cercetare și IMM-urile au un rol important în promovarea acestor inițiative (2). În acest sens, sunt necesare schimbări structurale ale economiei europene, inclusiv coordonarea politicilor macroeconomice și a politicilor active privind piața forței de muncă, în vederea sprijinirii tranziției la o economie ecologică; |
| --- | --- |

—

solicită liderilor UE să stabilească ca prioritate primordială dezvoltarea competitivității Europei în cadrul unei economii ecologice, astfel încât UE să preia rolul de lider în procesul de transformare a economiei globale într-un fundament solid și durabil. Acest lucru înseamnă îndeosebi călăuzirea prin exemple, acordând prioritate investițiilor în noi tehnologii ecologice, cercetare și dezvoltare, inclusiv în producția de energie regenerabilă, eficiența energetică, metode durabile de producție și consum, TIC și infrastructurile de bandă largă în comunitățile situate la mare depărtare și promovând protecția și conservarea ecologice. Universitățile din Europa, centrele de cercetare și IMM-urile au un rol important în promovarea acestor inițiative (2). În acest sens, sunt necesare schimbări structurale ale economiei europene, inclusiv coordonarea politicilor macroeconomice și a politicilor active privind piața forței de muncă, în vederea sprijinirii tranziției la o economie ecologică;

| Raportor | : | dna Christine CHAPMAN (UK-PSE), membru al Adunării Naționale din Țara Galilor |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dna Christine CHAPMAN (UK-PSE), membru al Adunării Naționale din Țara Galilor

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Mesajele principale

| 1. | sprijină elaborarea unei strategii care să urmeze actualei Strategii de la Lisabona după 2010, dar consideră că sunt necesare reechilibrarea strategiei și contopirea Strategiei europene de dezvoltare durabilă cu Strategia de la Lisabona; salută angajamentul de a da posibilitatea cetățenilor să participe activ în societățile favorabile incluziunii și de a crea o economie competitivă, legată în rețea și mai ecologică, așa cum se prevede în consultarea efectuată de Comisie privind viitorul strategiei, publicată la 24 noiembrie, dar, în același timp, constată cu dezamăgire că nu există o propunere de viziune mai ambițioasă și cuprinzătoare din partea Comisiei, pentru a reechilibra și a reorienta strategia privind crearea unei societăți europene durabile, echitabile din punct de vedere social și caracterizate prin coeziune; |
| --- | --- |

1.

sprijină elaborarea unei strategii care să urmeze actualei Strategii de la Lisabona după 2010, dar consideră că sunt necesare reechilibrarea strategiei și contopirea Strategiei europene de dezvoltare durabilă cu Strategia de la Lisabona; salută angajamentul de a da posibilitatea cetățenilor să participe activ în societățile favorabile incluziunii și de a crea o economie competitivă, legată în rețea și mai ecologică, așa cum se prevede în consultarea efectuată de Comisie privind viitorul strategiei, publicată la 24 noiembrie, dar, în același timp, constată cu dezamăgire că nu există o propunere de viziune mai ambițioasă și cuprinzătoare din partea Comisiei, pentru a reechilibra și a reorienta strategia privind crearea unei societăți europene durabile, echitabile din punct de vedere social și caracterizate prin coeziune;

| 2. | subliniază că actuala Strategie de la Lisabona nu a reușit să recunoască în mod suficient rolul esențial al autorităților locale și regionale din întreaga UE în procesul de punere în aplicare și în comunicarea strategiei la fața locului. De asemenea, reiterează solicitarea formulată în cadrul Cărții albe privind guvernanța pe mai multe niveluri ca acest lucru să fie remediat în noua strategie; |
| --- | --- |

2.

subliniază că actuala Strategie de la Lisabona nu a reușit să recunoască în mod suficient rolul esențial al autorităților locale și regionale din întreaga UE în procesul de punere în aplicare și în comunicarea strategiei la fața locului. De asemenea, reiterează solicitarea formulată în cadrul Cărții albe privind guvernanța pe mai multe niveluri ca acest lucru să fie remediat în noua strategie;

| 3. | constată incertitudinea răspândită printre autoritățile regionale și locale cu privire la scopul general al actualei Strategii de la Lisabona, care poate fi abordată prin stabilirea unor obiective clare în noua strategie și prin explicarea eficientă a acestora la fața locului pentru cetățeni; |
| --- | --- |

3.

constată incertitudinea răspândită printre autoritățile regionale și locale cu privire la scopul general al actualei Strategii de la Lisabona, care poate fi abordată prin stabilirea unor obiective clare în noua strategie și prin explicarea eficientă a acestora la fața locului pentru cetățeni;

| 4. | COR deplânge faptul că Strategia de la Lisabona, care ar fi trebuit să contribuie la realizarea Uniunii Economice și Monetare (UEM), nu a avut impactul așteptat în ce privește guvernanța economică comună la nivelul UE sau o mai bună coordonare a politicilor economice a statelor membre; Comitetul regretă în special că, în contextul actualei crize economice, numeroase state membre au adoptat politici economice doar pe baza unor considerente naționale, fără a ține seama de acțiunile coordonate în cadrul pieței unice europene; |
| --- | --- |

4.

COR deplânge faptul că Strategia de la Lisabona, care ar fi trebuit să contribuie la realizarea Uniunii Economice și Monetare (UEM), nu a avut impactul așteptat în ce privește guvernanța economică comună la nivelul UE sau o mai bună coordonare a politicilor economice a statelor membre; Comitetul regretă în special că, în contextul actualei crize economice, numeroase state membre au adoptat politici economice doar pe baza unor considerente naționale, fără a ține seama de acțiunile coordonate în cadrul pieței unice europene;

| 5. | solicită ca noua strategie să aibă un obiectiv general explicit care să se concentreze asupra calității ridicate a vieții și asupra bunăstării tuturor cetățenilor UE. Ocuparea forței de muncă reprezintă un element esențial în acest sens, la fel ca și bunăstarea materială. Cu toate acestea, pentru o imagine de ansamblu asupra calității vieții și a bunăstării, trebuie luați în considerare și alți factori, inclusiv contextele societale și economice mai ample în care trăiesc oamenii (3); |
| --- | --- |

5.

solicită ca noua strategie să aibă un obiectiv general explicit care să se concentreze asupra calității ridicate a vieții și asupra bunăstării tuturor cetățenilor UE. Ocuparea forței de muncă reprezintă un element esențial în acest sens, la fel ca și bunăstarea materială. Cu toate acestea, pentru o imagine de ansamblu asupra calității vieții și a bunăstării, trebuie luați în considerare și alți factori, inclusiv contextele societale și economice mai ample în care trăiesc oamenii (3);

| 6. | afirmă că îmbunătățirea calității vieții trebuie obținută ținând seama de limitele în termeni de durabilitate ale unei planete cu resurse finite
   (4), pornind de la premisa creării unei societăți juste și caracterizate prin coeziune socială, în care valoarea și contribuția tuturor persoanelor și grupurilor sunt optimizate și în care măsurile de stimulare și de sprijin vizează combaterea sărăciei și excluziunii sociale, precum și crearea unei economii durabile; |
| --- | --- |

6.

afirmă că îmbunătățirea calității vieții trebuie obținută ținând seama de limitele în termeni de durabilitate ale unei planete cu resurse finite
   (4), pornind de la premisa creării unei societăți juste și caracterizate prin coeziune socială, în care valoarea și contribuția tuturor persoanelor și grupurilor sunt optimizate și în care măsurile de stimulare și de sprijin vizează combaterea sărăciei și excluziunii sociale, precum și crearea unei economii durabile;

| 7. | subliniază rolul crucial al educației și formării pentru sensibilizarea opiniei publice cu privire la aspectele legate de durabilitate și pentru dezvoltarea spiritului creativ și antreprenorial al cetățenilor Europei, precum și necesitatea de a crea o cultură de învățare de-a lungul vieții; |
| --- | --- |

7.

subliniază rolul crucial al educației și formării pentru sensibilizarea opiniei publice cu privire la aspectele legate de durabilitate și pentru dezvoltarea spiritului creativ și antreprenorial al cetățenilor Europei, precum și necesitatea de a crea o cultură de învățare de-a lungul vieții;

| 8. | propune ca noua strategie să poarte un nou nume, pentru a evita confuzia cu Tratatul de la Lisabona și pentru a se evidenția noua abordare a strategiei. De exemplu, „Calitatea vieții pentru toți: construirea unui viitor durabil pentru Europa în lume” sau versiunea prescurtată „Strategia pentru o Europă durabilă”; |
| --- | --- |

8.

propune ca noua strategie să poarte un nou nume, pentru a evita confuzia cu Tratatul de la Lisabona și pentru a se evidenția noua abordare a strategiei. De exemplu, „Calitatea vieții pentru toți: construirea unui viitor durabil pentru Europa în lume” sau versiunea prescurtată „Strategia pentru o Europă durabilă”;

| 9. | solicită o strategie de comunicare mai eficientă, care să includă autoritățile locale și regionale, să sensibilizeze opinia publică și să promoveze mesajele principale ale noii strategii; |
| --- | --- |

9.

solicită o strategie de comunicare mai eficientă, care să includă autoritățile locale și regionale, să sensibilizeze opinia publică și să promoveze mesajele principale ale noii strategii;

Provocările actuale și viitoare

| 10. | afirmă că actuala criză economică, financiară, socială și ecologică a schimbat radical contextul în care are loc dezbaterea privind viitorul Strategiei de la Lisabona, ceea ce înseamnă că abordarea de tipul „business as usual” nu este opțiunea corectă. Criza prezintă o serie de provocări imediate, în special cele legate de combaterea creșterii nivelului șomajului în întreaga Europă, mai ales în rândul tinerilor, precum și cele privind spectrul protecționismului. Aceasta a demonstrat existența unor slăbiciuni structurale în cadrul modelului economic global și a subliniat necesitatea unei abordări noi și durabile, atât din punct de vedere ecologic, cât și social și economic, precum și a unei reglementări mai severe a sectorului bancar și financiar; |
| --- | --- |

10.

afirmă că actuala criză economică, financiară, socială și ecologică a schimbat radical contextul în care are loc dezbaterea privind viitorul Strategiei de la Lisabona, ceea ce înseamnă că abordarea de tipul „business as usual” nu este opțiunea corectă. Criza prezintă o serie de provocări imediate, în special cele legate de combaterea creșterii nivelului șomajului în întreaga Europă, mai ales în rândul tinerilor, precum și cele privind spectrul protecționismului. Aceasta a demonstrat existența unor slăbiciuni structurale în cadrul modelului economic global și a subliniat necesitatea unei abordări noi și durabile, atât din punct de vedere ecologic, cât și social și economic, precum și a unei reglementări mai severe a sectorului bancar și financiar;

| 11. | reiterează faptul că înainte de declanșarea crizei economice în Europa, în perioada în care se considera că economia înregistra o evoluție relativ bună, au existat în continuare niveluri ridicate ale sărăciei în întreaga Europă și o inegalitate tot mai mare a veniturilor. Conform datelor publicate de Comisia Europeană în octombrie 2008, 16 % din populația Europei trăiește sub limita sărăciei, o persoană din zece trăiește într-o gospodărie în care nu lucrează nimeni, iar 19 % din copii sunt amenințați de sărăcie (5). Combaterea sărăciei și a inegalităților din ce în ce mai mari în ceea ce privește prosperitatea în Europa trebuie să constituie una dintre obiectivele principale ale viitoarei strategii; |
| --- | --- |

11.

reiterează faptul că înainte de declanșarea crizei economice în Europa, în perioada în care se considera că economia înregistra o evoluție relativ bună, au existat în continuare niveluri ridicate ale sărăciei în întreaga Europă și o inegalitate tot mai mare a veniturilor. Conform datelor publicate de Comisia Europeană în octombrie 2008, 16 % din populația Europei trăiește sub limita sărăciei, o persoană din zece trăiește într-o gospodărie în care nu lucrează nimeni, iar 19 % din copii sunt amenințați de sărăcie (5). Combaterea sărăciei și a inegalităților din ce în ce mai mari în ceea ce privește prosperitatea în Europa trebuie să constituie una dintre obiectivele principale ale viitoarei strategii;

| 12. | menționează că Europa întâmpină o serie de provocări pe termen lung, printre care și schimbările demografice, schimbările climatice, securitatea energetică, globalizarea (6), realizarea coeziunii teritoriale în întreaga UE, care trebuie abordate de noua strategie. Regretă faptul că politica de coeziune teritorială nu beneficiază de mai multă vizibilitate ca principiu director în documentul de consultare al Comisiei privind strategia UE 2020; invită Comisia, în conformitate cu prevederile privind coeziunea teritorială din Tratatul de la Lisabona, să se angajeze să prezinte o evaluare a impactului teritorial al tuturor noilor propuneri legislative care ating aria de competență a autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

12.

menționează că Europa întâmpină o serie de provocări pe termen lung, printre care și schimbările demografice, schimbările climatice, securitatea energetică, globalizarea (6), realizarea coeziunii teritoriale în întreaga UE, care trebuie abordate de noua strategie. Regretă faptul că politica de coeziune teritorială nu beneficiază de mai multă vizibilitate ca principiu director în documentul de consultare al Comisiei privind strategia UE 2020; invită Comisia, în conformitate cu prevederile privind coeziunea teritorială din Tratatul de la Lisabona, să se angajeze să prezinte o evaluare a impactului teritorial al tuturor noilor propuneri legislative care ating aria de competență a autorităților locale și regionale;

| 13. | constată că, având în vedere impactul social, financiar și economic al crizei, în următorii ani va exista o presiune semnificativă asupra finanțelor publice, aceasta fiind o reminiscență a crizei. Așadar, este esențială alocarea eficientă a resurselor și a finanțării la nivel local, regional, național și european, astfel încât să se asigure faptul că se fac investiții corecte prin care se vor realiza obiectivele generale ale noii strategii. Pentru a permite orașelor și regiunilor să contribuie în mod eficient la punerea în aplicare a Strategiei de la Lisabona trebuie asigurată pe deplin respectarea, de către Uniunea Europeană și statele membre, a principiilor Cartei Europene a Autonomiei Locale, adoptată de Consiliul Europei cu privire la resursele financiare ale autorităților (articolul 9); |
| --- | --- |

13.

constată că, având în vedere impactul social, financiar și economic al crizei, în următorii ani va exista o presiune semnificativă asupra finanțelor publice, aceasta fiind o reminiscență a crizei. Așadar, este esențială alocarea eficientă a resurselor și a finanțării la nivel local, regional, național și european, astfel încât să se asigure faptul că se fac investiții corecte prin care se vor realiza obiectivele generale ale noii strategii. Pentru a permite orașelor și regiunilor să contribuie în mod eficient la punerea în aplicare a Strategiei de la Lisabona trebuie asigurată pe deplin respectarea, de către Uniunea Europeană și statele membre, a principiilor Cartei Europene a Autonomiei Locale, adoptată de Consiliul Europei cu privire la resursele financiare ale autorităților (articolul 9);

| 14. | consideră că, atât în scopul realizării unei coeziuni sociale efective, cât și pentru înfruntarea provocărilor pe termen lung, este indispensabilă o abordare teritorială comună a tuturor politicilor, care să ia în considerare caracteristicile specifice de la nivel local și regional din întreaga Europă. De asemenea, în bugetul comunitar trebuie prevăzute resurse suficiente pentru sprijinirea unei dezvoltări teritoriale echilibrate a UE; |
| --- | --- |

14.

consideră că, atât în scopul realizării unei coeziuni sociale efective, cât și pentru înfruntarea provocărilor pe termen lung, este indispensabilă o abordare teritorială comună a tuturor politicilor, care să ia în considerare caracteristicile specifice de la nivel local și regional din întreaga Europă. De asemenea, în bugetul comunitar trebuie prevăzute resurse suficiente pentru sprijinirea unei dezvoltări teritoriale echilibrate a UE;

| 15. | propune ca prioritățile noii strategii să aibă în vedere investițiile în economia ecologică, abordarea coeziunii sociale, asigurarea guvernanței pe mai multe niveluri și elaborarea unui nou concept de evaluare a impactului noii strategii; |
| --- | --- |

15.

propune ca prioritățile noii strategii să aibă în vedere investițiile în economia ecologică, abordarea coeziunii sociale, asigurarea guvernanței pe mai multe niveluri și elaborarea unui nou concept de evaluare a impactului noii strategii;

Investițiile în economia ecologică

| 16. | solicită ca obiectivele și angajamentele UE privind schimbările climatice să fie încorporate în noua strategie, pentru a crea în întreaga Europă o economie bazată pe emisii reduse; |
| --- | --- |

16.

solicită ca obiectivele și angajamentele UE privind schimbările climatice să fie încorporate în noua strategie, pentru a crea în întreaga Europă o economie bazată pe emisii reduse;

| 17. | solicită liderilor UE să stabilească ca prioritate primordială dezvoltarea competitivității Europei în cadrul unei economii ecologice, astfel încât UE să preia rolul de lider în procesul de transformare a economiei globale într-un fundament solid și durabil. Acest lucru înseamnă îndeosebi călăuzirea prin exemple, acordând prioritate investițiilor în noi tehnologii ecologice, cercetare și dezvoltare, inclusiv în producția de energie regenerabilă, eficiența energetică, metode durabile de producție și consum, TIC și infrastructurile de bandă largă în comunitățile situate la mare depărtare, precum și promovând protecția și conservarea ecologice. Universitățile din Europa, centrele de cercetare și IMM-urile au un rol important în promovarea acestor inițiative (7). În acest sens, sunt necesare schimbări structurale în economia europeană, inclusiv coordonarea politicilor macroeconomice și a politicilor active privind piața forței de muncă, în vederea sprijinirii tranziției la o economie ecologică; |
| --- | --- |

17.

solicită liderilor UE să stabilească ca prioritate primordială dezvoltarea competitivității Europei în cadrul unei economii ecologice, astfel încât UE să preia rolul de lider în procesul de transformare a economiei globale într-un fundament solid și durabil. Acest lucru înseamnă îndeosebi călăuzirea prin exemple, acordând prioritate investițiilor în noi tehnologii ecologice, cercetare și dezvoltare, inclusiv în producția de energie regenerabilă, eficiența energetică, metode durabile de producție și consum, TIC și infrastructurile de bandă largă în comunitățile situate la mare depărtare, precum și promovând protecția și conservarea ecologice. Universitățile din Europa, centrele de cercetare și IMM-urile au un rol important în promovarea acestor inițiative (7). În acest sens, sunt necesare schimbări structurale în economia europeană, inclusiv coordonarea politicilor macroeconomice și a politicilor active privind piața forței de muncă, în vederea sprijinirii tranziției la o economie ecologică;

| 18. | solicită elaborarea unei strategii europene pentru competențe și locuri de muncă ecologice, care să ofere un cadru pentru investițiile în competențele și cunoașterea menite să susțină dezvoltarea unei economii durabile. Programele viitoare de finanțare ale UE, inclusiv Programul de învățare pe durata întregii vieți și Fondul Social European, ar trebui să se concentreze asupra sprijinirii investițiilor în „locuri de muncă ecologice” și „competențe ecologice”, punând accentul îndeosebi pe IMM-uri noi, dinamice și inovatoare (8). |
| --- | --- |

18.

solicită elaborarea unei strategii europene pentru competențe și locuri de muncă ecologice, care să ofere un cadru pentru investițiile în competențele și cunoașterea menite să susțină dezvoltarea unei economii durabile. Programele viitoare de finanțare ale UE, inclusiv Programul de învățare pe durata întregii vieți și Fondul Social European, ar trebui să se concentreze asupra sprijinirii investițiilor în „locuri de muncă ecologice” și „competențe ecologice”, punând accentul îndeosebi pe IMM-uri noi, dinamice și inovatoare (8).

| 19. | solicită UE să adopte un cadru solid de măsuri de stimulare și mecanisme de sprijin (reglementare ecologică mai bună), pentru a sprijini dezvoltarea unei economii durabile în întreaga Europă; |
| --- | --- |

19.

solicită UE să adopte un cadru solid de măsuri de stimulare și mecanisme de sprijin (reglementare ecologică mai bună), pentru a sprijini dezvoltarea unei economii durabile în întreaga Europă;

| 20. | solicită să se acorde prioritate schimbului de bune practici privind abordările inovatoare care conduc la măsuri inovatoare în fiecare stat membru, care încurajează și răsplătesc cetățenii, întreprinderile și autoritățile publice din UE, pentru ca acestea să adopte un comportament ecologic și să sancționeze comportamentul „nedurabil”; |
| --- | --- |

20.

solicită să se acorde prioritate schimbului de bune practici privind abordările inovatoare care conduc la măsuri inovatoare în fiecare stat membru, care încurajează și răsplătesc cetățenii, întreprinderile și autoritățile publice din UE, pentru ca acestea să adopte un comportament ecologic și să sancționeze comportamentul „nedurabil”;

| 21. | reiterează că o abordare ecologică poate crea un cerc virtual pentru soluționarea problemelor economice și sociale. De exemplu, modificările recente ale reglementărilor privind fondurile structurale înlesnesc sprijinirea măsurilor de eficiență energetică în gospodăriile cu venit redus; |
| --- | --- |

21.

reiterează că o abordare ecologică poate crea un cerc virtual pentru soluționarea problemelor economice și sociale. De exemplu, modificările recente ale reglementărilor privind fondurile structurale înlesnesc sprijinirea măsurilor de eficiență energetică în gospodăriile cu venit redus;

| 22. | evidențiază importanța inițiativelor de jos în sus ale comunităților locale, în vederea realizării schimbărilor la fața locului (9); |
| --- | --- |

22.

evidențiază importanța inițiativelor de jos în sus ale comunităților locale, în vederea realizării schimbărilor la fața locului (9);

Coeziunea și incluziunea socială

| 23. | subliniază valoarea și importanța sistemelor de asigurare și protecție socială care protejează pe cei mai vulnerabili cetățeni ai unei societăți, precum și necesitatea de a menține un model social european puternic (10); |
| --- | --- |

23.

subliniază valoarea și importanța sistemelor de asigurare și protecție socială care protejează pe cei mai vulnerabili cetățeni ai unei societăți, precum și necesitatea de a menține un model social european puternic (10);

| 24. | în conformitate cu Protocolul privind serviciile de interes general anexat Tratatului de la Lisabona, recunoaște pe de o parte rolul esențial al serviciilor de interes general, în special al serviciilor sociale de interes general, ale căror modalități de organizare și de finanțare trebuie mai strict protejate și, pe de altă parte, importanța serviciilor publice de proximitate pentru cetățeni; |
| --- | --- |

24.

în conformitate cu Protocolul privind serviciile de interes general anexat Tratatului de la Lisabona, recunoaște pe de o parte rolul esențial al serviciilor de interes general, în special al serviciilor sociale de interes general, ale căror modalități de organizare și de finanțare trebuie mai strict protejate și, pe de altă parte, importanța serviciilor publice de proximitate pentru cetățeni;

| 25. | solicită măsuri de combatere a sărăciei în rândul copiilor și a celei intergeneraționale din cadrul familiilor și subliniază necesitatea menținerii obiectivelor de la Barcelona privind serviciile de îngrijire a copilului (11); |
| --- | --- |

25.

solicită măsuri de combatere a sărăciei în rândul copiilor și a celei intergeneraționale din cadrul familiilor și subliniază necesitatea menținerii obiectivelor de la Barcelona privind serviciile de îngrijire a copilului (11);

| 26. | subliniază importanța unei politici de coeziune finanțate adecvat la scara întregii UE, implicând așadar toate regiunile UE, ca factor esențial în punerea în aplicare a noii strategii, și se opune oricăror tendințe de renaționalizare a fondurilor structurale sau de eliminare a dimensiunii regionale din cadrul politicii de coeziune, cu prilejul revizuirii viitorului buget comunitar; |
| --- | --- |

26.

subliniază importanța unei politici de coeziune finanțate adecvat la scara întregii UE, implicând așadar toate regiunile UE, ca factor esențial în punerea în aplicare a noii strategii, și se opune oricăror tendințe de renaționalizare a fondurilor structurale sau de eliminare a dimensiunii regionale din cadrul politicii de coeziune, cu prilejul revizuirii viitorului buget comunitar;

| 27. | solicită un angajament în sensul utilizării mai eficiente a cunoștințelor și bunelor practici existente în prezent în cadrul programelor finanțate din fondurile structurale comunitare, în beneficiul tuturor regiunilor UE; |
| --- | --- |

27.

solicită un angajament în sensul utilizării mai eficiente a cunoștințelor și bunelor practici existente în prezent în cadrul programelor finanțate din fondurile structurale comunitare, în beneficiul tuturor regiunilor UE;

| 28. | solicită liderilor UE ca în cadrul Anului european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale 2010 să-și ia angajamentul de a acorda prioritate coeziunii și incluziunii sociale, menite să abordeze șomajul în creștere, diferențele dintre performanțele economice ale regiunilor, excluziunea socială, inactivitatea profesională și economică. CoR împărtășește concluziile Raportului Barca, conform căruia programele UE de fonduri structurale reprezintă un instrument esențial pentru combaterea excluziunii sociale; |
| --- | --- |

28.

solicită liderilor UE ca în cadrul Anului european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale 2010 să-și ia angajamentul de a acorda prioritate coeziunii și incluziunii sociale, menite să abordeze șomajul în creștere, diferențele dintre performanțele economice ale regiunilor, excluziunea socială, inactivitatea profesională și economică. CoR împărtășește concluziile Raportului Barca, conform căruia programele UE de fonduri structurale reprezintă un instrument esențial pentru combaterea excluziunii sociale;

| 29. | solicită măsuri care să aibă în vedere spectrul tot mai larg al șomajului în rândul tinerilor, acordând prioritate investițiilor în educație, în formarea și dezvoltarea competențelor, inclusiv în scheme care încurajează mobilitatea tinerilor. Salutăm Recomandarea Consiliului privind mobilitatea tinerilor voluntari, adoptată în noiembrie 2008, și susținem propunerea Comisiei ca anul 2011 să fie declarat Anul european al voluntariatului; |
| --- | --- |

29.

solicită măsuri care să aibă în vedere spectrul tot mai larg al șomajului în rândul tinerilor, acordând prioritate investițiilor în educație, în formarea și dezvoltarea competențelor, inclusiv în scheme care încurajează mobilitatea tinerilor. Salutăm Recomandarea Consiliului privind mobilitatea tinerilor voluntari, adoptată în noiembrie 2008, și susținem propunerea Comisiei ca anul 2011 să fie declarat Anul european al voluntariatului;

| 30. | solicită o mai amplă recunoaștere a contribuției esențiale a femeilor la forța de muncă și a femeilor cu spirit antreprenorial și inovator. După cum arată un raport recent al Comisiei Europene, Europa are de parcurs un drum lung în privința egalității de șanse între femei și bărbați. Acest lucru scoate în evidență îndeosebi problema persistentă a diferențelor de salarizare între femei și bărbați, precum și dificultățile de abordare a echilibrului dintre muncă și viața personală și a stereotipurilor legate de gen (12)
   (13); de aceea, solicită preconizarea unor recomandări și a unor măsuri de încurajare a intrării și rămânerii femeilor pe piața muncii; |
| --- | --- |

30.

solicită o mai amplă recunoaștere a contribuției esențiale a femeilor la forța de muncă și a femeilor cu spirit antreprenorial și inovator. După cum arată un raport recent al Comisiei Europene, Europa are de parcurs un drum lung în privința egalității de șanse între femei și bărbați. Acest lucru scoate în evidență îndeosebi problema persistentă a diferențelor de salarizare între femei și bărbați, precum și dificultățile de abordare a echilibrului dintre muncă și viața personală și a stereotipurilor legate de gen (12)
   (13); de aceea, solicită preconizarea unor recomandări și a unor măsuri de încurajare a intrării și rămânerii femeilor pe piața muncii;

| 31. | solicită recunoașterea sporită a valorii și contribuției tuturor membrilor societății. Noua strategie ar trebui să pună accentul pe importanța societății civile, în special pe contribuția sectorului terțiar, a îngrijitorilor și voluntarilor la bunăstarea altora, având în vedere că această contribuție deseori nu este recunoscută. În același timp, noua strategie ar trebui să încurajeze politicile de îmbătrânire activă și inițiativele intergeneraționale; |
| --- | --- |

31.

solicită recunoașterea sporită a valorii și contribuției tuturor membrilor societății. Noua strategie ar trebui să pună accentul pe importanța societății civile, în special pe contribuția sectorului terțiar, a îngrijitorilor și voluntarilor la bunăstarea altora, având în vedere că această contribuție deseori nu este recunoscută. În același timp, noua strategie ar trebui să încurajeze politicile de îmbătrânire activă și inițiativele intergeneraționale;

| 32. | consideră că viitoarea politică de coeziune a UE ar trebui să includă acordarea de sprijin inițiativelor locale de dezvoltare destinate anumitor comunități urbane și rurale care se confruntă cu provocări socioeconomice speciale. Această abordare a fost utilizată cu succes în trecut prin intermediul unor inițiative precum EQUAL, LEADER, URBAN și în cadrul programelor obișnuite Obiectiv 1 și Obiectiv 2; |
| --- | --- |

32.

consideră că viitoarea politică de coeziune a UE ar trebui să includă acordarea de sprijin inițiativelor locale de dezvoltare destinate anumitor comunități urbane și rurale care se confruntă cu provocări socioeconomice speciale. Această abordare a fost utilizată cu succes în trecut prin intermediul unor inițiative precum EQUAL, LEADER, URBAN și în cadrul programelor obișnuite Obiectiv 1 și Obiectiv 2;

| 33. | pledează pentru o abordare prin care normele privind ajutorul de stat fac posibilă sprijinirea producției economice bazate pe comunitatea locală și durabilă (de exemplu, acordând prioritate achizițiilor ecologice sau asigurând accesul la infrastructura de bandă largă în comunitățile rurale depărtate); |
| --- | --- |

33.

pledează pentru o abordare prin care normele privind ajutorul de stat fac posibilă sprijinirea producției economice bazate pe comunitatea locală și durabilă (de exemplu, acordând prioritate achizițiilor ecologice sau asigurând accesul la infrastructura de bandă largă în comunitățile rurale depărtate);

Guvernanța pe mai multe niveluri

| 34. | subliniază necesitatea implicării autorităților locale și regionale în elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea noii strategii; |
| --- | --- |

34.

subliniază necesitatea implicării autorităților locale și regionale în elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea noii strategii;

| 35. | evidențiază importanța preluării inițiativei de către autoritățile locale și regionale pentru a răspunde la criza economică și financiară la fața locului, pentru a aborda provocările imediate și pe cele pe termen scurt (14); |
| --- | --- |

35.

evidențiază importanța preluării inițiativei de către autoritățile locale și regionale pentru a răspunde la criza economică și financiară la fața locului, pentru a aborda provocările imediate și pe cele pe termen scurt (14);

| 36. | pledează pentru îmbunătățirea cooperării și a coordonării între diferitele niveluri guvernamentale din Europa și pentru o dimensiune regională mult mai puternică a noii strategii; |
| --- | --- |

36.

pledează pentru îmbunătățirea cooperării și a coordonării între diferitele niveluri guvernamentale din Europa și pentru o dimensiune regională mult mai puternică a noii strategii;

| 37. | solicită liderilor UE să se asigure că, în viitor, cheltuielile UE sunt orientate spre îndeplinirea principalelor obiective ale noii strategii, prin aplicarea metodei de succes utilizată în alocarea fondurilor structurale în cadrul Strategiei de la Lisabona, la toate domeniile relevante ale bugetului UE; |
| --- | --- |

37.

solicită liderilor UE să se asigure că, în viitor, cheltuielile UE sunt orientate spre îndeplinirea principalelor obiective ale noii strategii, prin aplicarea metodei de succes utilizată în alocarea fondurilor structurale în cadrul Strategiei de la Lisabona, la toate domeniile relevante ale bugetului UE;

| 38. | solicită stimulente mai puternice pentru guvernele naționale, pentru ca acestea să-și ia angajamentul de a îndeplini obiectivele noii strategii, inclusiv, după caz, obiectivele obligatorii, în vederea asigurării punerii în aplicare eficiente la fața locului; |
| --- | --- |

38.

solicită stimulente mai puternice pentru guvernele naționale, pentru ca acestea să-și ia angajamentul de a îndeplini obiectivele noii strategii, inclusiv, după caz, obiectivele obligatorii, în vederea asigurării punerii în aplicare eficiente la fața locului;

| 39. | salută intenția de a stabili o legătură între strategie și mandatul Comisiei Europene și al Parlamentului European. În cadrul noii strategii ar trebui să se definească mai clar rolul Parlamentului European ca organism al UE ales în mod democratic ce cooperează cu Comitetul Regiunilor și cu Comitetul Economic și Social European; |
| --- | --- |

39.

salută intenția de a stabili o legătură între strategie și mandatul Comisiei Europene și al Parlamentului European. În cadrul noii strategii ar trebui să se definească mai clar rolul Parlamentului European ca organism al UE ales în mod democratic ce cooperează cu Comitetul Regiunilor și cu Comitetul Economic și Social European;

| 40. | observă că politica de coeziune a UE are o structură a guvernanței pe mai multe niveluri pentru punerea în aplicare a programelor finanțate prin fondurile structurale și afirmă că noua strategie ar trebui să utilizeze structurile de parteneriat existente, pentru a remedia punctele slabe actuale ale structurilor de guvernanță. Orientarea explicită a structurilor de guvernanță către programele regionale din cadrul politicii de coeziune a UE reprezintă o modalitate mult mai eficientă de a asigura elaborarea coordonată a politicilor; |
| --- | --- |

40.

observă că politica de coeziune a UE are o structură a guvernanței pe mai multe niveluri pentru punerea în aplicare a programelor finanțate prin fondurile structurale și afirmă că noua strategie ar trebui să utilizeze structurile de parteneriat existente, pentru a remedia punctele slabe actuale ale structurilor de guvernanță. Orientarea explicită a structurilor de guvernanță către programele regionale din cadrul politicii de coeziune a UE reprezintă o modalitate mult mai eficientă de a asigura elaborarea coordonată a politicilor;

| 41. | propune ca parteneriatele existente să preia un rol activ în pregătirea programelor naționale de reformă (PNR) în cadrul cărora programele finanțate din fondurile structurale să aloce un capitol regional pentru îndeplinirea obiectivelor generale ale acestor programe; își exprimă îngrijorarea, deoarece documentul de consultare nu conține sugestii concrete privind modalitatea prin care strategia UE 2020 va mijloci implicarea autorităților locale și regionale, a parlamentelor și a adunărilor regionale în dezvoltarea și punerea în aplicare a strategiei și a PNR; |
| --- | --- |

41.

propune ca parteneriatele existente să preia un rol activ în pregătirea programelor naționale de reformă (PNR) în cadrul cărora programele finanțate din fondurile structurale să aloce un capitol regional pentru îndeplinirea obiectivelor generale ale acestor programe; își exprimă îngrijorarea, deoarece documentul de consultare nu conține sugestii concrete privind modalitatea prin care strategia UE 2020 va mijloci implicarea autorităților locale și regionale, a parlamentelor și a adunărilor regionale în dezvoltarea și punerea în aplicare a strategiei și a PNR;

Măsurarea impactului strategiei

| 42. | observă o creștere a nivelului de insatisfacție față de utilizarea PIB-ului ca indicator principal de măsurare a performanței economice și solicită elaborarea unor noi indicatori care sunt mult mai pertinenți pentru a măsura nivelul de prosperitate, bunăstare și calitate a vieții în Europa (15); |
| --- | --- |

42.

observă o creștere a nivelului de insatisfacție față de utilizarea PIB-ului ca indicator principal de măsurare a performanței economice și solicită elaborarea unor noi indicatori care sunt mult mai pertinenți pentru a măsura nivelul de prosperitate, bunăstare și calitate a vieții în Europa (15);

| 43. | solicită ca astfel de măsuri să ia în considerare provocările mai ample la nivel de societate și mediu, inclusiv indicatorii de sărăcie în rândul copiilor, distribuirea venitului, nivelurile de CO2 și alte emisii, impactul asupra biodiversității și alte elemente care alcătuiesc definiția amplă a bunăstării și reflectă diferențele la nivel subnațional în întreaga Europă (16); |
| --- | --- |

43.

solicită ca astfel de măsuri să ia în considerare provocările mai ample la nivel de societate și mediu, inclusiv indicatorii de sărăcie în rândul copiilor, distribuirea venitului, nivelurile de CO2 și alte emisii, impactul asupra biodiversității și alte elemente care alcătuiesc definiția amplă a bunăstării și reflectă diferențele la nivel subnațional în întreaga Europă (16);

| 44. | solicită ca autoritățile locale și regionale să fie implicate în mod direct în determinarea obiectivelor și indicatorilor pentru noua strategie. Pactul primarilor, semnat în ianuarie 2009, arată modul în care autoritățile locale și regionale pot impulsiona unele aspecte politice esențiale, luându-și angajamente mult mai ambițioase decât nivelul guvernamental național și european; |
| --- | --- |

44.

solicită ca autoritățile locale și regionale să fie implicate în mod direct în determinarea obiectivelor și indicatorilor pentru noua strategie. Pactul primarilor, semnat în ianuarie 2009, arată modul în care autoritățile locale și regionale pot impulsiona unele aspecte politice esențiale, luându-și angajamente mult mai ambițioase decât nivelul guvernamental național și european;

Abordare bazată pe probe

| 45. | subliniază că prezentul aviz se bazează pe rezultatele consultării organizate de CoR cu privire la viitorul strategiei, lansată la Praga în martie 2009, și pe cele ale fazei de cercetare activă desfășurate în Bruxelles, Țara Galilor și Regatul Unit. Platforma de monitorizare a Strategiei de la Lisabona a contribuit în timp util cu o analiză cuprinzătoare a rezultatelor consultării; |
| --- | --- |

45.

subliniază că prezentul aviz se bazează pe rezultatele consultării organizate de CoR cu privire la viitorul strategiei, lansată la Praga în martie 2009, și pe cele ale fazei de cercetare activă desfășurate în Bruxelles, Țara Galilor și Regatul Unit. Platforma de monitorizare a Strategiei de la Lisabona a contribuit în timp util cu o analiză cuprinzătoare a rezultatelor consultării;

| 46. | consideră esențială continuarea monitorizării de către CoR a punerii în aplicare a noii strategii la fața locului prin intermediul rețelelor sale, în special al Platformei de monitorizare a Strategiei de la Lisabona. |
| --- | --- |

46.

consideră esențială continuarea monitorizării de către CoR a punerii în aplicare a noii strategii la fața locului prin intermediul rețelelor sale, în special al Platformei de monitorizare a Strategiei de la Lisabona.

Bruxelles, 3 decembrie 2009.

Președintele Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Astfel cum se argumentează în raportul intitulat „Prosperitate fără creștere economică: tranziția spre o economie durabilă” al Comisiei pentru dezvoltare durabilă din Regatul Unit, publicat în martie 2009. A se vedea: http://www.sd-commission.org.uk/pages/redefining-prosperity.html

1

(2)  Un astfel de exemplu îl constituie proiectul „The Wave Hub” în largul coastei Cornwall, care va fi finalizat în 2010. Finanțat prin FEDER, acesta va fi prima instalație din larg a Regatului Unit care va demonstra in situ modul de funcționare a mecanismelor de generare a energiei valurilor. Proiectul este rezultatul unei colaborări dintre sectorul public, privat și cel al cercetării.

2

in situ

(3)  New Economics Foundation (http://www.neweconomics.org/gen/) a elaborat „National Accounts of Well-being” (rapoarte naționale privind bunăstarea), în care bunăstarea este definită pe baza factorilor care alcătuiesc bunăstarea personală și cea socială.

3

National Accounts of Well-being

rapoarte naționale privind bunăstarea

(4)  Astfel cum se argumentează în raportul intitulat „Prosperitate fără creștere economică: tranziția spre o economie durabilă” al Comisiei pentru dezvoltare durabilă din Regatul Unit, publicat în martie 2009. A se vedea: http://www.sd-commission.org.uk/pages/redefining-prosperity.html

4

(5)  DG Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Egalitate de Șanse, MEMO/08/625, Bruxelles, 16 octombrie 2008. A se vedea: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=fr&catId=637

5

(6)  A se vedea raportul „Regiuni 2020” publicat de Comisia Europeană în decembrie 2008.

6

(7)  Un astfel de exemplu îl constituie proiectul „The Wave Hub” în largul coastei Cornwall, care va fi finalizat în 2010. Finanțat din FEDER, acesta va fi prima instalație din larg a Regatului Unit, care va demonstra in situ modul de funcționare a mecanismelor de generare de energie a valurilor. Proiectul este rezultatul unei colaborări dintre sectorul public, privat și cel al cercetării.

7

in situ

(8)  Exemple: „Capturing the Potential - A Green Jobs Strategy for Wales” (Exploatarea potențialului - O strategie pentru locuri de muncă ecologice în Țara Galilor), publicată de Guvernul Adunării Naționale din Țara Galilor, la 9 iulie 2009; „Going for green growth: a green jobs strategy for Scotland” (Către creșterea economică ecologică: o strategie pentru locuri de muncă ecologice în Scoția), publicată de Guvernul scoțian, în iunie 2005.

8

Exploatarea potențialului - O strategie pentru locuri de muncă ecologice în Țara Galilor

Către creșterea economică ecologică: o strategie pentru locuri de muncă ecologice în Scoția

(9)  Municipiul Thisted din Danemarca constituie un exemplu, unde, prin acțiunile la nivelul comunității de combatere a schimbărilor climatice, s-au acoperit peste 100 % din consumul de energie și peste 80 % din consumul de căldură fără să se utilizeze combustibili fosili. A se vedea: www.climate.thisted.dk

9

(10)  O dezbatere interesantă referitoare la acest aspect se poate găsi în „The Spirit Level: Why More Equal Societies Almost Always Do Better” (Nivelul spiritului: de ce societățile mai echitabile au aproape mereu rezultate mai bune), de prof. Richard Wilkinson și dr Kate Pickett, (Allen Lane, martie 2009). Platforma socială solicită stabilirea unui sistem pentru venitul minim în Europa; de asemenea, s-a solicitat UE să-și ia angajamentul de a respecta standardele Organizației Internaționale a Muncii privind munca decentă.

10

Nivelul spiritului: de ce societățile mai echitabile au aproape mereu rezultate mai bune

(11)  „... oferirea unor servicii de îngrijire a copilului care să permită îngrijirea a cel puțin 90 % din copiii între trei ani și vârsta școlarității obligatorii și a cel puțin 33 % din copiii sub trei ani, până în 2010”. A se vedea: http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/71025.pdf

11

(12)  COM(2009) 77: Egalitatea între femei și bărbați - 2009.

12

(13)  The Global Economics Paper nr. 164 „Women Hold Up Half the Sky” (Femeile dețin jumătate din cer) publicat de Goldman Sachs în 2007 arată că reducerea inegalităților dintre femei și bărbați ar impulsiona creșterea economică. Guvernul norvegian a introdus o cotă pentru a garanta că cel puțin 40 % din membrii conducerii tuturor întreprinderilor private sunt femei, arătând că aceste cote au un sens economic solid. În cadrul Issues Brief „The World Bank and Gender Equality” (Banca Mondială și egalitatea de gen) (aprilie 2009), Banca Mondială arată că nu se poate eradica sărăcia fără să se stabilească egalitatea dintre femei și bărbați, denumind-o „economie rea” pe cea care restricționează oportunitățile economice ale femeilor.

13

Femeile dețin jumătate din cer

Banca Mondială și egalitatea de gen) (aprilie 2009

(14)  De exemplu, în Țara Galilor, începând cu octombrie 2008, au avut loc șase reuniuni pe teme economice, la care au participat toate principalele părți interesate, în vederea elaborării unui răspuns la criză. De asemenea, Guvernul din Țara Galilor a utilizat FSE pentru a finanța o combinație între subvenționarea salariului și subvenționarea formării, destinată angajatorilor care angajează lucrători concediați recent (REACT) sau menține lucrători amenințați de concediere (PROACT). Conferința privind regiunile periferice de coastă a adoptat, la 15 iulie 2009, un manifest: „”, care recunoaște reacțiile la criză la nivel regional în întreaga Europă și solicită organizarea unei reuniuni speciale a Comisiei Europene, a statelor membre și a autorităților regionale (inclusiv a Comitetului Regiunilor), pentru a dezbate cu privire la răspunsurile la criză pe termen lung.

14

(15)  În acest sens, este demnă de menționat Comisia pentru măsurarea performanței economice și a progresului social instituită de președintele francez Nicolas Sarkozy, în vederea stabilirii unor noi indicatori de măsurare a progresului economic și social dincolo de PIB.

15

(16)  Noua Strategie de dezvoltare durabilă a Guvernului din Țara Galilor, intitulată: „One Planet: One Wales” (O planetă: o Țară a Galilor) stabilește cinci indicatori la nivel înalt pentru Țara Galilor, pentru a aborda fiecare element principal al strategiei: (i) amprenta ecologică (ii) biodiversitatea (iii) valoarea adăugată brută (echivalent al măsurării prin PIB) (iv) gospodăriile cu venit redus (v) bunăstarea.

16

O planetă: o Țară a Galilor

---

| 29.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/11

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind noi competențe pentru noi locuri de muncă: să anticipăm și să răspundem cerințelor pieței forței de muncă în materie de competențe

2010/C 141/03

COMITETUL REGIUNILOR

| — | menționează că actorilor politici (naționali, regionali și locali) le revine sarcina de a face uz de propria influență, pentru a asigura eliminarea efectelor negative ale crizei, de a acorda o prioritate absolută oportunităților create într-o economie cu emisii scăzute de CO2 și de a sprijini Strategia de la Lisabona revizuită, printr-o abordare integrată și durabilă; |
| --- | --- |

—

menționează că actorilor politici (naționali, regionali și locali) le revine sarcina de a face uz de propria influență, pentru a asigura eliminarea efectelor negative ale crizei, de a acorda o prioritate absolută oportunităților create într-o economie cu emisii scăzute de CO2 și de a sprijini Strategia de la Lisabona revizuită, printr-o abordare integrată și durabilă;

| — | constată că, în urma crizei economice continue, mii de lucrători din statele UE și-au pierdut deja locurile de muncă, iar prin apariția de noi piețe și prin relocarea întreprinderilor în țări în care se produce mai ieftin acest efect va fi accentuat. Mărirea nivelului de competență a tuturor lucrătorilor și adaptarea la cerințele pieței forței de muncă sunt absolut necesare; |
| --- | --- |

—

constată că, în urma crizei economice continue, mii de lucrători din statele UE și-au pierdut deja locurile de muncă, iar prin apariția de noi piețe și prin relocarea întreprinderilor în țări în care se produce mai ieftin acest efect va fi accentuat. Mărirea nivelului de competență a tuturor lucrătorilor și adaptarea la cerințele pieței forței de muncă sunt absolut necesare;

| — | consideră că o școlarizare inițială de bună calitate formează baza pentru dobândirea de competențe și mărește disponibilitatea pentru învățarea pe tot parcursul vieții. Societatea, în special în Uniunea Europeană, evoluează tot mai mult în sensul unei societăți a cunoașterii, în care lucrătorii de înaltă calificare sunt tot mai căutați, iar ponderea cea mai mare a locurilor de muncă se găsește în sectorul serviciilor; |
| --- | --- |

—

consideră că o școlarizare inițială de bună calitate formează baza pentru dobândirea de competențe și mărește disponibilitatea pentru învățarea pe tot parcursul vieții. Societatea, în special în Uniunea Europeană, evoluează tot mai mult în sensul unei societăți a cunoașterii, în care lucrătorii de înaltă calificare sunt tot mai căutați, iar ponderea cea mai mare a locurilor de muncă se găsește în sectorul serviciilor;

| — | subliniază că transformările apărute în urma schimbărilor climatice către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și continuarea dezvoltării tehnologice, în special în domeniul TIC, necesită restructurări profunde în sectoarele existente. Aceasta se traduce în schimbări corespunzătoare pentru piața forței de muncă, însă totodată reprezintă un mare potențial pentru crearea de noi locuri de muncă (locurile de muncă „verzi”), ale căror cerințe sunt adesea multidisciplinare și presupun cunoștințe în multe domenii. |
| --- | --- |

—

subliniază că transformările apărute în urma schimbărilor climatice către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon și continuarea dezvoltării tehnologice, în special în domeniul TIC, necesită restructurări profunde în sectoarele existente. Aceasta se traduce în schimbări corespunzătoare pentru piața forței de muncă, însă totodată reprezintă un mare potențial pentru crearea de noi locuri de muncă (locurile de muncă „verzi”), ale căror cerințe sunt adesea multidisciplinare și presupun cunoștințe în multe domenii.

| Raportor | : | dna Marianne FÜGL (AT/PSE), viceprimar al localității Traisen |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dna Marianne FÜGL (AT/PSE), viceprimar al localității Traisen

Document de referință:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Noi competențe pentru noi locuri de muncă: să anticipăm și să răspundem cerințelor pieței forței de muncă în materie de competențe”

COM(2008) 868 final.

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | salută angajamentul Comisiei în ceea ce privește Comunicarea „Noi competențe pentru noi locuri de muncă”; |
| --- | --- |

1.

salută angajamentul Comisiei în ceea ce privește Comunicarea „Noi competențe pentru noi locuri de muncă”;

| 2. | constată că cea mai dificilă criză financiară și economică din ultimele decenii a provocat deja o criză socială și a locurilor de muncă care se va agrava în viitor și ale cărei efecte trebuie anticipate și atenuate (1); |
| --- | --- |

2.

constată că cea mai dificilă criză financiară și economică din ultimele decenii a provocat deja o criză socială și a locurilor de muncă care se va agrava în viitor și ale cărei efecte trebuie anticipate și atenuate (1);

| 3. | menționează că actorilor politici (naționali, regionali și locali) le revine sarcina de a face uz de propria influență, pentru a asigura eliminarea efectelor negative ale crizei, de a acorda o prioritate absolută oportunităților care create într-o economie cu emisii scăzute de CO2 și de a sprijini Strategia de la Lisabona revizuită, printr-o abordare integrată și durabilă; |
| --- | --- |

3.

menționează că actorilor politici (naționali, regionali și locali) le revine sarcina de a face uz de propria influență, pentru a asigura eliminarea efectelor negative ale crizei, de a acorda o prioritate absolută oportunităților care create într-o economie cu emisii scăzute de CO2 și de a sprijini Strategia de la Lisabona revizuită, printr-o abordare integrată și durabilă;

| 4. | constată că, pentru aceasta, este indispensabilă o analiză a evoluției pieței forței de muncă din Uniunea Europeană pentru următorii ani; |
| --- | --- |

4.

constată că, pentru aceasta, este indispensabilă o analiză a evoluției pieței forței de muncă din Uniunea Europeană pentru următorii ani;

Viitoarele provocări

| 5. | constată că Uniunea Europeană și cele 27 de state membre ale sale vor fi confruntate cu o serie de mari provocări în anii următori, întrucât structurile tradiționale și funcționarea societății industriale și a societății informaționale se vor transforma în noi practici ale societății bazate pe cunoaștere și inovare, în care va fi fundamentală capacitatea de a prevedea rapid viitorul; |
| --- | --- |

5.

constată că Uniunea Europeană și cele 27 de state membre ale sale vor fi confruntate cu o serie de mari provocări în anii următori, întrucât structurile tradiționale și funcționarea societății industriale și a societății informaționale se vor transforma în noi practici ale societății bazate pe cunoaștere și inovare, în care va fi fundamentală capacitatea de a prevedea rapid viitorul;

| 6. | constată că, în urma crizei economice continue, mii de lucrători din statele UE și-au pierdut deja locurile de muncă, iar prin apariția de noi piețe și prin relocarea întreprinderilor în țări în care se produce mai ieftin acest efect va fi accentuat. Mărirea nivelului de competență a tuturor lucrătorilor și adaptarea la cerințele pieței forței de muncă sunt absolut necesare; |
| --- | --- |

6.

constată că, în urma crizei economice continue, mii de lucrători din statele UE și-au pierdut deja locurile de muncă, iar prin apariția de noi piețe și prin relocarea întreprinderilor în țări în care se produce mai ieftin acest efect va fi accentuat. Mărirea nivelului de competență a tuturor lucrătorilor și adaptarea la cerințele pieței forței de muncă sunt absolut necesare;

| 7. | consideră că o școlarizare inițială de bună calitate formează baza pentru dobândirea de competențe și mărește disponibilitatea pentru învățarea pe tot parcursul vieții. Societatea, în special în Uniunea Europeană, evoluează tot mai mult în sensul unei societăți a cunoașterii, în care lucrătorii de înaltă calificare sunt tot mai căutați, iar ponderea cea mai mare a locurilor de muncă se găsește în sectorul serviciilor; |
| --- | --- |

7.

consideră că o școlarizare inițială de bună calitate formează baza pentru dobândirea de competențe și mărește disponibilitatea pentru învățarea pe tot parcursul vieții. Societatea, în special în Uniunea Europeană, evoluează tot mai mult în sensul unei societăți a cunoașterii, în care lucrătorii de înaltă calificare sunt tot mai căutați, iar ponderea cea mai mare a locurilor de muncă se găsește în sectorul serviciilor;

| 8. | consideră că schimbările demografice și îmbătrânirea populației trebuie de asemenea luate în considerare în măsură sporită; |
| --- | --- |

8.

consideră că schimbările demografice și îmbătrânirea populației trebuie de asemenea luate în considerare în măsură sporită;

| 9. | subliniază că transformările provocate de schimbările climatice către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, precum și continuarea dezvoltării tehnologice, în special în domeniul TIC, necesită unele restructurări profunde în sectoarele existente. Aceasta se traduce în schimbări corespunzătoare pentru piața forței de muncă, însă totodată reprezintă un mare potențial pentru crearea de noi locuri de muncă (locurile de muncă „verzi”), ale căror cerințe sunt adesea multidisciplinare și presupun cunoștințe în multe domenii; |
| --- | --- |

9.

subliniază că transformările provocate de schimbările climatice către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon, precum și continuarea dezvoltării tehnologice, în special în domeniul TIC, necesită unele restructurări profunde în sectoarele existente. Aceasta se traduce în schimbări corespunzătoare pentru piața forței de muncă, însă totodată reprezintă un mare potențial pentru crearea de noi locuri de muncă (locurile de muncă „verzi”), ale căror cerințe sunt adesea multidisciplinare și presupun cunoștințe în multe domenii;

| 10. | menționează că toate aceste schimbări au efecte asupra lucrătorilor, asupra pieței forței de muncă și asupra întreprinderilor; |
| --- | --- |

10.

menționează că toate aceste schimbări au efecte asupra lucrătorilor, asupra pieței forței de muncă și asupra întreprinderilor;

| 11. | propune să se adopte măsuri concrete pe termen lung, centrate pe o acțiune radicală bazată pe strânsa interacțiune între cercetare, educație și inovare (așa-numitul triunghi al cunoașterii) și susținute prin cooperare, să se facă schimb de experiențe și de soluții adecvate în cadrul colaborării la nivelul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

11.

propune să se adopte măsuri concrete pe termen lung, centrate pe o acțiune radicală bazată pe strânsa interacțiune între cercetare, educație și inovare (așa-numitul triunghi al cunoașterii) și susținute prin cooperare, să se facă schimb de experiențe și de soluții adecvate în cadrul colaborării la nivelul Uniunii Europene;

Rolul localităților și regiunilor

| 12. | constată că localităților și regiunilor le revine un rol important în îndeplinirea obiectivelor menționate în comunicarea Comisiei; |
| --- | --- |

12.

constată că localităților și regiunilor le revine un rol important în îndeplinirea obiectivelor menționate în comunicarea Comisiei;

| 13. | salută recunoașterea expresă în comunicare a diversității regionale a cerințelor de calificare și a piețelor forței de muncă. În afară de aceasta, în domeniul învățământului primar și secundar, localitățile și regiunile sunt principalii furnizori de programe școlare și școlarizarea inițială reprezintă baza pentru competențele ulterioare. Răspunderea pentru condițiile-cadru necesare pentru mobilitate și pentru formarea continuă, precum legăturile de transport, instituțiile de îngrijire a copiilor, instituțiile de învățământ, le revine în cele mai multe cazuri autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

13.

salută recunoașterea expresă în comunicare a diversității regionale a cerințelor de calificare și a piețelor forței de muncă. În afară de aceasta, în domeniul învățământului primar și secundar, localitățile și regiunile sunt principalii furnizori de programe școlare și școlarizarea inițială reprezintă baza pentru competențele ulterioare. Răspunderea pentru condițiile-cadru necesare pentru mobilitate și pentru formarea continuă, precum legăturile de transport, instituțiile de îngrijire a copiilor, instituțiile de învățământ, le revine în cele mai multe cazuri autorităților locale și regionale;

| 14. | consideră că mobilitatea profesională și în afara granițelor reprezintă o condiție pentru o mai mare libertate de alegere și pentru ca tot mai mulți oameni să își găsească locuri de muncă noi și mai bune; |
| --- | --- |

14.

consideră că mobilitatea profesională și în afara granițelor reprezintă o condiție pentru o mai mare libertate de alegere și pentru ca tot mai mulți oameni să își găsească locuri de muncă noi și mai bune;

| 15. | constată că implicarea mai puternică a localităților și regiunilor, prin colaborarea regională intensificată a tuturor grupurilor de interese, prin analizarea piețelor regionale ale forței de muncă, precum și prin estimarea cerințelor de calificare viitoare este indispensabilă pentru zonele slabe din punct de vedere structural, rurale și expuse riscului migrației, precum și pentru regiunile ultraperiferice. Utilizarea cunoștințelor și experienței autorităților locale și regionale este indispensabilă și pentru definirea răspunsurilor Uniunii Europene la aceste provocări; |
| --- | --- |

15.

constată că implicarea mai puternică a localităților și regiunilor, prin colaborarea regională intensificată a tuturor grupurilor de interese, prin analizarea piețelor regionale ale forței de muncă, precum și prin estimarea cerințelor de calificare viitoare este indispensabilă pentru zonele slabe din punct de vedere structural, rurale și expuse riscului migrației, precum și pentru regiunile ultraperiferice. Utilizarea cunoștințelor și experienței autorităților locale și regionale este indispensabilă și pentru definirea răspunsurilor Uniunii Europene la aceste provocări;

| 16. | se exprimă în favoarea absorbției mai eficiente a mijloacelor financiare provenite din Fondul social european (FSE) alocate autorităților locale și regionale. Astfel se poate garanta că localitățile și regiunile primesc rapid și direct banii necesari și că utilizarea acestor bani poate fi coordonată mai bine; |
| --- | --- |

16.

se exprimă în favoarea absorbției mai eficiente a mijloacelor financiare provenite din Fondul social european (FSE) alocate autorităților locale și regionale. Astfel se poate garanta că localitățile și regiunile primesc rapid și direct banii necesari și că utilizarea acestor bani poate fi coordonată mai bine;

Schimbările pe piața forței de muncă

| 17. | subliniază că piața forței de muncă, atât în fiecare stat membru în parte, cât și în întreaga Uniune Europeană, se confruntă cu diferite evoluții; |
| --- | --- |

17.

subliniază că piața forței de muncă, atât în fiecare stat membru în parte, cât și în întreaga Uniune Europeană, se confruntă cu diferite evoluții;

| 18. | constată că lucrătorii nu prea mai au în prezent un singur și același loc de muncă pentru toată viața. Un studiu din anul 2005 a arătat că, în medie, lucrătorii au avut deja patru locuri de muncă în viața profesională de până acum (2). Mulți lucrători sunt afectați de alternanța loc de muncă – șomaj, iar locurile de muncă precare iau amploare; solicită, prin urmare, realizarea unui echilibru convenabil lucrătorilor între nevoia fundamentală de securitate socială, pe de o parte, și flexibilitatea necesară a pieței forței de muncă, pe de altă parte (așa cum se reflectă în conceptul de „flexicuritate”); |
| --- | --- |

18.

constată că lucrătorii nu prea mai au în prezent un singur și același loc de muncă pentru toată viața. Un studiu din anul 2005 a arătat că, în medie, lucrătorii au avut deja patru locuri de muncă în viața profesională de până acum (2). Mulți lucrători sunt afectați de alternanța loc de muncă – șomaj, iar locurile de muncă precare iau amploare; solicită, prin urmare, realizarea unui echilibru convenabil lucrătorilor între nevoia fundamentală de securitate socială, pe de o parte, și flexibilitatea necesară a pieței forței de muncă, pe de altă parte (așa cum se reflectă în conceptul de „flexicuritate”);

| 19. | consideră că în viața profesională de astăzi, mobilitatea profesională joacă un rol important, mai ales lucrătorii tineri și foarte calificați fiind gata să accepte noi provocări profesionale. Se consideră că mai degrabă persoanele flexibile din punct de vedere profesional și geografic se pot adapta noilor situații și pot astfel dobândi și noi competențe; |
| --- | --- |

19.

consideră că în viața profesională de astăzi, mobilitatea profesională joacă un rol important, mai ales lucrătorii tineri și foarte calificați fiind gata să accepte noi provocări profesionale. Se consideră că mai degrabă persoanele flexibile din punct de vedere profesional și geografic se pot adapta noilor situații și pot astfel dobândi și noi competențe;

| 20. | menționează că îmbătrânirea populației evoluează rapid, potențialul forței de muncă în Uniunea Europeană s-ar putea reduce până în 2030 cu aproape 20 de milioane de persoane (3). De aceea, lucrătorii trebuie deja de acum să aibă suficiente competențe pentru a putea avea succes pe piața forței de muncă în viitor. Trebuie asigurat accesul la educație și la formare continuă. Totodată sunt necesare sisteme inteligente pentru coordonarea migrației, care să țină seama de nevoile fiecăruia în parte, ale țărilor gazdă și ale țărilor de origine; |
| --- | --- |

20.

menționează că îmbătrânirea populației evoluează rapid, potențialul forței de muncă în Uniunea Europeană s-ar putea reduce până în 2030 cu aproape 20 de milioane de persoane (3). De aceea, lucrătorii trebuie deja de acum să aibă suficiente competențe pentru a putea avea succes pe piața forței de muncă în viitor. Trebuie asigurat accesul la educație și la formare continuă. Totodată sunt necesare sisteme inteligente pentru coordonarea migrației, care să țină seama de nevoile fiecăruia în parte, ale țărilor gazdă și ale țărilor de origine;

| 21. | atrage atenția că în deceniul următor se așteaptă o cerere mai mare de forță de muncă de înaltă calificare și adaptabilă, cu diferite competențe (nu doar tehnice, ci și sociale și culturale, ca de exemplu capacitatea de comunicare, de rezolvare a conflictelor etc.). Cerințele care se impun lucrătorilor ce efectuează așa numite activități cu calificare „joasă” și „medie” se apropie din ce în ce mai mult. În ansamblu, pentru aceste activități se cer calificări mai înalte, iar cererea de muncă pentru persoanele cu calificări reduse scade. Totodată crește nivelul de salarizare pentru persoanele de înaltă calificare și scade pentru persoanele cu calificare redusă. Urmarea acestei polarizări a locurilor de muncă trebuie să fie o politică salarială orientată pe productivitate, pentru a împiedica apariția sectoarelor cu nivel scăzut de salarizare. Trebuie depuse eforturi pentru a se oferi oamenilor șansa unei mobilități reale prin măsuri de calificare corespunzătoare; |
| --- | --- |

21.

atrage atenția că în deceniul următor se așteaptă o cerere mai mare de forță de muncă de înaltă calificare și adaptabilă, cu diferite competențe (nu doar tehnice, ci și sociale și culturale, ca de exemplu capacitatea de comunicare, de rezolvare a conflictelor etc.). Cerințele care se impun lucrătorilor ce efectuează așa numite activități cu calificare „joasă” și „medie” se apropie din ce în ce mai mult. În ansamblu, pentru aceste activități se cer calificări mai înalte, iar cererea de muncă pentru persoanele cu calificări reduse scade. Totodată crește nivelul de salarizare pentru persoanele de înaltă calificare și scade pentru persoanele cu calificare redusă. Urmarea acestei polarizări a locurilor de muncă trebuie să fie o politică salarială orientată pe productivitate, pentru a împiedica apariția sectoarelor cu nivel scăzut de salarizare. Trebuie depuse eforturi pentru a se oferi oamenilor șansa unei mobilități reale prin măsuri de calificare corespunzătoare;

Anticiparea competențelor viitoare

| 22. | încurajează elaborarea unor instrumente transparente de previziune și anticipare de către statele membre, pe care să le utilizeze pentru a promova crearea de noi locuri de muncă care să implice cunoștințe solide și pentru a dezvolta formarea în concordanță cu competențele necesare pe piețele forței de muncă; |
| --- | --- |

22.

încurajează elaborarea unor instrumente transparente de previziune și anticipare de către statele membre, pe care să le utilizeze pentru a promova crearea de noi locuri de muncă care să implice cunoștințe solide și pentru a dezvolta formarea în concordanță cu competențele necesare pe piețele forței de muncă;

| 23. | recomandă aplicarea de măsuri atât cantitative, cât și calitative, pentru a se putea garanta fiabilitatea și eficiența unor astfel de instrumente de previziune. Astfel ar putea fi efectuate previziuni fiabile privind forța de muncă și competențele care vor fi cerute pe piața forței de muncă în viitor; |
| --- | --- |

23.

recomandă aplicarea de măsuri atât cantitative, cât și calitative, pentru a se putea garanta fiabilitatea și eficiența unor astfel de instrumente de previziune. Astfel ar putea fi efectuate previziuni fiabile privind forța de muncă și competențele care vor fi cerute pe piața forței de muncă în viitor;

| 24. | consideră că, pentru a fi competitivi pe piața forței de muncă, lucrătorii trebuie înainte de toate să fie flexibili, să poată reacționa la schimbări neașteptate și să aibă competențe bune de comunicare (4). Totodată, trebuie create condițiile-cadru, astfel încât flexibilitatea să nu fie unilateral o povară pentru lucrători. Aceasta înseamnă că autoritățile publice de la diferitele niveluri, precum și partenerii sociali, trebuie să elaboreze împreună concepte referitoare la modul în care se poate îmbina nevoia de securitate cu cerințele de flexibilitate ale pieței forței de muncă. În acest context, trebuie avut în vedere și faptul că în cadrul pieței unice a UE nu trebuie promovată o concurență pentru cele mai joase standarde; |
| --- | --- |

24.

consideră că, pentru a fi competitivi pe piața forței de muncă, lucrătorii trebuie înainte de toate să fie flexibili, să poată reacționa la schimbări neașteptate și să aibă competențe bune de comunicare (4). Totodată, trebuie create condițiile-cadru, astfel încât flexibilitatea să nu fie unilateral o povară pentru lucrători. Aceasta înseamnă că autoritățile publice de la diferitele niveluri, precum și partenerii sociali, trebuie să elaboreze împreună concepte referitoare la modul în care se poate îmbina nevoia de securitate cu cerințele de flexibilitate ale pieței forței de muncă. În acest context, trebuie avut în vedere și faptul că în cadrul pieței unice a UE nu trebuie promovată o concurență pentru cele mai joase standarde;

| 25. | în acest sens, solicită intensificarea colaborării dintre întreprinderi, instituții de învățământ și de formare profesională, localități, regiuni și grupurile de interese din acest domeniu. În special, trebuie promovată cooperarea dintre întreprinderi și instituțiile de învățământ și de formare profesională, pentru a crea parteneriate pentru satisfacerea cerințelor de calificare pe termen mediu. Și în viitor, prin intermediul studiilor calitative, se pot obține informații importante despre așteptările angajatorilor de la studenți și absolvenți; |
| --- | --- |

25.

în acest sens, solicită intensificarea colaborării dintre întreprinderi, instituții de învățământ și de formare profesională, localități, regiuni și grupurile de interese din acest domeniu. În special, trebuie promovată cooperarea dintre întreprinderi și instituțiile de învățământ și de formare profesională, pentru a crea parteneriate pentru satisfacerea cerințelor de calificare pe termen mediu. Și în viitor, prin intermediul studiilor calitative, se pot obține informații importante despre așteptările angajatorilor de la studenți și absolvenți;

| 26. | susține opinia Comisiei, conform căreia informațiile suplimentare despre situația din statele membre ale UE reprezintă o condiție indispensabilă pentru oferirea de răspunsuri politice corespunzătoare la aceste provocări; |
| --- | --- |

26.

susține opinia Comisiei, conform căreia informațiile suplimentare despre situația din statele membre ale UE reprezintă o condiție indispensabilă pentru oferirea de răspunsuri politice corespunzătoare la aceste provocări;

| 27. | solicită Comisiei Europene să continue și să intensifice colaborarea cu CEDEFOP (Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale), precum și să exploateze rezultatele cercetărilor acestuia, pentru a identifica în timp util necesitățile în materie de noi competențe pe piața forței de muncă și pentru a se dispune de dispoziții specifice în acest domeniu; |
| --- | --- |

27.

solicită Comisiei Europene să continue și să intensifice colaborarea cu CEDEFOP (Centrul European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale), precum și să exploateze rezultatele cercetărilor acestuia, pentru a identifica în timp util necesitățile în materie de noi competențe pe piața forței de muncă și pentru a se dispune de dispoziții specifice în acest domeniu;

| 28. | menționează că, în procesele de colectare și utilizare a informațiilor, trebuie să se țină seama de diferențele regionale, pentru că doar așa este posibil să se adopte măsuri concrete, adaptate fiecărei regiuni în parte din diferitele state membre ale UE; |
| --- | --- |

28.

menționează că, în procesele de colectare și utilizare a informațiilor, trebuie să se țină seama de diferențele regionale, pentru că doar așa este posibil să se adopte măsuri concrete, adaptate fiecărei regiuni în parte din diferitele state membre ale UE;

Importanța educației și a formării continue

| 29. | constată că lucrătorii de care va fi nevoie pe piața forței de muncă din viitor trebuie să aibă competențele necesare. De aceea, educația și formarea profesională continue sunt foarte importante pentru lucrători; universitățile și alte instituții de învățământ și de formare profesională trebuie să evidențieze competențele de care au nevoie persoanele încadrate în muncă, precum și transmiterea acestor competențe, o sarcină la fel de importantă ca formarea școlară generală a copiilor și tinerilor; |
| --- | --- |

29.

constată că lucrătorii de care va fi nevoie pe piața forței de muncă din viitor trebuie să aibă competențele necesare. De aceea, educația și formarea profesională continue sunt foarte importante pentru lucrători; universitățile și alte instituții de învățământ și de formare profesională trebuie să evidențieze competențele de care au nevoie persoanele încadrate în muncă, precum și transmiterea acestor competențe, o sarcină la fel de importantă ca formarea școlară generală a copiilor și tinerilor;

| 30. | atrage atenția asupra necesității de a elabora și a pune în aplicare strategii și măsuri politice adecvate pentru a intensifica învățarea pe tot parcursul vieții și a mări flexibilitatea și securitatea în domeniul ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

30.

atrage atenția asupra necesității de a elabora și a pune în aplicare strategii și măsuri politice adecvate pentru a intensifica învățarea pe tot parcursul vieții și a mări flexibilitatea și securitatea în domeniul ocupării forței de muncă;

| 31. | subliniază că trebuie menținute locurile de muncă existente și trebuie investit în ele. Din acest motiv, întreprinderile au răspunderea de a facilita educația și formarea continuă pentru lucrători în cadrul întreprinderii. Formarea continuă conduce la mărirea productivității și a creșterii economice. În acest context, se solicită Uniunii Europene și statelor membre într-o abordare coordonată să creeze stimulente și pentru întreprinderi și să sprijine formarea continuă; |
| --- | --- |

31.

subliniază că trebuie menținute locurile de muncă existente și trebuie investit în ele. Din acest motiv, întreprinderile au răspunderea de a facilita educația și formarea continuă pentru lucrători în cadrul întreprinderii. Formarea continuă conduce la mărirea productivității și a creșterii economice. În acest context, se solicită Uniunii Europene și statelor membre într-o abordare coordonată să creeze stimulente și pentru întreprinderi și să sprijine formarea continuă;

| 32. | consideră că prin procesele Bologna și Copenhaga s-au făcut pași importanți pentru spațiul european al educației. Întrucât în viitor se vor cere mai multe competențe pe piața forței de muncă din Uniunea Europeană, este important pentru mobilitatea profesională a lucrătorilor ca certificatele obținute în urma programelor de educație sau formare să fie recunoscute mai bine în fiecare stat membru în parte; |
| --- | --- |

32.

consideră că prin procesele Bologna și Copenhaga s-au făcut pași importanți pentru spațiul european al educației. Întrucât în viitor se vor cere mai multe competențe pe piața forței de muncă din Uniunea Europeană, este important pentru mobilitatea profesională a lucrătorilor ca certificatele obținute în urma programelor de educație sau formare să fie recunoscute mai bine în fiecare stat membru în parte;

| 33. | menționează că până în 2020, procentul locurilor de muncă pentru care este necesar un nivel de educație ridicat, ar urma să crească de la 25,1 % la 31,3 % (5). Pe de altă parte trebuie evitat pericolul unei oferte prea mari de lucrători de înaltă calificare. De aceea, în paralel cu programele necesare de îmbunătățire a calificării, competențele necesare pe piața forței de muncă trebuie recunoscute la timp, pentru a se oferi suficiente astfel de locuri de muncă în vederea realizării unui echilibru între ofertă și cerere; |
| --- | --- |

33.

menționează că până în 2020, procentul locurilor de muncă pentru care este necesar un nivel de educație ridicat, ar urma să crească de la 25,1 % la 31,3 % (5). Pe de altă parte trebuie evitat pericolul unei oferte prea mari de lucrători de înaltă calificare. De aceea, în paralel cu programele necesare de îmbunătățire a calificării, competențele necesare pe piața forței de muncă trebuie recunoscute la timp, pentru a se oferi suficiente astfel de locuri de muncă în vederea realizării unui echilibru între ofertă și cerere;

| 34. | consideră că implementarea Cadrului european al calificărilor ar trebui să mărească transparența calificărilor, să faciliteze accesul la formare continuă și să promoveze flexibilitatea și mobilitatea lucrătorilor. În acest context, mobilitatea nu trebuie înțeleasă doar ca mobilitate între diferite întreprinderi, ci și mai ales în cadrul întreprinderii; |
| --- | --- |

34.

consideră că implementarea Cadrului european al calificărilor ar trebui să mărească transparența calificărilor, să faciliteze accesul la formare continuă și să promoveze flexibilitatea și mobilitatea lucrătorilor. În acest context, mobilitatea nu trebuie înțeleasă doar ca mobilitate între diferite întreprinderi, ci și mai ales în cadrul întreprinderii;

| 35. | reamintește că și pentru cetățenii neeuropeni sau pentru migranți trebuie găsită o posibilitate pentru recunoașterea educației lor, astfel încât să nu se piardă competențele oferite de aceștia. În acest context, o mare importanță îi revine și colaborării la nivel internațional (de exemplu, cu țările de origine ale migranților pentru combaterea exodului creierelor); |
| --- | --- |

35.

reamintește că și pentru cetățenii neeuropeni sau pentru migranți trebuie găsită o posibilitate pentru recunoașterea educației lor, astfel încât să nu se piardă competențele oferite de aceștia. În acest context, o mare importanță îi revine și colaborării la nivel internațional (de exemplu, cu țările de origine ale migranților pentru combaterea exodului creierelor);

| 36. | solicită ca transmiterea competențelor să înceapă deja din primii ani ai copilăriei, întrucât în primul rând educația inițială contribuie la disponibilitatea pentru învățarea pe tot parcursul vieții. În special în această etapă a vieții, copiii își însușesc cel mai repede și cel mai simplu noi competențe; |
| --- | --- |

36.

solicită ca transmiterea competențelor să înceapă deja din primii ani ai copilăriei, întrucât în primul rând educația inițială contribuie la disponibilitatea pentru învățarea pe tot parcursul vieții. În special în această etapă a vieții, copiii își însușesc cel mai repede și cel mai simplu noi competențe;

| 37. | consideră că prin colaborarea dintre întreprinderi și instituții de învățământ și de formare profesională se poate realiza o mai bună corelare între calificările și competențele necesare și oferta de locuri de muncă, prin crearea și punerea în aplicare a unui program al UE privind competențele digitale, care să poată fi adaptat situației și nevoilor regionale și locale. Stagiile și întâlnirile în scopul cunoașterii potențialilor angajatori contribuie la transmiterea de competențe suplimentare și oferă o imagine a lumii profesionale; |
| --- | --- |

37.

consideră că prin colaborarea dintre întreprinderi și instituții de învățământ și de formare profesională se poate realiza o mai bună corelare între calificările și competențele necesare și oferta de locuri de muncă, prin crearea și punerea în aplicare a unui program al UE privind competențele digitale, care să poată fi adaptat situației și nevoilor regionale și locale. Stagiile și întâlnirile în scopul cunoașterii potențialilor angajatori contribuie la transmiterea de competențe suplimentare și oferă o imagine a lumii profesionale;

| 38. | consideră că este util să se analizeze oportunitatea elaborării unei Carte a Uniunii Europene a practicii. Astfel li s-ar putea acorda mai multe drepturi tinerilor în procesul de acumulare și recunoaștere a experienței profesionale și li s-ar putea facilita începerea vieții profesionale; |
| --- | --- |

38.

consideră că este util să se analizeze oportunitatea elaborării unei Carte a Uniunii Europene a practicii. Astfel li s-ar putea acorda mai multe drepturi tinerilor în procesul de acumulare și recunoaștere a experienței profesionale și li s-ar putea facilita începerea vieții profesionale;

Coeziunea socială

| 39. | este de părere că, în general, ar trebui să se acorde o atenție mai mare calității eforturilor depuse la nivelul UE. În acest context, trebuie reamintit că din 2008, crearea de locuri de muncă demne reprezintă o parte componentă din obiectivele de dezvoltare ale mileniului ale ONU; |
| --- | --- |

39.

este de părere că, în general, ar trebui să se acorde o atenție mai mare calității eforturilor depuse la nivelul UE. În acest context, trebuie reamintit că din 2008, crearea de locuri de muncă demne reprezintă o parte componentă din obiectivele de dezvoltare ale mileniului ale ONU;

| 40. | subliniază că ocuparea forței de muncă și creșterea economică nu sunt suficiente pentru a duce Uniunea Europeană pe drumul progresului. În plus, trebuie elaborate măsuri auxiliare, în favoarea coeziunii sociale; |
| --- | --- |

40.

subliniază că ocuparea forței de muncă și creșterea economică nu sunt suficiente pentru a duce Uniunea Europeană pe drumul progresului. În plus, trebuie elaborate măsuri auxiliare, în favoarea coeziunii sociale;

| 41. | reamintește că trebuie să li se asigure tuturor celor care, date fiind interesele și capacitățile lor fizice și intelectuale, nu corespund cerințelor pieței forței de muncă înalt calificate accesul pe piața forței de muncă, prin intermediul programelor necesare de promovare și de sprijin pentru ocuparea unui loc de muncă și, după caz, un venit suficient sau salariul minim în vigoare, în acele state membre în care există astfel de reglementări; |
| --- | --- |

41.

reamintește că trebuie să li se asigure tuturor celor care, date fiind interesele și capacitățile lor fizice și intelectuale, nu corespund cerințelor pieței forței de muncă înalt calificate accesul pe piața forței de muncă, prin intermediul programelor necesare de promovare și de sprijin pentru ocuparea unui loc de muncă și, după caz, un venit suficient sau salariul minim în vigoare, în acele state membre în care există astfel de reglementări;

| 42. | solicită impunerea participării cu drepturi egale a femeilor și bărbaților pe piața forței de muncă, prin eliminarea tuturor piedicilor din calea acesteia. În acest context, un element esențial este eliminarea diferențelor de salarizare încă existente („gender pay gap”); |
| --- | --- |

42.

solicită impunerea participării cu drepturi egale a femeilor și bărbaților pe piața forței de muncă, prin eliminarea tuturor piedicilor din calea acesteia. În acest context, un element esențial este eliminarea diferențelor de salarizare încă existente („gender pay gap”);

| 43. | reamintește că, din cauza îmbătrânirii populației, și în domeniul îngrijirii și al profesiilor sociale se așteaptă o nevoie mai mare de personal și astfel de posibilități de angajare sporite. De aceea, sunt importante măsurile de calificare și colaborarea sporită corespunzătoare la nivelul UE pentru a se putea echilibra eventualele dezechilibre dintre ofertă și cerere în cadrul UE; |
| --- | --- |

43.

reamintește că, din cauza îmbătrânirii populației, și în domeniul îngrijirii și al profesiilor sociale se așteaptă o nevoie mai mare de personal și astfel de posibilități de angajare sporite. De aceea, sunt importante măsurile de calificare și colaborarea sporită corespunzătoare la nivelul UE pentru a se putea echilibra eventualele dezechilibre dintre ofertă și cerere în cadrul UE;

| 44. | propune sprijinirea formelor de angajare cu programe de lucru flexibile, adaptate la capacitățile și starea de sănătate a lucrătorilor în vârstă. Astfel, li s-ar putea înlesni, în special persoanelor în vârstă, rămânerea pe piața forței de muncă până la împlinirea vârstei de pensionare; |
| --- | --- |

44.

propune sprijinirea formelor de angajare cu programe de lucru flexibile, adaptate la capacitățile și starea de sănătate a lucrătorilor în vârstă. Astfel, li s-ar putea înlesni, în special persoanelor în vârstă, rămânerea pe piața forței de muncă până la împlinirea vârstei de pensionare;

| 45. | consideră că prin colaborarea dintre autoritățile locale și regionale, precum și dintre întreprinderi și instituții de învățământ și de formare profesională, se pot pune în aplicare modele reușite de formare continuă, de recunoaștere a experienței profesionale, de îmbunătățire a competențelor și de posibilități de angajare. Realizarea și publicarea unei liste de astfel de modele de bune practici ar fi binevenite. Trebuie, de asemenea, să se investească considerabil în consolidarea bunelor practici, pentru a putea fi utilizate de oricine pentru promovarea conceptelor, a conținuturilor educaționale și a metodelor de predare, formare profesională și învățare prin care competențele necesare la locul de muncă pot fi dezvoltate la un cost scăzut pentru autoritățile locale (generalizarea utilizării personalizate a TIC); |
| --- | --- |

45.

consideră că prin colaborarea dintre autoritățile locale și regionale, precum și dintre întreprinderi și instituții de învățământ și de formare profesională, se pot pune în aplicare modele reușite de formare continuă, de recunoaștere a experienței profesionale, de îmbunătățire a competențelor și de posibilități de angajare. Realizarea și publicarea unei liste de astfel de modele de bune practici ar fi binevenite. Trebuie, de asemenea, să se investească considerabil în consolidarea bunelor practici, pentru a putea fi utilizate de oricine pentru promovarea conceptelor, a conținuturilor educaționale și a metodelor de predare, formare profesională și învățare prin care competențele necesare la locul de muncă pot fi dezvoltate la un cost scăzut pentru autoritățile locale (generalizarea utilizării personalizate a TIC);

| 46. | constată ca va fi necesară adaptarea instrumentelor financiare existente (FSE, FEDER), pentru a se putea răspunde eficient condițiilor în schimbare de pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

46.

constată ca va fi necesară adaptarea instrumentelor financiare existente (FSE, FEDER), pentru a se putea răspunde eficient condițiilor în schimbare de pe piața forței de muncă.

Bruxelles, 3 decembrie 2009.

Președintele Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Conform prognozei de primăvară a Comisiei Europene din 4 mai 2009, pentru 2010 se așteaptă o creștere a șomajului în UE la 11 %. Atât în UE, cât și în zona euro, rata de ocupare a forței de muncă va scădea după cât se poate prevedea cu 2,5 % în acest an și cu încă 1,5 % în anul 2010, ceea ce corespunde unei pierderi de aproximativ 8,5 milioane de locuri de muncă în acești doi ani. Spre comparație: În perioada 2006-2008 au fost create aproape 9,5 milioane de locuri de muncă. http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/693&format=HTML&aged=0&language=DE&guiLanguage=en

1

(2)  Eurobarometer 64.1 privind mobilitatea geografică și pe piața forței de muncă – septembrie 2005.

2

(3)  Consiliul Uniunii Europene, Avizul comun al Comitetului pentru ocuparea forței de muncă și al Comitetului pentru protecție socială privind îmbătrânirea activă 9269/2007, mai 2007.

3

(4)  Originea și consecințele schimbărilor privind competențele necesare pe piața forței de muncă. Considerații dintr-o perspectivă europeană. Raport analitic elaborat pentru Comisia Europeană de către Rețeaua europeană de experți în economie și educație (EENEE), www.education-economics.org, p. 25.

4

Originea și consecințele schimbărilor privind competențele necesare pe piața forței de muncă. Considerații dintr-o perspectivă europeană.

(5)  COM(2008) 868 final, p. 9.

5

---

| 29.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/16

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind perspectivele regionale în dezvoltarea competenței mediatice – educația pentru media în politica educațională a UE

2010/C 141/04

COMITETUL REGIUNILOR

| — | subliniază că, în multe cazuri, autoritățile locale și regionale sunt răspunzătoare de includerea educației pentru media în învățământul oficial, la toate nivelurile. Din acest motiv, ar trebui găsită o procedură potrivită, pentru a sprijini autoritățile locale și regionale să promoveze proiectele privind competența mediatică; |
| --- | --- |

—

subliniază că, în multe cazuri, autoritățile locale și regionale sunt răspunzătoare de includerea educației pentru media în învățământul oficial, la toate nivelurile. Din acest motiv, ar trebui găsită o procedură potrivită, pentru a sprijini autoritățile locale și regionale să promoveze proiectele privind competența mediatică;

| — | subliniază că în noua etapă, inițiată de cadrul strategic, a cooperării la nivelul UE în materie de educație, ar trebui să se țină seama și de domeniul competenței mediatice; |
| --- | --- |

—

subliniază că în noua etapă, inițiată de cadrul strategic, a cooperării la nivelul UE în materie de educație, ar trebui să se țină seama și de domeniul competenței mediatice;

| — | subliniază că trebuie să se facă o distincție clară între componentele principale ale competenței mediatice, pe fond, căci dezvoltarea fiecăreia dintre ele reclamă o strategie, actori și resurse proprii; |
| --- | --- |

—

subliniază că trebuie să se facă o distincție clară între componentele principale ale competenței mediatice, pe fond, căci dezvoltarea fiecăreia dintre ele reclamă o strategie, actori și resurse proprii;

| — | evidențiază că este de dorit să fie pus în practică și conceptul sensibilizării consumatorilor în ceea ce privește utilizarea media. Într-adevăr, respectarea în mai mare măsură a drepturilor consumatorilor este și ea esențială în domeniul media. |
| --- | --- |

—

evidențiază că este de dorit să fie pus în practică și conceptul sensibilizării consumatorilor în ceea ce privește utilizarea media. Într-adevăr, respectarea în mai mare măsură a drepturilor consumatorilor este și ea esențială în domeniul media.

| Raportor | : | dl András SZALAY (HU-ALDE), Consilier municipal, Veszprém |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dl András SZALAY (HU-ALDE), Consilier municipal, Veszprém

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

| 1. | Comitetul Regiunilor salută faptul că Comisia Europeană a arătat de ce este importantă politica de formare, prezentând totodată principiile sale fundamentale și obiectivele care decurg din definiția competenței mediatice (1). Ea a ținut seama și de avizul adoptat de CoR la sesiunea plenară din 8 și 9 octombrie 2008 (2). |
| --- | --- |

1.

Comitetul Regiunilor salută faptul că Comisia Europeană a arătat de ce este importantă politica de formare, prezentând totodată principiile sale fundamentale și obiectivele care decurg din definiția competenței mediatice (1). Ea a ținut seama și de avizul adoptat de CoR la sesiunea plenară din 8 și 9 octombrie 2008 (2).

| 2. | Comitetul Regiunilor își exprimă speranța că, în continuare, Comisia Europeană va depune eforturi în vederea dezvoltării coerente a politicii de promovare a competenței mediatice, lansată în 2007. El o invită să țină seama în acest context de avizul CoR, cu respectarea principiului subsidiarității și a particularităților competențelor locale și regionale. CoR solicită din partea Comisiei și continuarea elaborării planului de acțiune privind competența mediatică în colaborare cu celelalte instituții ale Uniunii, cu UNESCO și cu autoritățile locale și regionale. În acest context, va trebui ținut cont de faptul că:






  a) | din punctul de vedere al culturii politice, al participării active a cetățenilor UE și al sensibilizării utilizatorilor, realizarea – ca obiectiv politic – a acestei competențe mediatice de o importanță crucială trebuie urmărită în mod hotărât de către toți actorii importanți și impune, înainte de toate, din partea fiecărei regiuni și fiecărui stat membru, promovarea inovației în domeniul educativ; |
| --- | --- | --- |

2.

Comitetul Regiunilor își exprimă speranța că, în continuare, Comisia Europeană va depune eforturi în vederea dezvoltării coerente a politicii de promovare a competenței mediatice, lansată în 2007. El o invită să țină seama în acest context de avizul CoR, cu respectarea principiului subsidiarității și a particularităților competențelor locale și regionale. CoR solicită din partea Comisiei și continuarea elaborării planului de acțiune privind competența mediatică în colaborare cu celelalte instituții ale Uniunii, cu UNESCO și cu autoritățile locale și regionale. În acest context, va trebui ținut cont de faptul că:

a)

din punctul de vedere al culturii politice, al participării active a cetățenilor UE și al sensibilizării utilizatorilor, realizarea – ca obiectiv politic – a acestei competențe mediatice de o importanță crucială trebuie urmărită în mod hotărât de către toți actorii importanți și impune, înainte de toate, din partea fiecărei regiuni și fiecărui stat membru, promovarea inovației în domeniul educativ;

| b) | conform Tratatului CE, politica de educație și formare este de resortul exclusiv al statelor membre, iar Uniunea contribuie la îmbunătățirea diferitelor lor sisteme naționale, punându-le la dispoziție, atunci când este necesar, instrumente comunitare complementare și facilitând schimbul de informații și de bune practici. Acest lucru este subliniat și de Comisia Europeană în Comunicarea sa privind un cadru strategic actualizat pentru cooperare europeană în domeniul educației și formării profesionale
   (3), din anul 2008; |
| --- | --- |

b)

conform Tratatului CE, politica de educație și formare este de resortul exclusiv al statelor membre, iar Uniunea contribuie la îmbunătățirea diferitelor lor sisteme naționale, punându-le la dispoziție, atunci când este necesar, instrumente comunitare complementare și facilitând schimbul de informații și de bune practici. Acest lucru este subliniat și de Comisia Europeană în Comunicarea sa privind un cadru strategic actualizat pentru cooperare europeană în domeniul educației și formării profesionale
   (3), din anul 2008;

| c) | strategia-cadru în domeniul educației și formării profesionale (4) consideră – și este o afirmație discutabilă – competența mediatică drept o ramură a competențelor în utilizarea noilor tehnologii informaționale și de comunicație, deși aceasta este în măsură să joace un rol crucial în realizarea numeroaselor obiective și priorități cuprinse în strategia-cadru (în special, dobândirea de competențe de bază la citire, a competenței de „a învăța să înveți”, a cetățeniei active, a promovării dialogului dintre culturi și a învățării de-a lungul vieții); |
| --- | --- |

c)

strategia-cadru în domeniul educației și formării profesionale (4) consideră – și este o afirmație discutabilă – competența mediatică drept o ramură a competențelor în utilizarea noilor tehnologii informaționale și de comunicație, deși aceasta este în măsură să joace un rol crucial în realizarea numeroaselor obiective și priorități cuprinse în strategia-cadru (în special, dobândirea de competențe de bază la citire, a competenței de „a învăța să înveți”, a cetățeniei active, a promovării dialogului dintre culturi și a învățării de-a lungul vieții);

| d) | temele desemnate ca priorități imediate ale strategiei-cadru (5) sunt:






  — | dezvoltarea transversală a competențelor-cheie; |
| --- | --- | --- |

d)

temele desemnate ca priorități imediate ale strategiei-cadru (5) sunt:

—

dezvoltarea transversală a competențelor-cheie;

| — | măsuri de facilitare a constituirii unui ambient instituțional propice creativității și inovării, bazate pe utilizarea, în mod critic și rațional, a noilor tehnologii ale informației și comunicațiilor (TIC) și care să promoveze și o formare de calitate superioară a cadrelor didactice; |
| --- | --- |

—

măsuri de facilitare a constituirii unui ambient instituțional propice creativității și inovării, bazate pe utilizarea, în mod critic și rațional, a noilor tehnologii ale informației și comunicațiilor (TIC) și care să promoveze și o formare de calitate superioară a cadrelor didactice;

| — | încheierea de parteneriate între instituțiile și întreprinderile de educație și formare, institutele de cercetare, actorii din mediul cultural și sectorul creației. |
| --- | --- |

—

încheierea de parteneriate între instituțiile și întreprinderile de educație și formare, institutele de cercetare, actorii din mediul cultural și sectorul creației.

Aceste priorități sunt strâns legate de reflecțiile privind dezvoltarea competenței mediatice.

| e) | în multe cazuri, autoritățile locale și regionale sunt răspunzătoare de includerea educației pentru media în învățământul oficial, la toate nivelurile. Din acest motiv, ar trebui găsită o procedură potrivită, pentru a sprijini autoritățile locale și regionale să promoveze proiectele, programele și cartele privind competența mediatică, inclusiv diferitele parteneriate ce reunesc numeroși actori din sectorul public și din cel privat, precum și acelea încheiate între instituțiile culturale și de educație și producătorii profesioniști de conținuturi, atât în cadrul educației formale, cât și al celei informale și cu respectarea strictă a dispozițiilor legale. |
| --- | --- |

e)

în multe cazuri, autoritățile locale și regionale sunt răspunzătoare de includerea educației pentru media în învățământul oficial, la toate nivelurile. Din acest motiv, ar trebui găsită o procedură potrivită, pentru a sprijini autoritățile locale și regionale să promoveze proiectele, programele și cartele privind competența mediatică, inclusiv diferitele parteneriate ce reunesc numeroși actori din sectorul public și din cel privat, precum și acelea încheiate între instituțiile culturale și de educație și producătorii profesioniști de conținuturi, atât în cadrul educației formale, cât și al celei informale și cu respectarea strictă a dispozițiilor legale.

| 3. | Din acest motiv, Comitetul Regiunilor solicită, la rândul său, înscrierea competenței mediatice ca a noua competență-cheie în cadrul european de referință privind învățarea de-a lungul vieții, conform Recomandării 2006/962/CE. Într-adevăr, fără a fi necesară alocarea unor importante resurse comunitare în acest scop, o astfel de modificare a setului de competențe-cheie le-ar fi de mare folos instituțiilor responsabile în domeniul educației formale din statele membre și din regiuni, pentru a lua deciziile necesare includerii educației pentru media în programele de învățământ. |
| --- | --- |

3.

Din acest motiv, Comitetul Regiunilor solicită, la rândul său, înscrierea competenței mediatice ca a noua competență-cheie în cadrul european de referință privind învățarea de-a lungul vieții, conform Recomandării 2006/962/CE. Într-adevăr, fără a fi necesară alocarea unor importante resurse comunitare în acest scop, o astfel de modificare a setului de competențe-cheie le-ar fi de mare folos instituțiilor responsabile în domeniul educației formale din statele membre și din regiuni, pentru a lua deciziile necesare includerii educației pentru media în programele de învățământ.

| 4. | Comisia Europeană ar trebui să facă o distincție clară între învățarea asistată prin internet – învățarea online sau eLearning – și dezvoltarea competenței mediatice, adică analiza critică a internetului ca media, într-un mediu online. Trebuie precizat că învățarea online nu este totuna cu educația pentru media, iar competențele în materie de TIC și competența digitală pe de o parte, și competența mediatică, pe de altă parte, sunt realități diferite. Competența mediatică trebuie să le permită cetățenilor să joace un rol activ și să păstreze diversitatea culturală și identitatea regională și locală (oferind, de exemplu, noi posibilități de exprimare a opiniei sau ocazia de a se exprima în spațiul public local, pentru persoanele care trăiesc la periferie și pentru minorități). |
| --- | --- |

4.

Comisia Europeană ar trebui să facă o distincție clară între învățarea asistată prin internet – învățarea online sau eLearning – și dezvoltarea competenței mediatice, adică analiza critică a internetului ca media, într-un mediu online. Trebuie precizat că învățarea online nu este totuna cu educația pentru media, iar competențele în materie de TIC și competența digitală pe de o parte, și competența mediatică, pe de altă parte, sunt realități diferite. Competența mediatică trebuie să le permită cetățenilor să joace un rol activ și să păstreze diversitatea culturală și identitatea regională și locală (oferind, de exemplu, noi posibilități de exprimare a opiniei sau ocazia de a se exprima în spațiul public local, pentru persoanele care trăiesc la periferie și pentru minorități).

Ipoteze de principiu

| 5. | CoR dorește să atragă atenția asupra faptului că dezvoltarea competenței mediatice, alături de adaptarea metodelor de educație pentru media în cadrul școlii și în afara ei sunt deosebit de importante pentru viitorul Europei. Tot în contextul acestei adaptări, va trebui stimulată predarea noilor tehnologii ale comunicației, care sunt de o importanță crucială pentru integrarea socială și profesională. |
| --- | --- |

5.

CoR dorește să atragă atenția asupra faptului că dezvoltarea competenței mediatice, alături de adaptarea metodelor de educație pentru media în cadrul școlii și în afara ei sunt deosebit de importante pentru viitorul Europei. Tot în contextul acestei adaptări, va trebui stimulată predarea noilor tehnologii ale comunicației, care sunt de o importanță crucială pentru integrarea socială și profesională.

| 6. | Dezvoltarea competenței mediatice constituie un element fundamental al protecției minorilor și tinerilor și al apărării demnității umane în media. Într-adevăr, aceasta promovează utilizarea media în mod conștient, precum și evoluția sectorului conținuturilor către autoreglementare și coreglementare (6). Totuși, consolidarea competenței mediatice în acest domeniu nu poate decât să completeze controlul statal și suprastatal, precum și protecția juridică a tinerilor (în privința aspectelor legate de media). În plus, această competență îi implică pe cetățeni în dezbaterea privind responsabilitatea tuturor actorilor din societate, promovând pe această cale formarea unei cetățenii active și conștiente cu privire la media. Ea devine așadar de o importanță crucială pentru cultura politică europeană și pentru participarea activă a cetățenilor UE și de aceea politica europeană de educație pentru media trebuie să capete vizibilitate în statele membre, în ansamblul lor, și la toate nivelurile administrative și politice. |
| --- | --- |

6.

Dezvoltarea competenței mediatice constituie un element fundamental al protecției minorilor și tinerilor și al apărării demnității umane în media. Într-adevăr, aceasta promovează utilizarea media în mod conștient, precum și evoluția sectorului conținuturilor către autoreglementare și coreglementare (6). Totuși, consolidarea competenței mediatice în acest domeniu nu poate decât să completeze controlul statal și suprastatal, precum și protecția juridică a tinerilor (în privința aspectelor legate de media). În plus, această competență îi implică pe cetățeni în dezbaterea privind responsabilitatea tuturor actorilor din societate, promovând pe această cale formarea unei cetățenii active și conștiente cu privire la media. Ea devine așadar de o importanță crucială pentru cultura politică europeană și pentru participarea activă a cetățenilor UE și de aceea politica europeană de educație pentru media trebuie să capete vizibilitate în statele membre, în ansamblul lor, și la toate nivelurile administrative și politice.

| 7. | Educația destinată tinerilor care trăiesc într-un mediu saturat de media necesită abordări noi din punct de vedere calitativ, ținând seama și de rolul sociocultural diferit al media de diverse tipuri și al școlii în ceea ce privește transmiterea de informații și de valori. Rolul cadrului didactic trebuie astfel conceput încât să presupună și recunoașterea faptului că, pe nesimțite, elevii se integrează din punct de vedere social într-un mediu în care răspunsurile sunt la îndemână, discursul simplificator al media punându-le dinainte la dispoziție interpretarea oricărei probleme. Dezvoltarea competențelor de bază trebuie așadar să presupună și interpretarea conținuturilor din media, căci dezvoltarea unei atitudini critice implică în primul rând schemele transmise de media și înrădăcinate încă din copilărie, care ne influențează, fără să ne dăm seama, concepția despre lume. |
| --- | --- |

7.

Educația destinată tinerilor care trăiesc într-un mediu saturat de media necesită abordări noi din punct de vedere calitativ, ținând seama și de rolul sociocultural diferit al media de diverse tipuri și al școlii în ceea ce privește transmiterea de informații și de valori. Rolul cadrului didactic trebuie astfel conceput încât să presupună și recunoașterea faptului că, pe nesimțite, elevii se integrează din punct de vedere social într-un mediu în care răspunsurile sunt la îndemână, discursul simplificator al media punându-le dinainte la dispoziție interpretarea oricărei probleme. Dezvoltarea competențelor de bază trebuie așadar să presupună și interpretarea conținuturilor din media, căci dezvoltarea unei atitudini critice implică în primul rând schemele transmise de media și înrădăcinate încă din copilărie, care ne influențează, fără să ne dăm seama, concepția despre lume.

| 8. | La aplicarea metodei deschise de coordonare, pe parcursul lucrărilor de definire a noilor indicatori și a noilor valori de referință în domeniul învățământului și formării:






  a) | trebuie ca verificarea competențelor de citire și de înțelegere a textului să implice și depistarea competențelor privind conținuturile mediatice, întrucât în prezent, într-un mediu electronic sau digital, aceste conținuturi se prezintă ca o combinație de suporturi: scris, iconografic și cinematografic; |
| --- | --- | --- |

8.

La aplicarea metodei deschise de coordonare, pe parcursul lucrărilor de definire a noilor indicatori și a noilor valori de referință în domeniul învățământului și formării:

a)

trebuie ca verificarea competențelor de citire și de înțelegere a textului să implice și depistarea competențelor privind conținuturile mediatice, întrucât în prezent, într-un mediu electronic sau digital, aceste conținuturi se prezintă ca o combinație de suporturi: scris, iconografic și cinematografic;

| b) | la definirea unui criteriu de referință pentru evaluarea promovării creativității și inovării, se recomandă să se țină cont de faptul că implicarea în proiecte ce vizează dezvoltarea creativității în redactarea conținutului constituie una dintre formele de bază ale rezolvării problemelor și ale muncii în echipă. |
| --- | --- |

b)

la definirea unui criteriu de referință pentru evaluarea promovării creativității și inovării, se recomandă să se țină cont de faptul că implicarea în proiecte ce vizează dezvoltarea creativității în redactarea conținutului constituie una dintre formele de bază ale rezolvării problemelor și ale muncii în echipă.

| 9. | Unul din principalele motive ale progresului lent al educației pentru media este faptul că relația dintre competența mediatică și competența digitală nu este clar stabilită în practica educațională europeană. În practica predării, utilizarea TIC a devenit mai ales un mod de a avea acces la universul digital și de a promova egalitatea de șanse. În prezent, nici dobândirea cunoștințelor necesare pentru folosirea materialului informatic și a programelor informatice de bază, nici stăpânirea aplicațiilor simple nu le mai pun tinerilor nici cea mai mică problemă. În paralel, cadrele didactice nu dețin competențe suficiente și nu dispun decât de puțin timp pentru a dezvolta interpretarea critică a conținuturilor mediatice accesibile (și) în format digital și producția creativă, elemente constitutive esențiale ale competenței mediatice. |
| --- | --- |

9.

Unul din principalele motive ale progresului lent al educației pentru media este faptul că relația dintre competența mediatică și competența digitală nu este clar stabilită în practica educațională europeană. În practica predării, utilizarea TIC a devenit mai ales un mod de a avea acces la universul digital și de a promova egalitatea de șanse. În prezent, nici dobândirea cunoștințelor necesare pentru folosirea materialului informatic și a programelor informatice de bază, nici stăpânirea aplicațiilor simple nu le mai pun tinerilor nici cea mai mică problemă. În paralel, cadrele didactice nu dețin competențe suficiente și nu dispun decât de puțin timp pentru a dezvolta interpretarea critică a conținuturilor mediatice accesibile (și) în format digital și producția creativă, elemente constitutive esențiale ale competenței mediatice.

| 10. | Trebuie regândit de urgență raportul dintre competențele digitale și competențele mediatice, pentru ca lipsa de claritate în ceea ce privește delimitarea competențelor să nu ducă la disfuncții în educație. Este necesar ca, pe lângă competențele mediatice, să li se inculce tinerilor o mai mare aptitudine critică și competențe sporite în ce privește conținutul media, pentru a-i învăța să țină seama de preocupările de securitate, să aibă conștiința respectului vieții private și a problemei manipulării datelor. |
| --- | --- |

10.

Trebuie regândit de urgență raportul dintre competențele digitale și competențele mediatice, pentru ca lipsa de claritate în ceea ce privește delimitarea competențelor să nu ducă la disfuncții în educație. Este necesar ca, pe lângă competențele mediatice, să li se inculce tinerilor o mai mare aptitudine critică și competențe sporite în ce privește conținutul media, pentru a-i învăța să țină seama de preocupările de securitate, să aibă conștiința respectului vieții private și a problemei manipulării datelor.

| 11. | În cadrul consultării privind politica de educație și formare legată de competența mediatică este important ca:






  — | activitatea desfășurată de grupurile de experți și de cercurile responsabile cu lucrările de pregătire, cu elaborarea de propuneri și cu luarea deciziilor în cadrul direcțiilor generale ale Comisiei Europene să câștige în transparență; |
| --- | --- | --- |

11.

În cadrul consultării privind politica de educație și formare legată de competența mediatică este important ca:

—

activitatea desfășurată de grupurile de experți și de cercurile responsabile cu lucrările de pregătire, cu elaborarea de propuneri și cu luarea deciziilor în cadrul direcțiilor generale ale Comisiei Europene să câștige în transparență;

| — | politica de formare în domeniul competenței mediatice să se bazeze pe o reală cunoaștere a situației, care să ia în considerare și perspectivele regionale; |
| --- | --- |

—

politica de formare în domeniul competenței mediatice să se bazeze pe o reală cunoaștere a situației, care să ia în considerare și perspectivele regionale;

| — | recomandările și planurile de acțiune adoptate să aibă un sens și pentru diferiții actori, aflați pe poziții divergente, consultați în contextul dezvoltării competenței mediatice (guverne, autorități publice, autorități locale și regionale, reprezentanți ai sectorului conținutului, cercetători, instituții culturale și de învățământ, ONG-uri și organizații ale societății civile). Această adoptare trebuie însoțită de o planificare a resurselor necesare. |
| --- | --- |

—

recomandările și planurile de acțiune adoptate să aibă un sens și pentru diferiții actori, aflați pe poziții divergente, consultați în contextul dezvoltării competenței mediatice (guverne, autorități publice, autorități locale și regionale, reprezentanți ai sectorului conținutului, cercetători, instituții culturale și de învățământ, ONG-uri și organizații ale societății civile). Această adoptare trebuie însoțită de o planificare a resurselor necesare.

| 12. | În noua etapă, inițiată de cadrul strategic, a cooperării la nivelul UE în materie de educație, ar trebui să se țină seama și de domeniul competenței mediatice. |
| --- | --- |

12.

În noua etapă, inițiată de cadrul strategic, a cooperării la nivelul UE în materie de educație, ar trebui să se țină seama și de domeniul competenței mediatice.

Observații

| 13. | Declarându-se de acord cu rezoluția Parlamentului European care subliniază că competența mediatică este o competență absolut necesară oricărui cetățean care trăiește într-o societate a informației și a comunicațiilor (7), Comitetul Regiunilor consideră că obiectivul de urmat este realizarea unei societăți care și-a însușit competența mediatică și că la aceasta se poate ajunge doar pe calea educației pentru media. De aceea, reamintește că este absolut indispensabil să se garanteze un acces egal la rețea tuturor cetățenilor europeni, mai ales cu referire la cei care locuiesc în teritorii izolate sau îndepărtate. |
| --- | --- |

13.

Declarându-se de acord cu rezoluția Parlamentului European care subliniază că competența mediatică este o competență absolut necesară oricărui cetățean care trăiește într-o societate a informației și a comunicațiilor (7), Comitetul Regiunilor consideră că obiectivul de urmat este realizarea unei societăți care și-a însușit competența mediatică și că la aceasta se poate ajunge doar pe calea educației pentru media. De aceea, reamintește că este absolut indispensabil să se garanteze un acces egal la rețea tuturor cetățenilor europeni, mai ales cu referire la cei care locuiesc în teritorii izolate sau îndepărtate.

| 14. | Trebuie să se facă o distincție clară între componentele principale ale competenței mediatice, pe fond, căci dezvoltarea fiecăreia dintre ele reclamă o strategie, actori și resurse proprii. Sunt așadar esențiale:






  — | garantarea accesului cetățenilor atât la tehnologie (în special la internetul în bandă largă, la imaginile electronice și la programele de prelucrare a textului), cât și la patrimoniul audiovizual european, național și local. Patrimoniul istoric și cultural comun trebuie să fie accesibil în limba maternă, conform Declarației de la Riga privind e-incluziunea, din 2006, și ținând cont de recomandările CoR pe această temă (8); |
| --- | --- | --- |

14.

Trebuie să se facă o distincție clară între componentele principale ale competenței mediatice, pe fond, căci dezvoltarea fiecăreia dintre ele reclamă o strategie, actori și resurse proprii. Sunt așadar esențiale:

—

garantarea accesului cetățenilor atât la tehnologie (în special la internetul în bandă largă, la imaginile electronice și la programele de prelucrare a textului), cât și la patrimoniul audiovizual european, național și local. Patrimoniul istoric și cultural comun trebuie să fie accesibil în limba maternă, conform Declarației de la Riga privind e-incluziunea, din 2006, și ținând cont de recomandările CoR pe această temă (8);

| — | consolidarea competențelor de selectare a conținuturilor mediatice, capacitatea de a efectua o alegere în cunoștință de cauză și de a sistematiza, în special pe internet, în absența unor gestionari de portal mandatați și verificați (de exemplu, edituri, redacții, critici), când este vorba despre informații, despre texte mediatice și despre publicitate imposibil de verificat; |
| --- | --- |

—

consolidarea competențelor de selectare a conținuturilor mediatice, capacitatea de a efectua o alegere în cunoștință de cauză și de a sistematiza, în special pe internet, în absența unor gestionari de portal mandatați și verificați (de exemplu, edituri, redacții, critici), când este vorba despre informații, despre texte mediatice și despre publicitate imposibil de verificat;

| — | formarea unei priviri critice asupra sectorului media și a producției mediatice, o atenție specială fiind acordată cercetării continue și aplicării unor metode de promovare a dobândirii competenței de înțelegere a conținuturilor audiovizuale și neliniare, concluziilor unor discipline precum economia, antropologia, sociologia, psihologia media în raport cu modul lor de funcționare și cu rolul lor social, precum și problemelor fundamentale privind reglementarea media; |
| --- | --- |

—

formarea unei priviri critice asupra sectorului media și a producției mediatice, o atenție specială fiind acordată cercetării continue și aplicării unor metode de promovare a dobândirii competenței de înțelegere a conținuturilor audiovizuale și neliniare, concluziilor unor discipline precum economia, antropologia, sociologia, psihologia media în raport cu modul lor de funcționare și cu rolul lor social, precum și problemelor fundamentale privind reglementarea media;

| — | dezvoltarea unei utilizări active și creative, în special prin punerea în practică, în cadrul proiectelor, a aptitudinilor tehnice și manuale, a dispozițiilor și cunoștințelor necesare. Se recomandă să se pună accent pe comunicarea audiovizuală și pe crearea, prezentarea și difuzarea de conținuturi audiovizuale prin intermediul tehnologiei digitale; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unei utilizări active și creative, în special prin punerea în practică, în cadrul proiectelor, a aptitudinilor tehnice și manuale, a dispozițiilor și cunoștințelor necesare. Se recomandă să se pună accent pe comunicarea audiovizuală și pe crearea, prezentarea și difuzarea de conținuturi audiovizuale prin intermediul tehnologiei digitale;

| — | încurajarea participării la viața publică locală, cu accent pe sensibilizarea ce vizează mai ales chestiuni legate de apărarea sferei private, de drepturile persoanei sub aspectul prelucrării datelor cu caracter personal, și de interesele publicului; |
| --- | --- |

—

încurajarea participării la viața publică locală, cu accent pe sensibilizarea ce vizează mai ales chestiuni legate de apărarea sferei private, de drepturile persoanei sub aspectul prelucrării datelor cu caracter personal, și de interesele publicului;

| — | sensibilizarea cetățenilor cu privire la faptul că, atunci când utilizează media, este importat să respecte condițiile-cadru definite prin drepturile de autor, drepturile persoanelor și legislația privind media, precum și cu privire la consecințele în materie de drept civil și penal în cazul unor eventuale infracțiuni; |
| --- | --- |

—

sensibilizarea cetățenilor cu privire la faptul că, atunci când utilizează media, este importat să respecte condițiile-cadru definite prin drepturile de autor, drepturile persoanelor și legislația privind media, precum și cu privire la consecințele în materie de drept civil și penal în cazul unor eventuale infracțiuni;

| — | consolidarea competenței cetățenilor în ceea ce privește utilizarea cu prudență a datelor personale pe internet și atragerea atenției copiilor și tinerilor cu privire la diferitele surse de pericole în noile tipuri de media. |
| --- | --- |

—

consolidarea competenței cetățenilor în ceea ce privește utilizarea cu prudență a datelor personale pe internet și atragerea atenției copiilor și tinerilor cu privire la diferitele surse de pericole în noile tipuri de media.

| 15. | CoR consideră că, fără a repune în cauză importanța crucială a domeniilor abordate de Comisia Europeană în ceea ce privește bunele practici (comunicarea comercială, producția audiovizuală și conținutul online), este de dorit ca stabilirea acestor priorități tematice să fie justificată în recomandările care vor urma. Într-adevăr, în absența acestei justificări, educația pentru media ar putea, practic, să se limiteze la tratarea acestor trei domenii. |
| --- | --- |

15.

CoR consideră că, fără a repune în cauză importanța crucială a domeniilor abordate de Comisia Europeană în ceea ce privește bunele practici (comunicarea comercială, producția audiovizuală și conținutul online), este de dorit ca stabilirea acestor priorități tematice să fie justificată în recomandările care vor urma. Într-adevăr, în absența acestei justificări, educația pentru media ar putea, practic, să se limiteze la tratarea acestor trei domenii.

| 16. | Dat fiind faptul că ne putem aștepta ca dobândirea de aptitudini precum căutarea inteligentă de informații, interpretarea critică a conținuturilor și utilizarea lor creativă să contribuie la garantarea protecției minorilor și tinerilor, precum și la respectarea demnității umane în media, este de dorit ca, pe lângă dispozițiile legislative adoptate de autoritățile publice, să se acționeze mai intens în special în aceste domenii ale competenței mediatice. |
| --- | --- |

16.

Dat fiind faptul că ne putem aștepta ca dobândirea de aptitudini precum căutarea inteligentă de informații, interpretarea critică a conținuturilor și utilizarea lor creativă să contribuie la garantarea protecției minorilor și tinerilor, precum și la respectarea demnității umane în media, este de dorit ca, pe lângă dispozițiile legislative adoptate de autoritățile publice, să se acționeze mai intens în special în aceste domenii ale competenței mediatice.

| 17. | Este de dorit să fie pus în practică și conceptul sensibilizării consumatorilor în ceea ce privește utilizarea media. Într-adevăr, respectarea în mai mare măsură a drepturilor consumatorilor este și ea esențială în domeniul media. |
| --- | --- |

17.

Este de dorit să fie pus în practică și conceptul sensibilizării consumatorilor în ceea ce privește utilizarea media. Într-adevăr, respectarea în mai mare măsură a drepturilor consumatorilor este și ea esențială în domeniul media.

| 18. | Comitetul Regiunilor ar dori să sublinieze că, în sine, dezvoltarea educației critice față de media nu va fi suficientă pentru eliminarea prejudiciilor legate de furnizarea conținutului, care îmbracă diferite forme (de exemplu, violența mediatică gratuită, încălcarea drepturilor consumatorilor de către serviciile de media, autenticitatea și validitatea deficitare, manipularea). În plus, educația pentru media nu constituie – sau, dacă da, aceasta doar în mică măsură – un element dinamizator pentru curente precum convergența media, constituirea, accesul și interconexiunea arhivelor digitale, redefinirea drepturilor de autor și a reglementării în acest domeniu sau administrația online (9). Educația pentru media se apleacă asupra acestor curente, le reașază într-un context și pregătește sensibilizarea cetățeanului-utilizator cu privire la produsele din sfera publică și din cea mediatică. Pe lângă dezvoltarea educației pentru media, este așadar necesară reglementarea la nivelul adecvat, ținând seama de competențele și experiența autorităților locale și regionale. |
| --- | --- |

18.

Comitetul Regiunilor ar dori să sublinieze că, în sine, dezvoltarea educației critice față de media nu va fi suficientă pentru eliminarea prejudiciilor legate de furnizarea conținutului, care îmbracă diferite forme (de exemplu, violența mediatică gratuită, încălcarea drepturilor consumatorilor de către serviciile de media, autenticitatea și validitatea deficitare, manipularea). În plus, educația pentru media nu constituie – sau, dacă da, aceasta doar în mică măsură – un element dinamizator pentru curente precum convergența media, constituirea, accesul și interconexiunea arhivelor digitale, redefinirea drepturilor de autor și a reglementării în acest domeniu sau administrația online (9). Educația pentru media se apleacă asupra acestor curente, le reașază într-un context și pregătește sensibilizarea cetățeanului-utilizator cu privire la produsele din sfera publică și din cea mediatică. Pe lângă dezvoltarea educației pentru media, este așadar necesară reglementarea la nivelul adecvat, ținând seama de competențele și experiența autorităților locale și regionale.

| 19. | În cadrul recomandărilor și planurilor de acțiune ar trebui prevăzute programe de dezvoltare a principalelor componente ale educației pentru media, relevante în raport cu sistemele de educație și de formare din statele membre (și din punct de vedere al educației pentru media), în măsura în care vor ține seama, simultan, de tradițiile educaționale și culturale diferite ale statelor membre, de decalajele importante existente între diversele moduri de formare a sistemelor regionale și de dispozițiile fiecăruia privind realizarea economiilor de scară. |
| --- | --- |

19.

În cadrul recomandărilor și planurilor de acțiune ar trebui prevăzute programe de dezvoltare a principalelor componente ale educației pentru media, relevante în raport cu sistemele de educație și de formare din statele membre (și din punct de vedere al educației pentru media), în măsura în care vor ține seama, simultan, de tradițiile educaționale și culturale diferite ale statelor membre, de decalajele importante existente între diversele moduri de formare a sistemelor regionale și de dispozițiile fiecăruia privind realizarea economiilor de scară.

| 20. | Este esențial ca, în procesul de elaborare a recomandărilor și planurilor de acțiune, să se țină seama de bunele practici; în această privință, Comitetul Regiunilor face trimitere la avizul său (10) în care saluta organizarea de către Comisie a unui număr sporit de activități, cu scopul de a valorifica expertiza acumulată în cadrul programelor locale și regionale din întreaga Europă referitoare la educația pentru media, precum și în cadrul promovării platformelor de dialog, a împărtășirii experiențelor și a rețelelor de schimburi de bune practici. |
| --- | --- |

20.

Este esențial ca, în procesul de elaborare a recomandărilor și planurilor de acțiune, să se țină seama de bunele practici; în această privință, Comitetul Regiunilor face trimitere la avizul său (10) în care saluta organizarea de către Comisie a unui număr sporit de activități, cu scopul de a valorifica expertiza acumulată în cadrul programelor locale și regionale din întreaga Europă referitoare la educația pentru media, precum și în cadrul promovării platformelor de dialog, a împărtășirii experiențelor și a rețelelor de schimburi de bune practici.

| 21. | Cu toate acestea, Comitetul Regiunilor își exprimă îngrijorarea cu privire la următoarele aspecte:






  — | dat fiind că, în prezent, nu se efectuează monitorizări pe teritoriul Uniunii, punerea în valoare a bunelor practici din domeniul educației pentru media nu este garantată; |
| --- | --- | --- |

21.

Cu toate acestea, Comitetul Regiunilor își exprimă îngrijorarea cu privire la următoarele aspecte:

—

dat fiind că, în prezent, nu se efectuează monitorizări pe teritoriul Uniunii, punerea în valoare a bunelor practici din domeniul educației pentru media nu este garantată;

| — | lipsește o clasificare a bunelor practici în funcție de componentele principale ale educației pentru media; |
| --- | --- |

—

lipsește o clasificare a bunelor practici în funcție de componentele principale ale educației pentru media;

| — | nu s-a rezolvat problema avizului critic detaliat privind eficacitatea punerii în practică; |
| --- | --- |

—

nu s-a rezolvat problema avizului critic detaliat privind eficacitatea punerii în practică;

| — | nu există o bază de date care să permită dezvoltarea, adaptarea și exploatarea bunelor practici pe scară largă. |
| --- | --- |

—

nu există o bază de date care să permită dezvoltarea, adaptarea și exploatarea bunelor practici pe scară largă.

Este așadar de dorit să se pună la punct o infrastructură organizatorică și profesională adecvată: în acest scop, s-ar putea înființa, de exemplu, birouri de educație pentru media, după modelul birourilor media (media desks) existente în cadrul programului MEDIA (ori s-ar putea extinde sfera de activitate a acestora) sau ar putea fi consolidată, chiar dezvoltată, funcția consultativă profesională a grupului de experți în educația pentru media, înființat de Comisia Europeană.

| 22. | Comisia Europeană poate să sprijine statele membre, dacă este cazul, respectând principiul subsidiarității și independența acestora, să-și elaboreze propria strategie națională de educație pentru media, ținând seama de principalele componente ale competenței mediatice; pe cât posibil, autoritățile responsabile de reglementarea media, factorii de decizie din domeniul politicii educaționale și reprezentanții autorităților locale și regionale, ai societății civile, ai sectorului conținutului și ai inovării din domeniul educației pentru media ar trebui să fie implicați în elaborarea acestei strategii naționale. |
| --- | --- |

22.

Comisia Europeană poate să sprijine statele membre, dacă este cazul, respectând principiul subsidiarității și independența acestora, să-și elaboreze propria strategie națională de educație pentru media, ținând seama de principalele componente ale competenței mediatice; pe cât posibil, autoritățile responsabile de reglementarea media, factorii de decizie din domeniul politicii educaționale și reprezentanții autorităților locale și regionale, ai societății civile, ai sectorului conținutului și ai inovării din domeniul educației pentru media ar trebui să fie implicați în elaborarea acestei strategii naționale.

| 23. | Ținând seama de situațiile diverse ale statelor membre și ale regiunilor, dezvoltarea educației pentru media în cadrul recomandărilor și al planurilor de acțiune trebuie să se facă în așa fel încât să poată fi transpusă în contextul socioeconomic local; aceasta reclamă însă un studiu mai aprofundat al situației naționale, chiar regionale, pentru a avea o imagine mai exactă, în special asupra motivației și a comportamentului autorităților locale, ale organelor de finanțare a instituțiilor și ale pedagogilor implicați în educația pentru media. |
| --- | --- |

23.

Ținând seama de situațiile diverse ale statelor membre și ale regiunilor, dezvoltarea educației pentru media în cadrul recomandărilor și al planurilor de acțiune trebuie să se facă în așa fel încât să poată fi transpusă în contextul socioeconomic local; aceasta reclamă însă un studiu mai aprofundat al situației naționale, chiar regionale, pentru a avea o imagine mai exactă, în special asupra motivației și a comportamentului autorităților locale, ale organelor de finanțare a instituțiilor și ale pedagogilor implicați în educația pentru media.

| 24. | Datorită evoluției rapide a universului mediatic, educația pentru media ar trebui să facă obiectul unor cercetări și evaluări permanente, la care ar trebui asociate autoritățile din diferitele state membre, responsabile cu reglementarea comunicării audiovizuale și electronice, această cooperare fiind promovată în interesul dezvoltării competenței mediatice. |
| --- | --- |

24.

Datorită evoluției rapide a universului mediatic, educația pentru media ar trebui să facă obiectul unor cercetări și evaluări permanente, la care ar trebui asociate autoritățile din diferitele state membre, responsabile cu reglementarea comunicării audiovizuale și electronice, această cooperare fiind promovată în interesul dezvoltării competenței mediatice.

| 25. | Comitetul Regiunilor încurajează Comisia Europeană să promoveze înființarea, în cadrul structurilor administrative ale autorităților locale și regionale, a unor departamente regionale de cercetare și informare care să studieze problemele de competență mediatică. |
| --- | --- |

25.

Comitetul Regiunilor încurajează Comisia Europeană să promoveze înființarea, în cadrul structurilor administrative ale autorităților locale și regionale, a unor departamente regionale de cercetare și informare care să studieze problemele de competență mediatică.

| 26. | Autoritățile locale și regionale sunt actorii-cheie ai dezvoltării competenței mediatice, știut fiind faptul că sunt mai aproape de cetățeni, în calitatea lor de autorități responsabile de organizarea majorității instituțiilor de învățământ, că sunt proprietari ai media locale și ai altor instituții culturale (biblioteci, centre culturale etc.) sau administratori ai fondurilor – europene sau altele – pentru dezvoltare; se justifică așadar lansarea de campanii de informare, pe baza recomandărilor Uniunii și a bunelor practici, adresate regiunilor și autorităților locale, precum și înmulțirea posibilităților de cooperare în domeniul educației pentru media în euroregiuni și în zonele transfrontaliere. |
| --- | --- |

26.

Autoritățile locale și regionale sunt actorii-cheie ai dezvoltării competenței mediatice, știut fiind faptul că sunt mai aproape de cetățeni, în calitatea lor de autorități responsabile de organizarea majorității instituțiilor de învățământ, că sunt proprietari ai media locale și ai altor instituții culturale (biblioteci, centre culturale etc.) sau administratori ai fondurilor – europene sau altele – pentru dezvoltare; se justifică așadar lansarea de campanii de informare, pe baza recomandărilor Uniunii și a bunelor practici, adresate regiunilor și autorităților locale, precum și înmulțirea posibilităților de cooperare în domeniul educației pentru media în euroregiuni și în zonele transfrontaliere.

| 27. | Autoritățile locale și regionale trebuie încurajate să susțină proiectele, programele și cartele privind educația pentru media, urmărind în primul rând obiectivele următoare:






  a) | situația de moment
  evaluarea situației reale în ceea ce privește educația pentru media, luarea în considerare a cooperărilor și a parteneriatelor existente; |
| --- | --- | --- |

27.

Autoritățile locale și regionale trebuie încurajate să susțină proiectele, programele și cartele privind educația pentru media, urmărind în primul rând obiectivele următoare:

a)

situația de moment

evaluarea situației reale în ceea ce privește educația pentru media, luarea în considerare a cooperărilor și a parteneriatelor existente;

| b) | punerea în rețea, integrarea
  stabilirea de legături între toți actorii din teritoriu – sectorul media (cinema, televiziune, presă, radio, furnizori și producători de conținut internet), organizații ale media, sisteme de educație, autorități de reglementare, institute culturale și de cercetare, organizații sociale etc.; |
| --- | --- |

b)

punerea în rețea, integrarea

stabilirea de legături între toți actorii din teritoriu – sectorul media (cinema, televiziune, presă, radio, furnizori și producători de conținut internet), organizații ale media, sisteme de educație, autorități de reglementare, institute culturale și de cercetare, organizații sociale etc.;

| c) | instituționalizare
  înființarea de servicii publice, de birouri pentru promovarea educației pentru media; |
| --- | --- |

c)

instituționalizare

înființarea de servicii publice, de birouri pentru promovarea educației pentru media;

| d) | orientare și informare
  organizarea de campanii dedicate educației pentru media, sprijinirea „birourilor de educație pentru media” de la nivel regional, pentru a identifica și difuza bunele practici și pentru a-i informa pe cetățeni; |
| --- | --- |

d)

orientare și informare

organizarea de campanii dedicate educației pentru media, sprijinirea „birourilor de educație pentru media” de la nivel regional, pentru a identifica și difuza bunele practici și pentru a-i informa pe cetățeni;

| e) | participare activă, reprezentare locală
  măsuri de stimulare, politici de promovare, furnizarea de instrumente, de know-how și de platforme mediatice în vederea producerii de conținuturi mediatice destinate marelui public, o atenție specială fiind acordată grupurilor sociale defavorizate, minorităților și persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

e)

participare activă, reprezentare locală

măsuri de stimulare, politici de promovare, furnizarea de instrumente, de know-how și de platforme mediatice în vederea producerii de conținuturi mediatice destinate marelui public, o atenție specială fiind acordată grupurilor sociale defavorizate, minorităților și persoanelor cu handicap;

| f) | cooperare
  participarea la rețele de cooperare naționale și regionale în Uniune; |
| --- | --- |

f)

cooperare

participarea la rețele de cooperare naționale și regionale în Uniune;

| g) | dialog
  inițiative ale autorităților publice de promovare a implicării organizațiilor societății civile, generalizarea dezbaterii privind educația pentru media; |
| --- | --- |

g)

dialog

inițiative ale autorităților publice de promovare a implicării organizațiilor societății civile, generalizarea dezbaterii privind educația pentru media;

| h) | politica regională de învățământ, reglementarea învățământului
  activitățile autorităților locale și regionale implicate în introducerea educației pentru media în învățământul obligatoriu la toate nivelurile, stimulente pentru ca educația pentru media să fie inclusă în formarea profesională a profesorilor și formatorilor, să figureze la toate nivelurile de învățământ ca parte integrantă a programelor școlare și, totodată, în programele pentru învățarea de-a lungul vieții; |
| --- | --- |

h)

politica regională de învățământ, reglementarea învățământului

activitățile autorităților locale și regionale implicate în introducerea educației pentru media în învățământul obligatoriu la toate nivelurile, stimulente pentru ca educația pentru media să fie inclusă în formarea profesională a profesorilor și formatorilor, să figureze la toate nivelurile de învățământ ca parte integrantă a programelor școlare și, totodată, în programele pentru învățarea de-a lungul vieții;

| i) | crearea și susținerea parteneriatelor
  încheierea de parteneriate în domeniul educației pentru media între sectorul conținutului și instituțiile de învățământ/de formare, în contextul educației și al formării formale și informale (de exemplu, proiecte de cooperare între media locale, întreprinderi și instituții de învățământ și de formare, campanii dedicate educației pentru media, festivaluri), cu supravegherea îndeaproape a modului de participare, a intereselor materiale ale sectorului media și a respectării stricte a condițiilor-cadru legale în organizarea unor astfel de parteneriate. |
| --- | --- |

i)

crearea și susținerea parteneriatelor

încheierea de parteneriate în domeniul educației pentru media între sectorul conținutului și instituțiile de învățământ/de formare, în contextul educației și al formării formale și informale (de exemplu, proiecte de cooperare între media locale, întreprinderi și instituții de învățământ și de formare, campanii dedicate educației pentru media, festivaluri), cu supravegherea îndeaproape a modului de participare, a intereselor materiale ale sectorului media și a respectării stricte a condițiilor-cadru legale în organizarea unor astfel de parteneriate.

| 28. | Comitetul Regiunilor solicită Comisiei Europene să pună pe baze noi practica de finanțare a politicii de formare, de sprijinire a proiectelor-pilot și de cercetare în domeniul educației pentru media, dat fiind faptul că aceasta poate fi susținută prin consolidarea instrumentelor financiare care îi sunt destinate în cadrul inițiativelor existente (de exemplu, programele regionale de cooperare Comenius) sau viitoare. Fiindcă îndeplinirea obiectivelor stabilite reclamă de la bun început resurse orientate și multipolare, Comitetul Regiunilor împărtășește punctul de vedere al Parlamentului (11) și consideră întemeiată includerea unui subprogram privind dezvoltarea competenței mediatice, în mod explicit și cu destinație precisă, în alte programe de sprijin ale Uniunii Europene, în special Comenius, „Educație și formare de-a lungul vieții”, eTwining (înfrățire online), Safer Internet (Un internet mai sigur) și programul Fondului social european. |
| --- | --- |

28.

Comitetul Regiunilor solicită Comisiei Europene să pună pe baze noi practica de finanțare a politicii de formare, de sprijinire a proiectelor-pilot și de cercetare în domeniul educației pentru media, dat fiind faptul că aceasta poate fi susținută prin consolidarea instrumentelor financiare care îi sunt destinate în cadrul inițiativelor existente (de exemplu, programele regionale de cooperare Comenius) sau viitoare. Fiindcă îndeplinirea obiectivelor stabilite reclamă de la bun început resurse orientate și multipolare, Comitetul Regiunilor împărtășește punctul de vedere al Parlamentului (11) și consideră întemeiată includerea unui subprogram privind dezvoltarea competenței mediatice, în mod explicit și cu destinație precisă, în alte programe de sprijin ale Uniunii Europene, în special Comenius, „Educație și formare de-a lungul vieții”, eTwining (înfrățire online), Safer Internet (Un internet mai sigur) și programul Fondului social european.

| 29. | Este îmbucurător mai ales faptul că Comisia a demarat elaborarea de indicatori ai educației pentru media, într-o perspectivă de promovare pe termen lung; în același timp, Comitetul Regiunilor speră ca indicatorii educației pentru media să nu se limiteze la cifre privind forma și durata utilizării media, căci evaluarea educației pentru media implică și recursul la metode de măsurare a capacităților individului (deși, în acest domeniu, este justificat un anume scepticism cu privire la utilizarea indicatorilor cifrici: este, într-adevăr, greu de transformat, din punct de vedere cantitativ, cunoașterea creativă și critică și clasificarea conținuturilor în criterii măsurabile). |
| --- | --- |

29.

Este îmbucurător mai ales faptul că Comisia a demarat elaborarea de indicatori ai educației pentru media, într-o perspectivă de promovare pe termen lung; în același timp, Comitetul Regiunilor speră ca indicatorii educației pentru media să nu se limiteze la cifre privind forma și durata utilizării media, căci evaluarea educației pentru media implică și recursul la metode de măsurare a capacităților individului (deși, în acest domeniu, este justificat un anume scepticism cu privire la utilizarea indicatorilor cifrici: este, într-adevăr, greu de transformat, din punct de vedere cantitativ, cunoașterea creativă și critică și clasificarea conținuturilor în criterii măsurabile).

Bruxelles, 3 decembrie 2009.

Președintele Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  În acest context, Comisia s-a inspirat din rezoluția privind competența mediatică în lumea digitală, adoptată la 16 decembrie 2008 de Parlamentul European, 2008/2129 (INI).

1

competența mediatică în lumea digitală

(2)  CdR 94/2008 fin. Avizul CoR privind Comunicarea Comisiei Europene privind „O abordare europeană a competenței mediatice în mediul digital”.

2

(3)  COM(2008) 865 fin.

3

(4)  COM(2008) 865 fin.

4

(5)  COM(2008) 865 fin.

5

(6)  În acest domeniu, CoR dorește să facă trimitere la propriile sale avize, CdR 67/2004 fin și CdR 172/2007 fin, privind viitorul politicii europene de reglementare în domeniul audiovizualului și, respectiv, o agendă europeană pentru cultură într-o lume în proces de globalizare.

6

(7)  2008/2129 (INI).

7

(8)  CdR 5/2008 fin și CdR 252/2005 fin – Avizul privind e-incluziunea și Avizul privind Inițiativa „i2010 - O societate informațională europeană pentru creștere și ocuparea forței de muncă”.

8

e-incluziunea

Inițiativa „i2010 - O societate informațională europeană pentru creștere și ocuparea forței de muncă”

(9)  În această privință, CoR face trimitere la avizul său intitulat „i2010: – Bibliotecile digitale”, CdR 32/2006 fin.

9

i2010: – Bibliotecile digitale

(10)  CdR 94/2008 fin.

10

(11)  2008/2129 (INI).

11

---

| 29.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/22

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind infrastructuri TIC pentru e-știință; o strategie europeană pentru cercetare-dezvoltare și inovare în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor; o strategie pentru cercetare în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente în Europa

2010/C 141/05

COMITETUL REGIUNILOR

| — | încurajează statele membre și Comisia Europeană să adopte toate măsurile necesare pentru ca autoritățile locale și regionale să fie pe deplin și în mod eficient implicate în gestionarea inițiativelor legate de SEC; |
| --- | --- |

—

încurajează statele membre și Comisia Europeană să adopte toate măsurile necesare pentru ca autoritățile locale și regionale să fie pe deplin și în mod eficient implicate în gestionarea inițiativelor legate de SEC;

| — | consideră că proiectele TIC de anvergură europeană, de la stadiul de C&D până la stadiul de implementare sunt în măsură să producă beneficii socio-economice orașelor și regiunilor asociate; |
| --- | --- |

—

consideră că proiectele TIC de anvergură europeană, de la stadiul de C&D până la stadiul de implementare sunt în măsură să producă beneficii socio-economice orașelor și regiunilor asociate;

| — | solicită Comisiei și guvernelor statelor membre să promoveze activ participarea autorităților locale și regionale la diversele etape ale proceselor C&D, precum și utilizarea inovațiilor TIC în sectorul public, în special prin promovarea celor mai bune practici la scară europeană și prin acordarea de consultanță și recomandări metodologice; |
| --- | --- |

—

solicită Comisiei și guvernelor statelor membre să promoveze activ participarea autorităților locale și regionale la diversele etape ale proceselor C&D, precum și utilizarea inovațiilor TIC în sectorul public, în special prin promovarea celor mai bune practici la scară europeană și prin acordarea de consultanță și recomandări metodologice;

| — | insistă asupra importanței deosebite a sectorului serviciilor pentru exploatarea beneficiilor TIC, întrucât sectoare cum ar fi comerțul cu ridica și cu amănuntul, serviciile financiare și pentru întreprinderi se află printre cei mai importanți investitori în TIC. |
| --- | --- |

—

insistă asupra importanței deosebite a sectorului serviciilor pentru exploatarea beneficiilor TIC, întrucât sectoare cum ar fi comerțul cu ridica și cu amănuntul, serviciile financiare și pentru întreprinderi se află printre cei mai importanți investitori în TIC.

Raportor: dl Liudvikas ŽUKAUSKAS (LT-PPE), Consiliul districtual municipal Skuodas

Documente de referință

COM(2009) 108 final

COM(2009) 116 final

COM(2009) 184 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | subliniază că tehnologiile informației și comunicațiilor, care susțin bazele unei societăți informaționale deschise tuturor, ar trebui să răspundă necesităților tuturor cetățenilor, inclusiv ale celor expuși riscului de excluziune socială. În această privință, CoR a susținut dintotdeauna investițiile în cercetare la nivel local, regional, național și comunitar, pentru a asigura creșterea economică și înființarea de noi întreprinderi, și consideră că utilizarea TIC în inovare poate fi răspunsul la provocări economico-sociale majore; |
| --- | --- |

1.

subliniază că tehnologiile informației și comunicațiilor, care susțin bazele unei societăți informaționale deschise tuturor, ar trebui să răspundă necesităților tuturor cetățenilor, inclusiv ale celor expuși riscului de excluziune socială. În această privință, CoR a susținut dintotdeauna investițiile în cercetare la nivel local, regional, național și comunitar, pentru a asigura creșterea economică și înființarea de noi întreprinderi, și consideră că utilizarea TIC în inovare poate fi răspunsul la provocări economico-sociale majore;

| 2. | încurajează statele membre și Comisia Europeană să adopte toate măsurile necesare pentru ca autoritățile locale și regionale să fie pe deplin și în mod eficient implicate în gestionarea inițiativelor legate de SEC. Importanța regiunilor în domeniul cercetării TIC este evidentă. Acestea reprezintă actori-cheie în elaborarea strategiilor regionale de cercetare și inovare. Regiunile guvernează adesea instituțiile de cercetare, dispun de universități și alte instituții de cercetare stabilite pe teritoriile lor și promovează crearea de medii inovatoare. De asemenea, numeroase guverne și administrații regionale au puteri legislative și dispun, prin urmare, de propriile lor bugete de cercetare alocate; |
| --- | --- |

2.

încurajează statele membre și Comisia Europeană să adopte toate măsurile necesare pentru ca autoritățile locale și regionale să fie pe deplin și în mod eficient implicate în gestionarea inițiativelor legate de SEC. Importanța regiunilor în domeniul cercetării TIC este evidentă. Acestea reprezintă actori-cheie în elaborarea strategiilor regionale de cercetare și inovare. Regiunile guvernează adesea instituțiile de cercetare, dispun de universități și alte instituții de cercetare stabilite pe teritoriile lor și promovează crearea de medii inovatoare. De asemenea, numeroase guverne și administrații regionale au puteri legislative și dispun, prin urmare, de propriile lor bugete de cercetare alocate;

| 3. | semnalează faptul că promovarea e-incluziunii, și anume a unei societăți informaționale incluzive și echitabile din punct de vedere regional și social, care utilizează TIC pentru sporirea competitivității și îmbunătățirea serviciilor publice, a fost definit de CoR ca obiectiv-cheie în cadrul Strategiei de la Lisabona reînnoite a UE; |
| --- | --- |

3.

semnalează faptul că promovarea e-incluziunii, și anume a unei societăți informaționale incluzive și echitabile din punct de vedere regional și social, care utilizează TIC pentru sporirea competitivității și îmbunătățirea serviciilor publice, a fost definit de CoR ca obiectiv-cheie în cadrul Strategiei de la Lisabona reînnoite a UE;

| 4. | subliniază că autoritățile locale și regionale se află printre principalii destinatari ai propunerilor inițiativei i2010 privind e-incluziunea și pot reprezenta forțe motrice esențiale pentru punerea sa în aplicare. E-incluziunea la nivel local și regional pot ridica nivelul de viață al cetățenilor și pot stimula activitatea economică în societate, promovând în același timp servicii publice regionale personalizate și mai eficiente, precum și întreprinderi la nivel local. De aceea, autoritățile locale și regionale trebuie să contribuie la implicarea tuturor generațiilor ale societății în inițiativele TIC menite să le îmbunătățească și să le ușureze viața. Regiunile și orașele au la dispoziție mai multe mijloace pentru a asigura deplina exploatare a acestui potențial; |
| --- | --- |

4.

subliniază că autoritățile locale și regionale se află printre principalii destinatari ai propunerilor inițiativei i2010 privind e-incluziunea și pot reprezenta forțe motrice esențiale pentru punerea sa în aplicare. E-incluziunea la nivel local și regional pot ridica nivelul de viață al cetățenilor și pot stimula activitatea economică în societate, promovând în același timp servicii publice regionale personalizate și mai eficiente, precum și întreprinderi la nivel local. De aceea, autoritățile locale și regionale trebuie să contribuie la implicarea tuturor generațiilor ale societății în inițiativele TIC menite să le îmbunătățească și să le ușureze viața. Regiunile și orașele au la dispoziție mai multe mijloace pentru a asigura deplina exploatare a acestui potențial;

O strategie pentru cercetare-dezvoltare și inovare în domeniul tehnologiilor informației și ale comunicațiilor: este momentul să ridicăm ștacheta - COM(2009) 116 final

| 5. | salută faptul că în această comunicare statele membre și regiunile sunt recunoscute ca fiind principalii promotori ai unei cooperări mai strânse între utilizatorii și producătorii de inovații în domeniul TIC în cadrul diverselor servicii guvernamentale și administrative, ceea ce ar putea conduce la foi de parcurs comune privind necesitățile în materie de servicii publice la care ar putea răspunde TIC (1). CoR și-a exprimat deja opinia (2) potrivit căreia autoritățile locale și regionale ar trebui să participe la un vast efort de cooperare pentru îmbunătățirea interoperabilității administrațiilor publice și a eficienței prestării de servicii publice; |
| --- | --- |

5.

salută faptul că în această comunicare statele membre și regiunile sunt recunoscute ca fiind principalii promotori ai unei cooperări mai strânse între utilizatorii și producătorii de inovații în domeniul TIC în cadrul diverselor servicii guvernamentale și administrative, ceea ce ar putea conduce la foi de parcurs comune privind necesitățile în materie de servicii publice la care ar putea răspunde TIC (1). CoR și-a exprimat deja opinia (2) potrivit căreia autoritățile locale și regionale ar trebui să participe la un vast efort de cooperare pentru îmbunătățirea interoperabilității administrațiilor publice și a eficienței prestării de servicii publice;

| 6. | susține concluzia Comisiei potrivit căreia succesul eforturilor depuse pentru facilitarea emergenței de piețe pentru inovare, precum și pentru atingerea interoperabilității și standardelor comune depinde de sprijinul continuu și de participarea autorităților naționale, locale și regionale și aceste eforturi trebuie să fie completate de acțiuni la nivel local și regional (3); |
| --- | --- |

6.

susține concluzia Comisiei potrivit căreia succesul eforturilor depuse pentru facilitarea emergenței de piețe pentru inovare, precum și pentru atingerea interoperabilității și standardelor comune depinde de sprijinul continuu și de participarea autorităților naționale, locale și regionale și aceste eforturi trebuie să fie completate de acțiuni la nivel local și regional (3);

| 7. | salută intenția Comisiei de a simplifica procedurile și de a reduce sarcina administrativă pentru a stimula companiile inovatoare, și în special IMM-urile locale, să participe la acțiunile la nivel local, național și comunitar; |
| --- | --- |

7.

salută intenția Comisiei de a simplifica procedurile și de a reduce sarcina administrativă pentru a stimula companiile inovatoare, și în special IMM-urile locale, să participe la acțiunile la nivel local, național și comunitar;

| 8. | consideră că proiectele TIC de anvergură europeană, de la stadiul de C&D până la stadiul de implementare sunt în măsură să producă beneficii socio-economice orașelor și regiunilor asociate. CoR a subliniat deja faptul că TIC joacă un rol important în punerea în aplicare a Strategiei pentru dezvoltare durabilă a UE; |
| --- | --- |

8.

consideră că proiectele TIC de anvergură europeană, de la stadiul de C&D până la stadiul de implementare sunt în măsură să producă beneficii socio-economice orașelor și regiunilor asociate. CoR a subliniat deja faptul că TIC joacă un rol important în punerea în aplicare a Strategiei pentru dezvoltare durabilă a UE;

| 9. | pledează pentru exploatarea deplină a întregului potențial european de dezvoltare a serviciilor TIC în sectoarele public și privat și, prin urmare, pentru ca TIC să fie utilizate pentru îmbunătățirea serviciilor autorităților locale și regionale în domenii cum ar fi: sănătatea, educația, crearea de locuri de muncă, ordinea publică, securitatea și serviciile sociale. Parteneriatele public-privat susținute de UE dintre autoritățile locale și regionale și IMM-urile creatoare de TIC în domeniul serviciilor publice de TIC pot reprezenta o bază ideală pentru dezvoltarea competențelor și cunoștințelor la nivel local în întreaga UE; |
| --- | --- |

9.

pledează pentru exploatarea deplină a întregului potențial european de dezvoltare a serviciilor TIC în sectoarele public și privat și, prin urmare, pentru ca TIC să fie utilizate pentru îmbunătățirea serviciilor autorităților locale și regionale în domenii cum ar fi: sănătatea, educația, crearea de locuri de muncă, ordinea publică, securitatea și serviciile sociale. Parteneriatele public-privat susținute de UE dintre autoritățile locale și regionale și IMM-urile creatoare de TIC în domeniul serviciilor publice de TIC pot reprezenta o bază ideală pentru dezvoltarea competențelor și cunoștințelor la nivel local în întreaga UE;

| 10. | semnalează că autoritățile locale și regionale pot juca și joacă un rol de frunte în utilizarea TIC pentru sporirea eficienței energetice, iar regiunile joacă un rol de lider în identificarea posibilităților locale în domeniul TIC, împărtășind celor mai bune practici tehnologice, pentru identificarea partenerilor de proiecte și pentru asigurarea finanțării; |
| --- | --- |

10.

semnalează că autoritățile locale și regionale pot juca și joacă un rol de frunte în utilizarea TIC pentru sporirea eficienței energetice, iar regiunile joacă un rol de lider în identificarea posibilităților locale în domeniul TIC, împărtășind celor mai bune practici tehnologice, pentru identificarea partenerilor de proiecte și pentru asigurarea finanțării;

| 11. | solicită Comisiei și guvernelor statelor membre să promoveze activ participarea autorităților locale și regionale la diversele etape ale proceselor C&D, precum și utilizarea inovațiilor TIC în sectorul public, în special prin promovarea celor mai bune practici la scară europeană și prin acordarea de consultanță și recomandări metodologice; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei și guvernelor statelor membre să promoveze activ participarea autorităților locale și regionale la diversele etape ale proceselor C&D, precum și utilizarea inovațiilor TIC în sectorul public, în special prin promovarea celor mai bune practici la scară europeană și prin acordarea de consultanță și recomandări metodologice;

| 12. | insistă asupra importanței deosebite a sectorului serviciilor pentru exploatarea beneficiilor TIC, întrucât sectoare cum ar fi comerțul cu ridica și cu amănuntul, serviciile financiare și pentru întreprinderi se află printre cei mai importanți investitori în TIC (4); |
| --- | --- |

12.

insistă asupra importanței deosebite a sectorului serviciilor pentru exploatarea beneficiilor TIC, întrucât sectoare cum ar fi comerțul cu ridica și cu amănuntul, serviciile financiare și pentru întreprinderi se află printre cei mai importanți investitori în TIC (4);

| 13. | observă că TIC au apărut în ultimul deceniu ca o tehnologie-cheie cu potențial de a transforma activitatea economică și socială, contribuind la creșterea durabilă și la dezvoltarea competitivă. Cu toate acestea, politicile menite să susțină TIC nu vor conduce singure la îmbunătățirea performanței economice (5) și nu pot fi realizate fără o susținere și o participare activă din partea autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

13.

observă că TIC au apărut în ultimul deceniu ca o tehnologie-cheie cu potențial de a transforma activitatea economică și socială, contribuind la creșterea durabilă și la dezvoltarea competitivă. Cu toate acestea, politicile menite să susțină TIC nu vor conduce singure la îmbunătățirea performanței economice (5) și nu pot fi realizate fără o susținere și o participare activă din partea autorităților locale și regionale;

| 14. | subliniază că este necesar ca partenerii sociali, autoritățile locale și regionale și guvernele să lucreze împreună pentru a intra într-un „cerc virtuos” al îmbunătățirii calificării resurselor umane, al schimbărilor organizaționale, al TIC și al productivității și pentru ca TIC să fie dezvoltate și utilizate în mod eficient. Politicile menite să sporească cunoștințele elementare în materie de TIC, dobândirea de competențe de înaltă calitate în domeniul TIC, promovarea învățării pe tot parcursul vieții în materie de TIC și îmbunătățirea competențelor de gestionare și de punere în rețea necesare pentru o utilizare eficientă a TIC sunt extrem de importante (6) și fac parte din competențele esențiale ale autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

14.

subliniază că este necesar ca partenerii sociali, autoritățile locale și regionale și guvernele să lucreze împreună pentru a intra într-un „cerc virtuos” al îmbunătățirii calificării resurselor umane, al schimbărilor organizaționale, al TIC și al productivității și pentru ca TIC să fie dezvoltate și utilizate în mod eficient. Politicile menite să sporească cunoștințele elementare în materie de TIC, dobândirea de competențe de înaltă calitate în domeniul TIC, promovarea învățării pe tot parcursul vieții în materie de TIC și îmbunătățirea competențelor de gestionare și de punere în rețea necesare pentru o utilizare eficientă a TIC sunt extrem de importante (6) și fac parte din competențele esențiale ale autorităților locale și regionale;

| 15. | împărtășește întrutotul opinia potrivit căreia mobilitatea cercetătorilor este principalul factor care face cariera în cercetare în domeniul TIC mai eficientă și, de cele mai multe ori, mai atractivă și subliniază că:






  — | trebuie promovat în societate, în special în rândul tinerilor, interesul pentru cercetare și inovare; statele membre ar trebui să încerce să-și adapteze programele naționale de învățământ astfel încât elevii să se familiarizeze încă de la începutul școlarizării cu potențialul TIC în domeniul științei și al cercetării; autoritățile locale și regionale ar trebui, în calitate de nivel de guvernanță direct responsabil de organizarea educației, să fie o parte integrantă a acestui proces, ceea ce ar permite conjugarea expertizei locale cu măsurile de sprijin comunitare din acest domeniu. Comisia ar trebui să găsească o posibilitate de dezvoltare corespunzătoare a acestui mecanism de sprijin; |
| --- | --- | --- |

15.

împărtășește întrutotul opinia potrivit căreia mobilitatea cercetătorilor este principalul factor care face cariera în cercetare în domeniul TIC mai eficientă și, de cele mai multe ori, mai atractivă și subliniază că:

—

trebuie promovat în societate, în special în rândul tinerilor, interesul pentru cercetare și inovare; statele membre ar trebui să încerce să-și adapteze programele naționale de învățământ astfel încât elevii să se familiarizeze încă de la începutul școlarizării cu potențialul TIC în domeniul științei și al cercetării; autoritățile locale și regionale ar trebui, în calitate de nivel de guvernanță direct responsabil de organizarea educației, să fie o parte integrantă a acestui proces, ceea ce ar permite conjugarea expertizei locale cu măsurile de sprijin comunitare din acest domeniu. Comisia ar trebui să găsească o posibilitate de dezvoltare corespunzătoare a acestui mecanism de sprijin;

| 16. | subliniază că este, de asemenea, necesar să se atragă oameni de știință de înalt nivel din țările terțe și, de aceea, accentuează importanța programelor de mobilitate ale UE, precum programul Marie Curie, salutând totodată măsurile luate în anumite regiuni pentru a sprijini întoarcerea în țară a oamenilor de știință (7); |
| --- | --- |

16.

subliniază că este, de asemenea, necesar să se atragă oameni de știință de înalt nivel din țările terțe și, de aceea, accentuează importanța programelor de mobilitate ale UE, precum programul Marie Curie, salutând totodată măsurile luate în anumite regiuni pentru a sprijini întoarcerea în țară a oamenilor de știință (7);

| 17. | reamintește concluziile grupului de experți SEC (8) privind importanța crescândă a actorilor naționali și regionali la elaborarea de noi inițiative europene de amploare, cum ar fi ERA-NETs, Eurostars, Institutul European de Inovare și Tehnologie sau inițiativele „Joint Technology and Cluster”; |
| --- | --- |

17.

reamintește concluziile grupului de experți SEC (8) privind importanța crescândă a actorilor naționali și regionali la elaborarea de noi inițiative europene de amploare, cum ar fi ERA-NETs, Eurostars, Institutul European de Inovare și Tehnologie sau inițiativele „Joint Technology and Cluster”;

| 18. | recomandă ca toți actorii, UE, statele membre și regiunile să examineze toate mijloacele posibile de creare a sinergiilor între politicile și instrumentele de cooperare existente și de creare a mecanismelor care să permită sprijinirea deplină a cercetării în domeniul TIC prin intermediul programelor de coordonare deja existente (9). În mod concret, așa cum CoR a arătat în avize anterioare (10), solicită utilizarea coordonată a PC7, a fondurilor structurale și a programului pentru competitivitate și inovare, întrucât este esențială pentru competitivitatea UE și sinergiile reciproce între politicile de coeziune, cercetare, educație superioară și inovare la nivel național și regional; |
| --- | --- |

18.

recomandă ca toți actorii, UE, statele membre și regiunile să examineze toate mijloacele posibile de creare a sinergiilor între politicile și instrumentele de cooperare existente și de creare a mecanismelor care să permită sprijinirea deplină a cercetării în domeniul TIC prin intermediul programelor de coordonare deja existente (9). În mod concret, așa cum CoR a arătat în avize anterioare (10), solicită utilizarea coordonată a PC7, a fondurilor structurale și a programului pentru competitivitate și inovare, întrucât este esențială pentru competitivitatea UE și sinergiile reciproce între politicile de coeziune, cercetare, educație superioară și inovare la nivel național și regional;

| 19. | ar dori să sublinieze că coordonarea principalelor instrumente comunitare, cum ar fi PC7, fondurile structurale și Programul pentru competitivitate și inovare, nu reprezintă doar o simplă chestiune de intenții politice, ci și o provocare în termeni de coerență politică. Asigurarea coerenței politice în cazul unor programe pe mai multe niveluri și implicând mai mulți parteneri necesită existența unui sistem eficient de guvernanță pe mai multe niveluri (11); |
| --- | --- |

19.

ar dori să sublinieze că coordonarea principalelor instrumente comunitare, cum ar fi PC7, fondurile structurale și Programul pentru competitivitate și inovare, nu reprezintă doar o simplă chestiune de intenții politice, ci și o provocare în termeni de coerență politică. Asigurarea coerenței politice în cazul unor programe pe mai multe niveluri și implicând mai mulți parteneri necesită existența unui sistem eficient de guvernanță pe mai multe niveluri (11);

| 20. | scoate în evidență importanța pentru regiuni a utilizării optime a coordonării instrumentelor celui de-al 7-lea Program-cadru, pentru a orienta sistemele acestora de cercetare și inovare către excelență și obținerea unui nivel de competitivitate necesar la nivel european sau internațional. Aceasta include îmbunătățirea rețelelor regionale dintre institutele de cercetare, universități, IMM-uri și alți actori implicați, prin crearea de clustere, platforme și poli tehnologici regionali, precum și facilitarea contactului dintre aceste rețele și proiectele și programele europene de colaborare în domeniul cercetării și inovării, cum ar fi ERA-Net și platformele tehnologice europene (12); |
| --- | --- |

20.

scoate în evidență importanța pentru regiuni a utilizării optime a coordonării instrumentelor celui de-al 7-lea Program-cadru, pentru a orienta sistemele acestora de cercetare și inovare către excelență și obținerea unui nivel de competitivitate necesar la nivel european sau internațional. Aceasta include îmbunătățirea rețelelor regionale dintre institutele de cercetare, universități, IMM-uri și alți actori implicați, prin crearea de clustere, platforme și poli tehnologici regionali, precum și facilitarea contactului dintre aceste rețele și proiectele și programele europene de colaborare în domeniul cercetării și inovării, cum ar fi ERA-Net și platformele tehnologice europene (12);

| 21. | salută mai marea recunoaștere meritelor autorităților locale în susținerea cercetării în domeniul TIC. Regiunile și orașele pot facilita pătrunderea pe piață de noi produse și pot stimula cercetarea și inovarea prin intermediul procedurilor de achiziții precomerciale. |
| --- | --- |

21.

salută mai marea recunoaștere meritelor autorităților locale în susținerea cercetării în domeniul TIC. Regiunile și orașele pot facilita pătrunderea pe piață de noi produse și pot stimula cercetarea și inovarea prin intermediul procedurilor de achiziții precomerciale.

| 22. | subliniază că autoritățile locale și regionale pot stimula cererea de noi soluții bazate pe TIC și, prin urmare, pot crea piețe noi pentru sectorul european al cercetării. De asemenea, regiunile și orașele își pot ajusta investițiile în C&D pentru a sprijini anumite sectoare cu un impact ridicat, orientând aceste eforturi către industria și clusterele locale, contribuind în acest fel la abordarea problemei recesiunii economice și a lipsei de investiții în C&D; |
| --- | --- |

22.

subliniază că autoritățile locale și regionale pot stimula cererea de noi soluții bazate pe TIC și, prin urmare, pot crea piețe noi pentru sectorul european al cercetării. De asemenea, regiunile și orașele își pot ajusta investițiile în C&D pentru a sprijini anumite sectoare cu un impact ridicat, orientând aceste eforturi către industria și clusterele locale, contribuind în acest fel la abordarea problemei recesiunii economice și a lipsei de investiții în C&D;

| 23. | subliniază lipsa generală de coordonare a eforturilor în anumite sectoare, cum ar fi educația, inovarea, cercetarea, investițiile și comercializarea soluțiilor bazate pe TIC inovatoare. În acest sens, conceptul de inovare orientată către utilizator poate constitui un instrument esențial de îmbunătățire, acesta fiind utilizat în tot mai multe regiuni și orașe ale Europei, dovedindu-se a fi o forță motrice centrală a investițiilor în C&D și a pătrunderii pe piață a noilor inovări. De aceea, Comitetul pledează în favoarea acordării unui rol mai important acestui concept în comunicarea Comisiei Europene; |
| --- | --- |

23.

subliniază lipsa generală de coordonare a eforturilor în anumite sectoare, cum ar fi educația, inovarea, cercetarea, investițiile și comercializarea soluțiilor bazate pe TIC inovatoare. În acest sens, conceptul de inovare orientată către utilizator poate constitui un instrument esențial de îmbunătățire, acesta fiind utilizat în tot mai multe regiuni și orașe ale Europei, dovedindu-se a fi o forță motrice centrală a investițiilor în C&D și a pătrunderii pe piață a noilor inovări. De aceea, Comitetul pledează în favoarea acordării unui rol mai important acestui concept în comunicarea Comisiei Europene;

| 24. | subliniază importanța stabilirii unei relații strânse între C&D și practicile industriale și, prin urmare, solicită statelor membre și Comisiei să nu precupețească niciun efort în vederea promovării unei transpuneri rapide a cercetării în practicile comerciale și publice de zi cu zi; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța stabilirii unei relații strânse între C&D și practicile industriale și, prin urmare, solicită statelor membre și Comisiei să nu precupețească niciun efort în vederea promovării unei transpuneri rapide a cercetării în practicile comerciale și publice de zi cu zi;

Deplasarea frontierelor TIC – o strategie pentru cercetare în domeniul tehnologiilor viitoare și emergente în Europa - COM(2009) 184 final

| 25. | subliniază că procesul de creștere a potențialului de cercetare și inovare, pentru deplasarea frontierelor TIC, poate avea succes doar prin implicarea orașelor și a autorităților regionale. Având în vedere proximitatea lor fizică, acestea constituie principalii catalizatori de cunoaștere și inovare în Europa. Un număr din ce în ce mai mare de regiuni europene plasează cercetarea și inovarea printre prioritățile absolute ale finanțării din fonduri publice (13); |
| --- | --- |

25.

subliniază că procesul de creștere a potențialului de cercetare și inovare, pentru deplasarea frontierelor TIC, poate avea succes doar prin implicarea orașelor și a autorităților regionale. Având în vedere proximitatea lor fizică, acestea constituie principalii catalizatori de cunoaștere și inovare în Europa. Un număr din ce în ce mai mare de regiuni europene plasează cercetarea și inovarea printre prioritățile absolute ale finanțării din fonduri publice (13);

| 26. | arată că, în cadrul politicilor lor de cercetare, prin condiții-cadru de sprijin structural, legislativ și de programare, regiunile contribuie substanțial la crearea unei valori adăugate europene în domeniul cercetării și la crearea unui Spațiu European de Cercetare viabil (14); |
| --- | --- |

26.

arată că, în cadrul politicilor lor de cercetare, prin condiții-cadru de sprijin structural, legislativ și de programare, regiunile contribuie substanțial la crearea unei valori adăugate europene în domeniul cercetării și la crearea unui Spațiu European de Cercetare viabil (14);

| 27. | subliniază că apar continuu noi inițiative în materie de strategie, punere în rețea și clustere, în vreme ce modalitățile de sprijinire a acestora evoluează la rândul lor pentru crearea de „noduri” de anvergură mondială pentru a relaționa lanțuri de inovare globale. În acest context, conectarea și cooperarea între regiuni atât în interiorul unei țări cât și de la o țară la alta capătă tot mai multă importanță (15); |
| --- | --- |

27.

subliniază că apar continuu noi inițiative în materie de strategie, punere în rețea și clustere, în vreme ce modalitățile de sprijinire a acestora evoluează la rândul lor pentru crearea de „noduri” de anvergură mondială pentru a relaționa lanțuri de inovare globale. În acest context, conectarea și cooperarea între regiuni atât în interiorul unei țări cât și de la o țară la alta capătă tot mai multă importanță (15);

| 28. | atrage atenția asupra importanței majore a orașelor și regiunilor în dezvoltarea unui mediu inovator, prin politici regionale de inovare, centre tehnologice, incubatoare de afaceri, parcuri științifice și fonduri cu capital de risc (16); |
| --- | --- |

28.

atrage atenția asupra importanței majore a orașelor și regiunilor în dezvoltarea unui mediu inovator, prin politici regionale de inovare, centre tehnologice, incubatoare de afaceri, parcuri științifice și fonduri cu capital de risc (16);

| 29. | întâmpină cu satisfacție strategia propusă de Comisie de definire și lansare a două sau trei noi inițiative în domeniul cercetării FET, care să fie emblematice și îndrăznețe și care să direcționeze eforturile pluridisciplinare și de mai mare anvergură ale comunității de cercetători către progrese fundamentale în domeniul TIC; |
| --- | --- |

29.

întâmpină cu satisfacție strategia propusă de Comisie de definire și lansare a două sau trei noi inițiative în domeniul cercetării FET, care să fie emblematice și îndrăznețe și care să direcționeze eforturile pluridisciplinare și de mai mare anvergură ale comunității de cercetători către progrese fundamentale în domeniul TIC;

| 30. | recunoaște că programarea comună, bine structurată și administrată, poate deveni un mecanism cel puțin la fel de important ca programul-cadrul al UE, în ceea ce privește promovarea cercetării FET. Pentru a exploata pe deplin acest potențial, CoR ar dori să atragă atenția asupra necesității crescânde de a coordona mai bine finanțarea publică și privată (17); |
| --- | --- |

30.

recunoaște că programarea comună, bine structurată și administrată, poate deveni un mecanism cel puțin la fel de important ca programul-cadrul al UE, în ceea ce privește promovarea cercetării FET. Pentru a exploata pe deplin acest potențial, CoR ar dori să atragă atenția asupra necesității crescânde de a coordona mai bine finanțarea publică și privată (17);

| 31. | subliniază că UE și statele membre ar trebui să exploateze toate posibilitățile de sporire a eficienței și a sinergiilor dintre setul de instrumente politice transnaționale și mecanismele de colaborare existente, adaptându-le la Spațiul European de Cercetare (18); |
| --- | --- |

31.

subliniază că UE și statele membre ar trebui să exploateze toate posibilitățile de sporire a eficienței și a sinergiilor dintre setul de instrumente politice transnaționale și mecanismele de colaborare existente, adaptându-le la Spațiul European de Cercetare (18);

| 32. | reamintește că programul ERA-Nets privind coordonarea programelor de cercetare regionale și europene – și-a dovedit valoarea și ar trebui dezvoltat în continuare (19), succesul acestuia datorându-se includerii unui evantai larg de părți interesate, inclusiv autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

32.

reamintește că programul ERA-Nets privind coordonarea programelor de cercetare regionale și europene – și-a dovedit valoarea și ar trebui dezvoltat în continuare (19), succesul acestuia datorându-se includerii unui evantai larg de părți interesate, inclusiv autoritățile locale și regionale;

| 33. | solicită depunerea unor mai mari eforturi pentru deschiderea și transparența platformelor tehnologice europene, pentru garantarea participării altor părți interesate, în afară de întreprinderi și comunitățile de cercetare, cum ar fi autoritățile locale și regionale, organizațiile societății civile și IMM-urile (20); |
| --- | --- |

33.

solicită depunerea unor mai mari eforturi pentru deschiderea și transparența platformelor tehnologice europene, pentru garantarea participării altor părți interesate, în afară de întreprinderi și comunitățile de cercetare, cum ar fi autoritățile locale și regionale, organizațiile societății civile și IMM-urile (20);

Infrastructuri TIC pentru e-știință - COM(2009) 108 final

| 34. | consideră că regiunile și autoritățile locale joacă un rol esențial în Spațiul European de Cercetare (SEC), prin faptul că reprezintă interesele de la nivel local, aduc politica la nivelul cetățenilor și sunt situate mai aproape de preocupările părților care intervin în această politică. De aceea, Comitetul consideră că regiunile trebuie să joace un rol strategic în inițiativele ce vizează consolidarea și extinderea SEC, în special în acele inițiative referitoare la crearea de organisme de cercetare solide în medii inovatoare și la activitățile de colaborare și cooperare pe teme de cercetare (21); |
| --- | --- |

34.

consideră că regiunile și autoritățile locale joacă un rol esențial în Spațiul European de Cercetare (SEC), prin faptul că reprezintă interesele de la nivel local, aduc politica la nivelul cetățenilor și sunt situate mai aproape de preocupările părților care intervin în această politică. De aceea, Comitetul consideră că regiunile trebuie să joace un rol strategic în inițiativele ce vizează consolidarea și extinderea SEC, în special în acele inițiative referitoare la crearea de organisme de cercetare solide în medii inovatoare și la activitățile de colaborare și cooperare pe teme de cercetare (21);

| 35. | reiterează propunerile CoR către Comisie și statele membre de a sprijini autoritățile locale și regionale în ceea ce privește accesul, construirea și punerea în practică a unor infrastructuri moderne de cercetare:






  — | sporirea rolului regiunilor și al autorităților locale în dezvoltarea foii de parcurs a Forumului strategic european pentru infrastructuri de cercetare (European Strategy Forum for Research Infrastructure - ESFRI) (22) și, în special, în stabilirea priorităților în cadrul celor 35 de proiecte-cheie de interes european deja aprobate; |
| --- | --- | --- |

35.

reiterează propunerile CoR către Comisie și statele membre de a sprijini autoritățile locale și regionale în ceea ce privește accesul, construirea și punerea în practică a unor infrastructuri moderne de cercetare:

—

sporirea rolului regiunilor și al autorităților locale în dezvoltarea foii de parcurs a Forumului strategic european pentru infrastructuri de cercetare (European Strategy Forum for Research Infrastructure - ESFRI) (22) și, în special, în stabilirea priorităților în cadrul celor 35 de proiecte-cheie de interes european deja aprobate;

| — | luarea în considerare a rolului regiunilor și autorităților locale, precum și a implicării acestora în ERI; și |
| --- | --- |

—

luarea în considerare a rolului regiunilor și autorităților locale, precum și a implicării acestora în ERI; și

| — | garantarea implicării reale a autorităților locale și regionale în administrarea eficientă a infrastructurilor europene de cercetare (23); |
| --- | --- |

—

garantarea implicării reale a autorităților locale și regionale în administrarea eficientă a infrastructurilor europene de cercetare (23);

| 36. | subliniază importanța autorităților locale și regionale în promovarea programelor de cercetare comune, inclusiv a celor care implică țările terțe, întrucât acestea se află în contact direct cu situația specifică locală din știință, tehnologie și dezvoltare economică, prin urmare știu când este necesară cooperarea în domenii de importanță strategică (24); |
| --- | --- |

36.

subliniază importanța autorităților locale și regionale în promovarea programelor de cercetare comune, inclusiv a celor care implică țările terțe, întrucât acestea se află în contact direct cu situația specifică locală din știință, tehnologie și dezvoltare economică, prin urmare știu când este necesară cooperarea în domenii de importanță strategică (24);

| 37. | consideră că problema punerii în practică și a finanțării foii de parcurs, care include în prezent 35 de proiecte-cheie de interes european ce urmează a fi realizate în următorii 10-20 de ani (25), reprezintă o etapă importantă în crearea unui Spațiu european de cercetare; |
| --- | --- |

37.

consideră că problema punerii în practică și a finanțării foii de parcurs, care include în prezent 35 de proiecte-cheie de interes european ce urmează a fi realizate în următorii 10-20 de ani (25), reprezintă o etapă importantă în crearea unui Spațiu european de cercetare;

| 38. | pledează în favoarea acordării unei importanțe speciale criteriului excelenței la punerea în practică a foii de parcurs și solicită noilor state membre să se implice într-o măsură mai mare în această inițiativă (26); |
| --- | --- |

38.

pledează în favoarea acordării unei importanțe speciale criteriului excelenței la punerea în practică a foii de parcurs și solicită noilor state membre să se implice într-o măsură mai mare în această inițiativă (26);

| 39. | susține recomandările grupului de experți SEC (27), potrivit cărora ESFRI ar trebui să își îmbunătățească metodologia de evaluare a infrastructurilor de cercetare paneuropeană, în special în ceea ce privește transparența procedurilor și implicarea părților interesate corespunzătoare; |
| --- | --- |

39.

susține recomandările grupului de experți SEC (27), potrivit cărora ESFRI ar trebui să își îmbunătățească metodologia de evaluare a infrastructurilor de cercetare paneuropeană, în special în ceea ce privește transparența procedurilor și implicarea părților interesate corespunzătoare;

| 40. | semnalează că este necesar ca autoritățile locale și regionale să fie implicate pe deplin în punerea în aplicare și revizuirea foii de parcurs ESFRI, în special în ceea ce privește stabilirea priorităților proiectelor și coordonarea dintre foaia de parcurs ESFRI și alte activități similare la nivel național și regional, integrând instalații atât fizice cât și virtuale; |
| --- | --- |

40.

semnalează că este necesar ca autoritățile locale și regionale să fie implicate pe deplin în punerea în aplicare și revizuirea foii de parcurs ESFRI, în special în ceea ce privește stabilirea priorităților proiectelor și coordonarea dintre foaia de parcurs ESFRI și alte activități similare la nivel național și regional, integrând instalații atât fizice cât și virtuale;

| 41. | subliniază necesitatea ca un număr cât mai mare de persoane să fie informate asupra oportunităților oferite de e-știință, prin crearea și promovarea de baze de date publice cu cele mai bune practici din e-știință, exemple și soluții de succes disponibile, asigurându-se în același timp disponibilitatea informației pertinente în toate limbile oficiale ale UE. |
| --- | --- |

41.

subliniază necesitatea ca un număr cât mai mare de persoane să fie informate asupra oportunităților oferite de e-știință, prin crearea și promovarea de baze de date publice cu cele mai bune practici din e-știință, exemple și soluții de succes disponibile, asigurându-se în același timp disponibilitatea informației pertinente în toate limbile oficiale ale UE.

Bruxelles, 3 decembrie 2009.

Președintele Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  COM(2009) 116 final.

1

(2)  CdR 10/2009 fin.

2

(3)  COM(2009) 116 final.

3

(4)  The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications (Impactul economic al TIC: evaluare, dovezi și implicații) http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/browseit/9204051E.PDF

4

(5)  The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications (Impactul economic al TIC: evaluare, dovezi și implicații) http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/browseit/9204051E.PDF

5

(6)  The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications (Impactul economic al TIC: evaluare, dovezi și implicații) http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/browseit/9204051E.PDF

6

(7)  CdR 83/2007 fin.

7

(8)  Raportul grupului de experți SEC „Opening to the world: International Cooperation in Science and Technology” (Deschiderea către lume: cooperarea internațională în știință și tehnologie).

8

(9)  CdR 283/2008 fin.

9

(10)  CdR 263/2007 fin.

10

(11)  CdR 263/2007 fin.

11

(12)  CdR 263/2007 fin.

12

(13)  CdR 263/2007 fin.

13

(14)  CdR 83/2007 fin.

14

(15)  OECD Science, Technology and Industry Outlook 2008 – Highlights (Știință tehnologie și industrie: perspectiva OCDE 2008).

15

(16)  CdR 83/2007 fin.

16

(17)  CdR 83/2007 fin.

17

(18)  Raportul grupului de experți „Optimizarea programelor și priorităților de cercetare”, a se vedea anexa.

18

(19)  CdR 83/2007 fin.

19

(20)  Comisia Europeană, martie 2007, al treilea Raport de evaluare a platformelor tehnologice europene, capitolul 4.1.

20

(21)  CdR 283/2008 fin.

21

(22)  Forumul strategic european pentru infrastructuri de cercetare (European Strategy Forum on Research Infrastructure); http://cordis.europa.eu/esfri/home.html

22

(23)  CdR 283/2008 fin.

23

(24)  CdR 283/2008 fin.

24

(25)  http://www.riportal.eu

25

(26)  CdR 263/2007 fin; CdR 83/2007 fin.

26

(27)  Raportul grupului de experți ai SEC, „Developing World-class Research Infrastructures for the ERA” („Dezvoltarea de infrastructuri de cercetare de înaltă calitate pentru Spațiul european de cercetare”).

27

---

| 29.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/27

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind dialogul universități-întreprinderi

2010/C 141/06

COMITETUL REGIUNILOR

| — | reafirmă că, în prezent, într-un moment în care UE urmărește să reducă la minimum efectele recesiunii economice actuale și să creeze condițiile pentru relansarea creșterii economice, este important, dată fiind importanța crucială a sistemelor educaționale și de formare pentru Strategia de la Lisabona și pentru Agenda socială reînnoită, să se asigure o platformă de dialog între cele mai importante părți interesate din sistemul educațional și din economie; |
| --- | --- |

—

reafirmă că, în prezent, într-un moment în care UE urmărește să reducă la minimum efectele recesiunii economice actuale și să creeze condițiile pentru relansarea creșterii economice, este important, dată fiind importanța crucială a sistemelor educaționale și de formare pentru Strategia de la Lisabona și pentru Agenda socială reînnoită, să se asigure o platformă de dialog între cele mai importante părți interesate din sistemul educațional și din economie;

| — | subliniază importanța dialogului universități-întreprinderi la toate nivelurile de guvernanță, ca un instrument important pentru o valorificare deplină a potențialului regional de dezvoltare economică și socială; |
| --- | --- |

—

subliniază importanța dialogului universități-întreprinderi la toate nivelurile de guvernanță, ca un instrument important pentru o valorificare deplină a potențialului regional de dezvoltare economică și socială;

| — | subliniază că, pe întregul teritoriu al Uniunii Europene, nivelurile local și regional au responsabilități esențiale în ceea ce privește politica de educație și formare și reiterează faptul că autoritățile locale și regionale sunt parteneri-cheie în dezvoltarea strategiilor regionale de cercetare și inovare, gestionând deseori institute de cercetare și sprijinind mediile de inovare; |
| --- | --- |

—

subliniază că, pe întregul teritoriu al Uniunii Europene, nivelurile local și regional au responsabilități esențiale în ceea ce privește politica de educație și formare și reiterează faptul că autoritățile locale și regionale sunt parteneri-cheie în dezvoltarea strategiilor regionale de cercetare și inovare, gestionând deseori institute de cercetare și sprijinind mediile de inovare;

| — | subliniază că este necesară focalizarea pe rolul învățământului superior în dezvoltarea locală și regională și pe promovarea cooperării între instituțiile de învățământ superior și autoritățile locale și regionale, cu implicarea, de asemenea, a actorilor economici și sociali de la nivel local și regional; |
| --- | --- |

—

subliniază că este necesară focalizarea pe rolul învățământului superior în dezvoltarea locală și regională și pe promovarea cooperării între instituțiile de învățământ superior și autoritățile locale și regionale, cu implicarea, de asemenea, a actorilor economici și sociali de la nivel local și regional;

| Raportor | : | dl Mohammad MASOOD (UK-PPE), membru al Consiliului Municipal Bradford |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dl Mohammad MASOOD (UK-PPE), membru al Consiliului Municipal Bradford

Document de referință:

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „Un nou parteneriat pentru modernizarea universităților: forumul UE pentru dialogul universități-întreprinderi”

COM(2009) 158 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | recunoaște bogăția de idei, deseori asociată inițiativelor de la nivel local și regional, precum și calitatea reflecțiilor generate până acum în cadrul dialogului universități-întreprinderi; |
| --- | --- |

1.

recunoaște bogăția de idei, deseori asociată inițiativelor de la nivel local și regional, precum și calitatea reflecțiilor generate până acum în cadrul dialogului universități-întreprinderi;

| 2. | subliniază importanța dialogului universități-întreprinderi la toate nivelurile de guvernanță, ca un instrument important pentru o valorificare deplină a potențialului regional de dezvoltare economică și socială; |
| --- | --- |

2.

subliniază importanța dialogului universități-întreprinderi la toate nivelurile de guvernanță, ca un instrument important pentru o valorificare deplină a potențialului regional de dezvoltare economică și socială;

| 3. | recunoaște importanța triunghiului cunoașterii, care constă în interacțiunea dintre cercetare, educație și inovare, ca mijloc de a spori capacitatea de inovare și de a îmbunătăți șansele de angajare ale absolvenților învățământului superior din Europa; |
| --- | --- |

3.

recunoaște importanța triunghiului cunoașterii, care constă în interacțiunea dintre cercetare, educație și inovare, ca mijloc de a spori capacitatea de inovare și de a îmbunătăți șansele de angajare ale absolvenților învățământului superior din Europa;

| 4. | recunoaște tranziția de la transferul de tehnologie, prin schimb de cunoștințe, la difuzarea cunoștințelor și la sistemele de inovare deschise și, de asemenea, recunoaște faptul că este necesară o cercetare mai amplă a proceselor și comportamentelor sociale care stau la baza acestor sisteme emergente; |
| --- | --- |

4.

recunoaște tranziția de la transferul de tehnologie, prin schimb de cunoștințe, la difuzarea cunoștințelor și la sistemele de inovare deschise și, de asemenea, recunoaște faptul că este necesară o cercetare mai amplă a proceselor și comportamentelor sociale care stau la baza acestor sisteme emergente;

| 5. | subliniază că, pe întregul teritoriu al Uniunii Europene, nivelurile local și regional au responsabilități esențiale în ceea ce privește politica de educație și formare; |
| --- | --- |

5.

subliniază că, pe întregul teritoriu al Uniunii Europene, nivelurile local și regional au responsabilități esențiale în ceea ce privește politica de educație și formare;

| 6. | reiterează faptul că autoritățile locale și regionale sunt parteneri-cheie în dezvoltarea strategiilor regionale de cercetare și inovare, gestionând deseori institute de cercetare și sprijinind mediile de inovare; |
| --- | --- |

6.

reiterează faptul că autoritățile locale și regionale sunt parteneri-cheie în dezvoltarea strategiilor regionale de cercetare și inovare, gestionând deseori institute de cercetare și sprijinind mediile de inovare;

| 7. | subliniază că elaborarea politicilor și punerea în aplicare a programelor ar trebui să se facă prin intermediul organismelor alese democratic la nivel local. Utilizarea cunoașterii de la nivel local și responsabilizarea democratică vor îmbunătăți mecanismele guvernanței în cazul parteneriatelor dintre universități, întreprinderi și autoritățile locale. Acest lucru va face posibilă alcătuirea unei ordini de priorități locale și stabilirea responsabilităților, care sunt în legătură directă cu principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

7.

subliniază că elaborarea politicilor și punerea în aplicare a programelor ar trebui să se facă prin intermediul organismelor alese democratic la nivel local. Utilizarea cunoașterii de la nivel local și responsabilizarea democratică vor îmbunătăți mecanismele guvernanței în cazul parteneriatelor dintre universități, întreprinderi și autoritățile locale. Acest lucru va face posibilă alcătuirea unei ordini de priorități locale și stabilirea responsabilităților, care sunt în legătură directă cu principiul subsidiarității;

| 8. | observă că autoritățile locale și regionale se regăsesc așadar printre principalele părți interesate în politicile și inițiativele menite să aprofundeze și să extindă Spațiul european de cercetare, în special perspectiva acestuia, care presupune instituții universitare și de cercetare puternic ancorate într-un context inovator; |
| --- | --- |

8.

observă că autoritățile locale și regionale se regăsesc așadar printre principalele părți interesate în politicile și inițiativele menite să aprofundeze și să extindă Spațiul european de cercetare, în special perspectiva acestuia, care presupune instituții universitare și de cercetare puternic ancorate într-un context inovator;

| 9. | salută faptul că, în ultimul deceniu, numeroase universități din Europa au introdus, în mod oficial, dezvoltarea economică regională în declarațiile lor de misiune. Și agențiile de dezvoltare regională includ, în strategiile economice regionale, politici de sprijinire a parteneriatelor dintre universități și sectorul industrial; |
| --- | --- |

9.

salută faptul că, în ultimul deceniu, numeroase universități din Europa au introdus, în mod oficial, dezvoltarea economică regională în declarațiile lor de misiune. Și agențiile de dezvoltare regională includ, în strategiile economice regionale, politici de sprijinire a parteneriatelor dintre universități și sectorul industrial;

| 10. | subliniază că modalitățile de interacțiune politică au o importanță crucială la nivel regional și deseori necesită coordonare verticală între nivelurile administrative (european, național, regional) și coordonare orizontală între regiuni, pentru evitarea suprapunerilor și pentru învățare reciprocă; |
| --- | --- |

10.

subliniază că modalitățile de interacțiune politică au o importanță crucială la nivel regional și deseori necesită coordonare verticală între nivelurile administrative (european, național, regional) și coordonare orizontală între regiuni, pentru evitarea suprapunerilor și pentru învățare reciprocă;

| 11. | subliniază nevoia de a armoniza inițiativele și programele noi și pe cele aflate în stadiul de propunere, cum sunt Spațiul european de cercetare (European Research Area - ERA), Institutul European de Inovare și Tehnologie (European Institute of Innovation and Technology - EIT) și Programul de învățare pe tot parcursul vieții, astfel încât să vină în sprijinul dialogului universități-întreprinderi; |
| --- | --- |

11.

subliniază nevoia de a armoniza inițiativele și programele noi și pe cele aflate în stadiul de propunere, cum sunt Spațiul european de cercetare (European Research Area - ERA), Institutul European de Inovare și Tehnologie (European Institute of Innovation and Technology - EIT) și Programul de învățare pe tot parcursul vieții, astfel încât să vină în sprijinul dialogului universități-întreprinderi;

| 12. | recunoaște faptul că există condiții regionale specifice care afectează relațiile de colaborare dintre universități și întreprinderi: capacitatea agențiilor de dezvoltare de a sprijini colaborarea universități-întreprinderi la nivel regional, rolul clusterelor de întreprinderi în dezvoltarea rețelelor de tip universitate-întreprindere, nivelul investițiilor din regiune în domeniul cercetare-dezvoltare; |
| --- | --- |

12.

recunoaște faptul că există condiții regionale specifice care afectează relațiile de colaborare dintre universități și întreprinderi: capacitatea agențiilor de dezvoltare de a sprijini colaborarea universități-întreprinderi la nivel regional, rolul clusterelor de întreprinderi în dezvoltarea rețelelor de tip universitate-întreprindere, nivelul investițiilor din regiune în domeniul cercetare-dezvoltare;

Observații generale

| 13. | subliniază că este necesară focalizarea pe rolul învățământului superior în dezvoltarea locală și regională și pe promovarea cooperării între instituțiile de învățământ superior și autoritățile locale și regionale, cu implicarea, de asemenea, a actorilor economici și sociali de la nivel local și regional; |
| --- | --- |

13.

subliniază că este necesară focalizarea pe rolul învățământului superior în dezvoltarea locală și regională și pe promovarea cooperării între instituțiile de învățământ superior și autoritățile locale și regionale, cu implicarea, de asemenea, a actorilor economici și sociali de la nivel local și regional;

| 14. | sprijină cooperarea dintre universități și sectorul privat, precum și nevoia de a percepe universitățile ca vectori de inovare în regiunile lor; |
| --- | --- |

14.

sprijină cooperarea dintre universități și sectorul privat, precum și nevoia de a percepe universitățile ca vectori de inovare în regiunile lor;

| 15. | încurajează universitățile să exploreze noi căi de cooperare între instituțiile publice și sectorul privat, de exemplu prin adoptarea, în limita competențelor, a unor măsuri privind fonduri comune publice și private destinate inovării, pentru a îmbunătăți mobilitatea în toate domeniile; |
| --- | --- |

15.

încurajează universitățile să exploreze noi căi de cooperare între instituțiile publice și sectorul privat, de exemplu prin adoptarea, în limita competențelor, a unor măsuri privind fonduri comune publice și private destinate inovării, pentru a îmbunătăți mobilitatea în toate domeniile;

| 16. | sprijină o cooperare paneuropeană strânsă între întreprinderi, universități și institute de cercetare, care să implice actorii politici și administrațiile de la nivelurile local, regional și național; |
| --- | --- |

16.

sprijină o cooperare paneuropeană strânsă între întreprinderi, universități și institute de cercetare, care să implice actorii politici și administrațiile de la nivelurile local, regional și național;

| 17. | consideră că nivelul de cooperare rămâne neuniform între țări, universități și discipline academice, în ciuda programelor UE care urmăresc să construiască parteneriate între mediul universitar și cel de afaceri, acestea concentrându-se de obicei asupra unor parteneriate în domenii specifice cum ar fi cercetarea sau mobilitatea studenților; |
| --- | --- |

17.

consideră că nivelul de cooperare rămâne neuniform între țări, universități și discipline academice, în ciuda programelor UE care urmăresc să construiască parteneriate între mediul universitar și cel de afaceri, acestea concentrându-se de obicei asupra unor parteneriate în domenii specifice cum ar fi cercetarea sau mobilitatea studenților;

| 18. | consideră că această cooperare a influențat guvernanța sau cultura organizațională din cele două medii numai într-o măsură limitată, deoarece sunt puține universități care au o strategie de cooperare cu întreprinderile la nivel de instituție, iar cele care au o astfel de strategie sunt concentrate într-un număr mic de state membre; |
| --- | --- |

18.

consideră că această cooperare a influențat guvernanța sau cultura organizațională din cele două medii numai într-o măsură limitată, deoarece sunt puține universități care au o strategie de cooperare cu întreprinderile la nivel de instituție, iar cele care au o astfel de strategie sunt concentrate într-un număr mic de state membre;

| 19. | este îngrijorat de faptul că, în multe țări, cadrul juridic și financiar nu reușește încă să recompenseze – sau chiar inhibă – eforturile universităților de a coopera cu întreprinderile; |
| --- | --- |

19.

este îngrijorat de faptul că, în multe țări, cadrul juridic și financiar nu reușește încă să recompenseze – sau chiar inhibă – eforturile universităților de a coopera cu întreprinderile;

| 20. | recomandă înființarea unor indicatori adecvați de măsurare a performanțelor, pentru a evalua situația actuală a dialogului universități-întreprinderi. Este necesar ca orice măsurare a performanței să cuprindă atât indicatori calitativi, cât și cantitativi, și să acorde atenție modului în care selectarea acestor indicatori ar putea influența comportamentul grupurilor de utilizatori; |
| --- | --- |

20.

recomandă înființarea unor indicatori adecvați de măsurare a performanțelor, pentru a evalua situația actuală a dialogului universități-întreprinderi. Este necesar ca orice măsurare a performanței să cuprindă atât indicatori calitativi, cât și cantitativi, și să acorde atenție modului în care selectarea acestor indicatori ar putea influența comportamentul grupurilor de utilizatori;

| 21. | încurajează universitățile să recompenseze dialogul universități-întreprinderi. În comunitatea academică, includerea participării la un astfel de dialog printre criteriile de promovare reprezintă o provocare deosebită. În timp ce numeroase universități afirmă că recunosc importanța dialogului universități-întreprinderi, puține sunt cele care dispun de proceduri clare și transparente pentru a compara această activitate cu activitățile de cercetare și de predare, pentru a o recompensa în mod adecvat; |
| --- | --- |

21.

încurajează universitățile să recompenseze dialogul universități-întreprinderi. În comunitatea academică, includerea participării la un astfel de dialog printre criteriile de promovare reprezintă o provocare deosebită. În timp ce numeroase universități afirmă că recunosc importanța dialogului universități-întreprinderi, puține sunt cele care dispun de proceduri clare și transparente pentru a compara această activitate cu activitățile de cercetare și de predare, pentru a o recompensa în mod adecvat;

| 22. | recunoaște că spiritul antreprenorial și perfecționarea competențelor prin învățare de-a lungul vieții reprezintă sarcini importante ale învățământului superior; |
| --- | --- |

22.

recunoaște că spiritul antreprenorial și perfecționarea competențelor prin învățare de-a lungul vieții reprezintă sarcini importante ale învățământului superior;

| 23. | salută faptul că, în vederea finanțării cercetării și inovării, se fac eforturi în diferite regiuni, pentru a facilita implicarea mediului privat într-o măsură mai mare, prin acordarea unei mai mari autonomii universităților și colegiilor; |
| --- | --- |

23.

salută faptul că, în vederea finanțării cercetării și inovării, se fac eforturi în diferite regiuni, pentru a facilita implicarea mediului privat într-o măsură mai mare, prin acordarea unei mai mari autonomii universităților și colegiilor;

| 24. | apreciază că noi modalități de cooperare între sectorul public și cel privat, de exemplu prin fonduri comune publice și private destinate inovării, ar putea constitui exemple demne de urmat în materie de utilizare durabilă și de protejare a finanțelor publice; |
| --- | --- |

24.

apreciază că noi modalități de cooperare între sectorul public și cel privat, de exemplu prin fonduri comune publice și private destinate inovării, ar putea constitui exemple demne de urmat în materie de utilizare durabilă și de protejare a finanțelor publice;

| 25. | este de acord cu observația că politica de coeziune joacă un rol special în sprijinirea activității de inovare la nivelul regiunilor; prin urmare, Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) poate fi folosit și la finanțarea incubatoarelor de afaceri și la parcurile științifice (infrastructură și legături). Clusterele sunt deosebit de utile IMM-urilor, deoarece oferă un mediu care le înlesnește legăturile cu universitățile și marile întreprinderi și care le permite accesul la rețelele de comerț internațional; |
| --- | --- |

25.

este de acord cu observația că politica de coeziune joacă un rol special în sprijinirea activității de inovare la nivelul regiunilor; prin urmare, Fondul european de dezvoltare regională (FEDER) poate fi folosit și la finanțarea incubatoarelor de afaceri și la parcurile științifice (infrastructură și legături). Clusterele sunt deosebit de utile IMM-urilor, deoarece oferă un mediu care le înlesnește legăturile cu universitățile și marile întreprinderi și care le permite accesul la rețelele de comerț internațional;

| 26. | recunoaște că IMM-urile joacă un rol vital în special în crearea de locuri de muncă și în inovare și încurajează participarea acestora la dialogul universități-întreprinderi, precum și conceperea unor inițiative inovatoare și bine orientate, în sprijinul acestei acțiuni; |
| --- | --- |

26.

recunoaște că IMM-urile joacă un rol vital în special în crearea de locuri de muncă și în inovare și încurajează participarea acestora la dialogul universități-întreprinderi, precum și conceperea unor inițiative inovatoare și bine orientate, în sprijinul acestei acțiuni;

| 27. | sprijină cooperarea transfrontalieră a universităților și institutelor de cercetare cu parteneri non-universitari din domeniile industrial și comercial, din administrație, cultură și cu alte grupuri sociale; |
| --- | --- |

27.

sprijină cooperarea transfrontalieră a universităților și institutelor de cercetare cu parteneri non-universitari din domeniile industrial și comercial, din administrație, cultură și cu alte grupuri sociale;

| 28. | în afară de aceasta, consideră că organizațiile și alți actori care joacă rolul de intermediari între universități și întreprinderi pot avea o mare importanță în stabilirea de contacte între cele două părți, drept pentru care ar trebui să li acorde mai multă recunoaștere și mai mult sprijin; |
| --- | --- |

28.

în afară de aceasta, consideră că organizațiile și alți actori care joacă rolul de intermediari între universități și întreprinderi pot avea o mare importanță în stabilirea de contacte între cele două părți, drept pentru care ar trebui să li acorde mai multă recunoaștere și mai mult sprijin;

Exemple de bune practici

| 29. | observă și salută numeroasele exemple de cooperare dintre universități și întreprinderi care există pe întregul teritoriu european; |
| --- | --- |

29.

observă și salută numeroasele exemple de cooperare dintre universități și întreprinderi care există pe întregul teritoriu european;

| 30. | este îngrijorat de faptul că, în noile state membre, nu sunt disponibile multe exemple de bune practici; |
| --- | --- |

30.

este îngrijorat de faptul că, în noile state membre, nu sunt disponibile multe exemple de bune practici;

| 31. | salută intenția Comisiei de a lansa un studiu prin care să se elaboreze un inventar al bunelor practici existente și îi solicită să țină seama de nevoile autorităților locale și regionale în cadrul acestui inventar; |
| --- | --- |

31.

salută intenția Comisiei de a lansa un studiu prin care să se elaboreze un inventar al bunelor practici existente și îi solicită să țină seama de nevoile autorităților locale și regionale în cadrul acestui inventar;

Instrumente la dispoziția autorităților locale și regionale

| 32. | încurajează instituirea de structuri parteneriale ale principalelor părți interesate din rândurile autorităților locale și regionale, întreprinderilor, comunității și instituțiilor de învățământ superior, pentru a asigura un dialog, de exemplu prin organizarea de mese rotunde și ateliere, înființarea de parcuri științifice pentru transferul de tehnologie, organizarea de evenimente culturale și științifice sau de târguri studențești; |
| --- | --- |

32.

încurajează instituirea de structuri parteneriale ale principalelor părți interesate din rândurile autorităților locale și regionale, întreprinderilor, comunității și instituțiilor de învățământ superior, pentru a asigura un dialog, de exemplu prin organizarea de mese rotunde și ateliere, înființarea de parcuri științifice pentru transferul de tehnologie, organizarea de evenimente culturale și științifice sau de târguri studențești;

| 33. | sprijină mobilizarea resurselor instituțiilor de învățământ superior în pregătirea și aplicarea strategiilor regionale și urbane de dezvoltare socială, culturală și de mediu; |
| --- | --- |

33.

sprijină mobilizarea resurselor instituțiilor de învățământ superior în pregătirea și aplicarea strategiilor regionale și urbane de dezvoltare socială, culturală și de mediu;

| 34. | îndeamnă instituțiile de învățământ superior să investească împreună în programe care să aducă beneficii concrete întreprinderilor și comunității regionale, promovând în același timp finanțarea de catedre universitare de către întreprinderi, ceea ce încurajează colaborarea în rețea între diferite centre de cunoaștere, cercetare-dezvoltare și inovare, promovează forumurile de schimburi de cunoaștere și stimulează crearea unor rețele de regiuni care excelează în inovare; |
| --- | --- |

34.

îndeamnă instituțiile de învățământ superior să investească împreună în programe care să aducă beneficii concrete întreprinderilor și comunității regionale, promovând în același timp finanțarea de catedre universitare de către întreprinderi, ceea ce încurajează colaborarea în rețea între diferite centre de cunoaștere, cercetare-dezvoltare și inovare, promovează forumurile de schimburi de cunoaștere și stimulează crearea unor rețele de regiuni care excelează în inovare;

| 35. | recomandă ca resursele pentru angajarea universităților în activități la nivel regional să fie utilizate pe baze durabile, multianuale; |
| --- | --- |

35.

recomandă ca resursele pentru angajarea universităților în activități la nivel regional să fie utilizate pe baze durabile, multianuale;

| 36. | își exprimă disponibilitatea de a garanta utilizarea coordonată a PC7, FS, PIC și FEADER, condiție esențială a asigurării competitivității UE și a sinergiilor între politicile în materie de coeziune, cercetare, inovare și învățământ superior la nivel național și regional, așa cum se afirmă în avizele anterioare ale Comitetului Regiunilor; |
| --- | --- |

36.

își exprimă disponibilitatea de a garanta utilizarea coordonată a PC7, FS, PIC și FEADER, condiție esențială a asigurării competitivității UE și a sinergiilor între politicile în materie de coeziune, cercetare, inovare și învățământ superior la nivel național și regional, așa cum se afirmă în avizele anterioare ale Comitetului Regiunilor;

| 37. | susține o interpretare în sens larg a conceptului de inovare, prin extinderea la științele sociale și umane și la interacțiunea fertilă a acestora cu culturile urbane și regionale din localitățile respective; |
| --- | --- |

37.

susține o interpretare în sens larg a conceptului de inovare, prin extinderea la științele sociale și umane și la interacțiunea fertilă a acestora cu culturile urbane și regionale din localitățile respective;

Concluzii

| 38. | reafirmă că, în prezent, într-un moment în care UE urmărește să reducă la minimum efectele recesiunii economice actuale și să creeze condițiile pentru relansarea creșterii economice, este important, dată fiind importanța crucială a sistemelor educaționale și de formare pentru Strategia de la Lisabona și pentru Agenda socială reînnoită, să se asigure o platformă de dialog între cele mai importante părți interesate din sistemul educațional și din economie; |
| --- | --- |

38.

reafirmă că, în prezent, într-un moment în care UE urmărește să reducă la minimum efectele recesiunii economice actuale și să creeze condițiile pentru relansarea creșterii economice, este important, dată fiind importanța crucială a sistemelor educaționale și de formare pentru Strategia de la Lisabona și pentru Agenda socială reînnoită, să se asigure o platformă de dialog între cele mai importante părți interesate din sistemul educațional și din economie;

| 39. | salută inițiativa Comisiei de a examina modul în care fondurile structurale ar putea fi folosite pentru a sprijini inițiativele regionale în acest sens; |
| --- | --- |

39.

salută inițiativa Comisiei de a examina modul în care fondurile structurale ar putea fi folosite pentru a sprijini inițiativele regionale în acest sens;

| 40. | recunoaște existența potențialului de cooperare dintre întreprinderi și alte segmente ale sistemului educațional, în special nivelul secundar și instituțiile de învățământ profesional, precum și oportunitățile oferite de programele europene în sensul intensificării cooperării dintre ele; |
| --- | --- |

40.

recunoaște existența potențialului de cooperare dintre întreprinderi și alte segmente ale sistemului educațional, în special nivelul secundar și instituțiile de învățământ profesional, precum și oportunitățile oferite de programele europene în sensul intensificării cooperării dintre ele;

| 41. | reiterează necesitatea unei implicări mai puternice a reprezentanților publici relevanți, inclusiv a autorităților locale și regionale, în următoarea etapă a Forumului UE pentru dialogul universități-întreprinderi; |
| --- | --- |

41.

reiterează necesitatea unei implicări mai puternice a reprezentanților publici relevanți, inclusiv a autorităților locale și regionale, în următoarea etapă a Forumului UE pentru dialogul universități-întreprinderi;

| 42. | consideră că este potrivit ca Forumul UE pentru dialogul universități-întreprinderi să continue să se concentreze pe cooperarea în domeniul învățământului superior; |
| --- | --- |

42.

consideră că este potrivit ca Forumul UE pentru dialogul universități-întreprinderi să continue să se concentreze pe cooperarea în domeniul învățământului superior;

| 43. | invită autoritățile locale și regionale să sprijine cooperarea între întreprinderi și universități și să considere universitățile ca vectori de inovare în regiunile respective; |
| --- | --- |

43.

invită autoritățile locale și regionale să sprijine cooperarea între întreprinderi și universități și să considere universitățile ca vectori de inovare în regiunile respective;

| 44. | recomandă continuarea activității Forumului UE pentru dialogul universități-întreprinderi prin intermediul ședințelor plenare și seminarelor tematice, al unui spațiu web și al unei implicări mai puternice a reprezentanților relevanți din sfera publică, inclusiv a autorităților regionale, și, eventual, a unor actori din afara UE; |
| --- | --- |

44.

recomandă continuarea activității Forumului UE pentru dialogul universități-întreprinderi prin intermediul ședințelor plenare și seminarelor tematice, al unui spațiu web și al unei implicări mai puternice a reprezentanților relevanți din sfera publică, inclusiv a autorităților regionale, și, eventual, a unor actori din afara UE;

| 45. | recomandă conceperea unui răspuns eficace la agenda „Noi competențe pentru noi locuri de muncă” și la recesiunea economică și luarea în discuție a următoarelor aspecte: posibile parteneriate de dezvoltare regională, parteneriate cu IMM-urile, diversificarea abordărilor privind învățarea, asigurarea calității și acreditarea; |
| --- | --- |

45.

recomandă conceperea unui răspuns eficace la agenda „Noi competențe pentru noi locuri de muncă” și la recesiunea economică și luarea în discuție a următoarelor aspecte: posibile parteneriate de dezvoltare regională, parteneriate cu IMM-urile, diversificarea abordărilor privind învățarea, asigurarea calității și acreditarea;

| 46. | încurajează Comisia să examineze posibilitățile de sprijinire a unor noi forme de parteneriat structurat între întreprinderi și universități, prin intermediul programelor UE relevante. |
| --- | --- |

46.

încurajează Comisia să examineze posibilitățile de sprijinire a unor noi forme de parteneriat structurat între întreprinderi și universități, prin intermediul programelor UE relevante.

Bruxelles, 4 decembrie 2009.

Președintele Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 29.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/31

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind „Un viitor sustenabil pentru transporturi: către un sistem integrat, bazat pe tehnologie și ușor de utilizat”

2010/C 141/07

COMITETUL REGIUNILOR

| — | subliniază că soluția pentru realizarea unui transport durabil nu constă în limitarea cererii de servicii de transport; nu numărul de pasageri sau cantitatea de mărfuri transportate contează, ci modul în care se realizează transportul acestora. Obișnuințele nedurabile din transporturi pot fi contracarate doar printr-o politică de prețuri corespunzătoare în acest sector. Prin urmare este important să se găsească o formulă justă și transparentă pentru distribuirea costurilor de transport la toate tipurile de transport; |
| --- | --- |

—

subliniază că soluția pentru realizarea unui transport durabil nu constă în limitarea cererii de servicii de transport; nu numărul de pasageri sau cantitatea de mărfuri transportate contează, ci modul în care se realizează transportul acestora. Obișnuințele nedurabile din transporturi pot fi contracarate doar printr-o politică de prețuri corespunzătoare în acest sector. Prin urmare este important să se găsească o formulă justă și transparentă pentru distribuirea costurilor de transport la toate tipurile de transport;

| — | subliniază că, în cadrul eforturilor de creștere a durabilității în sectorul transporturilor, trebuie abordată problema congestionării traficului. Doar mărirea capacității rețelelor de transport nu este suficientă, întrucât efectele asupra mediului ale rețelelor mai mari vor atinge cu ușurință un nivel insuportabil. Competitivitatea sistemelor de transport durabile ar trebui de aceea consolidată; |
| --- | --- |

—

subliniază că, în cadrul eforturilor de creștere a durabilității în sectorul transporturilor, trebuie abordată problema congestionării traficului. Doar mărirea capacității rețelelor de transport nu este suficientă, întrucât efectele asupra mediului ale rețelelor mai mari vor atinge cu ușurință un nivel insuportabil. Competitivitatea sistemelor de transport durabile ar trebui de aceea consolidată;

| — | constată că autoritățile locale și regionale au un interes clar în sprijinirea alternativelor la transportul rutier, mai ales acolo unde există segmente înguste ale rețelei și, în primul rând, în regiunile sensibile și în zonele cu condiții naturale dificile, întrucât acestea provoacă probleme grave precum poluarea fonică, gazele de eșapament, congestionările, întârzierile, uzura rapidă a străzilor și unde autoritățile locale se confruntă cu cheltuieli mari pentru întreținerea rețelei rutiere; |
| --- | --- |

—

constată că autoritățile locale și regionale au un interes clar în sprijinirea alternativelor la transportul rutier, mai ales acolo unde există segmente înguste ale rețelei și, în primul rând, în regiunile sensibile și în zonele cu condiții naturale dificile, întrucât acestea provoacă probleme grave precum poluarea fonică, gazele de eșapament, congestionările, întârzierile, uzura rapidă a străzilor și unde autoritățile locale se confruntă cu cheltuieli mari pentru întreținerea rețelei rutiere;

| — | rețelele de transport din orașe, din apropierea orașelor și din regiuni constituie un element important al rețelelor de transport și al lanțurilor de distribuție globale și, de aceea, necesită o atenție prioritară; |
| --- | --- |

—

rețelele de transport din orașe, din apropierea orașelor și din regiuni constituie un element important al rețelelor de transport și al lanțurilor de distribuție globale și, de aceea, necesită o atenție prioritară;

| — | solicită ca prin intermediul Cărții albe privind transporturile să se transmită un semnal politic puternic în vederea următoarei revizuiri a bugetului UE, astfel încât viitoarele sume alocate de UE transporturilor să corespundă obiectivelor definite de aceasta și viceversa. |
| --- | --- |

—

solicită ca prin intermediul Cărții albe privind transporturile să se transmită un semnal politic puternic în vederea următoarei revizuiri a bugetului UE, astfel încât viitoarele sume alocate de UE transporturilor să corespundă obiectivelor definite de aceasta și viceversa.

| Raportor | : | dl Väino HALLIKMÄGI, membru al Consiliului local al orașului Pärnu, Estonia, (EE-ALDE) |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dl Väino HALLIKMÄGI, membru al Consiliului local al orașului Pärnu, Estonia, (EE-ALDE)

Document de referință

Comunicarea Comisiei „Un viitor sustenabil pentru transporturi: către un sistem integrat, bazat pe tehnologie și ușor de utilizat”

COM(2009) 279 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR,

Introducere

| 1. | salută Comunicarea Comisiei Europene privind viitorul durabil al transporturilor, prin care se întreprinde un prim pas în direcția revizuirii politicii UE în domeniul transporturilor pentru deceniile următoare; |
| --- | --- |

1.

salută Comunicarea Comisiei Europene privind viitorul durabil al transporturilor, prin care se întreprinde un prim pas în direcția revizuirii politicii UE în domeniul transporturilor pentru deceniile următoare;

| 2. | împărtășește opinia Comisiei, conform căreia politica în domeniul transporturilor trebuie să se bazeze pe o viziune durabilă și pe termen lung privind mobilitatea persoanelor și a mărfurilor. Condiția de bază pentru elaborarea unei politici în domeniul transporturilor în conformitate cu această viziune o reprezintă evaluarea corectă a tendințelor care au efecte asupra sectorului transporturilor; |
| --- | --- |

2.

împărtășește opinia Comisiei, conform căreia politica în domeniul transporturilor trebuie să se bazeze pe o viziune durabilă și pe termen lung privind mobilitatea persoanelor și a mărfurilor. Condiția de bază pentru elaborarea unei politici în domeniul transporturilor în conformitate cu această viziune o reprezintă evaluarea corectă a tendințelor care au efecte asupra sectorului transporturilor;

| 3. | este de părere că rețelele de transport viitoare, care reprezintă una dintre precondițiile esențiale ale garantării coeziunii teritoriale în UE, trebuie să asigure o bună conectare a tuturor regiunilor Europei. Această situație are efecte majore asupra aprofundării integrării economice și sociale, precum și asigurării unei dezvoltări durabile. Punerea în aplicare a politicii în domeniul transporturilor necesită din partea statelor membre o voință politică mai puternică și sprijin pentru strategiile durabile și inovatoare privind transporturile; |
| --- | --- |

3.

este de părere că rețelele de transport viitoare, care reprezintă una dintre precondițiile esențiale ale garantării coeziunii teritoriale în UE, trebuie să asigure o bună conectare a tuturor regiunilor Europei. Această situație are efecte majore asupra aprofundării integrării economice și sociale, precum și asigurării unei dezvoltări durabile. Punerea în aplicare a politicii în domeniul transporturilor necesită din partea statelor membre o voință politică mai puternică și sprijin pentru strategiile durabile și inovatoare privind transporturile;

Recomandări politice

| 4. | consideră că este necesar ca în Cartea albă revizuită privind politica în domeniul transporturilor să se analizeze mult mai sistematic și mai temeinic decât până acum factorii externi, evoluția din cadrul sectorului transporturilor, precum și consecințele și interacțiunea acestora. Pe lângă aceasta, trebuie luate în considerare și efectele schimbărilor climatice și ale transformărilor economice asupra evoluției sectorului transporturilor și factorii care îl influențează; |
| --- | --- |

4.

consideră că este necesar ca în Cartea albă revizuită privind politica în domeniul transporturilor să se analizeze mult mai sistematic și mai temeinic decât până acum factorii externi, evoluția din cadrul sectorului transporturilor, precum și consecințele și interacțiunea acestora. Pe lângă aceasta, trebuie luate în considerare și efectele schimbărilor climatice și ale transformărilor economice asupra evoluției sectorului transporturilor și factorii care îl influențează;

| 5. | este de părere că documentul strategic de dezvoltare trebuie completat printr-o analiză (comparativă) a efectelor socio-economice și ecologice ale deciziilor politice și ale măsurilor planificate conținute de acesta. În cazul ideal, rezultatele studiului ar trebui transpuse la nivelul statelor membre și al regiunilor, astfel încât posibilele diferențe în ceea ce privește efectele politicii comune în domeniul transporturilor să poată fi supuse unei evaluări. Este important să se cântărească toate abordările conceptuale ale politicii în domeniul transporturilor care sunt importante pentru dezbaterea privind viitorul transportului; |
| --- | --- |

5.

este de părere că documentul strategic de dezvoltare trebuie completat printr-o analiză (comparativă) a efectelor socio-economice și ecologice ale deciziilor politice și ale măsurilor planificate conținute de acesta. În cazul ideal, rezultatele studiului ar trebui transpuse la nivelul statelor membre și al regiunilor, astfel încât posibilele diferențe în ceea ce privește efectele politicii comune în domeniul transporturilor să poată fi supuse unei evaluări. Este important să se cântărească toate abordările conceptuale ale politicii în domeniul transporturilor care sunt importante pentru dezbaterea privind viitorul transportului;

| 6. | consideră că este important ca, la elaborarea politicii europene în domeniul transporturilor, autoritățile locale și regionale din diferitele state membre să poată exercita o influență mai puternică în procesul pregătirii planurilor strategice și al luării deciziilor, pentru a se garanta un cadru de reglementare și de planificare care să facă posibilă punerea în aplicare a inițiativelor și măsurilor din domeniul transporturilor. Factorii de decizie de la nivel local și regional sunt cei mai în măsură să evalueze ce măsuri sunt necesare pentru rezolvarea problemelor locale și regionale de transport. De aceea, atunci când autoritățile locale și regionale beneficiază de sprijin din partea nivelului național și a UE trebuie respectat principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

6.

consideră că este important ca, la elaborarea politicii europene în domeniul transporturilor, autoritățile locale și regionale din diferitele state membre să poată exercita o influență mai puternică în procesul pregătirii planurilor strategice și al luării deciziilor, pentru a se garanta un cadru de reglementare și de planificare care să facă posibilă punerea în aplicare a inițiativelor și măsurilor din domeniul transporturilor. Factorii de decizie de la nivel local și regional sunt cei mai în măsură să evalueze ce măsuri sunt necesare pentru rezolvarea problemelor locale și regionale de transport. De aceea, atunci când autoritățile locale și regionale beneficiază de sprijin din partea nivelului național și a UE trebuie respectat principiul subsidiarității;

| 7. | evidențiază că, în procesul de dezvoltare a infrastructurii de transport, trebuie stabilite prioritățile cu privire la rețele sau proiecte. Pentru extinderea rapidă a infrastructurilor prioritare, trebuie asigurat sprijinul politic și financiar din partea instituțiilor centrale ale UE și a guvernelor naționale; |
| --- | --- |

7.

evidențiază că, în procesul de dezvoltare a infrastructurii de transport, trebuie stabilite prioritățile cu privire la rețele sau proiecte. Pentru extinderea rapidă a infrastructurilor prioritare, trebuie asigurat sprijinul politic și financiar din partea instituțiilor centrale ale UE și a guvernelor naționale;

| 8. | subliniază faptul că, în procesul de dezvoltare a rețelelor transeuropene de transport, în care abordarea de până acum, orientată pe proiecte (30 de proiecte prioritare), este înlocuită de o abordare în care rețeaua globală și rețeaua principală TEN-T sunt privite diferențiat, trebuie vegheat ca regiunilor marginale ale UE, regiunilor frontaliere și regiunilor cu condiții naturale dificile să li se acorde și în continuare suficientă atenție și sprijin, în vederea îmbunătățirii legăturilor de transport dintre aria centrală a UE și statele învecinate acesteia. Din acest motiv, în vederea garantării coeziunii teritoriale interne și externe în Europa, ar trebui în plus luată în considerare, de exemplu, și diferențierea conexiunilor sau legăturilor prioritare în politica europeană în domeniul transporturilor, incluzând mecanisme de finanțare corespunzătoare. Trebuie create o serie de reglementări din care să rezulte mai clar decât până acum după ce criterii și în ce mod se stabilesc și, dacă este necesar, se modifică și se completează rețelele TEN-T. Proiectele TEN-T prioritare deja începute ar trebui duse la bun sfârșit, indiferent de circumstanțe; trebuie integrate, de asemenea, în rețeaua principală TEN-T și completările și prelungirile care reprezintă conectări la rețea; totodată, trebuie promovată o mai bună coordonare a proiectelor între statele membre, pentru a se evita decalajele în planificare și punerea în aplicare și a se acorda prioritate tronsoanelor transfrontaliere; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că, în procesul de dezvoltare a rețelelor transeuropene de transport, în care abordarea de până acum, orientată pe proiecte (30 de proiecte prioritare), este înlocuită de o abordare în care rețeaua globală și rețeaua principală TEN-T sunt privite diferențiat, trebuie vegheat ca regiunilor marginale ale UE, regiunilor frontaliere și regiunilor cu condiții naturale dificile să li se acorde și în continuare suficientă atenție și sprijin, în vederea îmbunătățirii legăturilor de transport dintre aria centrală a UE și statele învecinate acesteia. Din acest motiv, în vederea garantării coeziunii teritoriale interne și externe în Europa, ar trebui în plus luată în considerare, de exemplu, și diferențierea conexiunilor sau legăturilor prioritare în politica europeană în domeniul transporturilor, incluzând mecanisme de finanțare corespunzătoare. Trebuie create o serie de reglementări din care să rezulte mai clar decât până acum după ce criterii și în ce mod se stabilesc și, dacă este necesar, se modifică și se completează rețelele TEN-T. Proiectele TEN-T prioritare deja începute ar trebui duse la bun sfârșit, indiferent de circumstanțe; trebuie integrate, de asemenea, în rețeaua principală TEN-T și completările și prelungirile care reprezintă conectări la rețea; totodată, trebuie promovată o mai bună coordonare a proiectelor între statele membre, pentru a se evita decalajele în planificare și punerea în aplicare și a se acorda prioritate tronsoanelor transfrontaliere;

| 9. | subliniază importanța centrală a transportului de mărfuri pentru funcționarea economiei europene. În același timp, sistemul de transport european este din ce în ce mai afectat de congestionări ale traficului, datorate în primul rând repartiției inegale între modurile de transport (în condițiile actuale ale pieței, transportul rutier prezintă avantaje concurențiale disproporționate), infrastructurii insuficiente și lipsei de interoperabilitate a modurilor de transport. Comitetul Regiunilor este de părere că, pentru o integrare mai puternică a infrastructurilor de transport specifice, trebuie acordată o mai mare prioritate coordonării și asigurării coerenței soluțiilor relevante atunci când se iau decizii în contextul TEN-T și al chestiunilor de mobilitate urbană și când se stabilesc și prioritățile de finanțare prin Fondul European de Dezvoltare Regională și Fondul de Coeziune; |
| --- | --- |

9.

subliniază importanța centrală a transportului de mărfuri pentru funcționarea economiei europene. În același timp, sistemul de transport european este din ce în ce mai afectat de congestionări ale traficului, datorate în primul rând repartiției inegale între modurile de transport (în condițiile actuale ale pieței, transportul rutier prezintă avantaje concurențiale disproporționate), infrastructurii insuficiente și lipsei de interoperabilitate a modurilor de transport. Comitetul Regiunilor este de părere că, pentru o integrare mai puternică a infrastructurilor de transport specifice, trebuie acordată o mai mare prioritate coordonării și asigurării coerenței soluțiilor relevante atunci când se iau decizii în contextul TEN-T și al chestiunilor de mobilitate urbană și când se stabilesc și prioritățile de finanțare prin Fondul European de Dezvoltare Regională și Fondul de Coeziune;

| 10. | subliniază că orașele constituie un element esențial și integral al rețelelor de transport. Orașele sunt de fapt nodurile de comunicație unde se intersectează diferitele moduri de transport și unde încep și se termină în general căile de transport. Din acest motiv, transporturile din orașe trebuie să beneficieze de aceeași atenție ca și rețele de transport; |
| --- | --- |

10.

subliniază că orașele constituie un element esențial și integral al rețelelor de transport. Orașele sunt de fapt nodurile de comunicație unde se intersectează diferitele moduri de transport și unde încep și se termină în general căile de transport. Din acest motiv, transporturile din orașe trebuie să beneficieze de aceeași atenție ca și rețele de transport;

| 11. | solicită o mai mare simplificare a procedurilor de finanțare ale UE și consideră că este necesar să existe o coerență între programele de finanțare naționale și cele comunitare; |
| --- | --- |

11.

solicită o mai mare simplificare a procedurilor de finanțare ale UE și consideră că este necesar să existe o coerență între programele de finanțare naționale și cele comunitare;

| 12. | solicită ca prin intermediul Cărții albe privind transporturile să se transmită un semnal politic puternic în vederea următoarei revizuiri a bugetului UE, astfel încât viitoarele sume alocate de UE transporturilor să corespundă obiectivelor definite de aceasta și viceversa; |
| --- | --- |

12.

solicită ca prin intermediul Cărții albe privind transporturile să se transmită un semnal politic puternic în vederea următoarei revizuiri a bugetului UE, astfel încât viitoarele sume alocate de UE transporturilor să corespundă obiectivelor definite de aceasta și viceversa;

Transportul feroviar, maritim și pe căile navigabile interioare

| 13. | este de părere că, în domeniul transportului feroviar, o mare problemă constă în fărâmițarea pieței căilor ferate. De asemenea, este necesar să se elimine strangulările din cadrul infrastructurii existente, în special cele care apar pe tronsoanele tansfrontaliere sau din cauza obstacolelor naturale. În vederea creării unei rețele de cale ferată paneuropene funcționale, care să ofere servicii de înaltă calitate atât în ceea ce privește durata și fiabilitatea transportului, cât și capacitățile de transport, este necesară dezvoltarea unei abordări durabile și eficiente, care să permită un transfer mai mare din transportul rutier de mărfuri către cel feroviar; |
| --- | --- |

13.

este de părere că, în domeniul transportului feroviar, o mare problemă constă în fărâmițarea pieței căilor ferate. De asemenea, este necesar să se elimine strangulările din cadrul infrastructurii existente, în special cele care apar pe tronsoanele tansfrontaliere sau din cauza obstacolelor naturale. În vederea creării unei rețele de cale ferată paneuropene funcționale, care să ofere servicii de înaltă calitate atât în ceea ce privește durata și fiabilitatea transportului, cât și capacitățile de transport, este necesară dezvoltarea unei abordări durabile și eficiente, care să permită un transfer mai mare din transportul rutier de mărfuri către cel feroviar;

| 14. | admite că standardele diferite din infrastructurile diferitelor state membre, de exemplu lățimea diferită a ecartamentului și sistemele diferite de electricitate și de siguranță accentuează și mai mult fărâmițarea sectorului transporturilor. În vederea armonizării condițiilor și instalațiilor tehnice, este necesară armonizarea standardelor tehnice, ceea ce presupune investiții în infrastructură. Totodată, ar trebui armonizate diferitele reglementări naționale privind formarea mecanicilor de locomotivă și dispozițiile privind siguranța și marfa și ar trebui introdusă o limbă comună de dirijare a traficului pentru traficul internațional, îndeosebi din/spre țări terțe, după modelul traficului aerian. În acest mod s-ar îmbunătăți competitivitatea în raport cu transportul rutier. Pe secțiunile suprasolicitate, este necesară crearea unor condiții pentru ca transportul de persoane și de mărfuri să se poată desfășura pe linii de cale ferată utilizate în comun, fără a se îngreuna reciproc, sau construirea unor noi linii de cale ferată și separarea transportului de mărfuri de cel de călători, în măsura în care acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic și se justifică din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

14.

admite că standardele diferite din infrastructurile diferitelor state membre, de exemplu lățimea diferită a ecartamentului și sistemele diferite de electricitate și de siguranță accentuează și mai mult fărâmițarea sectorului transporturilor. În vederea armonizării condițiilor și instalațiilor tehnice, este necesară armonizarea standardelor tehnice, ceea ce presupune investiții în infrastructură. Totodată, ar trebui armonizate diferitele reglementări naționale privind formarea mecanicilor de locomotivă și dispozițiile privind siguranța și marfa și ar trebui introdusă o limbă comună de dirijare a traficului pentru traficul internațional, îndeosebi din/spre țări terțe, după modelul traficului aerian. În acest mod s-ar îmbunătăți competitivitatea în raport cu transportul rutier. Pe secțiunile suprasolicitate, este necesară crearea unor condiții pentru ca transportul de persoane și de mărfuri să se poată desfășura pe linii de cale ferată utilizate în comun, fără a se îngreuna reciproc, sau construirea unor noi linii de cale ferată și separarea transportului de mărfuri de cel de călători, în măsura în care acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic și se justifică din punct de vedere economic;

| 15. | este de părere că infrastructurile suplimentare pentru transportul de mărfuri trebuie să garanteze pe de o parte conectarea la centrele orașelor, însă pe de altă parte nu trebuie să conducă la un trafic suplimentar în centrele urbane comerciale, sporind astfel congestionarea; |
| --- | --- |

15.

este de părere că infrastructurile suplimentare pentru transportul de mărfuri trebuie să garanteze pe de o parte conectarea la centrele orașelor, însă pe de altă parte nu trebuie să conducă la un trafic suplimentar în centrele urbane comerciale, sporind astfel congestionarea;

| 16. | consideră că este necesar ca, în vederea conectării economice a regiunilor îndepărtate la aria centrală a UE, să se înființeze, în amplasamente strategice, porturi care să dispună de bune legături de transport multimodale. Comitetul Regiunilor consideră că este necesară asigurarea unei legături de transport multimodale cu regiunile în care transportul maritim are un rol esențial; |
| --- | --- |

16.

consideră că este necesar ca, în vederea conectării economice a regiunilor îndepărtate la aria centrală a UE, să se înființeze, în amplasamente strategice, porturi care să dispună de bune legături de transport multimodale. Comitetul Regiunilor consideră că este necesară asigurarea unei legături de transport multimodale cu regiunile în care transportul maritim are un rol esențial;

| 17. | subliniază că trebuie promovate navigația interioară și navigația maritimă, care pot juca un rol-cheie în combaterea schimbărilor climatice. Mai mult, programe de tipul inițiativei actuale „Autostrăzile maritime” ar trebui să dobândească o importanță sporită, având în vedere contribuția acestora la obiectivele comunitare atât în materie de transport, cât și de coeziune teritorială. De asemenea, navigația maritimă și cea interioară ar putea contribui la satisfacerea cererii în creștere din sectorul transportului de călători și mărfuri. Totodată, trebuie reduse continuu efectele negative asupra mediului ale transportului naval, ale porturilor și centrelor logistice. De aceea, CoR regretă faptul că transportul maritim internațional este exclus în continuare din mecanismele Protocolului de la Kyoto și din calendarul privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Cu toate acestea, pentru a evita, în măsura posibilului, ca sectorul european al transportului maritim să se confrunte cu dezavantaje concurențiale, Uniunea Europeană ar trebui să se asigure, cu prioritate, că toate reglementările obligatorii sunt adoptate la nivel internațional. În afară de aceasta, trebuie verificat care sunt efectele posibile ale introducerii unor taxe portuare diferențiate în funcție de poluare; |
| --- | --- |

17.

subliniază că trebuie promovate navigația interioară și navigația maritimă, care pot juca un rol-cheie în combaterea schimbărilor climatice. Mai mult, programe de tipul inițiativei actuale „Autostrăzile maritime” ar trebui să dobândească o importanță sporită, având în vedere contribuția acestora la obiectivele comunitare atât în materie de transport, cât și de coeziune teritorială. De asemenea, navigația maritimă și cea interioară ar putea contribui la satisfacerea cererii în creștere din sectorul transportului de călători și mărfuri. Totodată, trebuie reduse continuu efectele negative asupra mediului ale transportului naval, ale porturilor și centrelor logistice. De aceea, CoR regretă faptul că transportul maritim internațional este exclus în continuare din mecanismele Protocolului de la Kyoto și din calendarul privind reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră. Cu toate acestea, pentru a evita, în măsura posibilului, ca sectorul european al transportului maritim să se confrunte cu dezavantaje concurențiale, Uniunea Europeană ar trebui să se asigure, cu prioritate, că toate reglementările obligatorii sunt adoptate la nivel internațional. În afară de aceasta, trebuie verificat care sunt efectele posibile ale introducerii unor taxe portuare diferențiate în funcție de poluare;

| 18. | este convins că, printre prioritățile politicii comune în domeniul transporturilor, trebuie să se numere dezvoltarea unor noduri de transport multimodale. În cazul unui transfer mai accentuat al transportului de mărfuri către calea ferată, trebuie garantată totodată îndeplinirea obligațiilor privind mediul și securitatea și reduse pe cât posibil efectele asupra transportului de călători; |
| --- | --- |

18.

este convins că, printre prioritățile politicii comune în domeniul transporturilor, trebuie să se numere dezvoltarea unor noduri de transport multimodale. În cazul unui transfer mai accentuat al transportului de mărfuri către calea ferată, trebuie garantată totodată îndeplinirea obligațiilor privind mediul și securitatea și reduse pe cât posibil efectele asupra transportului de călători;

Transportul aerian

| 19. | este de părere că, în cazul dezvoltării transportului aerian, trebuie avută în vedere și planificată reducerea consecințelor negative asupra mediului, cum ar fi poluarea fonică și a aerului, prin intermediul unor soluții tehnice și de amenajare a teritoriului. La includerea costurilor de mediu în prețul biletelor de avion, nu trebuie însă să se uite faptul că transportul aerian are o importanță diferită pentru fiecare regiune și asigură o bună legătură și pentru regiunile îndepărtate din Europa. La extinderea infrastructurii aeroporturilor, în special orașele mijlocii și regiunile insulare depind de sprijinul UE, pentru garantarea securității transportului aerian și a satisfacției clienților; |
| --- | --- |

19.

este de părere că, în cazul dezvoltării transportului aerian, trebuie avută în vedere și planificată reducerea consecințelor negative asupra mediului, cum ar fi poluarea fonică și a aerului, prin intermediul unor soluții tehnice și de amenajare a teritoriului. La includerea costurilor de mediu în prețul biletelor de avion, nu trebuie însă să se uite faptul că transportul aerian are o importanță diferită pentru fiecare regiune și asigură o bună legătură și pentru regiunile îndepărtate din Europa. La extinderea infrastructurii aeroporturilor, în special orașele mijlocii și regiunile insulare depind de sprijinul UE, pentru garantarea securității transportului aerian și a satisfacției clienților;

| 20. | este de părere că trebuie asigurată o concurență echitabilă între aeroporturi, prin stabilirea unor reguli comune pentru calcularea și stabilirea taxelor de aeroport. |
| --- | --- |

20.

este de părere că trebuie asigurată o concurență echitabilă între aeroporturi, prin stabilirea unor reguli comune pentru calcularea și stabilirea taxelor de aeroport.

Costurile de transport și investițiile

| 21. | subliniază faptul că investițiile trebuie coordonate mai bine. De exemplu, finanțarea TEN-T trebuie să încurajeze în continuare proiecte feroviare orientate către piață, iar ajutorul regional trebuie dirijat mai precis către moduri de transport ecologice, în vederea creșterii coeziunii teritoriale a UE; |
| --- | --- |

21.

subliniază faptul că investițiile trebuie coordonate mai bine. De exemplu, finanțarea TEN-T trebuie să încurajeze în continuare proiecte feroviare orientate către piață, iar ajutorul regional trebuie dirijat mai precis către moduri de transport ecologice, în vederea creșterii coeziunii teritoriale a UE;

| 22. | face referire la faptul fundamental că utilizarea echilibrată și durabilă a diferitelor moduri de transport presupune includerea costurilor externe (poluarea mediului, daune cauzate de accidente, consum de timp) în costurile de transport și aplicarea extinsă a principiului „utilizatorul plătește”. Totodată, fondurile obținute în acest fel trebuie investite în moduri de transport mai ecologice, asigurând astfel o pondere crescută a modurilor de transport ecologice și, în același timp, eficiența generală a modurilor de transport, precum și sporirea interoperabilității. În plus, în cazul dispozițiilor care au la bază astfel de calcule, trebuie avut în vedere și în ce măsură acestea sunt suportabile financiar pentru fiecare spațiu socio-economic. Altfel, ramurile economice și întreprinderile care depind de legăturile de transport își pierd competitivitatea atât la nivel național, cât și european. |
| --- | --- |

22.

face referire la faptul fundamental că utilizarea echilibrată și durabilă a diferitelor moduri de transport presupune includerea costurilor externe (poluarea mediului, daune cauzate de accidente, consum de timp) în costurile de transport și aplicarea extinsă a principiului „utilizatorul plătește”. Totodată, fondurile obținute în acest fel trebuie investite în moduri de transport mai ecologice, asigurând astfel o pondere crescută a modurilor de transport ecologice și, în același timp, eficiența generală a modurilor de transport, precum și sporirea interoperabilității. În plus, în cazul dispozițiilor care au la bază astfel de calcule, trebuie avut în vedere și în ce măsură acestea sunt suportabile financiar pentru fiecare spațiu socio-economic. Altfel, ramurile economice și întreprinderile care depind de legăturile de transport își pierd competitivitatea atât la nivel național, cât și european.

| 23. | subliniază faptul că nu trebuie să se pună sub semnul întrebării obiectivul important și fundamental al stabilirii costurilor reale. În cazul în care o mare parte a investițiilor în infrastructura de transport se bazează pe principiul „utilizatorul plătește”, se pot produce mutații economice și sociale în anumite regiuni. Statelor membre care au în vedere introducerea, respectiv adaptarea taxelor legate de trafic în funcție de principiile moderne ale costurilor reale, li se recomandă, în același timp, să inițieze o estimare a efectelor economice, ecologice și sociale ale unei astfel de măsuri. Acest lucru se impune pentru a fi posibilă, dacă se dovedește necesar, pregătirea pe termen mediu sau lung, din motive strategice, a unor măsuri conexe adecvate de exemplu, reorientarea sprijinului destinat economiei unei anumite regiuni. |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că nu trebuie să se pună sub semnul întrebării obiectivul important și fundamental al stabilirii costurilor reale. În cazul în care o mare parte a investițiilor în infrastructura de transport se bazează pe principiul „utilizatorul plătește”, se pot produce mutații economice și sociale în anumite regiuni. Statelor membre care au în vedere introducerea, respectiv adaptarea taxelor legate de trafic în funcție de principiile moderne ale costurilor reale, li se recomandă, în același timp, să inițieze o estimare a efectelor economice, ecologice și sociale ale unei astfel de măsuri. Acest lucru se impune pentru a fi posibilă, dacă se dovedește necesar, pregătirea pe termen mediu sau lung, din motive strategice, a unor măsuri conexe adecvate de exemplu, reorientarea sprijinului destinat economiei unei anumite regiuni.

| 24. | reamintește avizele CoR privind Cartea verde (CoR 236/2007) și Planul de acțiune privind mobilitatea urbană (CoR 417/2008), a cărui publicare de către Comisie, în septembrie 2009, răspunde unei așteptări comune exprimate atât de Comitetul Regiunilor, cât și de Parlamentul European; |
| --- | --- |

24.

reamintește avizele CoR privind Cartea verde (CoR 236/2007) și Planul de acțiune privind mobilitatea urbană (CoR 417/2008), a cărui publicare de către Comisie, în septembrie 2009, răspunde unei așteptări comune exprimate atât de Comitetul Regiunilor, cât și de Parlamentul European;

Transportul urban

| 25. | menționează importanța dezvoltării transportului urban, întrucât orașele reprezintă o componentă inseparabilă a rețelelor de transport și noduri ale diferitelor mijloace de transport. Marea provocare referitoare la transportul urban constă în a acorda prioritate transportului public prin crearea condițiilor adecvate, astfel încât să crească ponderea acestuia în cadrul transportului de persoane, reorganizarea în mod corespunzător a condițiilor transportului urban, astfel încât să se evite pe cât posibil traficul în centrele urbane, extinderea rețelei pietonale și a drumurilor pentru biciclete, precum și mărirea ponderii mijloacelor de transport acționate electric și utilizarea sporită a tipurilor de deplasare ecologice; |
| --- | --- |

25.

menționează importanța dezvoltării transportului urban, întrucât orașele reprezintă o componentă inseparabilă a rețelelor de transport și noduri ale diferitelor mijloace de transport. Marea provocare referitoare la transportul urban constă în a acorda prioritate transportului public prin crearea condițiilor adecvate, astfel încât să crească ponderea acestuia în cadrul transportului de persoane, reorganizarea în mod corespunzător a condițiilor transportului urban, astfel încât să se evite pe cât posibil traficul în centrele urbane, extinderea rețelei pietonale și a drumurilor pentru biciclete, precum și mărirea ponderii mijloacelor de transport acționate electric și utilizarea sporită a tipurilor de deplasare ecologice;

| 26. | recomandă orașelor să adopte măsuri mai severe pentru limitarea efectelor negative asupra mediului ale transportului urban și pentru promovarea tipurilor de deplasare bune pentru sănătate. Este important ca UE să respecte principiul subsidiarității în vederea creării condițiilor adecvate pentru ca autoritățile locale și regionale competente să-și poată îndeplini această responsabilitate; |
| --- | --- |

26.

recomandă orașelor să adopte măsuri mai severe pentru limitarea efectelor negative asupra mediului ale transportului urban și pentru promovarea tipurilor de deplasare bune pentru sănătate. Este important ca UE să respecte principiul subsidiarității în vederea creării condițiilor adecvate pentru ca autoritățile locale și regionale competente să-și poată îndeplini această responsabilitate;

| 27. | consideră că este necesar ca politica UE în domeniul transporturilor să fie orientată spre impulsionarea dezvoltării unor sisteme comune de transport local pentru centrele orașelor, periferii și zonele rurale din jurul orașelor; trebuie urmărită în special conectarea sistemelor de transport pe șine – rețele feroviare, căi ferate locale și tramvaie – într-un sistem de căi ferate regionale de tip nou; |
| --- | --- |

27.

consideră că este necesar ca politica UE în domeniul transporturilor să fie orientată spre impulsionarea dezvoltării unor sisteme comune de transport local pentru centrele orașelor, periferii și zonele rurale din jurul orașelor; trebuie urmărită în special conectarea sistemelor de transport pe șine – rețele feroviare, căi ferate locale și tramvaie – într-un sistem de căi ferate regionale de tip nou;

| 28. | consideră că schimbul permanent de bune practici referitoare la dezvoltarea și exploatarea transportului urban este important în cazul următoarelor teme: park-and-ride (parcarea autoturismului și continuarea călătoriei cu mijloacele de transport în comun), park-and-walk (parcarea autoturismului și continuarea călătoriei pe jos), dezvoltarea mijloacelor de transport acționate electric, extinderea rețelei pentru vehiculele ușoare, amenajarea benzilor de circulație destinate exclusiv transportului public, terminale destinate mai multor moduri de transport la intrarea în orașe, dezvoltarea serviciilor de utilizare în codiviziune a autoturismelor (carsharing), schimbarea comportamentului legat de transport prin măsuri de coordonare (măsuri de formare, sensibilizarea opiniei publice) și restricții (taxe pentru evitarea congestionării traficului, taxe de parcare). UE ar trebui să creeze și să dezvolte mecanisme de sprijinire a proiectelor de cooperare, orientate către găsirea de soluții în comun și schimb de experiență. |
| --- | --- |

28.

consideră că schimbul permanent de bune practici referitoare la dezvoltarea și exploatarea transportului urban este important în cazul următoarelor teme: park-and-ride (parcarea autoturismului și continuarea călătoriei cu mijloacele de transport în comun), park-and-walk (parcarea autoturismului și continuarea călătoriei pe jos), dezvoltarea mijloacelor de transport acționate electric, extinderea rețelei pentru vehiculele ușoare, amenajarea benzilor de circulație destinate exclusiv transportului public, terminale destinate mai multor moduri de transport la intrarea în orașe, dezvoltarea serviciilor de utilizare în codiviziune a autoturismelor (carsharing), schimbarea comportamentului legat de transport prin măsuri de coordonare (măsuri de formare, sensibilizarea opiniei publice) și restricții (taxe pentru evitarea congestionării traficului, taxe de parcare). UE ar trebui să creeze și să dezvolte mecanisme de sprijinire a proiectelor de cooperare, orientate către găsirea de soluții în comun și schimb de experiență.

Dezvoltarea tehnică

| 29. | consideră că este necesar ca, în procesul de dezvoltare a mijloacelor de transport public multimodale, să se acorde prioritate sistemelor electronice de plată a biletului, întrucât acestea permit calcularea exactă a costului călătoriei și planificarea drumului în funcție de nevoile pasagerilor, precum și sporirea atractivității transportului public în rândul acestora. Utilizarea noilor tehnologii ale informației trebuie să vină în sprijinul dezvoltării sistemelor inteligente de transport intermodal, iar UE ar trebui să faciliteze extinderea utilizării acestora; |
| --- | --- |

29.

consideră că este necesar ca, în procesul de dezvoltare a mijloacelor de transport public multimodale, să se acorde prioritate sistemelor electronice de plată a biletului, întrucât acestea permit calcularea exactă a costului călătoriei și planificarea drumului în funcție de nevoile pasagerilor, precum și sporirea atractivității transportului public în rândul acestora. Utilizarea noilor tehnologii ale informației trebuie să vină în sprijinul dezvoltării sistemelor inteligente de transport intermodal, iar UE ar trebui să faciliteze extinderea utilizării acestora;

| 30. | consideră că în cazul dezvoltării tehnologice este important să se sprijine transferul de tehnologie dintre regiuni și între diferitele niveluri regionale: la finanțarea dezvoltării soluțiilor tehnice nu ar trebui să se pună accentul doar pe tehnologiile adaptate marilor orașe. Mai degrabă, dezvoltarea și finanțarea ar trebui să fie astfel concepute, încât o parte substanțială a fondurilor de dezvoltare să fie utilizată pentru elaborarea soluțiilor corespunzătoare și durabile în orașele de mărime medie și mică, precum și în zonele lor limitrofe; |
| --- | --- |

30.

consideră că în cazul dezvoltării tehnologice este important să se sprijine transferul de tehnologie dintre regiuni și între diferitele niveluri regionale: la finanțarea dezvoltării soluțiilor tehnice nu ar trebui să se pună accentul doar pe tehnologiile adaptate marilor orașe. Mai degrabă, dezvoltarea și finanțarea ar trebui să fie astfel concepute, încât o parte substanțială a fondurilor de dezvoltare să fie utilizată pentru elaborarea soluțiilor corespunzătoare și durabile în orașele de mărime medie și mică, precum și în zonele lor limitrofe;

| 31. | subliniază că, pentru reducerea dependenței sectorului transporturilor de uleiuri minerale, trebuie create posibilități pentru stabilirea diferențiată a nivelului de impozitare a consumului de carburant obținut din alte materii prime și, dacă este necesar, coborârea sub limita inferioară stabilită de comun acord în UE; |
| --- | --- |

31.

subliniază că, pentru reducerea dependenței sectorului transporturilor de uleiuri minerale, trebuie create posibilități pentru stabilirea diferențiată a nivelului de impozitare a consumului de carburant obținut din alte materii prime și, dacă este necesar, coborârea sub limita inferioară stabilită de comun acord în UE;

| 32. | menționează că, pentru promovarea siguranței transportului, uniformizarea și intensificarea mecanismelor de control și supraveghere sunt de o importanță centrală. În cadrul uniformizării cerințelor privitoare la siguranță, trebuie luate în considerare condițiile naturale locale, tipul șoselelor, tradițiile culturale etc. Standardizarea cel puțin parțială a identificatorilor utilizați în bazele de date naționale reprezintă o premisă pentru integrarea bazelor de date privind accidentele din transporturi; |
| --- | --- |

32.

menționează că, pentru promovarea siguranței transportului, uniformizarea și intensificarea mecanismelor de control și supraveghere sunt de o importanță centrală. În cadrul uniformizării cerințelor privitoare la siguranță, trebuie luate în considerare condițiile naturale locale, tipul șoselelor, tradițiile culturale etc. Standardizarea cel puțin parțială a identificatorilor utilizați în bazele de date naționale reprezintă o premisă pentru integrarea bazelor de date privind accidentele din transporturi;

| 33. | consideră că, în domeniul supravegherii transporturilor, trebuie create premizele pentru elaborarea și introducerea unor soluții generale și comune, bazate pe tehnologia informației și pe sistemul GPS. Pe lângă promovarea cercetării și dezvoltării, rolul esențial al UE constă în elaborarea unor standarde comune care să permită statelor membre să controleze fără probleme traficul transfrontalier; |
| --- | --- |

33.

consideră că, în domeniul supravegherii transporturilor, trebuie create premizele pentru elaborarea și introducerea unor soluții generale și comune, bazate pe tehnologia informației și pe sistemul GPS. Pe lângă promovarea cercetării și dezvoltării, rolul esențial al UE constă în elaborarea unor standarde comune care să permită statelor membre să controleze fără probleme traficul transfrontalier;

Educația rutieră

| 34. | subliniază că, pentru formarea unui comportament sigur și ecologic în cadrul transporturilor, un rol-cheie le revine instituțiilor de învățământ. Trebuie create premizele pentru integrarea educației rutiere în programele instituțiilor de învățământ din toate țările. În domeniul educației, UE ar putea impulsiona realizarea unor studii orientate practic, pe baza cărora să se elaboreze recomandări didactice comune, sub formă de materiale și module de învățare pentru grădinițe și școli; |
| --- | --- |

34.

subliniază că, pentru formarea unui comportament sigur și ecologic în cadrul transporturilor, un rol-cheie le revine instituțiilor de învățământ. Trebuie create premizele pentru integrarea educației rutiere în programele instituțiilor de învățământ din toate țările. În domeniul educației, UE ar putea impulsiona realizarea unor studii orientate practic, pe baza cărora să se elaboreze recomandări didactice comune, sub formă de materiale și module de învățare pentru grădinițe și școli;

Legătura cu țările vecine, activitățile transfrontaliere

| 35. | consideră că realizarea unor legături de transport mai bune cu țările vecine este deosebit de importantă. Aceasta necesită investiții comune în infrastructurile frontaliere (terminale, șosele, poduri) din partea instituțiilor centrale ale UE, a guvernelor statelor membre și a guvernelor țărilor terțe, pentru a înlesni trecerea frontierei în condiții ecologice și de siguranță, atât pentru transportul de bunuri, cât și de pasageri. La fel de important este să se obțină progrese în uniformizarea procedurilor de trecere a frontierei și a procedurilor vamale și în intensificarea colaborării în acest domeniu; |
| --- | --- |

35.

consideră că realizarea unor legături de transport mai bune cu țările vecine este deosebit de importantă. Aceasta necesită investiții comune în infrastructurile frontaliere (terminale, șosele, poduri) din partea instituțiilor centrale ale UE, a guvernelor statelor membre și a guvernelor țărilor terțe, pentru a înlesni trecerea frontierei în condiții ecologice și de siguranță, atât pentru transportul de bunuri, cât și de pasageri. La fel de important este să se obțină progrese în uniformizarea procedurilor de trecere a frontierei și a procedurilor vamale și în intensificarea colaborării în acest domeniu;

| 36. | consideră important ca politica în domeniul transporturilor să contribuie la integrarea regiunilor ultraperiferice în contextele lor geografice, sprijinind crearea de servicii maritime și aeriene ecologice, care să le conecteze cu țările din apropiere, încurajând, de asemenea, intermodalitatea; |
| --- | --- |

36.

consideră important ca politica în domeniul transporturilor să contribuie la integrarea regiunilor ultraperiferice în contextele lor geografice, sprijinind crearea de servicii maritime și aeriene ecologice, care să le conecteze cu țările din apropiere, încurajând, de asemenea, intermodalitatea;

| 37. | consideră că, în cadrul organizațiilor internaționale, precum și în negocierile cu țările terțe privind chestiuni legate de transporturi, statele membre și instituțiile UE trebuie să urmărească obiectivul de a se asigura că întreprinderile din statele membre beneficiază de condiții corecte de concurență în cadrul tuturor modurilor de transport, în ceea ce privește impozitarea uleiurilor minerale, taxele portuare, taxele de aeroport, taxele feroviare, diversele cerințe ecologice etc. Aceste chestiuni sunt importante mai ales pentru economiile statelor situate la frontiera externă a UE. Condițiile de concurență diferite trebuie luate în considerare și la includerea costurilor externe în costurile de transport; |
| --- | --- |

37.

consideră că, în cadrul organizațiilor internaționale, precum și în negocierile cu țările terțe privind chestiuni legate de transporturi, statele membre și instituțiile UE trebuie să urmărească obiectivul de a se asigura că întreprinderile din statele membre beneficiază de condiții corecte de concurență în cadrul tuturor modurilor de transport, în ceea ce privește impozitarea uleiurilor minerale, taxele portuare, taxele de aeroport, taxele feroviare, diversele cerințe ecologice etc. Aceste chestiuni sunt importante mai ales pentru economiile statelor situate la frontiera externă a UE. Condițiile de concurență diferite trebuie luate în considerare și la includerea costurilor externe în costurile de transport;

Concluzii și recomandări

| 38. | subliniază că libertatea de circulație este un drept fundamental al cetățenilor europeni și un principiu director al UE. De asemenea, principiul fundamental al liberei circulați a mărfurilor este unul dintre pilonii pieței interne. Cheia către un transport durabil nu constă în limitarea cererii de servicii de transport. |
| --- | --- |

38.

subliniază că libertatea de circulație este un drept fundamental al cetățenilor europeni și un principiu director al UE. De asemenea, principiul fundamental al liberei circulați a mărfurilor este unul dintre pilonii pieței interne. Cheia către un transport durabil nu constă în limitarea cererii de servicii de transport.

| 39. | subliniază că nu numărul de pasageri sau cantitatea de mărfuri transportate contează, ci modul în care se realizează transportul acestora. Obișnuințele nedurabile din transporturi pot fi contracarate doar printr-o politică de prețuri corespunzătoare în acest sector. Prin urmare, este important să se găsească o formulă justă și transparentă pentru distribuirea costurilor de transport la toate tipurile de transport; |
| --- | --- |

39.

subliniază că nu numărul de pasageri sau cantitatea de mărfuri transportate contează, ci modul în care se realizează transportul acestora. Obișnuințele nedurabile din transporturi pot fi contracarate doar printr-o politică de prețuri corespunzătoare în acest sector. Prin urmare, este important să se găsească o formulă justă și transparentă pentru distribuirea costurilor de transport la toate tipurile de transport;

| 40. | subliniază că, în cadrul eforturilor de creștere a durabilității în sectorul transporturilor, trebuie abordată problema congestionării traficului. Statele membre ar trebui să se angajeze să investească în infrastructuri ecologice, pentru a elimina segmentele înguste. Totodată, doar mărirea capacității rețelelor de transport nu este suficientă, întrucât efectele asupra mediului ale rețelelor mai mari vor atinge cu ușurință un nivel insuportabil. Competitivitatea sistemelor de transport durabile ar trebui, de aceea, consolidată; |
| --- | --- |

40.

subliniază că, în cadrul eforturilor de creștere a durabilității în sectorul transporturilor, trebuie abordată problema congestionării traficului. Statele membre ar trebui să se angajeze să investească în infrastructuri ecologice, pentru a elimina segmentele înguste. Totodată, doar mărirea capacității rețelelor de transport nu este suficientă, întrucât efectele asupra mediului ale rețelelor mai mari vor atinge cu ușurință un nivel insuportabil. Competitivitatea sistemelor de transport durabile ar trebui, de aceea, consolidată;

| 41. | constată că autoritățile locale și regionale au un interes clar în sprijinirea alternativelor la transportul rutier, mai ales acolo unde există segmente înguste ale rețelei și, în primul rând, în regiunile sensibile și în zonele cu condiții naturale dificile, întrucât acestea provoacă probleme grave precum poluarea fonică, gazele de eșapament, congestionările, întârzierile, uzura rapidă a drumurilor, autoritățile locale confruntându-se astfel cu cheltuieli mari pentru întreținerea rețelei rutiere; |
| --- | --- |

41.

constată că autoritățile locale și regionale au un interes clar în sprijinirea alternativelor la transportul rutier, mai ales acolo unde există segmente înguste ale rețelei și, în primul rând, în regiunile sensibile și în zonele cu condiții naturale dificile, întrucât acestea provoacă probleme grave precum poluarea fonică, gazele de eșapament, congestionările, întârzierile, uzura rapidă a drumurilor, autoritățile locale confruntându-se astfel cu cheltuieli mari pentru întreținerea rețelei rutiere;

| 42. | consideră că trebuie mărită competitivitatea transportului naval și feroviar. În vederea creării unei rețele feroviare funcționale, care să ofere servicii de înaltă calitate atât în ceea ce privește durata și fiabilitatea transportului, cât și capacitățile de transport, trebuie să se reducă fărâmițarea pieței europene a transportului pe calea ferată. De asemenea, trebuie creat un spațiu uniform al transportului maritim și trebuie considerate prioritare investițiile în porturi și în conectarea tehnică a acestora la rețelele de transport; |
| --- | --- |

42.

consideră că trebuie mărită competitivitatea transportului naval și feroviar. În vederea creării unei rețele feroviare funcționale, care să ofere servicii de înaltă calitate atât în ceea ce privește durata și fiabilitatea transportului, cât și capacitățile de transport, trebuie să se reducă fărâmițarea pieței europene a transportului pe calea ferată. De asemenea, trebuie creat un spațiu uniform al transportului maritim și trebuie considerate prioritare investițiile în porturi și în conectarea tehnică a acestora la rețelele de transport;

| 43. | subliniază că sistemul de transport din orașe și regiuni are o influență importantă asupra dezvoltării regionale. Rețelele de transport din orașe, din apropierea orașelor și din regiuni constituie un element important al rețelelor de transport și al lanțurilor de distribuție globale și, de aceea, necesită o atenție prioritară; |
| --- | --- |

43.

subliniază că sistemul de transport din orașe și regiuni are o influență importantă asupra dezvoltării regionale. Rețelele de transport din orașe, din apropierea orașelor și din regiuni constituie un element important al rețelelor de transport și al lanțurilor de distribuție globale și, de aceea, necesită o atenție prioritară;

| 44. | consideră că viitoarele rețele de transport trebuie să asigure un acces bun la toate regiunile europene. Totodată, autoritățile locale și regionale și alți actori interesați de la nivel local și regional trebuie consultați cu privire la toate inițiativele care pot influența viitorul rețelei europene de transport și anume în funcție de rolul pe care autoritatea sau partea interesată îl joacă în punerea în aplicare a respectivelor măsuri în sectorul transporturilor și în asigurarea cadrului de reglementare și planificare necesar pentru implementarea inițiativelor din acest domeniu. |
| --- | --- |

44.

consideră că viitoarele rețele de transport trebuie să asigure un acces bun la toate regiunile europene. Totodată, autoritățile locale și regionale și alți actori interesați de la nivel local și regional trebuie consultați cu privire la toate inițiativele care pot influența viitorul rețelei europene de transport și anume în funcție de rolul pe care autoritatea sau partea interesată îl joacă în punerea în aplicare a respectivelor măsuri în sectorul transporturilor și în asigurarea cadrului de reglementare și planificare necesar pentru implementarea inițiativelor din acest domeniu.

Bruxelles, 4 decembrie 2009.

Președintele Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 29.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/37

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind cartea verde „Reforma politicii comune în domeniul pescuitului și un viitor durabil pentru acvacultură”

2010/C 141/08

COMITETUL REGIUNILOR

| — | este de acord cu necesitatea structurării procesul decizional în cadrul PCP, printre altele încredințând statelor membre, regiunilor și sectorului însuși posibilitatea de a reglementa și/sau gestiona unele din activitățile de pescuit în cadrul normelor comunitare; |
| --- | --- |

—

este de acord cu necesitatea structurării procesul decizional în cadrul PCP, printre altele încredințând statelor membre, regiunilor și sectorului însuși posibilitatea de a reglementa și/sau gestiona unele din activitățile de pescuit în cadrul normelor comunitare;

| — | recomandă să se examineze în profunzime introducerea drepturilor de pescuit transferabile, cu garanțiile corespunzătoare, ținând seama de faptul că cotele individuale alocate pot constitui o temă de reflecție, însă cotele individuale transferabile sunt periculoase pentru echilibrul sectorului; |
| --- | --- |

—

recomandă să se examineze în profunzime introducerea drepturilor de pescuit transferabile, cu garanțiile corespunzătoare, ținând seama de faptul că cotele individuale alocate pot constitui o temă de reflecție, însă cotele individuale transferabile sunt periculoase pentru echilibrul sectorului;

| — | este de acord cu stabilirea unui regim diferențiat pentru gestionarea pescuitului la scară redusă și a exploatării fructelor de mare, cu menținerea accesului acestor activități la fonduri publice, precum și cu facilitarea adoptării la nivel regional a deciziilor specifice de gestionare a acestei flote; ar trebui ca pescuitul la scară redusă să nu fie condiționat de lungimea navei, ci să se țină seama și de alți parametri; |
| --- | --- |

—

este de acord cu stabilirea unui regim diferențiat pentru gestionarea pescuitului la scară redusă și a exploatării fructelor de mare, cu menținerea accesului acestor activități la fonduri publice, precum și cu facilitarea adoptării la nivel regional a deciziilor specifice de gestionare a acestei flote; ar trebui ca pescuitul la scară redusă să nu fie condiționat de lungimea navei, ci să se țină seama și de alți parametri;

| — | propune să se stabilească pentru fiecare zonă de pescuit care este sistemul de gestionare halieutică care corespunde cel mai bine zonei de pescuit respective, speciilor vizate și tipului de flotă și solicită examinarea aprofundată a unui sistem de gestionare a cotelor bazat pe captură; |
| --- | --- |

—

propune să se stabilească pentru fiecare zonă de pescuit care este sistemul de gestionare halieutică care corespunde cel mai bine zonei de pescuit respective, speciilor vizate și tipului de flotă și solicită examinarea aprofundată a unui sistem de gestionare a cotelor bazat pe captură;

| — | recomandă să se reglementeze accesul la ajutoarele publice într-un mod asemănător celui al reformei politicii agricole comune (PAC), introducându-se conceptul de condiționalitate; |
| --- | --- |

—

recomandă să se reglementeze accesul la ajutoarele publice într-un mod asemănător celui al reformei politicii agricole comune (PAC), introducându-se conceptul de condiționalitate;

| — | consideră că UE trebuie să faciliteze dezvoltarea competitivă a sectorului acvaculturii printr-o foaie de parcurs pentru anul 2010 care să identifice limitările creșterii acvaculturii europene pentru fiecare regiune în parte, promovarea pisciculturii ecologice și susținerea Platformei europene de tehnologii și inovare în acvacultură (EATIP) și subliniază importanța planificării maritime, a programelor de ameliorare a sănătății animalelor, a normelor de etichetare și a procedurilor de simplificare administrativă în acest sector. |
| --- | --- |

—

consideră că UE trebuie să faciliteze dezvoltarea competitivă a sectorului acvaculturii printr-o foaie de parcurs pentru anul 2010 care să identifice limitările creșterii acvaculturii europene pentru fiecare regiune în parte, promovarea pisciculturii ecologice și susținerea Platformei europene de tehnologii și inovare în acvacultură (EATIP) și subliniază importanța planificării maritime, a programelor de ameliorare a sănătății animalelor, a normelor de etichetare și a procedurilor de simplificare administrativă în acest sector.

| Raportor | dl Ramón Luis VALCÁRCEL SISO (ES-PPE), președintele Comunității Autonome a Regiunii Murcia |
| --- | --- |

Raportor

dl Ramón Luis VALCÁRCEL SISO (ES-PPE), președintele Comunității Autonome a Regiunii Murcia

Documente de referință

Cartea verde „Reforma politicii comune în domeniul pescuitului”

COM(2009) 163 final

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu „Construirea unui viitor durabil pentru acvacultură”

COM(2009) 162 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

INTRODUCERE

| 1. | consideră că viziunea Comisiei privind pescuitul european până în 2020 este realizabilă și dorește să contribuie pe deplin la dezbaterea privind reformele necesare realizării acestei viziuni, astfel încât exercitarea acestei profesii să se confrunte cu cât mai puține obstacole și să se evite pe cât posibil denaturarea pieței. Revizuirea și reformarea politicii comune în domeniul pescuitului oferă nu numai șansa remedierii deficiențelor trecutului, ci și încredere și garanții pentru viitor. Prin angajarea deplină a comunităților de pescari, rezervele halieutice vor fi gestionate mai eficient, flotele vor fi mai bine adaptate la resurse, ieșirile pe mare vor fi mai bine reglementate, iar rentabilitatea economică va asigura longevitatea acestui sector; |
| --- | --- |

1.

consideră că viziunea Comisiei privind pescuitul european până în 2020 este realizabilă și dorește să contribuie pe deplin la dezbaterea privind reformele necesare realizării acestei viziuni, astfel încât exercitarea acestei profesii să se confrunte cu cât mai puține obstacole și să se evite pe cât posibil denaturarea pieței. Revizuirea și reformarea politicii comune în domeniul pescuitului oferă nu numai șansa remedierii deficiențelor trecutului, ci și încredere și garanții pentru viitor. Prin angajarea deplină a comunităților de pescari, rezervele halieutice vor fi gestionate mai eficient, flotele vor fi mai bine adaptate la resurse, ieșirile pe mare vor fi mai bine reglementate, iar rentabilitatea economică va asigura longevitatea acestui sector;

| 2. | consideră că pescuitul reprezintă un mijloc de existență în multe regiuni ale Europei, precum și o sursă de aprovizionare pentru o industrie prelucrătoare extrem de dependentă. În ciuda vechimii sale și a reformelor la care a fost supusă, politica comună în domeniul pescuitului (PCP) nu a reușit să rezolve problemele tot mai grave din acest sector, care se confruntă cu un ansamblu de provocări considerabile: existența pescuitului excesiv, neadecvarea capacităților de pescuit la resursele disponibile și la obiectivul de durabilitate socială, de mediu și economică, necesitatea unei transformări din punct de vedere energetic a navelor, situația fragilă în care se află numeroase resurse halieutice și nivelurile ridicate ale subvențiilor, care au dus la fragilizarea situației economice. În plus, acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului cu țările în curs de dezvoltare amenință, în multe cazuri, siguranța alimentară a acestora din urmă, contribuind la pescuitul excesiv și împiedicând dezvoltarea industriei locale a pescuitului; |
| --- | --- |

2.

consideră că pescuitul reprezintă un mijloc de existență în multe regiuni ale Europei, precum și o sursă de aprovizionare pentru o industrie prelucrătoare extrem de dependentă. În ciuda vechimii sale și a reformelor la care a fost supusă, politica comună în domeniul pescuitului (PCP) nu a reușit să rezolve problemele tot mai grave din acest sector, care se confruntă cu un ansamblu de provocări considerabile: existența pescuitului excesiv, neadecvarea capacităților de pescuit la resursele disponibile și la obiectivul de durabilitate socială, de mediu și economică, necesitatea unei transformări din punct de vedere energetic a navelor, situația fragilă în care se află numeroase resurse halieutice și nivelurile ridicate ale subvențiilor, care au dus la fragilizarea situației economice. În plus, acordurile de parteneriat în domeniul pescuitului cu țările în curs de dezvoltare amenință, în multe cazuri, siguranța alimentară a acestora din urmă, contribuind la pescuitul excesiv și împiedicând dezvoltarea industriei locale a pescuitului;

| 3. | crede că noua PCP trebuie să genereze o abordare mai cuprinzătoare, în concordanță cu politicile maritime și de protecție a mediului, prin intermediul unor noi instrumente, care să rezolve corespunzător problema supracapacității flotelor prin soluții cu cost redus. În acest scop, este necesară edificarea unui cadru politic care să includă un sistem decizional pe termen mediu și lung, cu descentralizarea anumitor aspecte și cu obiective precise. De asemenea, este necesară îmbunătățirea guvernanței sectorului, definirea unor mecanisme de monitorizare care să garanteze mai bine respectarea reglementărilor, precum și promovarea unui sector mai responsabil și mai angajat în gestionarea și punerea în aplicare a măsurilor PCP; |
| --- | --- |

3.

crede că noua PCP trebuie să genereze o abordare mai cuprinzătoare, în concordanță cu politicile maritime și de protecție a mediului, prin intermediul unor noi instrumente, care să rezolve corespunzător problema supracapacității flotelor prin soluții cu cost redus. În acest scop, este necesară edificarea unui cadru politic care să includă un sistem decizional pe termen mediu și lung, cu descentralizarea anumitor aspecte și cu obiective precise. De asemenea, este necesară îmbunătățirea guvernanței sectorului, definirea unor mecanisme de monitorizare care să garanteze mai bine respectarea reglementărilor, precum și promovarea unui sector mai responsabil și mai angajat în gestionarea și punerea în aplicare a măsurilor PCP;

| 4. | consideră că acvacultura are potențialul de a furniza produse sănătoase, sigure, durabile, de calitate și care respectă întru totul mediul; aceasta reprezintă un element de stabilizare a locurilor de muncă în regiunile care depind mai mult sau mai puțin de pescuit. UE a lansat inițiative de promovare a acestei activități sub forma unor instrumente financiare de tip structural (IFOP, FEP), precum și de dezvoltare și punere în aplicare a unor strategii pentru dezvoltarea sa durabilă. Cu toate că s-au realizat numeroase progrese, creșterea acvaculturii în UE este net inferioară mediei mondiale și apar în prezent provocări care privesc integrarea acvaculturii în politicile maritime și de mediu – ceea ce orientează acvacultura către utilizarea metodelor ecologice în cadrul unei politici durabile în domeniul pescuitului, promovarea competitivității, gestionarea integrată a zonelor de coastă, îmbunătățirea guvernanței și întărirea garanțiilor privind sănătatea și bunăstarea animalelor, așa cum s-a reușit în cazul altor producții animaliere, în contextul unei stricte protecții a consumatorilor; |
| --- | --- |

4.

consideră că acvacultura are potențialul de a furniza produse sănătoase, sigure, durabile, de calitate și care respectă întru totul mediul; aceasta reprezintă un element de stabilizare a locurilor de muncă în regiunile care depind mai mult sau mai puțin de pescuit. UE a lansat inițiative de promovare a acestei activități sub forma unor instrumente financiare de tip structural (IFOP, FEP), precum și de dezvoltare și punere în aplicare a unor strategii pentru dezvoltarea sa durabilă. Cu toate că s-au realizat numeroase progrese, creșterea acvaculturii în UE este net inferioară mediei mondiale și apar în prezent provocări care privesc integrarea acvaculturii în politicile maritime și de mediu – ceea ce orientează acvacultura către utilizarea metodelor ecologice în cadrul unei politici durabile în domeniul pescuitului, promovarea competitivității, gestionarea integrată a zonelor de coastă, îmbunătățirea guvernanței și întărirea garanțiilor privind sănătatea și bunăstarea animalelor, așa cum s-a reușit în cazul altor producții animaliere, în contextul unei stricte protecții a consumatorilor;

| 5. | crede că sporirea populației mondiale, viitoarele extinderi ale UE, poluarea apelor maritime și a celor interioare și repercusiunile acesteia asupra ecosistemelor de coastă, precum și schimbările climatice sunt aspecte care trebuie să se regăsească în PCP, în perspectiva pe termen mediu a acesteia, întrucât acestea reprezintă o schimbare a tendințelor în gestionarea producțiilor piscicole și de acvacultură; |
| --- | --- |

5.

crede că sporirea populației mondiale, viitoarele extinderi ale UE, poluarea apelor maritime și a celor interioare și repercusiunile acesteia asupra ecosistemelor de coastă, precum și schimbările climatice sunt aspecte care trebuie să se regăsească în PCP, în perspectiva pe termen mediu a acesteia, întrucât acestea reprezintă o schimbare a tendințelor în gestionarea producțiilor piscicole și de acvacultură;

CARTEA VERDE „REFORMA POLITICII COMUNE ÎN DOMENIUL PESCUITULUI”

Observații generale

| 6. | salută inițiativa promptă a Comisiei de a prezenta Cartea verde privind reforma PCP [COM(2009) 163 final], lansând astfel procesul de consultare, precum și autocritica pe care aceasta o realizează în legătură cu eșecul PCP în ceea ce privește anumite aspecte, propunerile sale de îmbunătățire a actualei PCP, până în 2012, și reflecțiile pe marginea noii PCP, începând din 2013; |
| --- | --- |

6.

salută inițiativa promptă a Comisiei de a prezenta Cartea verde privind reforma PCP [COM(2009) 163 final], lansând astfel procesul de consultare, precum și autocritica pe care aceasta o realizează în legătură cu eșecul PCP în ceea ce privește anumite aspecte, propunerile sale de îmbunătățire a actualei PCP, până în 2012, și reflecțiile pe marginea noii PCP, începând din 2013;

| 7. | admite existența unei neadecvări a capacității, mai accentuată în anumite sectoare, și sprijină punerea în practică a unor mecanisme care să permită adaptarea capacității flotelor de pescuit europene la dimensiunile resurselor exploatabile și la o abordare socioeconomică mai durabilă; aceste mecanisme vor trebui să optimizeze utilizarea fondurilor publice, element considerat indispensabil pentru ca PCP să se poată dezvolta pe deplin în alte aspecte; |
| --- | --- |

7.

admite existența unei neadecvări a capacității, mai accentuată în anumite sectoare, și sprijină punerea în practică a unor mecanisme care să permită adaptarea capacității flotelor de pescuit europene la dimensiunile resurselor exploatabile și la o abordare socioeconomică mai durabilă; aceste mecanisme vor trebui să optimizeze utilizarea fondurilor publice, element considerat indispensabil pentru ca PCP să se poată dezvolta pe deplin în alte aspecte;

| 8. | subliniază rolul esențial al autorităților locale și regionale, ca o condiție a succesului PCP; propune în special consolidarea rolului consiliilor consultative regionale (CCR); |
| --- | --- |

8.

subliniază rolul esențial al autorităților locale și regionale, ca o condiție a succesului PCP; propune în special consolidarea rolului consiliilor consultative regionale (CCR);

| 9. | semnalează că, pentru integrarea efectivă a PCP în politica maritimă integrată (PMI) a UE, este necesar ca autoritățile locale și regionale din domeniul pescuitului să fie dispuse să se angajeze în aceste aspecte și să contribuie în mod eficient; |
| --- | --- |

9.

semnalează că, pentru integrarea efectivă a PCP în politica maritimă integrată (PMI) a UE, este necesar ca autoritățile locale și regionale din domeniul pescuitului să fie dispuse să se angajeze în aceste aspecte și să contribuie în mod eficient;

| 10. | susține promovarea unei cooperări mai strânse între serviciile de pază costiere ale statelor membre, precum și elaborarea de măsuri care să permită crearea unui sistem de control mai integrat; |
| --- | --- |

10.

susține promovarea unei cooperări mai strânse între serviciile de pază costiere ale statelor membre, precum și elaborarea de măsuri care să permită crearea unui sistem de control mai integrat;

| 11. | recomandă să se examineze în profunzime avantajele și dezavantajele instaurării drepturilor de pescuit transferabile, cu garanțiile corespunzătoare, fie la nivel de drept de pescuit colectiv, fie la cel individual; |
| --- | --- |

11.

recomandă să se examineze în profunzime avantajele și dezavantajele instaurării drepturilor de pescuit transferabile, cu garanțiile corespunzătoare, fie la nivel de drept de pescuit colectiv, fie la cel individual;

| 12. | admite necesitatea ca orice măsuri și angajamente viitoare adoptate în cadrul PCP, în vederea remedierii sau atenuării efectelor economice și sociale ale reducerilor posibilităților de pescuit, să fie compatibile cu durabilitatea ecologică pe termen lung; |
| --- | --- |

12.

admite necesitatea ca orice măsuri și angajamente viitoare adoptate în cadrul PCP, în vederea remedierii sau atenuării efectelor economice și sociale ale reducerilor posibilităților de pescuit, să fie compatibile cu durabilitatea ecologică pe termen lung;

| 13. | solicită ca zonele protejate existente să fie menținute și chiar extinse; |
| --- | --- |

13.

solicită ca zonele protejate existente să fie menținute și chiar extinse;

| 14. | consideră necesar să se structureze procesul decizional în cadrul PCP, recurgându-se în anumite cazuri la procedura de comitologie, și încredințând statelor membre, regiunilor și sectorului însuși posibilitatea de a reglementa și/sau gestiona unele din activitățile de pescuit în cadrul normelor comunitare; solicită, în consecință, un mod de gestionare bazat pe coaste maritime, pe zone de estuar și pe zone piscicole (abordare ecosistemică); |
| --- | --- |

14.

consideră necesar să se structureze procesul decizional în cadrul PCP, recurgându-se în anumite cazuri la procedura de comitologie, și încredințând statelor membre, regiunilor și sectorului însuși posibilitatea de a reglementa și/sau gestiona unele din activitățile de pescuit în cadrul normelor comunitare; solicită, în consecință, un mod de gestionare bazat pe coaste maritime, pe zone de estuar și pe zone piscicole (abordare ecosistemică);

| 15. | sprijină propunerea Comisiei ca sectorul să își asume o mai mare responsabilitate în aplicarea PCP. Accesul la resursele halieutice trebuie rezervat exclusiv pescarilor care își asumă în mod corespunzător responsabilitățile, fără a pierde din vedere faptul că aceste resurse aparțin domeniului public și costurile de gestionare a acestora sunt suportate, în cea mai mare parte, de contribuabili; |
| --- | --- |

15.

sprijină propunerea Comisiei ca sectorul să își asume o mai mare responsabilitate în aplicarea PCP. Accesul la resursele halieutice trebuie rezervat exclusiv pescarilor care își asumă în mod corespunzător responsabilitățile, fără a pierde din vedere faptul că aceste resurse aparțin domeniului public și costurile de gestionare a acestora sunt suportate, în cea mai mare parte, de contribuabili;

| 16. | sprijină crearea unei culturi a monitorizării; trebuie restrâns accesul la fondurile comunitare al statelor membre care nu își îndeplinesc responsabilitățile în materie de control și conservare; |
| --- | --- |

16.

sprijină crearea unei culturi a monitorizării; trebuie restrâns accesul la fondurile comunitare al statelor membre care nu își îndeplinesc responsabilitățile în materie de control și conservare;

| 17. | susține implementarea de sisteme de colectare de date în timp real, care să ofere informații tehnice și actualizate asupra capturilor; |
| --- | --- |

17.

susține implementarea de sisteme de colectare de date în timp real, care să ofere informații tehnice și actualizate asupra capturilor;

| 18. | solicită Comisiei ca reforma PCP să ia în considerare necesitățile specifice ale regiunilor ultraperiferice (RUP), legate de condițiile structurale și socioeconomice ale acestora, în concordanță cu strategia europeană pentru regiunile ultraperiferice; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei ca reforma PCP să ia în considerare necesitățile specifice ale regiunilor ultraperiferice (RUP), legate de condițiile structurale și socioeconomice ale acestora, în concordanță cu strategia europeană pentru regiunile ultraperiferice;

| 19. | încurajează Comisia să își asume un rol de lider mondial în ceea ce privește elaborarea unor sisteme de adaptare a politicilor privind pescuitul și zonele maritime de coastă la schimbările climatice; |
| --- | --- |

19.

încurajează Comisia să își asume un rol de lider mondial în ceea ce privește elaborarea unor sisteme de adaptare a politicilor privind pescuitul și zonele maritime de coastă la schimbările climatice;

Observații privind inițiativa

Un regim diferențiat pentru protejarea flotelor de pescuit la scară redusă

| 20. | este de acord cu inițiativa privind stabilirea unui regim diferențiat pentru gestionarea pescuitului la scară redusă și a exploatării fructelor de mare, activități care fac parte din identitatea culturală a numeroase regiuni europene și, în același timp, oferă un loc de muncă unui număr mare de lucrători care fac parte din microîntreprinderi. Salută propunerea de menținere a accesului acestor activități la fonduri publice; |
| --- | --- |

20.

este de acord cu inițiativa privind stabilirea unui regim diferențiat pentru gestionarea pescuitului la scară redusă și a exploatării fructelor de mare, activități care fac parte din identitatea culturală a numeroase regiuni europene și, în același timp, oferă un loc de muncă unui număr mare de lucrători care fac parte din microîntreprinderi. Salută propunerea de menținere a accesului acestor activități la fonduri publice;

| 21. | sprijină pe deplin intenția Comisiei de a facilita, printr-o abordare ecosistemică, posibilitatea adoptării deciziilor specifice de gestionare ale acestei flote la nivel regional, cu condiția respectării normelor și principiilor comunitare globale; |
| --- | --- |

21.

sprijină pe deplin intenția Comisiei de a facilita, printr-o abordare ecosistemică, posibilitatea adoptării deciziilor specifice de gestionare ale acestei flote la nivel regional, cu condiția respectării normelor și principiilor comunitare globale;

| 22. | consideră că implicarea comunităților în structuri locale de parteneriat este esențială pentru a optimiza contribuția locală la stabilirea potențialului și a dezavantajelor proprii unei anumite zone, precum și pentru a garanta că rezultatele corespund situației locale; |
| --- | --- |

22.

consideră că implicarea comunităților în structuri locale de parteneriat este esențială pentru a optimiza contribuția locală la stabilirea potențialului și a dezavantajelor proprii unei anumite zone, precum și pentru a garanta că rezultatele corespund situației locale;

| 23. | recomandă să se reflecteze asupra conceptului de pescuit la scară redusă, care să nu fie condiționat de lungimea navei, ci să se țină seama și de alți parametri, cum ar fi legătura economică și socială a acestei activități cu localitățile, durata ieșirii pe mare, tipul de capturi, includerea sau nu într-un anumit plan de pescuit etc.; |
| --- | --- |

23.

recomandă să se reflecteze asupra conceptului de pescuit la scară redusă, care să nu fie condiționat de lungimea navei, ci să se țină seama și de alți parametri, cum ar fi legătura economică și socială a acestei activități cu localitățile, durata ieșirii pe mare, tipul de capturi, includerea sau nu într-un anumit plan de pescuit etc.;

| 24. | consideră că costurile de întreținere a cutiilor albastre sunt prea ridicate pentru navele mici care desfășoară activități de pescuit la scară redusă în apele costiere; prin urmare, Comisia ar trebui să prevadă utilizarea unor sisteme alternative, mai puțin costisitoare; |
| --- | --- |

24.

consideră că costurile de întreținere a cutiilor albastre sunt prea ridicate pentru navele mici care desfășoară activități de pescuit la scară redusă în apele costiere; prin urmare, Comisia ar trebui să prevadă utilizarea unor sisteme alternative, mai puțin costisitoare;

| 25. | subliniază că acest tip de flotă neindustrială este afectată în mod direct de denaturările provocate de piața globalizată. În acest sens, UE ar trebui să analizeze din nou posibilitatea de a permite acordarea de ajutoare construirii de noi nave, în cadrul programelor de ajustare și ținând seama de intensificarea eforturilor pentru progres tehnologic, pentru a dispune de o flotă competitivă, adaptată la posibilitățile de pescuit de care dispune fiecare navă și sigură pentru pescari, în condițiile de acces dificil la locurile de pescuit. De asemenea, ar fi foarte interesant să se stabilească, la nivelul etichetelor, o diferențiere obligatorie a produselor furnizate de această flotă, indicându-se originea produselor într-un mod ușor de înțeles de către consumatori; |
| --- | --- |

25.

subliniază că acest tip de flotă neindustrială este afectată în mod direct de denaturările provocate de piața globalizată. În acest sens, UE ar trebui să analizeze din nou posibilitatea de a permite acordarea de ajutoare construirii de noi nave, în cadrul programelor de ajustare și ținând seama de intensificarea eforturilor pentru progres tehnologic, pentru a dispune de o flotă competitivă, adaptată la posibilitățile de pescuit de care dispune fiecare navă și sigură pentru pescari, în condițiile de acces dificil la locurile de pescuit. De asemenea, ar fi foarte interesant să se stabilească, la nivelul etichetelor, o diferențiere obligatorie a produselor furnizate de această flotă, indicându-se originea produselor într-un mod ușor de înțeles de către consumatori;

| 26. | solicită Comisiei să promoveze o formare corespunzătoare pentru lucrătorii maritimi, prin care aceștia să dobândească cunoștințe legate de management, aspecte maritime, mediu, bune practici de igienă; astfel, se pot menține aceste resurse umane în zonele dependente de pescuit și, în același timp, se poate obține o diversificare către alte domenii de interes social civil, cum ar fi lupta împotriva poluării maritime sau acordarea de ajutor pe mare; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei să promoveze o formare corespunzătoare pentru lucrătorii maritimi, prin care aceștia să dobândească cunoștințe legate de management, aspecte maritime, mediu, bune practici de igienă; astfel, se pot menține aceste resurse umane în zonele dependente de pescuit și, în același timp, se poate obține o diversificare către alte domenii de interes social civil, cum ar fi lupta împotriva poluării maritime sau acordarea de ajutor pe mare;

| 27. | solicită Comisiei să promoveze o inițiativă integrată pentru dezvoltarea și îmbunătățirea infrastructurii în regiunile insulare și periferice dependente de pescuitul costier la scară redusă; |
| --- | --- |

27.

solicită Comisiei să promoveze o inițiativă integrată pentru dezvoltarea și îmbunătățirea infrastructurii în regiunile insulare și periferice dependente de pescuitul costier la scară redusă;

Cea mai bună exploatare a zonelor comunitare de pescuit

| 28. | împărtășește obiectivul Summitului mondial privind dezvoltarea durabilă, în cadrul căruia statele membre au acceptat conceptul de randament maxim durabil, ca obiectiv care trebuie îndeplinit până în 2015. Acest obiectiv trebuie să fie un principiu călăuzitor de bază al PCP. De asemenea, salută politica de încetare a aruncării capturilor înapoi în mare; propune să se evalueze efectele pe care le are asupra ecosistemului pescuitul industrial utilizat pentru alimentarea peștilor de crescătorie; |
| --- | --- |

28.

împărtășește obiectivul Summitului mondial privind dezvoltarea durabilă, în cadrul căruia statele membre au acceptat conceptul de randament maxim durabil, ca obiectiv care trebuie îndeplinit până în 2015. Acest obiectiv trebuie să fie un principiu călăuzitor de bază al PCP. De asemenea, salută politica de încetare a aruncării capturilor înapoi în mare; propune să se evalueze efectele pe care le are asupra ecosistemului pescuitul industrial utilizat pentru alimentarea peștilor de crescătorie;

| 29. | propune delegarea atribuțiilor către satele membre în ceea ce privește îmbunătățirea reglementării accesului flotelor la zonele care se cer în mod deosebit conservate, în vederea recuperării și menținerii gradului de conservare a zonelor la un nivel acceptabil; |
| --- | --- |

29.

propune delegarea atribuțiilor către satele membre în ceea ce privește îmbunătățirea reglementării accesului flotelor la zonele care se cer în mod deosebit conservate, în vederea recuperării și menținerii gradului de conservare a zonelor la un nivel acceptabil;

| 30. | solicită examinarea aprofundată a unui sistem de gestionare a cotelor bazat pe captură, care să se sprijine pe documentația verificabilă a pescarilor; |
| --- | --- |

30.

solicită examinarea aprofundată a unui sistem de gestionare a cotelor bazat pe captură, care să se sprijine pe documentația verificabilă a pescarilor;

| 31. | salută cu entuziasm inițiativa Comisiei de a propune o schimbare a sistemului de gestionare a activităților de pescuit, prin limitarea zilelor în care un vas poate ieși la pescuit sau prin utilizarea sistemului actual pentru activitățile de pescuit destinate unei singure specii; |
| --- | --- |

31.

salută cu entuziasm inițiativa Comisiei de a propune o schimbare a sistemului de gestionare a activităților de pescuit, prin limitarea zilelor în care un vas poate ieși la pescuit sau prin utilizarea sistemului actual pentru activitățile de pescuit destinate unei singure specii;

| 32. | propune să se stabilească pentru fiecare zonă de pescuit care este sistemul de gestionare halieutică care corespunde cel mai bine zonei de pescuit respective, speciilor vizate și tipului de flotă. Unitatea de gestionare trebuie să fie zona de pescuit și ansamblul speciilor exploatate în zona respectivă, cu excepția cazurilor când acestea sunt de tip migrator; |
| --- | --- |

32.

propune să se stabilească pentru fiecare zonă de pescuit care este sistemul de gestionare halieutică care corespunde cel mai bine zonei de pescuit respective, speciilor vizate și tipului de flotă. Unitatea de gestionare trebuie să fie zona de pescuit și ansamblul speciilor exploatate în zona respectivă, cu excepția cazurilor când acestea sunt de tip migrator;

| 33. | reamintește faptul că, pentru a rezolva anumite probleme, este necesară instaurarea unui sistem de stimulente pentru pescarii individuali și pentru asociații (cogestionare), care să încurajeze practicarea unui pescuit responsabil; |
| --- | --- |

33.

reamintește faptul că, pentru a rezolva anumite probleme, este necesară instaurarea unui sistem de stimulente pentru pescarii individuali și pentru asociații (cogestionare), care să încurajeze practicarea unui pescuit responsabil;

| 34. | propune crearea unui „certificat de excelență în domeniul pescuitului”, auditat de o întreprindere externă și care, ca și în cazul politicii maritime, să permită garantarea faptului că activitățile de pescuit se desfășoară potrivit unor norme care să respecte în mod strict legislația; |
| --- | --- |

34.

propune crearea unui „certificat de excelență în domeniul pescuitului”, auditat de o întreprindere externă și care, ca și în cazul politicii maritime, să permită garantarea faptului că activitățile de pescuit se desfășoară potrivit unor norme care să respecte în mod strict legislația;

| 35. | consideră necesară punerea în aplicare a unui sistem omogen de monitorizare și control ale activității de pescuit, prin stabilirea de modele care să respecte standardele ISO, cum ar fi ISO 17020; |
| --- | --- |

35.

consideră necesară punerea în aplicare a unui sistem omogen de monitorizare și control ale activității de pescuit, prin stabilirea de modele care să respecte standardele ISO, cum ar fi ISO 17020;

| 36. | propune ca activitățile de pescuit sportiv și recreativ să fie luate în considerare, ca aspecte tot mai importante, la gestionarea activităților de pescuit. Diversificarea activităților de pescuit către „turismul de pescuit” trebuie să fie o posibilitate lucrativă pentru pescarii care dețin diplomă de căpitan de vas compatibil cu aceste activități și, totodată, un mijloc de ocupare a forței de muncă și de reducere a activităților de pescuit; |
| --- | --- |

36.

propune ca activitățile de pescuit sportiv și recreativ să fie luate în considerare, ca aspecte tot mai importante, la gestionarea activităților de pescuit. Diversificarea activităților de pescuit către „turismul de pescuit” trebuie să fie o posibilitate lucrativă pentru pescarii care dețin diplomă de căpitan de vas compatibil cu aceste activități și, totodată, un mijloc de ocupare a forței de muncă și de reducere a activităților de pescuit;

Stabilitatea relativă și accesul la zonele de pescuit costiere

| 37. | semnalează că aplicarea principiului stabilității relative poate să fi dus, de multe ori, la sporirea capturilor totale admisibile (TAC) peste pragul recomandat de experți, la sporirea numărului de capturi aruncate înapoi în mare și la scăderea posibilității de a utiliza în mod rațional resursele halieutice; |
| --- | --- |

37.

semnalează că aplicarea principiului stabilității relative poate să fi dus, de multe ori, la sporirea capturilor totale admisibile (TAC) peste pragul recomandat de experți, la sporirea numărului de capturi aruncate înapoi în mare și la scăderea posibilității de a utiliza în mod rațional resursele halieutice;

| 38. | împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia principiului stabilității relative nu garantează utilizarea drepturilor de pescuit în modul cel mai eficace și cel mai eficient posibil. Există o discrepanță între cotele alocate statelor membre și necesitățile și utilizarea reală a acestor cote de către flotele naționale. Prin urmare, propune revizuirea principiului stabilității relative și stabilirea necesităților flotelor naționale, în funcție de drepturile de pescuit disponibile; |
| --- | --- |

38.

împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia principiului stabilității relative nu garantează utilizarea drepturilor de pescuit în modul cel mai eficace și cel mai eficient posibil. Există o discrepanță între cotele alocate statelor membre și necesitățile și utilizarea reală a acestor cote de către flotele naționale. Prin urmare, propune revizuirea principiului stabilității relative și stabilirea necesităților flotelor naționale, în funcție de drepturile de pescuit disponibile;

| 39. | consideră că, în materie de drepturi de pescuit transferabile, cotele individuale alocate pot constitui o temă de reflecție, dar că, dimpotrivă, cotele individuale transferabile sunt periculoase pentru echilibrul sectorului. Acestea au ca efect principal concentrarea capacității de captură în mâinile câtorva mari întreprinderi și grăbirea dispariției pescarilor independenți. În plus, ar fi paradoxal să se lucreze la un regim diferențiat pentru gestionarea flotelor de pescuit la scară redusă și, în același timp, să se lase drepturile de pescuit doar pe seama regulilor pieței; |
| --- | --- |

39.

consideră că, în materie de drepturi de pescuit transferabile, cotele individuale alocate pot constitui o temă de reflecție, dar că, dimpotrivă, cotele individuale transferabile sunt periculoase pentru echilibrul sectorului. Acestea au ca efect principal concentrarea capacității de captură în mâinile câtorva mari întreprinderi și grăbirea dispariției pescarilor independenți. În plus, ar fi paradoxal să se lucreze la un regim diferențiat pentru gestionarea flotelor de pescuit la scară redusă și, în același timp, să se lase drepturile de pescuit doar pe seama regulilor pieței;

| 40. | sprijină inițiativa de a menține restricțiile privind posibilitatea de a pescui în interiorul unui perimetru de 12 mile marine; |
| --- | --- |

40.

sprijină inițiativa de a menține restricțiile privind posibilitatea de a pescui în interiorul unui perimetru de 12 mile marine;

Comerțul și piețele

| 41. | este de acord cu ideea de a garanta că toate produsele pescărești care intră pe piața comunitară, inclusiv importurile, provin din zone de pescuit gestionate în mod durabil, pentru a asigura, în acest fel, condiții egale pe piața UE; propune să se realizeze o evaluare preliminară a impactului asupra mediului, înainte de a se acorda licența de pescuit; |
| --- | --- |

41.

este de acord cu ideea de a garanta că toate produsele pescărești care intră pe piața comunitară, inclusiv importurile, provin din zone de pescuit gestionate în mod durabil, pentru a asigura, în acest fel, condiții egale pe piața UE; propune să se realizeze o evaluare preliminară a impactului asupra mediului, înainte de a se acorda licența de pescuit;

| 42. | recomandă să se promoveze inițiative care să garanteze originea produselor pescărești prin efectuarea, în cazul produselor proaspete, a unei ambalări care să permită trasabilitatea acestora; |
| --- | --- |

42.

recomandă să se promoveze inițiative care să garanteze originea produselor pescărești prin efectuarea, în cazul produselor proaspete, a unei ambalări care să permită trasabilitatea acestora;

| 43. | consideră că trebuie stimulate certificatele de excelență pescărească, în ceea ce privește extragerea și comercializarea, ca garanție pentru consumator a faptului că resursele sunt respectate în mod strict; |
| --- | --- |

43.

consideră că trebuie stimulate certificatele de excelență pescărească, în ceea ce privește extragerea și comercializarea, ca garanție pentru consumator a faptului că resursele sunt respectate în mod strict;

| 44. | admite necesitatea de a consolida atribuțiile organizațiilor de producători în cadrul gestionării activităților de pescuit; |
| --- | --- |

44.

admite necesitatea de a consolida atribuțiile organizațiilor de producători în cadrul gestionării activităților de pescuit;

| 45. | afirmă necesitatea promovării unei formări continue și a determinării nevoilor în materie de formare în cadrul organizațiilor de producători, ca element-cheie pentru îmbunătățirea piețelor de produse pescărești; |
| --- | --- |

45.

afirmă necesitatea promovării unei formări continue și a determinării nevoilor în materie de formare în cadrul organizațiilor de producători, ca element-cheie pentru îmbunătățirea piețelor de produse pescărești;

Integrarea PCP în contextul general al politicii maritime

| 46. | împărtășește opinia Comisiei privind necesitatea punerii în aplicare a politicii maritime integrate, ca instrument-cheie pentru a aborda aspectele maritime care afectează considerabil alte politici sectoriale, în special PCP, întotdeauna din perspectiva dezvoltării durabile a regiunilor de coastă și acordând o atenție specială unui viitor durabil al pescuitului și adaptării la schimbările climatice; |
| --- | --- |

46.

împărtășește opinia Comisiei privind necesitatea punerii în aplicare a politicii maritime integrate, ca instrument-cheie pentru a aborda aspectele maritime care afectează considerabil alte politici sectoriale, în special PCP, întotdeauna din perspectiva dezvoltării durabile a regiunilor de coastă și acordând o atenție specială unui viitor durabil al pescuitului și adaptării la schimbările climatice;

| 47. | consideră că, în conformitate cu principiul coeziunii teritoriale, supraviețuirea comunităților din zonele de coastă va depinde în viitor de diversificare și de instituirea unui baze economice durabile, care să ofere o gamă largă de posibilități, în măsură să rețină talentele din rândul generațiilor viitoare, în loc să le oblige să migreze către orașe și localități mai mari, în căutarea unei vieți de mai bună calitate; |
| --- | --- |

47.

consideră că, în conformitate cu principiul coeziunii teritoriale, supraviețuirea comunităților din zonele de coastă va depinde în viitor de diversificare și de instituirea unui baze economice durabile, care să ofere o gamă largă de posibilități, în măsură să rețină talentele din rândul generațiilor viitoare, în loc să le oblige să migreze către orașe și localități mai mari, în căutarea unei vieți de mai bună calitate;

| 48. | recomandă ca sectorul pescuitului să poată participa, în cadrul politicii maritime integrate, la inițierea și dezvoltarea altor activități, care ar putea fi complementare pescuitului, cum ar fi turismul de pescuit (spre exemplu pescuitul sportiv sau observarea balenelor), combaterea poluării, salvarea pe mare sau acțiuni de curățare a fundului mării; |
| --- | --- |

48.

recomandă ca sectorul pescuitului să poată participa, în cadrul politicii maritime integrate, la inițierea și dezvoltarea altor activități, care ar putea fi complementare pescuitului, cum ar fi turismul de pescuit (spre exemplu pescuitul sportiv sau observarea balenelor), combaterea poluării, salvarea pe mare sau acțiuni de curățare a fundului mării;

| 49. | solicită Comisiei să elaboreze, în colaborare cu statele membre și cu regiunile, sisteme de informare geografică (SIG), care să permită structurarea diverselor utilizări ale coastelor; |
| --- | --- |

49.

solicită Comisiei să elaboreze, în colaborare cu statele membre și cu regiunile, sisteme de informare geografică (SIG), care să permită structurarea diverselor utilizări ale coastelor;

| 50. | consideră, în special, că parteneriatele locale din zonele de coastă încheiate de autoritățile locale și de părțile interesate din domeniu pot juca un rol esențial în eforturile de a asigura eficiența gestionării integrate a zonelor de coastă și derularea acesteia de jos în sus; |
| --- | --- |

50.

consideră, în special, că parteneriatele locale din zonele de coastă încheiate de autoritățile locale și de părțile interesate din domeniu pot juca un rol esențial în eforturile de a asigura eficiența gestionării integrate a zonelor de coastă și derularea acesteia de jos în sus;

| 51. | solicită Comisiei să promoveze instaurarea sistemului de diplome de căpitan de vas de pescuit polivalente, valabile pe teritoriul comunitar, care să permită diversificarea activităților de pescuit și care să fie compatibile cu alte activități profesionale; |
| --- | --- |

51.

solicită Comisiei să promoveze instaurarea sistemului de diplome de căpitan de vas de pescuit polivalente, valabile pe teritoriul comunitar, care să permită diversificarea activităților de pescuit și care să fie compatibile cu alte activități profesionale;

O politică bazată pe cunoaștere

| 52. | salută inițiativele menite să intensifice comunicarea între oamenii de știință, responsabilii cu elaborarea politicilor și grupurile interesate, în special Comitetul consultativ pentru pescuit și agricultură (CCPA) și consiliile consultative regionale (CCR); |
| --- | --- |

52.

salută inițiativele menite să intensifice comunicarea între oamenii de știință, responsabilii cu elaborarea politicilor și grupurile interesate, în special Comitetul consultativ pentru pescuit și agricultură (CCPA) și consiliile consultative regionale (CCR);

| 53. | subliniază faptul că procesele decizionale trebuie întemeiate pe date și cunoștințe solide și fiabile; își manifestă acordul față de măsurile întreprinse de Comisie în acest sens; |
| --- | --- |

53.

subliniază faptul că procesele decizionale trebuie întemeiate pe date și cunoștințe solide și fiabile; își manifestă acordul față de măsurile întreprinse de Comisie în acest sens;

| 54. | recomandă crearea unui cluster privind activitatea de pescuit bazat pe cunoaștere, care să permită crearea unei structuri dinamice, transparente și publice și care să servească, în același timp, drept portal de difuzare a cunoștințelor privind zonele de pescuit din UE; |
| --- | --- |

54.

recomandă crearea unui cluster privind activitatea de pescuit bazat pe cunoaștere, care să permită crearea unei structuri dinamice, transparente și publice și care să servească, în același timp, drept portal de difuzare a cunoștințelor privind zonele de pescuit din UE;

Politica structurală și ajutoarele financiare publice

| 55. | admite faptul că politica structurală a generat efecte nedorite în sectorul pescuitului și că, în unele cazuri, a contribuit la agravarea problemelor structurale în loc să le rezolve. De asemenea, admite faptul că reforma trebuie să se ocupe de soluționarea deficiențelor structurale din sector, stabilind, în același timp, garanții pentru evitarea efectelor nedorite sau contrarii celor ale PCP; |
| --- | --- |

55.

admite faptul că politica structurală a generat efecte nedorite în sectorul pescuitului și că, în unele cazuri, a contribuit la agravarea problemelor structurale în loc să le rezolve. De asemenea, admite faptul că reforma trebuie să se ocupe de soluționarea deficiențelor structurale din sector, stabilind, în același timp, garanții pentru evitarea efectelor nedorite sau contrarii celor ale PCP;

| 56. | recomandă să se reglementeze accesul la ajutoarele publice într-un mod asemănător celui al reformei PAC, introducându-se conceptul de condiționalitate. În acest sens, este necesară îndeplinirea obiectivelor stabilite prin condiționalitate pentru a primi ajutoarele financiare, stabilindu-se, în același timp, penalizările și recuperarea ajutoarelor; |
| --- | --- |

56.

recomandă să se reglementeze accesul la ajutoarele publice într-un mod asemănător celui al reformei PAC, introducându-se conceptul de condiționalitate. În acest sens, este necesară îndeplinirea obiectivelor stabilite prin condiționalitate pentru a primi ajutoarele financiare, stabilindu-se, în același timp, penalizările și recuperarea ajutoarelor;

| 57. | propune introducerea unor tehnici de pescuit mai selective și care să respecte mediul. Cu toate acestea, acțiunile întreprinse pentru a face față acestor probleme trebuie să ia în considerare specificitățile regionale; |
| --- | --- |

57.

propune introducerea unor tehnici de pescuit mai selective și care să respecte mediul. Cu toate acestea, acțiunile întreprinse pentru a face față acestor probleme trebuie să ia în considerare specificitățile regionale;

Dimensiunea externă

| 58. | consideră că principalul obiectiv al dimensiunii externe a PCP trebuie să fie stabilirea de relații economice și de cooperare cu țările terțe, care să aibă la bază nediscriminarea și beneficiul reciproc, pe baza exercitării durabile și responsabile a activității de pescuit; |
| --- | --- |

58.

consideră că principalul obiectiv al dimensiunii externe a PCP trebuie să fie stabilirea de relații economice și de cooperare cu țările terțe, care să aibă la bază nediscriminarea și beneficiul reciproc, pe baza exercitării durabile și responsabile a activității de pescuit;

| 59. | împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia menținerea la nivel internațional a prezenței flotei comunitare nu mai are aceeași importanță ca înainte; |
| --- | --- |

59.

împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia menținerea la nivel internațional a prezenței flotei comunitare nu mai are aceeași importanță ca înainte;

| 60. | felicită Comisia în legătură cu înlocuirea principiului „plătiți, pescuiți, plecați” cu cel corespunzător acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului (AAP), bazat pe o abordare mai cuprinzătoare, care stimulează cooperarea, guvernanța și securitatea juridică a investițiilor comunitare în exterior. Acordurile de pescuit cu țările extracomunitare trebuie menținute, ca instrument care să călăuzească adaptarea sectorului pescuitului și care să includă acvacultura, investițiile și cooperarea, ca instrumente de dezvoltare; |
| --- | --- |

60.

felicită Comisia în legătură cu înlocuirea principiului „plătiți, pescuiți, plecați” cu cel corespunzător acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului (AAP), bazat pe o abordare mai cuprinzătoare, care stimulează cooperarea, guvernanța și securitatea juridică a investițiilor comunitare în exterior. Acordurile de pescuit cu țările extracomunitare trebuie menținute, ca instrument care să călăuzească adaptarea sectorului pescuitului și care să includă acvacultura, investițiile și cooperarea, ca instrumente de dezvoltare;

| 61. | salută propunerea de a se analiza posibilitatea introducerii unor forme regionale de cooperare, dat fiind că, în prezent, integrarea regiunilor este promovată ca instrument de dezvoltare; |
| --- | --- |

61.

salută propunerea de a se analiza posibilitatea introducerii unor forme regionale de cooperare, dat fiind că, în prezent, integrarea regiunilor este promovată ca instrument de dezvoltare;

| 62. | subliniază calitatea deosebită a organizațiilor regionale de gestionare a resurselor piscicole (OROP), ca instrument de guvernanță a sectorului, și solicită o mai bună reprezentare și o pondere crescută a UE în cadrul procesului decizional din cadrul acestora, astfel încât să fie îndeplinite criteriile stabilite în materie de populație și număr de țări membre ale UE; |
| --- | --- |

62.

subliniază calitatea deosebită a organizațiilor regionale de gestionare a resurselor piscicole (OROP), ca instrument de guvernanță a sectorului, și solicită o mai bună reprezentare și o pondere crescută a UE în cadrul procesului decizional din cadrul acestora, astfel încât să fie îndeplinite criteriile stabilite în materie de populație și număr de țări membre ale UE;

| 63. | consideră necesară adoptarea de acorduri internaționale pentru gestionarea și controlul pescuitului în Marea Mediterană, în Marea Baltică și în alte mări la care au deschidere și alte state, nu doar statele membre ale UE, care să permită o exploatare echilibrată a resurselor, în cadrul unui ecosistem de o înaltă biodiversitate și de o fragilitate evidentă; |
| --- | --- |

63.

consideră necesară adoptarea de acorduri internaționale pentru gestionarea și controlul pescuitului în Marea Mediterană, în Marea Baltică și în alte mări la care au deschidere și alte state, nu doar statele membre ale UE, care să permită o exploatare echilibrată a resurselor, în cadrul unui ecosistem de o înaltă biodiversitate și de o fragilitate evidentă;

| 64. | sprijină luarea de măsuri pentru instaurarea unui sistem de control mai integrat, care să includă sistemele de control și monitorizare, în special în zona Mării Mediterane. În acest sens, solicită Comisiei să lanseze un prim proiect-pilot în această zonă, care ar putea fi extins ulterior la întreaga Europă; |
| --- | --- |

64.

sprijină luarea de măsuri pentru instaurarea unui sistem de control mai integrat, care să includă sistemele de control și monitorizare, în special în zona Mării Mediterane. În acest sens, solicită Comisiei să lanseze un prim proiect-pilot în această zonă, care ar putea fi extins ulterior la întreaga Europă;

| 65. | solicită o mai bună cooperare între pazele de coastă ale statelor membre și cele ale statelor extracomunitare riverane; |
| --- | --- |

65.

solicită o mai bună cooperare între pazele de coastă ale statelor membre și cele ale statelor extracomunitare riverane;

COMUNICAREA „CONSTRUIREA UNUI VIITOR DURABIL PENTRU ACVACULTURĂ”

Observații generale

| 66. | întâmpină cu satisfacție comunicarea „Construirea unui viitor durabil pentru acvacultură”, [COM(2009) 162 final], care dă un nou avânt „Strategiei pentru dezvoltarea durabilă a acvaculturii europene” [COM(2002) 511 final], ce va permite abordarea provocărilor pe care le ridică orientarea considerabilului avânt pe care l-ar putea lua această activitate, în special în ceea ce privește durabilitatea de mediu a producției, calitatea și siguranța produselor respective; |
| --- | --- |

66.

întâmpină cu satisfacție comunicarea „Construirea unui viitor durabil pentru acvacultură”, [COM(2009) 162 final], care dă un nou avânt „Strategiei pentru dezvoltarea durabilă a acvaculturii europene” [COM(2002) 511 final], ce va permite abordarea provocărilor pe care le ridică orientarea considerabilului avânt pe care l-ar putea lua această activitate, în special în ceea ce privește durabilitatea de mediu a producției, calitatea și siguranța produselor respective;

| 67. | consideră că acvacultura comunitară contribuie la aprovizionarea pieței comunitare a produselor pescărești, tot mai deficitară, din cauza reducerii aportului pescuitului extractiv și a creșterii cererii; |
| --- | --- |

67.

consideră că acvacultura comunitară contribuie la aprovizionarea pieței comunitare a produselor pescărești, tot mai deficitară, din cauza reducerii aportului pescuitului extractiv și a creșterii cererii;

| 68. | este conștient de importanța socioeconomică a acvaculturii în anumite regiuni, aceasta generând în jur de 65 000 de locuri de muncă și o cifră de afaceri de peste 3 000 milioane de euro; |
| --- | --- |

68.

este conștient de importanța socioeconomică a acvaculturii în anumite regiuni, aceasta generând în jur de 65 000 de locuri de muncă și o cifră de afaceri de peste 3 000 milioane de euro;

| 69. | este de acord cu promovarea în continuare a acvaculturii și salută inițiativele Comisiei, Consiliului și Parlamentului European pentru încurajarea creșterii în acest sector prin intermediul PCP; |
| --- | --- |

69.

este de acord cu promovarea în continuare a acvaculturii și salută inițiativele Comisiei, Consiliului și Parlamentului European pentru încurajarea creșterii în acest sector prin intermediul PCP;

| 70. | împărtășește opinia Comisiei privind limitările care împiedică acvacultura europeană să se dezvolte în continuare, și anume: accesul la spațiul necesar pentru dezvoltare, dificultatea de a obține autorizări, fragmentarea sectorului, care este încă slab organizat, și numeroasele restricții în calea accesului la capital, împreună cu normele comunitare stricte care presupun o restrângere a capacității competitive față de producătorii asiatici sau sud-americani; |
| --- | --- |

70.

împărtășește opinia Comisiei privind limitările care împiedică acvacultura europeană să se dezvolte în continuare, și anume: accesul la spațiul necesar pentru dezvoltare, dificultatea de a obține autorizări, fragmentarea sectorului, care este încă slab organizat, și numeroasele restricții în calea accesului la capital, împreună cu normele comunitare stricte care presupun o restrângere a capacității competitive față de producătorii asiatici sau sud-americani;

| 71. | salută eforturile financiare ale UE realizate prin intermediul politicii sale structurale pentru stimularea dezvoltării durabile a acvaculturii și propune să se definească un „principiu al condiționalității” pentru sectorul pescuitului, stabilind criterii specifice în ceea ce privește protecția mediului, siguranța alimentară, bunăstarea animală etc. În cazul nerespectării acestor condiții, accesul la ajutoarele publice va fi limitat și/sau interzis; |
| --- | --- |

71.

salută eforturile financiare ale UE realizate prin intermediul politicii sale structurale pentru stimularea dezvoltării durabile a acvaculturii și propune să se definească un „principiu al condiționalității” pentru sectorul pescuitului, stabilind criterii specifice în ceea ce privește protecția mediului, siguranța alimentară, bunăstarea animală etc. În cazul nerespectării acestor condiții, accesul la ajutoarele publice va fi limitat și/sau interzis;

Observații privind inițiativa

Construirea unui viitor pentru sectorul acvaculturii

| 72. | este de acord cu ideea potrivit căreia UE trebuie să stabilească o serie de măsuri pentru dezvoltarea competitivă a sectorului, prin care să se facă față cererii crescânde de pește și care nu va putea fi rezolvată prin populațiile de pești sălbatici; |
| --- | --- |

72.

este de acord cu ideea potrivit căreia UE trebuie să stabilească o serie de măsuri pentru dezvoltarea competitivă a sectorului, prin care să se facă față cererii crescânde de pește și care nu va putea fi rezolvată prin populațiile de pești sălbatici;

| 73. | împărtășește ideea ca UE să se afle în fruntea „revoluției albastre”, atât în producția de pește, cât și în tehnologie și inovare, instaurând, în același timp, la nivel european, organisme de certificare care să garanteze „excelența producției de acvacultură în UE”; împărtășește ideea potrivit căreia UE ar trebui să ocupe un loc de frunte în dezvoltarea metodelor ecologice pentru piscicultură și să sprijine acvacultura numai în locurile în care poate fi practicată în mod durabil din punct de vedere ecologic, astfel încât să se asigure că mediul marin va fi conservat pentru generațiile viitoare; |
| --- | --- |

73.

împărtășește ideea ca UE să se afle în fruntea „revoluției albastre”, atât în producția de pește, cât și în tehnologie și inovare, instaurând, în același timp, la nivel european, organisme de certificare care să garanteze „excelența producției de acvacultură în UE”; împărtășește ideea potrivit căreia UE ar trebui să ocupe un loc de frunte în dezvoltarea metodelor ecologice pentru piscicultură și să sprijine acvacultura numai în locurile în care poate fi practicată în mod durabil din punct de vedere ecologic, astfel încât să se asigure că mediul marin va fi conservat pentru generațiile viitoare;

| 74. | salută inițiativa Comisiei de a stabili un cadru corespunzător de politici și măsuri pentru dezvoltarea acvaculturii, care să ducă la eliminarea obstacolelor la nivel de legislație națională – în special în ceea ce privește introducerea acesteia în zonele costiere, pe picior de egalitate cu alte activități, și acordarea autorizațiilor – și care să netezească drumul pentru progresul în acest sector strategic; |
| --- | --- |

74.

salută inițiativa Comisiei de a stabili un cadru corespunzător de politici și măsuri pentru dezvoltarea acvaculturii, care să ducă la eliminarea obstacolelor la nivel de legislație națională – în special în ceea ce privește introducerea acesteia în zonele costiere, pe picior de egalitate cu alte activități, și acordarea autorizațiilor – și care să netezească drumul pentru progresul în acest sector strategic;

| 75. | solicită Comisiei ca, împreună cu statele membre, să redacteze o foaie de parcurs pentru anul 2010, care să identifice limitările în calea creșterii acvaculturii europene, să le specifice pentru fiecare regiune în parte, promovând elaborarea de rapoarte tehnice în cadrul PMI, crearea unor spații de dezvoltare a acvaculturii și a infrastructurilor portuare necesare; |
| --- | --- |

75.

solicită Comisiei ca, împreună cu statele membre, să redacteze o foaie de parcurs pentru anul 2010, care să identifice limitările în calea creșterii acvaculturii europene, să le specifice pentru fiecare regiune în parte, promovând elaborarea de rapoarte tehnice în cadrul PMI, crearea unor spații de dezvoltare a acvaculturii și a infrastructurilor portuare necesare;

| 76. | solicită să se faciliteze accesul la polițe de asigurări care să echilibreze și să nu submineze economiile acestor producători, de multe ori fragile; |
| --- | --- |

76.

solicită să se faciliteze accesul la polițe de asigurări care să echilibreze și să nu submineze economiile acestor producători, de multe ori fragile;

Stimularea competitivității producției de acvacultură

| 77. | consideră oportună crearea Platformei europene de tehnologii și inovare în acvacultură (în engleză EATIP), care va permite acvaculturii europene să își mențină locul de frunte la nivel mondial și va dota sectorul cu linii strategice pentru cercetare și dezvoltare, promovând găsirea unor metode de pescuit durabil și acvacultură durabilă; |
| --- | --- |

77.

consideră oportună crearea Platformei europene de tehnologii și inovare în acvacultură (în engleză EATIP), care va permite acvaculturii europene să își mențină locul de frunte la nivel mondial și va dota sectorul cu linii strategice pentru cercetare și dezvoltare, promovând găsirea unor metode de pescuit durabil și acvacultură durabilă;

| 78. | solicită înființarea Platformei europene de tehnologii și inovare în acvacultură, ca un forum pentru promovarea cercetării și dezvoltării, cu scopul de a defini metode de pescuit durabil și acvacultură durabilă, și structurarea acestei platforme ca rețea de platforme naționale unice în acvacultură, pescuit și oceanografie, care să canalizeze de jos în sus preocupările în materie de cercetare-dezvoltare și să răspândească de sus în jos inovările și noile tehnologii; |
| --- | --- |

78.

solicită înființarea Platformei europene de tehnologii și inovare în acvacultură, ca un forum pentru promovarea cercetării și dezvoltării, cu scopul de a defini metode de pescuit durabil și acvacultură durabilă, și structurarea acestei platforme ca rețea de platforme naționale unice în acvacultură, pescuit și oceanografie, care să canalizeze de jos în sus preocupările în materie de cercetare-dezvoltare și să răspândească de sus în jos inovările și noile tehnologii;

| 79. | subliniază importanța planificării maritime în ceea ce privește furnizarea de spații și orientări pentru amplasarea acestei activități economice. O planificare corespunzătoare a spațiilor permite programarea creșterii acvaculturii, identificarea potențialului de producție, evitarea conflictelor cu alți utilizatori ai zonelor de coastă sau continentale, precum și promovarea sinergiilor dintre activități și mediile corespunzătoare în zonele cele mai dependente de acest tip de activități, din punct de vedere al durabilității de mediu, sociale, economice și de piață; |
| --- | --- |

79.

subliniază importanța planificării maritime în ceea ce privește furnizarea de spații și orientări pentru amplasarea acestei activități economice. O planificare corespunzătoare a spațiilor permite programarea creșterii acvaculturii, identificarea potențialului de producție, evitarea conflictelor cu alți utilizatori ai zonelor de coastă sau continentale, precum și promovarea sinergiilor dintre activități și mediile corespunzătoare în zonele cele mai dependente de acest tip de activități, din punct de vedere al durabilității de mediu, sociale, economice și de piață;

| 80. | sprijină crearea și impunerea de norme de calitate și etichetare informativă în spațiul european, precum și cooperarea internațională în materie de etichetare și de certificare; |
| --- | --- |

80.

sprijină crearea și impunerea de norme de calitate și etichetare informativă în spațiul european, precum și cooperarea internațională în materie de etichetare și de certificare;

| 81. | admite necesitatea de extindere a dimensiunii internaționale a acvaculturii europene, precum și de așezare a bazelor pentru planurile de control al bolilor, care să permită obținerea unor producții zootehnice sigure; |
| --- | --- |

81.

admite necesitatea de extindere a dimensiunii internaționale a acvaculturii europene, precum și de așezare a bazelor pentru planurile de control al bolilor, care să permită obținerea unor producții zootehnice sigure;

| 82. | solicită un sprijin financiar care să fie la înălțimea provocărilor pe care ridică acvacultura comunitară și a așteptărilor pe care aceasta le suscită; |
| --- | --- |

82.

solicită un sprijin financiar care să fie la înălțimea provocărilor pe care ridică acvacultura comunitară și a așteptărilor pe care aceasta le suscită;

| 83. | solicită cu insistență să se analizeze situația cursurilor de formare în domeniul nautic, al acvaculturii și al pescuitului și să se evalueze necesitățile pe termen mediu. În acest sens, solicită elaborarea unei foi de parcurs pentru statele membre, într-un cadru european al liberei circulații a profesioniștilor, care să permită creșterea calificărilor în sector și o cultură europeană în favoarea acvaculturii; |
| --- | --- |

83.

solicită cu insistență să se analizeze situația cursurilor de formare în domeniul nautic, al acvaculturii și al pescuitului și să se evalueze necesitățile pe termen mediu. În acest sens, solicită elaborarea unei foi de parcurs pentru statele membre, într-un cadru european al liberei circulații a profesioniștilor, care să permită creșterea calificărilor în sector și o cultură europeană în favoarea acvaculturii;

Crearea condițiilor pentru o creștere durabilă a acvaculturii

| 84. | își exprimă acordul cu UE în ceea ce privește necesitatea de a garanta compatibilitatea dintre acvacultură și protecția mediului, permițându-se producerea unor alimente de calitate, sănătoase și sigure, de a stabili măsuri de protecție a zonelor de producție, în conformitate cu Directiva-cadru privind apa 2000/60/CE, care încurajează statele membre să îmbunătățească calitatea propriilor ape în termenele stabilite, și cu PMI, precum și de a adopta măsuri care să permită controlarea evoluției efluenților; |
| --- | --- |

84.

își exprimă acordul cu UE în ceea ce privește necesitatea de a garanta compatibilitatea dintre acvacultură și protecția mediului, permițându-se producerea unor alimente de calitate, sănătoase și sigure, de a stabili măsuri de protecție a zonelor de producție, în conformitate cu Directiva-cadru privind apa 2000/60/CE, care încurajează statele membre să îmbunătățească calitatea propriilor ape în termenele stabilite, și cu PMI, precum și de a adopta măsuri care să permită controlarea evoluției efluenților;

| 85. | consideră că, pentru o creștere durabilă a producției de animale de acvacultură, sunt necesare măsuri în domeniul sănătății și bunăstării animale, al accesului la noi medicamente veterinare pentru acvacultură și la hrană pentru pești de înaltă calitate și care respectă mediul; |
| --- | --- |

85.

consideră că, pentru o creștere durabilă a producției de animale de acvacultură, sunt necesare măsuri în domeniul sănătății și bunăstării animale, al accesului la noi medicamente veterinare pentru acvacultură și la hrană pentru pești de înaltă calitate și care respectă mediul;

| 86. | solicită Comisiei să examineze situația aplicării în statele membre a Directivei 88/2006 privind sănătatea animalelor de acvacultură și să elaboreze un sistem de informare geografică privind bolile care afectează producția de acvacultură în lume; |
| --- | --- |

86.

solicită Comisiei să examineze situația aplicării în statele membre a Directivei 88/2006 privind sănătatea animalelor de acvacultură și să elaboreze un sistem de informare geografică privind bolile care afectează producția de acvacultură în lume;

| 87. | solicită să se reglementeze instituirea unui registru al producțiilor de acvacultură, care să permită administrațiilor publice să cunoască situația exactă a producțiilor, a însămânțărilor autorizate, a originilor și densității acestora, precum și a programelor sanitare în desfășurare; |
| --- | --- |

87.

solicită să se reglementeze instituirea unui registru al producțiilor de acvacultură, care să permită administrațiilor publice să cunoască situația exactă a producțiilor, a însămânțărilor autorizate, a originilor și densității acestora, precum și a programelor sanitare în desfășurare;

| 88. | consideră necesară stabilirea unor modele și proceduri de solicitare și autorizații de plantare a larvelor de pește, declarații de boală, comunicații privind peștii scăpați, informații privind producțiile, evaluări ale planurilor de monitorizare a mediului, control și documente sanitare pentru deplasarea peștilor pe cale rutieră și maritimă, așa cum s-a realizat pentru alte specii de aprovizionare; |
| --- | --- |

88.

consideră necesară stabilirea unor modele și proceduri de solicitare și autorizații de plantare a larvelor de pește, declarații de boală, comunicații privind peștii scăpați, informații privind producțiile, evaluări ale planurilor de monitorizare a mediului, control și documente sanitare pentru deplasarea peștilor pe cale rutieră și maritimă, așa cum s-a realizat pentru alte specii de aprovizionare;

| 89. | solicită acordarea unui sprijin financiar sporit pentru controlul mediului în crescătorii, elaborarea unor programe de ameliorare a sănătății animalelor, inițiative de adaptare a producției din acvacultură în sensul protecției animalelor, cercetarea privind medicamentele veterinare și utilizarea materiilor prime alternative pentru fabricarea de hrană pentru pești; |
| --- | --- |

89.

solicită acordarea unui sprijin financiar sporit pentru controlul mediului în crescătorii, elaborarea unor programe de ameliorare a sănătății animalelor, inițiative de adaptare a producției din acvacultură în sensul protecției animalelor, cercetarea privind medicamentele veterinare și utilizarea materiilor prime alternative pentru fabricarea de hrană pentru pești;

| 90. | sprijină ideea de a se garanta protecția sanitară a consumatorilor și de a se recunoaște avantajele alimentelor de origine acvatică pentru sănătate; |
| --- | --- |

90.

sprijină ideea de a se garanta protecția sanitară a consumatorilor și de a se recunoaște avantajele alimentelor de origine acvatică pentru sănătate;

Îmbunătățirea imaginii și a guvernanței sectorului

| 91. | sprijină inițiativa de a favoriza guvernanța sectorului acvaculturii, ca mijloc de îmbunătățire a imaginii sectorului și de a crea condiții echitabile în cadrul UE, care să contribuie la dezvoltarea durabilă a acestuia. În acest sens, propune Comisiei să elaboreze un ghid pentru a îmbunătăți guvernanța în sectorul acvaculturii și al pescuitului; |
| --- | --- |

91.

sprijină inițiativa de a favoriza guvernanța sectorului acvaculturii, ca mijloc de îmbunătățire a imaginii sectorului și de a crea condiții echitabile în cadrul UE, care să contribuie la dezvoltarea durabilă a acestuia. În acest sens, propune Comisiei să elaboreze un ghid pentru a îmbunătăți guvernanța în sectorul acvaculturii și al pescuitului;

| 92. | este de acord cu propunerea pentru o aplicare echilibrată a legislației UE, prin difuzarea cunoașterii și a aplicării instrumentelor acesteia, perfecționând procedurile de simplificare administrativă și cele care implică o reducere a sarcinii administrative; |
| --- | --- |

92.

este de acord cu propunerea pentru o aplicare echilibrată a legislației UE, prin difuzarea cunoașterii și a aplicării instrumentelor acesteia, perfecționând procedurile de simplificare administrativă și cele care implică o reducere a sarcinii administrative;

| 93. | este de acord cu Comisia în ceea ce privește necesitatea efectuării unei monitorizări corespunzătoare a activității sectorului acvaculturii prin statistici fiabile, indicatori globali și armonizați și printr-un sistem public de monitorizare a prețurilor produselor pescărești de piață; |
| --- | --- |

93.

este de acord cu Comisia în ceea ce privește necesitatea efectuării unei monitorizări corespunzătoare a activității sectorului acvaculturii prin statistici fiabile, indicatori globali și armonizați și printr-un sistem public de monitorizare a prețurilor produselor pescărești de piață;

| 94. | propune Comisiei includerea în cadrul Agenției europene de control al pescuitului a unei unități de evaluare și control a produselor de acvacultură; |
| --- | --- |

94.

propune Comisiei includerea în cadrul Agenției europene de control al pescuitului a unei unități de evaluare și control a produselor de acvacultură;

| 95. | reiterează importanța profesionalizării și a formării, pentru a se putea atinge un nivel satisfăcător al guvernanței; |
| --- | --- |

95.

reiterează importanța profesionalizării și a formării, pentru a se putea atinge un nivel satisfăcător al guvernanței;

| 96. | se oferă ca for de difuzare și ca garant al participării și informării publicului în legătură cu aspectele referitoare la acvacultură, pentru a contribui împreună cu Comisia la îmbunătățirea guvernanței sectorului acvaculturii. |
| --- | --- |

96.

se oferă ca for de difuzare și ca garant al participării și informării publicului în legătură cu aspectele referitoare la acvacultură, pentru a contribui împreună cu Comisia la îmbunătățirea guvernanței sectorului acvaculturii.

Bruxelles, 4 decembrie 2009.

Președintele Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 29.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/45 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/45

---

Avizul din proprie inițiativă al Comitetului Regiunilor privind politica forestieră a UE în lumina obiectivelor 20/20/20

2010/C 141/09

COMITETUL REGIUNILOR

| — | salută o serie de acțiuni și de inițiative politice comunitare care vizează obligarea statelor membre să își armonizeze politicile forestiere naționale cu obiectivele UE; |
| --- | --- |

—

salută o serie de acțiuni și de inițiative politice comunitare care vizează obligarea statelor membre să își armonizeze politicile forestiere naționale cu obiectivele UE;

| — | atrage atenția asupra potențialului considerabil pe care îl oferă sectorul silvic și al exploatării lemnului în vederea realizării obiectivelor UE până în 2020 și consideră că ar trebui analizată posibilitatea utilizării veniturilor obținute prin sistemul de comercializare a emisiilor (SCE) pentru susținerea inițiativelor în acest sector; |
| --- | --- |

—

atrage atenția asupra potențialului considerabil pe care îl oferă sectorul silvic și al exploatării lemnului în vederea realizării obiectivelor UE până în 2020 și consideră că ar trebui analizată posibilitatea utilizării veniturilor obținute prin sistemul de comercializare a emisiilor (SCE) pentru susținerea inițiativelor în acest sector;

| — | subliniază importanța promovării unei gestionări multifuncționale a pădurilor; |
| --- | --- |

—

subliniază importanța promovării unei gestionări multifuncționale a pădurilor;

| — | salută inițiativele lansate de UE pentru limitarea despăduririlor și a degradării pădurilor; atrage atenția asupra faptului că biomasa produsă în UE conține o parte prea mare de vreascuri și frunze uscate, care furnizează aproape 90 % din rezerva de micro-elemente absorbite de vegetale în cursul asimilării și formării masei forestiere. Aceasta ar putea provoca distrugerea biotopurilor; |
| --- | --- |

—

salută inițiativele lansate de UE pentru limitarea despăduririlor și a degradării pădurilor; atrage atenția asupra faptului că biomasa produsă în UE conține o parte prea mare de vreascuri și frunze uscate, care furnizează aproape 90 % din rezerva de micro-elemente absorbite de vegetale în cursul asimilării și formării masei forestiere. Aceasta ar putea provoca distrugerea biotopurilor;

| — | este întru totul de acord cu încurajarea exploatării lemnului și a altor produse derivate care provin din pădurile gestionate pe baza principiului dezvoltării durabile. Este vorba, în primul rând, de energie și de materii prime; solicită examinarea, la diferite niveluri decizionale, a posibilității de stabilire a unei date pentru introducerea certificării obligatorii pe întreg teritoriul european; |
| --- | --- |

—

este întru totul de acord cu încurajarea exploatării lemnului și a altor produse derivate care provin din pădurile gestionate pe baza principiului dezvoltării durabile. Este vorba, în primul rând, de energie și de materii prime; solicită examinarea, la diferite niveluri decizionale, a posibilității de stabilire a unei date pentru introducerea certificării obligatorii pe întreg teritoriul european;

| — | recomandă sprijinirea regiunilor care pun în practică o politică forestieră durabilă, menită să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice. Ar trebui stimulați operatorii economici prin reduceri fiscale, contribuții la cheltuielile pentru inovații, contracte preferențiale pentru cumpărarea de produse provenind din producția forestieră, asistență tehnică și tehnologică, precum și contribuții la cheltuielile de protecție a mediului; |
| --- | --- |

—

recomandă sprijinirea regiunilor care pun în practică o politică forestieră durabilă, menită să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice. Ar trebui stimulați operatorii economici prin reduceri fiscale, contribuții la cheltuielile pentru inovații, contracte preferențiale pentru cumpărarea de produse provenind din producția forestieră, asistență tehnică și tehnologică, precum și contribuții la cheltuielile de protecție a mediului;

| Raportor | : | Dl Adam BANASZAK (PL-UEN-AE), membru al adunării regionale a voievodatului Kujawsko – Pomorskie |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

Dl Adam BANASZAK (PL-UEN-AE), membru al adunării regionale a voievodatului Kujawsko – Pomorskie

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

Recomandări de bază

| 1. | consideră că pădurile, care înmagazinează în biomasa lor mai mult de jumătate din rezervele mondiale de dioxid de carbon, contribuie la combaterea schimbărilor climatice; prin urmare, degradarea acestora, precum și despăduririle regiunilor reprezintă o amenințare pentru mediu și climă. Din acest motiv, este absolut indispensabil să se aplice o politică forestieră durabilă; |
| --- | --- |

1.

consideră că pădurile, care înmagazinează în biomasa lor mai mult de jumătate din rezervele mondiale de dioxid de carbon, contribuie la combaterea schimbărilor climatice; prin urmare, degradarea acestora, precum și despăduririle regiunilor reprezintă o amenințare pentru mediu și climă. Din acest motiv, este absolut indispensabil să se aplice o politică forestieră durabilă;

| 2. | are convingerea că ecosistemele naturale se află într-un echilibru fragil și că diversitatea formelor de viață vegetale și animale este esențială pentru sănătatea și bunăstarea noastră. Pădurile originare/naturale reprezintă habitate importante și trebuie gestionate cu respectarea legislației în domeniul forestier și a celei regionale. De aceea, statele membre și regiunile ar trebui sa aibă posibilitatea de a decide împotriva plantării speciilor de arbori și plante modificate genetic; |
| --- | --- |

2.

are convingerea că ecosistemele naturale se află într-un echilibru fragil și că diversitatea formelor de viață vegetale și animale este esențială pentru sănătatea și bunăstarea noastră. Pădurile originare/naturale reprezintă habitate importante și trebuie gestionate cu respectarea legislației în domeniul forestier și a celei regionale. De aceea, statele membre și regiunile ar trebui sa aibă posibilitatea de a decide împotriva plantării speciilor de arbori și plante modificate genetic;

| 3. | salută promovarea, de către Comisia Europeană, a utilizării biomasei forestiere pentru producerea de energie, precum și sprijinul acordat, în acest domeniu, de către Comitetul forestier permanent, care au determinat creșterea, chiar dacă încă insuficientă, a ponderii acestui combustibil în producerea de energie din surse regenerabile. De asemenea, atrage atenția asupra faptului că biomasa produsă în UE conține o parte de vreascuri și frunze uscate, care furnizează aproape 90 % din rezerva de micro-elemente absorbite de vegetale în cursul asimilării și formării masei forestiere. O pondere prea mare poate provoca distrugerea biotopurilor. Acest lucru trebuie luat în considerare și la alegerea metodelor de recoltare a lemnului. In zonele forestiere critice, sărace în substanțe nutritive, crengile si vârfurile arborilor ar trebui să rămână în locurile în care au fost tăiate sau în pădure; |
| --- | --- |

3.

salută promovarea, de către Comisia Europeană, a utilizării biomasei forestiere pentru producerea de energie, precum și sprijinul acordat, în acest domeniu, de către Comitetul forestier permanent, care au determinat creșterea, chiar dacă încă insuficientă, a ponderii acestui combustibil în producerea de energie din surse regenerabile. De asemenea, atrage atenția asupra faptului că biomasa produsă în UE conține o parte de vreascuri și frunze uscate, care furnizează aproape 90 % din rezerva de micro-elemente absorbite de vegetale în cursul asimilării și formării masei forestiere. O pondere prea mare poate provoca distrugerea biotopurilor. Acest lucru trebuie luat în considerare și la alegerea metodelor de recoltare a lemnului. In zonele forestiere critice, sărace în substanțe nutritive, crengile si vârfurile arborilor ar trebui să rămână în locurile în care au fost tăiate sau în pădure;

| 4. | atrage atenția asupra potențialului considerabil, încă neexploatat pe deplin, pe care îl oferă sectorul silvic și al exploatării lemnului în vederea realizării obiectivelor UE până în 2020 și, în special, asupra posibilității de sporire sensibilă a ponderii biomasei forestiere ca materie primă în producția de energie, inclusiv prin plantarea de arbori cu creștere rapidă. Constată că utilizarea lemnului ca materie primă și ca sursă de energie contribuie la combaterea schimbărilor climatice prin stocarea carbonului (lemnul având rol de element de stocare), prin economisirea energiei utilizate în procesele de producție în comparație cu alte materiale de construcții, prin economisirea energiei utilizate pentru obținerea căldurii iarna și în procesele de răcire vara (materiale de izolare din lemn), precum și prin substituirea combustibililor fosili la producerea de căldură și de energie electrică (combustibili din lemn, revalorificarea lemnului vechi în scop termic). Ar trebui analizată posibilitatea utilizării veniturilor obținute prin sistemul de comercializare a emisiilor (SCE) pentru susținerea acestei inițiative și a altora similare; |
| --- | --- |

4.

atrage atenția asupra potențialului considerabil, încă neexploatat pe deplin, pe care îl oferă sectorul silvic și al exploatării lemnului în vederea realizării obiectivelor UE până în 2020 și, în special, asupra posibilității de sporire sensibilă a ponderii biomasei forestiere ca materie primă în producția de energie, inclusiv prin plantarea de arbori cu creștere rapidă. Constată că utilizarea lemnului ca materie primă și ca sursă de energie contribuie la combaterea schimbărilor climatice prin stocarea carbonului (lemnul având rol de element de stocare), prin economisirea energiei utilizate în procesele de producție în comparație cu alte materiale de construcții, prin economisirea energiei utilizate pentru obținerea căldurii iarna și în procesele de răcire vara (materiale de izolare din lemn), precum și prin substituirea combustibililor fosili la producerea de căldură și de energie electrică (combustibili din lemn, revalorificarea lemnului vechi în scop termic). Ar trebui analizată posibilitatea utilizării veniturilor obținute prin sistemul de comercializare a emisiilor (SCE) pentru susținerea acestei inițiative și a altora similare;

| 5. | apreciază că este necesară o dinamizare bine gândită a silviculturii, pentru a intensifica producția de lemn în scopuri industriale, ceea ce ar determina în același timp o creștere a producției de lemn în scopuri energetice; |
| --- | --- |

5.

apreciază că este necesară o dinamizare bine gândită a silviculturii, pentru a intensifica producția de lemn în scopuri industriale, ceea ce ar determina în același timp o creștere a producției de lemn în scopuri energetice;

| 6. | având în vedere lipsa unei politici forestiere comune, consideră că adoptarea Planului de acțiune 2007-2011 în materie de gestionare a pădurilor în UE constituie o orientare adecvată a lucrărilor Comisiei Europene. În același timp, recomandă începerea neîntârziată a lucrărilor consacrate adoptării unui cadru juridic și structural pentru acțiunile intersectoriale ale Comisiei Europene privind pădurile, care să asigure coordonarea activităților din acest domeniu după 2011. Pe lângă definirea unui plan de acțiune pentru următorii ani, ar putea fi înființat un organism UE cu rol de coordonare în domeniul politicii forestiere; |
| --- | --- |

6.

având în vedere lipsa unei politici forestiere comune, consideră că adoptarea Planului de acțiune 2007-2011 în materie de gestionare a pădurilor în UE constituie o orientare adecvată a lucrărilor Comisiei Europene. În același timp, recomandă începerea neîntârziată a lucrărilor consacrate adoptării unui cadru juridic și structural pentru acțiunile intersectoriale ale Comisiei Europene privind pădurile, care să asigure coordonarea activităților din acest domeniu după 2011. Pe lângă definirea unui plan de acțiune pentru următorii ani, ar putea fi înființat un organism UE cu rol de coordonare în domeniul politicii forestiere;

| 7. | se pronunță în favoarea sensibilizării și instruirii proprietarilor de păduri cu privire la posibilitățile de realizare a unei silviculturi care să fie gestionată în conformitate cu principiile dezvoltării durabile, ținând astfel seama atât de protecția biodiversității, cât și de producția de arbori de bună calitate și de cultivarea soiurilor de arbori cu creștere rapidă, utilizați în scopul producerii de energie. Recomandă ca proprietarii de păduri să fie sprijiniți pe larg, atât prin măsuri de consiliere, cât și din punct de vedere economic, pentru a îndeplini acest obiectiv; |
| --- | --- |

7.

se pronunță în favoarea sensibilizării și instruirii proprietarilor de păduri cu privire la posibilitățile de realizare a unei silviculturi care să fie gestionată în conformitate cu principiile dezvoltării durabile, ținând astfel seama atât de protecția biodiversității, cât și de producția de arbori de bună calitate și de cultivarea soiurilor de arbori cu creștere rapidă, utilizați în scopul producerii de energie. Recomandă ca proprietarii de păduri să fie sprijiniți pe larg, atât prin măsuri de consiliere, cât și din punct de vedere economic, pentru a îndeplini acest obiectiv;

| 8. | sprijină studiile și inițiativele de cercetare științifică menite să identifice tehnologiile moderne care permit recoltarea și producerea lemnului în condiții care permit reducerea impactului asupra mediului (inclusiv prin plantații forestiere destinate producerii de lemn în scopuri energetice), în comparație cu metodele tradiționale, precum și cele care duc la scăderea costurilor de gestionare, promovând totodată dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

8.

sprijină studiile și inițiativele de cercetare științifică menite să identifice tehnologiile moderne care permit recoltarea și producerea lemnului în condiții care permit reducerea impactului asupra mediului (inclusiv prin plantații forestiere destinate producerii de lemn în scopuri energetice), în comparație cu metodele tradiționale, precum și cele care duc la scăderea costurilor de gestionare, promovând totodată dezvoltarea durabilă;

| 9. | salută și recunoaște realizările sistemelor de certificare voluntară existente, se pronunță în favoarea menținerii acestora și recomandă sprijinirea lor pe scară largă prin alte instrumente, inclusiv financiare, certificarea putând fi într-o etapă ulterioară și un instrument de stopare a fluxului ilegal de lemn și de produse derivate. Sugerează că aceasta ar trebui să fie doar o parte a unei presiuni mai intense în direcția certificării la scară globală. Recomandă ca, în conformitate cu inițiative precum FLEGT (aplicarea legislației, guvernanța și schimburile comerciale în domeniul forestier), să devină ilegală importarea sau posesia de lemn produs în mod ilegal în țări din afara UE. De asemenea, subliniază diferențele considerabile dintre diferitele țări și regiuni în ceea ce privește condițiile juridice și economice ale certificării și etichetării „Natura 2000”. Menționează în plus că certificarea produselor din lemn nu sprijină întotdeauna în mod optim obiectivele generale urmărite de administrarea zonelor protejate. Prin urmare, recomandă să se țină seama de aceste divergențe și cerințe în cadrul procesului de reglementare, în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

9.

salută și recunoaște realizările sistemelor de certificare voluntară existente, se pronunță în favoarea menținerii acestora și recomandă sprijinirea lor pe scară largă prin alte instrumente, inclusiv financiare, certificarea putând fi într-o etapă ulterioară și un instrument de stopare a fluxului ilegal de lemn și de produse derivate. Sugerează că aceasta ar trebui să fie doar o parte a unei presiuni mai intense în direcția certificării la scară globală. Recomandă ca, în conformitate cu inițiative precum FLEGT (aplicarea legislației, guvernanța și schimburile comerciale în domeniul forestier), să devină ilegală importarea sau posesia de lemn produs în mod ilegal în țări din afara UE. De asemenea, subliniază diferențele considerabile dintre diferitele țări și regiuni în ceea ce privește condițiile juridice și economice ale certificării și etichetării „Natura 2000”. Menționează în plus că certificarea produselor din lemn nu sprijină întotdeauna în mod optim obiectivele generale urmărite de administrarea zonelor protejate. Prin urmare, recomandă să se țină seama de aceste divergențe și cerințe în cadrul procesului de reglementare, în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității;

| 10. | subliniază importanța promovării unei gestionări multifuncționale a pădurilor, care să nu se limiteze numai la sarcinile de bază privind producerea lemnului, ci să se implice și în alte domenii, care depășesc producția, foarte importante în plan economic și silvic, precum turismul, funcțiile socială, recreativă și de protecție, vânătoarea, exploatarea în sens larg a vegetației forestiere, precum și obținerea de produse specifice (de exemplu, rășina, scoarța, pluta etc.). Importanța economică a acestor funcții care nu sunt legate de producție poate fi consolidată prin sporirea, în același timp, a biodiversității biotopurilor, ceea ce va avea un impact pozitiv asupra dezvoltării zonelor rurale; |
| --- | --- |

10.

subliniază importanța promovării unei gestionări multifuncționale a pădurilor, care să nu se limiteze numai la sarcinile de bază privind producerea lemnului, ci să se implice și în alte domenii, care depășesc producția, foarte importante în plan economic și silvic, precum turismul, funcțiile socială, recreativă și de protecție, vânătoarea, exploatarea în sens larg a vegetației forestiere, precum și obținerea de produse specifice (de exemplu, rășina, scoarța, pluta etc.). Importanța economică a acestor funcții care nu sunt legate de producție poate fi consolidată prin sporirea, în același timp, a biodiversității biotopurilor, ceea ce va avea un impact pozitiv asupra dezvoltării zonelor rurale;

| 11. | subliniază că este indispensabilă implicarea autorităților locale și regionale în luarea deciziilor privind politica forestieră din UE; |
| --- | --- |

11.

subliniază că este indispensabilă implicarea autorităților locale și regionale în luarea deciziilor privind politica forestieră din UE;

Metodele cele mai eficace de producere a biomasei în scopuri energetice

| 12. | recomandă consolidarea într-o măsură decisivă a sprijinului acordat la nivel european creării de plantații de arbori cu creștere rapidă destinați producerii de energie, cultivați conform unor metode durabile din punct de vedere ecologic, ceea ce ar contribui la revitalizarea zonelor rurale prin crearea unei noi piețe de muncă și ar putea constitui un factor de dezvoltare economică a unei microregiuni; |
| --- | --- |

12.

recomandă consolidarea într-o măsură decisivă a sprijinului acordat la nivel european creării de plantații de arbori cu creștere rapidă destinați producerii de energie, cultivați conform unor metode durabile din punct de vedere ecologic, ceea ce ar contribui la revitalizarea zonelor rurale prin crearea unei noi piețe de muncă și ar putea constitui un factor de dezvoltare economică a unei microregiuni;

| 13. | în lumina obiectivelor 20/20/20, trebuie să se insiste ca toate statele membre să participe într-o măsură largă la exploatarea biomasei în scopuri energetice, astfel încât să se îndeplinească obiectivul privind ponderea surselor de energie regenerabile în cadrul producției totale de energie; cu toate acestea, subliniază că sporirea producției de lemn în scopuri energetice ar trebui să constituie și o preocupare a regiunilor, atât din punctul de vedere al ofertei de combustibil (gestionare specifică a pădurilor, în funcție de caracteristicile zonale), cât și al cererii (încurajarea pieței locale a combustibilului lemnos, prin agenți economici publici și privați din regiune); |
| --- | --- |

13.

în lumina obiectivelor 20/20/20, trebuie să se insiste ca toate statele membre să participe într-o măsură largă la exploatarea biomasei în scopuri energetice, astfel încât să se îndeplinească obiectivul privind ponderea surselor de energie regenerabile în cadrul producției totale de energie; cu toate acestea, subliniază că sporirea producției de lemn în scopuri energetice ar trebui să constituie și o preocupare a regiunilor, atât din punctul de vedere al ofertei de combustibil (gestionare specifică a pădurilor, în funcție de caracteristicile zonale), cât și al cererii (încurajarea pieței locale a combustibilului lemnos, prin agenți economici publici și privați din regiune);

| 14. | solicită ca exploatarea biomasei forestiere pentru producerea de energie să beneficieze de o promovare mai largă, iar Comitetul forestier permanent să-și aducă contribuția în acest domeniu, dar își propune să adopte măsuri de limitare a cantității de vreascuri și frunze uscate în biomasa produsă; |
| --- | --- |

14.

solicită ca exploatarea biomasei forestiere pentru producerea de energie să beneficieze de o promovare mai largă, iar Comitetul forestier permanent să-și aducă contribuția în acest domeniu, dar își propune să adopte măsuri de limitare a cantității de vreascuri și frunze uscate în biomasa produsă;

| 15. | observă că interesul acordat producției și exploatării bioenergiei produse pe bază de lemn va depinde de condițiile economice din statele membre, ca de exemplu impozitarea, precum și de nivelul subvențiilor acordate pentru promovarea utilizării combustibilului din lemn și de orientarea acestor subvenții. Un astfel de sprijin va contribui la accelerarea viitoarei dezvoltări a zonelor rurale și la dezvoltarea durabilă a mediului natural în regiunile vizate. CoR solicită statelor membre să nu dezavantajeze biocombustibilii față de combustibilii fosili în cadrul politicii lor fiscale; |
| --- | --- |

15.

observă că interesul acordat producției și exploatării bioenergiei produse pe bază de lemn va depinde de condițiile economice din statele membre, ca de exemplu impozitarea, precum și de nivelul subvențiilor acordate pentru promovarea utilizării combustibilului din lemn și de orientarea acestor subvenții. Un astfel de sprijin va contribui la accelerarea viitoarei dezvoltări a zonelor rurale și la dezvoltarea durabilă a mediului natural în regiunile vizate. CoR solicită statelor membre să nu dezavantajeze biocombustibilii față de combustibilii fosili în cadrul politicii lor fiscale;

Domeniile de acțiune recomandate în contextul Planului de acțiune pentru perioada 2007-2011

| 16. | salută inițiativele lansate de UE pentru limitarea despăduririlor și a degradării pădurilor, inițiative care vor contribui la combaterea schimbărilor climatice și a restrângerii zonelor implicate în fixarea dioxidului de carbon; |
| --- | --- |

16.

salută inițiativele lansate de UE pentru limitarea despăduririlor și a degradării pădurilor, inițiative care vor contribui la combaterea schimbărilor climatice și a restrângerii zonelor implicate în fixarea dioxidului de carbon;

| 17. | constată cu satisfacție rezultatele supravegherii pădurilor, instituită în vederea conservării acestora, dat fiind că starea pădurilor și vitalitatea lor garantează un grad ridicat de absorbție a gazelor cu efect de seră și contribuie la stabilizarea climei; |
| --- | --- |

17.

constată cu satisfacție rezultatele supravegherii pădurilor, instituită în vederea conservării acestora, dat fiind că starea pădurilor și vitalitatea lor garantează un grad ridicat de absorbție a gazelor cu efect de seră și contribuie la stabilizarea climei;

| 18. | subliniază că gestionarea pădurilor progresează constant în anumite state membre în care materia organică moartă este ridicată în mod rațional pentru a fi reciclată ca sursă de bioenergie, conform principiilor stabilite în cadrul certificării și etichetării „Natura 2000”, ceea ce contribuie în special la prevenirea incendiilor. O astfel de gestionare servește principiilor unei economii durabile, cu respectarea naturii multifuncționale a zonelor forestiere; |
| --- | --- |

18.

subliniază că gestionarea pădurilor progresează constant în anumite state membre în care materia organică moartă este ridicată în mod rațional pentru a fi reciclată ca sursă de bioenergie, conform principiilor stabilite în cadrul certificării și etichetării „Natura 2000”, ceea ce contribuie în special la prevenirea incendiilor. O astfel de gestionare servește principiilor unei economii durabile, cu respectarea naturii multifuncționale a zonelor forestiere;

| 19. | salută o serie de acțiuni și de inițiative politice comunitare care vizează obligarea statelor membre să își armonizeze politicile forestiere naționale cu obiectivele UE; |
| --- | --- |

19.

salută o serie de acțiuni și de inițiative politice comunitare care vizează obligarea statelor membre să își armonizeze politicile forestiere naționale cu obiectivele UE;

| 20. | având în vedere că sporirea acoperirii forestiere îmbunătățește captarea dioxidului de carbon și, prin urmare, exercită o influență pozitivă asupra stabilității climei, Comitetul Regiunilor recomandă de asemenea ca, în cadrul politicii de dezvoltare rurală, să se mărească fondurile destinate atât întreținerii și îmbunătățirii suprafețelor forestiere existente, cât și reîmpăduririi terenurilor agricole și lucrărilor de cultivare aferente. Insistă în acest context ca acest sprijin să respecte condiția de a nu cauza o degradare a biodiversității; |
| --- | --- |

20.

având în vedere că sporirea acoperirii forestiere îmbunătățește captarea dioxidului de carbon și, prin urmare, exercită o influență pozitivă asupra stabilității climei, Comitetul Regiunilor recomandă de asemenea ca, în cadrul politicii de dezvoltare rurală, să se mărească fondurile destinate atât întreținerii și îmbunătățirii suprafețelor forestiere existente, cât și reîmpăduririi terenurilor agricole și lucrărilor de cultivare aferente. Insistă în acest context ca acest sprijin să respecte condiția de a nu cauza o degradare a biodiversității;

| 21. | ia în considerare faptul că în anumite țări sau regiuni ale UE incendiile forestiere reprezintă principala amenințare la adresa conservării ecosistemelor forestiere alcătuite din formații de arbori și arbuști, aceste incendii fiind provocate, pe lângă condițiile meteorologice nefavorabile, de acumularea excesivă a combustibililor neutilizați sau de abandonarea terenurilor forestiere din cauza rentabilității lor scăzute, ceea ce face ca incendiile apărute să atingă o intensitate și o virulență crescută, îngreunând considerabil lucrările de stingere. Trebuie încurajată și sprijinită practicarea unei silviculturi preventive, prin care masa lemnoasă să devină mai rezistentă la propagarea focului, utilizându-se tratamente silvicole pentru reducerea și modificarea combustibilului vegetal, precum și pentru crearea și menținerea liniilor somiere. Biomasa reziduală produsă de aceste lucrări trebuie să fie destinată producției de energie regenerabilă, contribuind la reducerea emisiilor de CO2; |
| --- | --- |

21.

ia în considerare faptul că în anumite țări sau regiuni ale UE incendiile forestiere reprezintă principala amenințare la adresa conservării ecosistemelor forestiere alcătuite din formații de arbori și arbuști, aceste incendii fiind provocate, pe lângă condițiile meteorologice nefavorabile, de acumularea excesivă a combustibililor neutilizați sau de abandonarea terenurilor forestiere din cauza rentabilității lor scăzute, ceea ce face ca incendiile apărute să atingă o intensitate și o virulență crescută, îngreunând considerabil lucrările de stingere. Trebuie încurajată și sprijinită practicarea unei silviculturi preventive, prin care masa lemnoasă să devină mai rezistentă la propagarea focului, utilizându-se tratamente silvicole pentru reducerea și modificarea combustibilului vegetal, precum și pentru crearea și menținerea liniilor somiere. Biomasa reziduală produsă de aceste lucrări trebuie să fie destinată producției de energie regenerabilă, contribuind la reducerea emisiilor de CO2;

| 22. | consideră că este necesară stimularea statelor membre, pentru ca acestea să-și dezvolte mai mult rețeaua de supraveghere, pe baza experienței dobândite în constatarea daunelor produse asupra pădurilor de incendii, insecte dăunătoare și ciuperci patogene sau a efectelor nefaste ale inundațiilor, care degradează sănătatea și vitalitatea pădurilor; |
| --- | --- |

22.

consideră că este necesară stimularea statelor membre, pentru ca acestea să-și dezvolte mai mult rețeaua de supraveghere, pe baza experienței dobândite în constatarea daunelor produse asupra pădurilor de incendii, insecte dăunătoare și ciuperci patogene sau a efectelor nefaste ale inundațiilor, care degradează sănătatea și vitalitatea pădurilor;

| 23. | recomandă sprijinirea statelor membre și a regiunilor care pun în practică o politică forestieră durabilă, menită să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice. Ar trebui privilegiate inițiativele naționale, regionale și locale care își propun să stimuleze operatorii economici prin reduceri fiscale, contribuții la cheltuielile pentru inovații, contracte preferențiale pentru cumpărarea de produse provenind din producția forestieră, asistență tehnică și tehnologică, precum și contribuții la cheltuielile de protecție a mediului; |
| --- | --- |

23.

recomandă sprijinirea statelor membre și a regiunilor care pun în practică o politică forestieră durabilă, menită să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice. Ar trebui privilegiate inițiativele naționale, regionale și locale care își propun să stimuleze operatorii economici prin reduceri fiscale, contribuții la cheltuielile pentru inovații, contracte preferențiale pentru cumpărarea de produse provenind din producția forestieră, asistență tehnică și tehnologică, precum și contribuții la cheltuielile de protecție a mediului;

| 24. | recomandă promovarea pe scară largă a produselor obținute din materii prime lemnoase, care constituie garanția unei stocări durabile a carbonului absorbit în cursul asimilării dioxidului de carbon de masa forestieră, în speță în sectorul construcțiilor; |
| --- | --- |

24.

recomandă promovarea pe scară largă a produselor obținute din materii prime lemnoase, care constituie garanția unei stocări durabile a carbonului absorbit în cursul asimilării dioxidului de carbon de masa forestieră, în speță în sectorul construcțiilor;

| 25. | subliniază necesitatea, deja enunțată anterior, a adoptării unei abordări politice intersectoriale bine coordonate la nivel internațional, comunitar, național, regional și local, care să țină seama cu strictețe de evoluția situației pe plan global și să vizeze garantarea unei gestionări cu adevărat durabile a resurselor forestiere, și care să îmbine strategiile de atenuare a schimbărilor climatice și măsurile destinate adaptării la acest proces. De aceea, face apel la UE să își asume un rol conducător mai pronunțat în comunitatea internațională și încurajează statele membre în eforturile depuse de acestea pentru îndeplinirea obligațiilor privind atenuarea schimbărilor climatice, definite în Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice (CCONUSC) și în Protocolul de la Kyoto, apreciind și sprijinul acordat în domeniul adaptării la efectele schimbărilor climatice (acțiunea-cheie 6 din Planul de acțiune pentru perioada 2007-2011); salută propunerea Comisiei Europene de creare a unui mecanism mondial privind carbonul forestier (MMCF) în cadrul CCONUSC, bazat pe un sistem de finanțare permanentă, și propune alocarea unei părți importante a veniturilor obținute din licitarea cotelor din sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (SCE UE) pentru combaterea despăduririi și degradării fondului forestier din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

25.

subliniază necesitatea, deja enunțată anterior, a adoptării unei abordări politice intersectoriale bine coordonate la nivel internațional, comunitar, național, regional și local, care să țină seama cu strictețe de evoluția situației pe plan global și să vizeze garantarea unei gestionări cu adevărat durabile a resurselor forestiere, și care să îmbine strategiile de atenuare a schimbărilor climatice și măsurile destinate adaptării la acest proces. De aceea, face apel la UE să își asume un rol conducător mai pronunțat în comunitatea internațională și încurajează statele membre în eforturile depuse de acestea pentru îndeplinirea obligațiilor privind atenuarea schimbărilor climatice, definite în Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice (CCONUSC) și în Protocolul de la Kyoto, apreciind și sprijinul acordat în domeniul adaptării la efectele schimbărilor climatice (acțiunea-cheie 6 din Planul de acțiune pentru perioada 2007-2011); salută propunerea Comisiei Europene de creare a unui mecanism mondial privind carbonul forestier (MMCF) în cadrul CCONUSC, bazat pe un sistem de finanțare permanentă, și propune alocarea unei părți importante a veniturilor obținute din licitarea cotelor din sistemul UE de comercializare a certificatelor de emisii (SCE UE) pentru combaterea despăduririi și degradării fondului forestier din țările în curs de dezvoltare;

| 26. | evidențiază faptul că este indispensabil să se continue promovarea politicii forestiere, dat fiind că aceasta este strâns legată de obiectivul privind sporirea eficienței energetice cu 20 % până în 2020, precum și de reducerea emisiilor de dioxid de carbon, având în vedere că mărimea importantă a suprafeței acoperite de păduri (aproape 35 % din teritoriul european) joacă un rol în acest sens. În scopul atingerii acestei eficiențe energetice va trebui sprijinită utilizarea termică a biomasei, preferând-o producției de energie electrică; pentru aceasta va trebui realizat un efort de contabilizare a acesteia, prin includerea ei în bilanțurile energetice globale, dat fiind că este cea mai eficientă utilizare a biomasei; |
| --- | --- |

26.

evidențiază faptul că este indispensabil să se continue promovarea politicii forestiere, dat fiind că aceasta este strâns legată de obiectivul privind sporirea eficienței energetice cu 20 % până în 2020, precum și de reducerea emisiilor de dioxid de carbon, având în vedere că mărimea importantă a suprafeței acoperite de păduri (aproape 35 % din teritoriul european) joacă un rol în acest sens. În scopul atingerii acestei eficiențe energetice va trebui sprijinită utilizarea termică a biomasei, preferând-o producției de energie electrică; pentru aceasta va trebui realizat un efort de contabilizare a acesteia, prin includerea ei în bilanțurile energetice globale, dat fiind că este cea mai eficientă utilizare a biomasei;

| 27. | atrage atenția supra necesității adoptării unor măsuri suplimentare pentru limitarea propagării daunelor provocate asupra pădurilor de agenți biotici și abiotici, în special de origine antropogenă, în conformitate cu Planul de acțiune pentru perioada 2007-2011; |
| --- | --- |

27.

atrage atenția supra necesității adoptării unor măsuri suplimentare pentru limitarea propagării daunelor provocate asupra pădurilor de agenți biotici și abiotici, în special de origine antropogenă, în conformitate cu Planul de acțiune pentru perioada 2007-2011;

| 28. | observă că UE a introdus o serie de soluții bune, care ar trebui dezvoltate în continuare prin îmbogățirea dezbaterii și cercetării cu noi idei ale experților din diferite țări, în special din țări în care gestionarea forestieră este cea mai eficace, precum și ale reprezentanților autorităților locale și regionale din regiunile în care acest sector economic joacă un rol important; |
| --- | --- |

28.

observă că UE a introdus o serie de soluții bune, care ar trebui dezvoltate în continuare prin îmbogățirea dezbaterii și cercetării cu noi idei ale experților din diferite țări, în special din țări în care gestionarea forestieră este cea mai eficace, precum și ale reprezentanților autorităților locale și regionale din regiunile în care acest sector economic joacă un rol important;

| 29. | recunoaște rolul considerabil al Conferinței ministeriale privind protecția pădurilor în Europa (CMPPE) în comunicarea și definirea problemelor din sectorul forestier cu care se confruntă întreaga Europă, inclusiv UE, și își propune să stabilească o colaborare mai strânsă cu această instituție; |
| --- | --- |

29.

recunoaște rolul considerabil al Conferinței ministeriale privind protecția pădurilor în Europa (CMPPE) în comunicarea și definirea problemelor din sectorul forestier cu care se confruntă întreaga Europă, inclusiv UE, și își propune să stabilească o colaborare mai strânsă cu această instituție;

| 30. | recomandă începerea lucrărilor consacrate adoptării unui cadru juridic și structural pentru acțiunile intersectoriale ale Comisiei Europene, care să asigure coordonarea activităților din domeniul politicii forestiere europene, ceea ce va avea o importanță decisivă după expirarea Planului de acțiune pentru perioada 2007-2011; |
| --- | --- |

30.

recomandă începerea lucrărilor consacrate adoptării unui cadru juridic și structural pentru acțiunile intersectoriale ale Comisiei Europene, care să asigure coordonarea activităților din domeniul politicii forestiere europene, ceea ce va avea o importanță decisivă după expirarea Planului de acțiune pentru perioada 2007-2011;

| 31. | dată fiind natura intersectorială a problemelor din sectorul forestier, recomandă începerea lucrărilor consacrate creării unei instituții de înalt nivel, responsabilă cu politica forestieră a UE și dotarea acesteia cu instrumentele financiare adecvate; |
| --- | --- |

31.

dată fiind natura intersectorială a problemelor din sectorul forestier, recomandă începerea lucrărilor consacrate creării unei instituții de înalt nivel, responsabilă cu politica forestieră a UE și dotarea acesteia cu instrumentele financiare adecvate;

Realizarea obiectivelor stabilite pentru educație

| 32. | aprobă sprijinul acordat acțiunilor cu caracter educativ și informativ din domeniul protecției mediului, constatând totodată că efectele sensibilizării opiniei publice cu privire la avantajele unei gestionări durabile a pădurilor rămân insuficiente, ceea ce face ca societatea europeană să nu înțeleagă pe deplin contribuția acesteia la dezvoltarea zonelor rurale; |
| --- | --- |

32.

aprobă sprijinul acordat acțiunilor cu caracter educativ și informativ din domeniul protecției mediului, constatând totodată că efectele sensibilizării opiniei publice cu privire la avantajele unei gestionări durabile a pădurilor rămân insuficiente, ceea ce face ca societatea europeană să nu înțeleagă pe deplin contribuția acesteia la dezvoltarea zonelor rurale;

| 33. | recomandă să se acorde un sprijin mai susținut acțiunilor cu caracter educativ și informativ, în special pentru proprietarii de păduri, cât și pentru gestionarii silvici, în domeniul gestionării durabile a pădurilor și al contribuției biomasei forestiere la realizarea obiectivelor 20/20/20; |
| --- | --- |

33.

recomandă să se acorde un sprijin mai susținut acțiunilor cu caracter educativ și informativ, în special pentru proprietarii de păduri, cât și pentru gestionarii silvici, în domeniul gestionării durabile a pădurilor și al contribuției biomasei forestiere la realizarea obiectivelor 20/20/20;

Sprijinul științific: condiție fundamentală a realizării obiectivelor fixate

| 34. | știința și gestionarea pădurilor joacă un rol esențial în procesul de adaptare la schimbările climatice, care impune modificarea practicilor direct legate de silvicultură, selecția speciilor adaptate la o anumită zonă și refacerea pădurilor care sunt mai adaptabile la schimbările climatice. Ar putea fi influențată puternic în special funcția de protecție pădurilor de munte împotriva pericolelor naturale; |
| --- | --- |

34.

știința și gestionarea pădurilor joacă un rol esențial în procesul de adaptare la schimbările climatice, care impune modificarea practicilor direct legate de silvicultură, selecția speciilor adaptate la o anumită zonă și refacerea pădurilor care sunt mai adaptabile la schimbările climatice. Ar putea fi influențată puternic în special funcția de protecție pădurilor de munte împotriva pericolelor naturale;

| 35. | sprijină inițiativele de cercetare științifică consacrate studierii potențialului energetic al diferitelor specii de arbori și metodelor de plantare, adaptabilității la diversele medii climatice și geografice și ameliorării genetice, a căror aplicare ar putea determina o creștere considerabilă a masei forestiere utilizate printre altele la producția de lemn industrial, și astfel și a părții recoltate pentru producția de energie; totodată trebuie însă cercetate și evaluate în mod sistematic și efectele ecologice; |
| --- | --- |

35.

sprijină inițiativele de cercetare științifică consacrate studierii potențialului energetic al diferitelor specii de arbori și metodelor de plantare, adaptabilității la diversele medii climatice și geografice și ameliorării genetice, a căror aplicare ar putea determina o creștere considerabilă a masei forestiere utilizate printre altele la producția de lemn industrial, și astfel și a părții recoltate pentru producția de energie; totodată trebuie însă cercetate și evaluate în mod sistematic și efectele ecologice;

Certificarea ca element de gestionare durabilă a pădurilor

| 36. | este întru totul de acord cu încurajarea exploatării lemnului și a altor produse derivate care provin din pădurile gestionate pe baza principiului dezvoltării durabile. Este vorba, în primul rând, de energie și de materii prime. De asemenea, se pronunță în favoarea certificării, care garantează buna gestionare a zonelor forestiere și împiedică introducerea pe piață a unor produse cărora nu li se cunoaște proveniența, subliniind însă de asemenea rolul de administrator pe care îl pot îndeplini autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

36.

este întru totul de acord cu încurajarea exploatării lemnului și a altor produse derivate care provin din pădurile gestionate pe baza principiului dezvoltării durabile. Este vorba, în primul rând, de energie și de materii prime. De asemenea, se pronunță în favoarea certificării, care garantează buna gestionare a zonelor forestiere și împiedică introducerea pe piață a unor produse cărora nu li se cunoaște proveniența, subliniind însă de asemenea rolul de administrator pe care îl pot îndeplini autoritățile locale și regionale;

| 37. | sprijină impulsionarea certificării pe scară globală a lemnului și a produselor din lemn, cum ar fi inițiativa FLEGT (atâta timp cât aceasta se bazează pe sistemele de certificare aflate în vigoare în prezent - PEFC sau FSC), inițiativă consacrată combaterii despăduririlor ilegale, precum și alte inițiative care au ca scop încheierea unui acord în materie de luptă împotriva acestui tip de fenomen, care ar putea constitui, prin acordarea unui regim preferențial produselor comercializate de întreprinderi certificate, un mijloc eficace de stopare a fluxului de lemn și de produse derivate, de proveniență ilegală; |
| --- | --- |

37.

sprijină impulsionarea certificării pe scară globală a lemnului și a produselor din lemn, cum ar fi inițiativa FLEGT (atâta timp cât aceasta se bazează pe sistemele de certificare aflate în vigoare în prezent - PEFC sau FSC), inițiativă consacrată combaterii despăduririlor ilegale, precum și alte inițiative care au ca scop încheierea unui acord în materie de luptă împotriva acestui tip de fenomen, care ar putea constitui, prin acordarea unui regim preferențial produselor comercializate de întreprinderi certificate, un mijloc eficace de stopare a fluxului de lemn și de produse derivate, de proveniență ilegală;

| 38. | solicită examinarea, la diferite niveluri decizionale, a posibilității de stabilire a unei date pentru introducerea certificării obligatorii pe întreg teritoriul european; |
| --- | --- |

38.

solicită examinarea, la diferite niveluri decizionale, a posibilității de stabilire a unei date pentru introducerea certificării obligatorii pe întreg teritoriul european;

Activitățile economice legate de biodiversitate și natura multifuncțională a pădurilor

| 39. | având în vedere că sporirea biodiversității îmbunătățește rezistența pădurilor, ceea ce permite exploatarea într-o măsură mult mai largă a potențialului biotopurilor, subliniază necesitatea de a se acorda prioritate acțiunilor orientate către acest obiectiv (și anume sporirea biodiversității) fără a scăpa din vedere natura multifuncțională a pădurilor și dezvoltarea durabilă a acestora și, în acest scop, propune ca noile plantații să fie gestionate pe baza principiilor dezvoltării durabile, în vederea protejării solului, a florei și faunei; |
| --- | --- |

39.

având în vedere că sporirea biodiversității îmbunătățește rezistența pădurilor, ceea ce permite exploatarea într-o măsură mult mai largă a potențialului biotopurilor, subliniază necesitatea de a se acorda prioritate acțiunilor orientate către acest obiectiv (și anume sporirea biodiversității) fără a scăpa din vedere natura multifuncțională a pădurilor și dezvoltarea durabilă a acestora și, în acest scop, propune ca noile plantații să fie gestionate pe baza principiilor dezvoltării durabile, în vederea protejării solului, a florei și faunei;

| 40. | evidențiază contribuția pădurilor la combaterea schimbărilor climatice, în special printr-o gestionare multifuncțională, dat fiind că acestea înmagazinează în biomasă 77 % din rezervele mondiale de dioxid de carbon, jucând un rol fundamental în ciclul global al dioxidului de carbon, întrucât intervin în ciclurile biologice și în protejarea solului și a apei. Prin urmare, dacă nu li se va acorda pădurilor o atenție specială, niciun obiectiv ecologic nu va putea fi îndeplinit. |
| --- | --- |

40.

evidențiază contribuția pădurilor la combaterea schimbărilor climatice, în special printr-o gestionare multifuncțională, dat fiind că acestea înmagazinează în biomasă 77 % din rezervele mondiale de dioxid de carbon, jucând un rol fundamental în ciclul global al dioxidului de carbon, întrucât intervin în ciclurile biologice și în protejarea solului și a apei. Prin urmare, dacă nu li se va acorda pădurilor o atenție specială, niciun obiectiv ecologic nu va putea fi îndeplinit.

| 41. | îndeamnă statele membre și Uniunea Europeană în ansamblu să se folosească de prilejul oferit de Anul internațional al pădurilor 2011 pentru a face progrese substanțiale în sectorul silvic și al exploatării lemnului. |
| --- | --- |

41.

îndeamnă statele membre și Uniunea Europeană în ansamblu să se folosească de prilejul oferit de Anul internațional al pădurilor 2011 pentru a face progrese substanțiale în sectorul silvic și al exploatării lemnului.

Bruxelles, 4 decembrie 2009.

Președintele Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

III Acte pregătitoare

Comitetul Regiunilor

A 82-a sesiune plenară din 3 și 4 decembrie 2009

| 29.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/50 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/50

---

Avizul Comitetului Regiunilor privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor

2010/C 141/10

COMITETUL REGIUNILOR

| — | împărtășește punctul de vedere conform căruia abuzul sexual asupra copiilor și exploatarea sexuală a copiilor, inclusiv pornografia infantilă, privite în contextul traficului de persoane alături de alte forme de exploatare conexe, precum cerșetoria, implicarea în rețele de mică infracționalitate sau în prelevarea de organe, reprezintă încălcări grave ale drepturilor omului, în special ale demnității umane și ale drepturilor copilului, necesitând o abordare comună fermă la nivelul UE; |
| --- | --- |

—

împărtășește punctul de vedere conform căruia abuzul sexual asupra copiilor și exploatarea sexuală a copiilor, inclusiv pornografia infantilă, privite în contextul traficului de persoane alături de alte forme de exploatare conexe, precum cerșetoria, implicarea în rețele de mică infracționalitate sau în prelevarea de organe, reprezintă încălcări grave ale drepturilor omului, în special ale demnității umane și ale drepturilor copilului, necesitând o abordare comună fermă la nivelul UE;

| — | este conștient de faptul că imaginile pornografice cu abuzuri sexuale asupra copiilor și alte forme de exploatare sexuală a copiilor iau amploare și se răspândesc odată cu utilizarea noilor tehnologii și că măsurile de combatere nu au fost suficient de rapide sau de eficiente. Din acest motiv, trebuie elaborat un răspuns adecvat la toate nivelurile, care să cuprindă pregătirea și formarea competențelor personalului agențiilor specializate de la nivel local și regional, în scopul identificării și prevenirii acestor activități; |
| --- | --- |

—

este conștient de faptul că imaginile pornografice cu abuzuri sexuale asupra copiilor și alte forme de exploatare sexuală a copiilor iau amploare și se răspândesc odată cu utilizarea noilor tehnologii și că măsurile de combatere nu au fost suficient de rapide sau de eficiente. Din acest motiv, trebuie elaborat un răspuns adecvat la toate nivelurile, care să cuprindă pregătirea și formarea competențelor personalului agențiilor specializate de la nivel local și regional, în scopul identificării și prevenirii acestor activități;

| — | este de acord că pedepsele ar trebui să fie eficace, disuasive și proporționale cu gravitatea infracțiunii, atât pentru ca cercetarea și urmărirea penală să fie mai eficace, cât și pentru a îmbunătăți aplicarea dreptului internațional și cooperarea judiciară internațională; |
| --- | --- |

—

este de acord că pedepsele ar trebui să fie eficace, disuasive și proporționale cu gravitatea infracțiunii, atât pentru ca cercetarea și urmărirea penală să fie mai eficace, cât și pentru a îmbunătăți aplicarea dreptului internațional și cooperarea judiciară internațională;

| — | este de acord cu faptul că infracțiunile grave precum exploatarea sexuală a copiilor și pornografia infantilă, precum și celelalte fenomene de exploatare a minorilor legate de traficul de persoane, necesită o abordare cuprinzătoare, care să includă urmărirea penală a infractorilor, protecția victimelor copii, precum și prevenirea și monitorizarea fenomenului, inclusiv sensibilizarea cetățenilor și măsuri educaționale; |
| --- | --- |

—

este de acord cu faptul că infracțiunile grave precum exploatarea sexuală a copiilor și pornografia infantilă, precum și celelalte fenomene de exploatare a minorilor legate de traficul de persoane, necesită o abordare cuprinzătoare, care să includă urmărirea penală a infractorilor, protecția victimelor copii, precum și prevenirea și monitorizarea fenomenului, inclusiv sensibilizarea cetățenilor și măsuri educaționale;

| — | reamintește faptul că traficul de persoane reprezintă atât o problemă globală, cât și una locală; de aceea, este absolut necesar ca autoritățile locale să se situeze în prima linie a acestei lupte. Politicile în materie de aplicare a legii și de urmărire penală pot fi eficiente numai dacă funcționează un parteneriat amplu care să includă toate nivelurile de guvernare, organizațiile patronale, sectorul privat, sindicatele și ONG-urile. |
| --- | --- |

—

reamintește faptul că traficul de persoane reprezintă atât o problemă globală, cât și una locală; de aceea, este absolut necesar ca autoritățile locale să se situeze în prima linie a acestei lupte. Politicile în materie de aplicare a legii și de urmărire penală pot fi eficiente numai dacă funcționează un parteneriat amplu care să includă toate nivelurile de guvernare, organizațiile patronale, sectorul privat, sindicatele și ONG-urile.

| Raportor | : | dl Ján ORAVEC (SK-PPE), primarul orașului Štúrovo |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dl Ján ORAVEC (SK-PPE), primarul orașului Štúrovo

Documente de referință

Propunerea de decizie-cadru a Consiliului privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile, de abrogare a Deciziei-cadru 2004/68/JAI

COM(2009) 135 final

Propunerea de decizie-cadru a Consiliului privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor și de abrogare a Deciziei-cadru 2002/629/JAI

COM(2009) 136 final

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

| 1. | împărtășește punctul de vedere conform căruia abuzul sexual asupra copiilor și exploatarea sexuală a copiilor, inclusiv pornografia infantilă, privite în contextul traficului de persoane alături de alte forme de exploatare conexe, precum cerșetoria, implicarea în rețele de mică infracționalitate sau în prelevarea de organe, reprezintă încălcări grave ale drepturilor omului, în special ale demnității umane (articolul 1 din Carta drepturilor fundamentale) și ale drepturilor copilului (articolul 24 din Carta drepturilor fundamentale și Convenția de la New York privind drepturile copilului din 1989), necesitând o abordare comună fermă la nivelul UE; |
| --- | --- |

1.

împărtășește punctul de vedere conform căruia abuzul sexual asupra copiilor și exploatarea sexuală a copiilor, inclusiv pornografia infantilă, privite în contextul traficului de persoane alături de alte forme de exploatare conexe, precum cerșetoria, implicarea în rețele de mică infracționalitate sau în prelevarea de organe, reprezintă încălcări grave ale drepturilor omului, în special ale demnității umane (articolul 1 din Carta drepturilor fundamentale) și ale drepturilor copilului (articolul 24 din Carta drepturilor fundamentale și Convenția de la New York privind drepturile copilului din 1989), necesitând o abordare comună fermă la nivelul UE;

| 2. | reiterează faptul că primul punct de contact pentru victimele abuzului sexual ar putea fi la nivelurile local și regional, având în vedere că aceste niveluri sunt cele mai apropiate de cetățeni. O alocare îmbunătățită a resurselor va contribui la o implicare politică mai cuprinzătoare, alături de strategii care să combată acest fenomen; |
| --- | --- |

2.

reiterează faptul că primul punct de contact pentru victimele abuzului sexual ar putea fi la nivelurile local și regional, având în vedere că aceste niveluri sunt cele mai apropiate de cetățeni. O alocare îmbunătățită a resurselor va contribui la o implicare politică mai cuprinzătoare, alături de strategii care să combată acest fenomen;

| 3. | este conștient de faptul că imaginile pornografice cu abuzuri sexuale asupra copiilor și alte forme de exploatare sexuală a copiilor iau amploare și se răspândesc odată cu utilizarea noilor tehnologii și că măsurile de combatere nu au fost suficient de rapide sau de eficiente. Din acest motiv, trebuie elaborat un răspuns adecvat la toate nivelurile, care să cuprindă pregătirea și formarea competențelor personalului agențiilor specializate de la nivel local și regional, în scopul identificării și prevenirii acestor activități; |
| --- | --- |

3.

este conștient de faptul că imaginile pornografice cu abuzuri sexuale asupra copiilor și alte forme de exploatare sexuală a copiilor iau amploare și se răspândesc odată cu utilizarea noilor tehnologii și că măsurile de combatere nu au fost suficient de rapide sau de eficiente. Din acest motiv, trebuie elaborat un răspuns adecvat la toate nivelurile, care să cuprindă pregătirea și formarea competențelor personalului agențiilor specializate de la nivel local și regional, în scopul identificării și prevenirii acestor activități;

| 4. | Decizia-cadru 2004/68/JAI a Consiliului privind combaterea exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile, care are o dimensiune transfrontalieră accentuată, apropie legislațiile statelor membre în sensul incriminării celor mai grave forme de abuz sexual asupra copiilor și de exploatare sexuală a copiilor, al extinderii competenței jurisdicțiilor naționale și al asigurării unui nivel minim de asistență pentru victime, atât înainte cât și după pronunțarea verdictului; |
| --- | --- |

4.

Decizia-cadru 2004/68/JAI a Consiliului privind combaterea exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile, care are o dimensiune transfrontalieră accentuată, apropie legislațiile statelor membre în sensul incriminării celor mai grave forme de abuz sexual asupra copiilor și de exploatare sexuală a copiilor, al extinderii competenței jurisdicțiilor naționale și al asigurării unui nivel minim de asistență pentru victime, atât înainte cât și după pronunțarea verdictului;

| 5. | consideră că Protocolul opțional al Organizației Națiunilor Unite la Convenția asupra drepturilor copilului privind vânzarea copiilor, prostituția copiilor și pornografia infantilă și, în special, Convenția Consiliului Europei privind protecția copiilor împotriva exploatării și abuzului sexual reprezintă pași cruciali în procesul de întărire a cooperării internaționale în acest domeniu; invită pe această cale statele membre să accelereze procesul de ratificare a Convenției Consiliului Europei; |
| --- | --- |

5.

consideră că Protocolul opțional al Organizației Națiunilor Unite la Convenția asupra drepturilor copilului privind vânzarea copiilor, prostituția copiilor și pornografia infantilă și, în special, Convenția Consiliului Europei privind protecția copiilor împotriva exploatării și abuzului sexual reprezintă pași cruciali în procesul de întărire a cooperării internaționale în acest domeniu; invită pe această cale statele membre să accelereze procesul de ratificare a Convenției Consiliului Europei;

| 6. | este de acord cu faptul că infracțiunile grave precum exploatarea sexuală a copiilor și pornografia infantilă, precum și celelalte fenomene de exploatare a minorilor legate de traficul de persoane, necesită o abordare cuprinzătoare, care să includă urmărirea penală a infractorilor, protecția victimelor copii, precum și prevenirea și monitorizarea fenomenului, inclusiv sensibilizarea cetățenilor și măsuri educaționale. Orice măsură de combatere a acestor infracțiuni trebuie să slujească intereselor superioare ale copilului și să respecte drepturile acestuia. Decizia-cadru 2004/68/JAI trebuie înlocuită de un nou instrument, care să asigure un cadru juridic cuprinzător în vederea realizării acestui scop și să protejeze copiii din toate statele membre de infractorii din toate statele membre; |
| --- | --- |

6.

este de acord cu faptul că infracțiunile grave precum exploatarea sexuală a copiilor și pornografia infantilă, precum și celelalte fenomene de exploatare a minorilor legate de traficul de persoane, necesită o abordare cuprinzătoare, care să includă urmărirea penală a infractorilor, protecția victimelor copii, precum și prevenirea și monitorizarea fenomenului, inclusiv sensibilizarea cetățenilor și măsuri educaționale. Orice măsură de combatere a acestor infracțiuni trebuie să slujească intereselor superioare ale copilului și să respecte drepturile acestuia. Decizia-cadru 2004/68/JAI trebuie înlocuită de un nou instrument, care să asigure un cadru juridic cuprinzător în vederea realizării acestui scop și să protejeze copiii din toate statele membre de infractorii din toate statele membre;

| 7. | este de acord cu faptul că formele grave de abuz sexual asupra copiilor și de exploatare sexuală a copiilor ar trebui să constituie obiectul unor sancțiuni eficace, proporționale și disuasive. Acestea includ, în special, noi forme de abuz sexual și de exploatare sexuală facilitate de utilizarea tehnologiilor informației. Definiția pornografiei infantile ar trebui, de asemenea, clarificată și adusă mai aproape de cea care se regăsește în instrumentele internaționale. De asemenea, trebuie armonizate normele procedurale, astfel încât să garanteze tratamentul egal al infractorilor și, mai presus de orice, să prevină întârzierile inutile, care pot atenua dimensiunea de reabilitare pe care o presupune sancțiunea; |
| --- | --- |

7.

este de acord cu faptul că formele grave de abuz sexual asupra copiilor și de exploatare sexuală a copiilor ar trebui să constituie obiectul unor sancțiuni eficace, proporționale și disuasive. Acestea includ, în special, noi forme de abuz sexual și de exploatare sexuală facilitate de utilizarea tehnologiilor informației. Definiția pornografiei infantile ar trebui, de asemenea, clarificată și adusă mai aproape de cea care se regăsește în instrumentele internaționale. De asemenea, trebuie armonizate normele procedurale, astfel încât să garanteze tratamentul egal al infractorilor și, mai presus de orice, să prevină întârzierile inutile, care pot atenua dimensiunea de reabilitare pe care o presupune sancțiunea;

| 8. | ar trebui facilitate investigarea infracțiunilor și depunerea plângerilor în cadrul procedurii penale, pentru a se ține seama de dificultatea, în cazul victimelor copii, de a denunța abuzul și de anonimatul infractorilor în spațiul virtual. Este necesară instituirea unui mandat clar de investigație, bazat pe competențe materiale și teritoriale clar definite; |
| --- | --- |

8.

ar trebui facilitate investigarea infracțiunilor și depunerea plângerilor în cadrul procedurii penale, pentru a se ține seama de dificultatea, în cazul victimelor copii, de a denunța abuzul și de anonimatul infractorilor în spațiul virtual. Este necesară instituirea unui mandat clar de investigație, bazat pe competențe materiale și teritoriale clar definite;

| 9. | apreciază că, pentru a putea contribui în mod eficient la acest efort, forțele de poliție de la nivel orășenesc și comunal, care dețin cele mai multe informații despre contextul local și pot juca astfel un rol determinant în descoperirea acestui gen de activități infracționale, trebuie să aibă acces la bazele de date, să fie instruite în scopul detectării acestui tip de infracțiuni și trebuie să li se acorde atribuții adecvate; |
| --- | --- |

9.

apreciază că, pentru a putea contribui în mod eficient la acest efort, forțele de poliție de la nivel orășenesc și comunal, care dețin cele mai multe informații despre contextul local și pot juca astfel un rol determinant în descoperirea acestui gen de activități infracționale, trebuie să aibă acces la bazele de date, să fie instruite în scopul detectării acestui tip de infracțiuni și trebuie să li se acorde atribuții adecvate;

| 10. | este de acord cu faptul că ar trebui modificate normele privind competența instanțelor pentru a se asigura că persoanele din UE care exploatează sau abuzează sexual un copil sunt deferite justiției chiar dacă ele comit infracțiunile în afara UE, prin așa-numitul turism sexual. Însă UE trebuie să-și exercite influența politică și economică pentru a determina instituirea unui cadru legislativ similar în țările care nu sunt membre ale UE; |
| --- | --- |

10.

este de acord cu faptul că ar trebui modificate normele privind competența instanțelor pentru a se asigura că persoanele din UE care exploatează sau abuzează sexual un copil sunt deferite justiției chiar dacă ele comit infracțiunile în afara UE, prin așa-numitul turism sexual. Însă UE trebuie să-și exercite influența politică și economică pentru a determina instituirea unui cadru legislativ similar în țările care nu sunt membre ale UE;

| 11. | este de acord cu faptul că accesul victimelor copii la o cale de atac ar trebui să fie simplu, iar acestea nu ar trebui să sufere ca urmare a participării la procedura penală. Ar trebui utilizate în mod curent diferitele tehnologii disponibile pentru înregistrarea depozițiilor victimelor, în special în cazul copiilor. Acest lucru va diminua necesitatea interogatoriilor repetate sau contactul direct dintre victimă și făptaș; |
| --- | --- |

11.

este de acord cu faptul că accesul victimelor copii la o cale de atac ar trebui să fie simplu, iar acestea nu ar trebui să sufere ca urmare a participării la procedura penală. Ar trebui utilizate în mod curent diferitele tehnologii disponibile pentru înregistrarea depozițiilor victimelor, în special în cazul copiilor. Acest lucru va diminua necesitatea interogatoriilor repetate sau contactul direct dintre victimă și făptaș;

| 12. | recunoaște faptul că, pentru prevenirea și reducerea la minimum a recidivelor, infractorii trebuie să fie întotdeauna evaluați din perspectiva pericolului pe care îl reprezintă și a riscurilor posibile de repetare a infracțiunilor sexuale împotriva copiilor și ar trebui să aibă acces, pe bază de voluntariat, la programe sau măsuri de intervenție eficiente, în care să fie implicate activ și autoritățile locale; |
| --- | --- |

12.

recunoaște faptul că, pentru prevenirea și reducerea la minimum a recidivelor, infractorii trebuie să fie întotdeauna evaluați din perspectiva pericolului pe care îl reprezintă și a riscurilor posibile de repetare a infracțiunilor sexuale împotriva copiilor și ar trebui să aibă acces, pe bază de voluntariat, la programe sau măsuri de intervenție eficiente, în care să fie implicate activ și autoritățile locale;

| 13. | propune ca infractorii condamnați să fie împiedicați, temporar sau permanent, să exercite activități care presupun contacte periodice cu copiii, atunci când pericolul pe care îl reprezintă aceștia și riscurile posibile de repetare a infracțiunilor impun acest lucru, după caz. Punerea în aplicare a unor asemenea interdicții pe întreg teritoriul UE ar trebui să fie facilitată, iar autoritățile locale și regionale ar trebui să fie implicate în mod efectiv în acest proces; |
| --- | --- |

13.

propune ca infractorii condamnați să fie împiedicați, temporar sau permanent, să exercite activități care presupun contacte periodice cu copiii, atunci când pericolul pe care îl reprezintă aceștia și riscurile posibile de repetare a infracțiunilor impun acest lucru, după caz. Punerea în aplicare a unor asemenea interdicții pe întreg teritoriul UE ar trebui să fie facilitată, iar autoritățile locale și regionale ar trebui să fie implicate în mod efectiv în acest proces;

| 14. | pentru a combate pornografia infantilă, în special în cazul în care materialele originale nu sunt localizate în interiorul UE, ar trebui instituite mecanisme de blocare a accesului de pe teritoriul UE la pagini internet identificate ca diseminând sau conținând pornografie infantilă; |
| --- | --- |

14.

pentru a combate pornografia infantilă, în special în cazul în care materialele originale nu sunt localizate în interiorul UE, ar trebui instituite mecanisme de blocare a accesului de pe teritoriul UE la pagini internet identificate ca diseminând sau conținând pornografie infantilă;

| 15. | în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității, decizia-cadru se limitează la minimul impus pentru atingerea acestor obiective la nivel comunitar și nu depășește ceea ce este necesar în acest scop; |
| --- | --- |

15.

în conformitate cu principiile subsidiarității și proporționalității, decizia-cadru se limitează la minimul impus pentru atingerea acestor obiective la nivel comunitar și nu depășește ceea ce este necesar în acest scop;

| 16. | constată faptul că decizia-cadru respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și, cu precădere, demnitatea umană, interzicerea torturii și a tratamentelor și pedepselor inumane sau degradante, drepturile copilului, dreptul la libertate și securitate, libertatea de exprimare și de informare, protecția datelor cu caracter personal, dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil și principiile legalității și proporționalității infracțiunilor și pedepselor. În special, decizia-cadru urmărește să asigure respectarea deplină a acestor drepturi și nu își propune să reglementeze activitățile sexuale reciproc consimțite dintre minori; |
| --- | --- |

16.

constată faptul că decizia-cadru respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și, cu precădere, demnitatea umană, interzicerea torturii și a tratamentelor și pedepselor inumane sau degradante, drepturile copilului, dreptul la libertate și securitate, libertatea de exprimare și de informare, protecția datelor cu caracter personal, dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil și principiile legalității și proporționalității infracțiunilor și pedepselor. În special, decizia-cadru urmărește să asigure respectarea deplină a acestor drepturi și nu își propune să reglementeze activitățile sexuale reciproc consimțite dintre minori;

| 17. | reamintește faptul că traficul de persoane reprezintă atât o problemă globală, cât și una locală; de aceea, este absolut necesar ca autoritățile locale să se situeze în prima linie a acestei lupte. Politicile privind aplicarea legii și urmărirea penală pot fi eficiente numai dacă funcționează un parteneriat amplu care să includă toate nivelurile de guvernare, organizațiile patronale, sectorul privat, sindicatele și ONG-urile; |
| --- | --- |

17.

reamintește faptul că traficul de persoane reprezintă atât o problemă globală, cât și una locală; de aceea, este absolut necesar ca autoritățile locale să se situeze în prima linie a acestei lupte. Politicile privind aplicarea legii și urmărirea penală pot fi eficiente numai dacă funcționează un parteneriat amplu care să includă toate nivelurile de guvernare, organizațiile patronale, sectorul privat, sindicatele și ONG-urile;

| 18. | este de acord că traficul de persoane este o infracțiune gravă, comisă adesea în cadrul criminalității organizate, și reprezintă o încălcare flagrantă a drepturilor omului. Prin urmare, sprijină o abordare comunitară holistică, unitară și fără compromisuri a fenomenului, considerând că aceasta este una din sarcinile sale prioritare; |
| --- | --- |

18.

este de acord că traficul de persoane este o infracțiune gravă, comisă adesea în cadrul criminalității organizate, și reprezintă o încălcare flagrantă a drepturilor omului. Prin urmare, sprijină o abordare comunitară holistică, unitară și fără compromisuri a fenomenului, considerând că aceasta este una din sarcinile sale prioritare;

| 19. | susține angajamentul Uniunii Europene de a preveni și de a combate traficul de persoane și de a proteja drepturile persoanelor traficate. În acest scop, au fost adoptate Decizia-cadru 2002/629/JAI a Consiliului din 19 iulie 2002 privind combaterea traficului de persoane și un Plan al UE privind cele mai bune practici, normele și procedurile pentru combaterea și prevenirea traficului de persoane (2005/C 311/01); |
| --- | --- |

19.

susține angajamentul Uniunii Europene de a preveni și de a combate traficul de persoane și de a proteja drepturile persoanelor traficate. În acest scop, au fost adoptate Decizia-cadru 2002/629/JAI a Consiliului din 19 iulie 2002 privind combaterea traficului de persoane și un Plan al UE privind cele mai bune practici, normele și procedurile pentru combaterea și prevenirea traficului de persoane (2005/C 311/01);

| 20. | salută faptul că decizia-cadru adoptă o abordare integrată și holistică pentru combaterea traficului de persoane. Obiectivele principale ale acestei decizii-cadru sunt prevenirea și urmărirea penală mai riguroase, precum și protecția drepturilor victimelor. Datorită vârstei lor, copiii se pot găsi în situații precare, sunt mai vulnerabili și sunt expuși, prin urmare, unui risc mai mare de a deveni victime ale traficului de persoane. Toate dispozițiile acestei decizii-cadru ar trebui aplicate din perspectiva intereselor superioare al copilului, în conformitate cu Convenția din 1989 a Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului; |
| --- | --- |

20.

salută faptul că decizia-cadru adoptă o abordare integrată și holistică pentru combaterea traficului de persoane. Obiectivele principale ale acestei decizii-cadru sunt prevenirea și urmărirea penală mai riguroase, precum și protecția drepturilor victimelor. Datorită vârstei lor, copiii se pot găsi în situații precare, sunt mai vulnerabili și sunt expuși, prin urmare, unui risc mai mare de a deveni victime ale traficului de persoane. Toate dispozițiile acestei decizii-cadru ar trebui aplicate din perspectiva intereselor superioare al copilului, în conformitate cu Convenția din 1989 a Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului;

| 21. | este conștient de faptul că Protocolul din 2000 al Organizației Națiunilor Unite privind prevenirea, reprimarea și pedepsirea traficului de persoane, în special al femeilor și copiilor, adițional la Convenția ONU împotriva criminalității transnaționale organizate, și Convenția din 2005 a Consiliului Europei privind acțiunea împotriva traficului de persoane sunt etape cruciale în procesul de consolidare a cooperării internaționale în vederea combaterii traficului de persoane. Pentru a consolida procesul de apropiere a legislației, decizia-cadru adoptă definiția extinsă a acestei infracțiuni, inclusă în instrumentele ONU și ale Consiliului Europei menționate anterior. Definiția include diferitele tipuri de victime – nu numai femei, ci și copii și bărbați – și diferitele tipuri de exploatare – nu doar sexuală, ci și prin muncă, cerșetorie și prin implicarea minorilor în rețele de mică infracționalitate –, ca și traficul de persoane în scopul prelevării de organe, care poate fi legat de traficul de organe, toate aceste practici constituind încălcări grave ale demnității umane și ale integrității fizice a persoanelor; |
| --- | --- |

21.

este conștient de faptul că Protocolul din 2000 al Organizației Națiunilor Unite privind prevenirea, reprimarea și pedepsirea traficului de persoane, în special al femeilor și copiilor, adițional la Convenția ONU împotriva criminalității transnaționale organizate, și Convenția din 2005 a Consiliului Europei privind acțiunea împotriva traficului de persoane sunt etape cruciale în procesul de consolidare a cooperării internaționale în vederea combaterii traficului de persoane. Pentru a consolida procesul de apropiere a legislației, decizia-cadru adoptă definiția extinsă a acestei infracțiuni, inclusă în instrumentele ONU și ale Consiliului Europei menționate anterior. Definiția include diferitele tipuri de victime – nu numai femei, ci și copii și bărbați – și diferitele tipuri de exploatare – nu doar sexuală, ci și prin muncă, cerșetorie și prin implicarea minorilor în rețele de mică infracționalitate –, ca și traficul de persoane în scopul prelevării de organe, care poate fi legat de traficul de organe, toate aceste practici constituind încălcări grave ale demnității umane și ale integrității fizice a persoanelor;

| 22. | este de acord că pedepsele ar trebui să fie eficace, disuasive și proporționale cu gravitatea infracțiunii, atât pentru ca cercetarea și urmărirea penală să fie mai eficace, cât și pentru a îmbunătăți aplicarea dreptului internațional și cooperarea judiciară internațională. Circumstanțele agravante ar trebui să țină seama de necesitatea de a proteja victimele aflate în situații vulnerabile, inclusiv toate victimele care sunt copii și adulții care sunt vulnerabili din cauza unor circumstanțe personale sau a consecințelor fizice sau psihologice ale infracțiunii; în orice caz, sunt necesare colaborarea tuturor instituțiilor de protecție a minorilor și a celor care activează în domeniul drepturilor omului, precum și o instrumentare eficientă a cazului de către autoritățile judiciare și o justiție eficace; |
| --- | --- |

22.

este de acord că pedepsele ar trebui să fie eficace, disuasive și proporționale cu gravitatea infracțiunii, atât pentru ca cercetarea și urmărirea penală să fie mai eficace, cât și pentru a îmbunătăți aplicarea dreptului internațional și cooperarea judiciară internațională. Circumstanțele agravante ar trebui să țină seama de necesitatea de a proteja victimele aflate în situații vulnerabile, inclusiv toate victimele care sunt copii și adulții care sunt vulnerabili din cauza unor circumstanțe personale sau a consecințelor fizice sau psihologice ale infracțiunii; în orice caz, sunt necesare colaborarea tuturor instituțiilor de protecție a minorilor și a celor care activează în domeniul drepturilor omului, precum și o instrumentare eficientă a cazului de către autoritățile judiciare și o justiție eficace;

| 23. | împărtășește punctul de vedere conform căruia victimele ar trebui să nu fie incriminate și pedepsite, în urma unei decizii a autorității competente, pentru activitățile ilegale în care au fost implicate ca o consecință directă a faptului că au făcut obiectul oricărui mijloc ilicit folosit de traficanți, precum încălcarea legislației în materie de imigrație, utilizarea de documente false sau a infracțiunilor în materie de prostituție. În orice caz, circumstanțele ar trebui analizate în mod coerent și dând dovadă de sensibilitate. Un alt scop al acestei protecții este încurajarea victimelor de a se prezenta ca martori în procedurile penale; |
| --- | --- |

23.

împărtășește punctul de vedere conform căruia victimele ar trebui să nu fie incriminate și pedepsite, în urma unei decizii a autorității competente, pentru activitățile ilegale în care au fost implicate ca o consecință directă a faptului că au făcut obiectul oricărui mijloc ilicit folosit de traficanți, precum încălcarea legislației în materie de imigrație, utilizarea de documente false sau a infracțiunilor în materie de prostituție. În orice caz, circumstanțele ar trebui analizate în mod coerent și dând dovadă de sensibilitate. Un alt scop al acestei protecții este încurajarea victimelor de a se prezenta ca martori în procedurile penale;

| 24. | chiar dacă Decizia-cadru a Consiliului din 15 martie 2001 privind statutul victimelor în cadrul procedurilor penale (2001/220/JAI) stabilește un set de drepturi ale victimelor în cadrul procedurilor penale, inclusiv dreptul la protecție și la despăgubiri, victimele traficului de persoane se află, de asemenea, în situații vulnerabile și, prin urmare, sunt necesare măsuri specifice în ceea ce le privește. Aceste victime, care suportă consecințele activităților infracționale legate de traficul de persoane, inclusiv ale prelevării de organe, ar trebui protejate de intimidare și de victimizarea secundară, și anume de o victimizare suplimentară sau de traumele care rezultă din modul în care se desfășoară procedura penală. În plus, ar trebui instituite mijloace specifice prin care să se asigure o protecție eficace și despăgubiri; |
| --- | --- |

24.

chiar dacă Decizia-cadru a Consiliului din 15 martie 2001 privind statutul victimelor în cadrul procedurilor penale (2001/220/JAI) stabilește un set de drepturi ale victimelor în cadrul procedurilor penale, inclusiv dreptul la protecție și la despăgubiri, victimele traficului de persoane se află, de asemenea, în situații vulnerabile și, prin urmare, sunt necesare măsuri specifice în ceea ce le privește. Aceste victime, care suportă consecințele activităților infracționale legate de traficul de persoane, inclusiv ale prelevării de organe, ar trebui protejate de intimidare și de victimizarea secundară, și anume de o victimizare suplimentară sau de traumele care rezultă din modul în care se desfășoară procedura penală. În plus, ar trebui instituite mijloace specifice prin care să se asigure o protecție eficace și despăgubiri;

| 25. | consideră că victimele trebuie să își poată exercita drepturile în mod efectiv. Prin urmare, ar trebui ca victimele să dispună de asistență adecvată (în unele cazuri, universal obligatorie) înainte, pe parcursul și după desfășurarea procedurilor penale. Decizia-cadru instituie obligația ca statele membre să acorde oricărei victime asistență într-un grad suficient încât să îi permită să se recupereze, precum și pentru protecția acesteia; |
| --- | --- |

25.

consideră că victimele trebuie să își poată exercita drepturile în mod efectiv. Prin urmare, ar trebui ca victimele să dispună de asistență adecvată (în unele cazuri, universal obligatorie) înainte, pe parcursul și după desfășurarea procedurilor penale. Decizia-cadru instituie obligația ca statele membre să acorde oricărei victime asistență într-un grad suficient încât să îi permită să se recupereze, precum și pentru protecția acesteia;

| 26. | are convingerea că traficul de persoane implică sume uriașe de bani și acumularea de bogăție de către infractorii implicați în această activitate ilegală și încurajează statele membre să utilizeze bunurile confiscate de la infractori pentru finanțarea unor servicii suplimentare de terapie și de integrare pentru acești copii; |
| --- | --- |

26.

are convingerea că traficul de persoane implică sume uriașe de bani și acumularea de bogăție de către infractorii implicați în această activitate ilegală și încurajează statele membre să utilizeze bunurile confiscate de la infractori pentru finanțarea unor servicii suplimentare de terapie și de integrare pentru acești copii;

| 27. | dacă Directiva 2004/81/CE abordează problema eliberării de permise de ședere victimelor traficului de persoane care sunt resortisanți ai țărilor terțe, iar Directiva 2004/38/CE reglementează exercitarea dreptului de liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora, inclusiv protejarea acestora de expulzare, decizia-cadru stabilește măsuri de protecție specifice pentru orice victimă a traficului de persoane și nu abordează problema condițiilor aferente rezidenței lor pe teritoriul statelor membre sau orice altă problemă care intră în competența Comunității; |
| --- | --- |

27.

dacă Directiva 2004/81/CE abordează problema eliberării de permise de ședere victimelor traficului de persoane care sunt resortisanți ai țărilor terțe, iar Directiva 2004/38/CE reglementează exercitarea dreptului de liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora, inclusiv protejarea acestora de expulzare, decizia-cadru stabilește măsuri de protecție specifice pentru orice victimă a traficului de persoane și nu abordează problema condițiilor aferente rezidenței lor pe teritoriul statelor membre sau orice altă problemă care intră în competența Comunității;

| 28. | consideră că, pe lângă măsurile disponibile pentru adulți, fiecare stat membru ar trebui să se asigure că pentru copiii care au fost victime ale traficului sunt disponibile măsuri de protecție specifice; |
| --- | --- |

28.

consideră că, pe lângă măsurile disponibile pentru adulți, fiecare stat membru ar trebui să se asigure că pentru copiii care au fost victime ale traficului sunt disponibile măsuri de protecție specifice;

| 29. | salută inițiativa ca fiecare stat membru să instituie și/sau să consolideze politicile de prevenire a traficului de persoane, inclusiv măsurile de descurajare a cererii care alimentează toate formele de exploatare, prin cercetare, informare, sensibilizare și educație, ca și prin campanii de comunicare în masă la nivel european, menite să promoveze o definiție holistică a traficului de persoane și să combată fenomenul așa-numitei „victimizări secundare”. În astfel de inițiative, fiecare stat membru ar trebui să adopte o perspectivă care să țină seama de specificitățile fiecărui sex și o abordare care să țină cont de drepturile copilului; |
| --- | --- |

29.

salută inițiativa ca fiecare stat membru să instituie și/sau să consolideze politicile de prevenire a traficului de persoane, inclusiv măsurile de descurajare a cererii care alimentează toate formele de exploatare, prin cercetare, informare, sensibilizare și educație, ca și prin campanii de comunicare în masă la nivel european, menite să promoveze o definiție holistică a traficului de persoane și să combată fenomenul așa-numitei „victimizări secundare”. În astfel de inițiative, fiecare stat membru ar trebui să adopte o perspectivă care să țină seama de specificitățile fiecărui sex și o abordare care să țină cont de drepturile copilului;

| 30. | [Directiva 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului din ... de stabilire a standardelor minime privind sancțiunile la adresa angajatorilor de resortisanți ai țărilor terțe cu ședere ilegală] prevede pedepse pentru angajatorii de resortisanți ai țărilor terțe cu ședere ilegală care, chiar dacă nu au fost acuzați de trafic de persoane sau nu au fost condamnați pentru această infracțiune, utilizează munca sau serviciile unei persoane despre care știu că este victimă a traficului de persoane. În plus, statele membre ar trebui să ia în considerare posibilitatea impunerii de sancțiuni utilizatorilor oricărui serviciu obținut de la o victimă, care știu că aceasta este victimă a traficului de persoane; |
| --- | --- |

30.

[Directiva 2009/.../CE a Parlamentului European și a Consiliului din ... de stabilire a standardelor minime privind sancțiunile la adresa angajatorilor de resortisanți ai țărilor terțe cu ședere ilegală] prevede pedepse pentru angajatorii de resortisanți ai țărilor terțe cu ședere ilegală care, chiar dacă nu au fost acuzați de trafic de persoane sau nu au fost condamnați pentru această infracțiune, utilizează munca sau serviciile unei persoane despre care știu că este victimă a traficului de persoane. În plus, statele membre ar trebui să ia în considerare posibilitatea impunerii de sancțiuni utilizatorilor oricărui serviciu obținut de la o victimă, care știu că aceasta este victimă a traficului de persoane;

| 31. | este de acord cu propunerea de instituire a unor sisteme naționale de monitorizare precum raportorii naționali sau mecanisme echivalente, pentru a se colecta date și a se efectua evaluări ale tendințelor în materie de trafic de persoane, a se măsura rezultatele politicii antitrafic și a se oferi consiliere guvernelor și parlamentelor cu privire la dezvoltarea măsurilor împotriva traficului de persoane; |
| --- | --- |

31.

este de acord cu propunerea de instituire a unor sisteme naționale de monitorizare precum raportorii naționali sau mecanisme echivalente, pentru a se colecta date și a se efectua evaluări ale tendințelor în materie de trafic de persoane, a se măsura rezultatele politicii antitrafic și a se oferi consiliere guvernelor și parlamentelor cu privire la dezvoltarea măsurilor împotriva traficului de persoane;

| 32. | subliniază nevoia de a lua în discuție și cauzele pentru care grupările organizate ajung să poată face trafic de persoane. Aceste cauze sunt legate în special de disperare și deseori de situația economică și socială dificilă din țările de origine. Perspectiva șansei de a-și îmbunătăți viața împinge efectiv multe victime înspre grupările organizate. Acestea își exploatează apoi victimele pentru muncă ilegală, prostituție, cerșetorie, prelevare de organe sau alte activități ilegale; |
| --- | --- |

32.

subliniază nevoia de a lua în discuție și cauzele pentru care grupările organizate ajung să poată face trafic de persoane. Aceste cauze sunt legate în special de disperare și deseori de situația economică și socială dificilă din țările de origine. Perspectiva șansei de a-și îmbunătăți viața împinge efectiv multe victime înspre grupările organizate. Acestea își exploatează apoi victimele pentru muncă ilegală, prostituție, cerșetorie, prelevare de organe sau alte activități ilegale;

| 33. | observă că detectarea acestui gen de activități infracționale, descoperirea originilor acestora, precum și supravegherea infracționalității pot fi facilitate în mare măsură prin participarea poliției de la nivel orășenesc sau comunal, care cunoaște mediul local în detaliu. Însă, pentru aceasta, forțele de poliție trebuie să aibă acces la bazele de date, să fie instruite în scopul detectării acestui tip de infracțiuni și trebuie să li se acorde atribuții adecvate; |
| --- | --- |

33.

observă că detectarea acestui gen de activități infracționale, descoperirea originilor acestora, precum și supravegherea infracționalității pot fi facilitate în mare măsură prin participarea poliției de la nivel orășenesc sau comunal, care cunoaște mediul local în detaliu. Însă, pentru aceasta, forțele de poliție trebuie să aibă acces la bazele de date, să fie instruite în scopul detectării acestui tip de infracțiuni și trebuie să li se acorde atribuții adecvate;

| 34. | sprijină ferm măsurile Uniunii Europene de prevenire a imigrației ilegale, deoarece imigranții ilegali sunt, de fapt, potențiale victime ale traficului de persoane; |
| --- | --- |

34.

sprijină ferm măsurile Uniunii Europene de prevenire a imigrației ilegale, deoarece imigranții ilegali sunt, de fapt, potențiale victime ale traficului de persoane;

| 35. | recunoaște faptul că, întrucât obiectivul deciziei-cadru, și anume combaterea traficului de persoane, nu poate fi îndeplinit într-o măsură suficientă numai de către statele membre și, prin urmare, având în vedere dimensiunea și efectele sale, poate fi mai bine realizat la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este menționat la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană și prevăzut la articolul 5 din Tratatul de instituire a Comunității Europene. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut în acest din urmă articol, decizia-cadru nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menționat anterior; |
| --- | --- |

35.

recunoaște faptul că, întrucât obiectivul deciziei-cadru, și anume combaterea traficului de persoane, nu poate fi îndeplinit într-o măsură suficientă numai de către statele membre și, prin urmare, având în vedere dimensiunea și efectele sale, poate fi mai bine realizat la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este menționat la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană și prevăzut la articolul 5 din Tratatul de instituire a Comunității Europene. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut în acest din urmă articol, decizia-cadru nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menționat anterior;

| 36. | constată faptul că decizia-cadru respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, mai ales demnitatea umană, interzicerea sclaviei, a muncii forțate și a traficului de persoane, interzicerea torturii și a tratamentelor sau pedepselor inumane sau degradante, drepturile copilului, dreptul la libertate și la securitate, libertatea de expresie și de informare, protecția datelor cu caracter personal, dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil și principiile legalității și proporționalității infracțiunilor și pedepselor penale. |
| --- | --- |

36.

constată faptul că decizia-cadru respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în special în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, mai ales demnitatea umană, interzicerea sclaviei, a muncii forțate și a traficului de persoane, interzicerea torturii și a tratamentelor sau pedepselor inumane sau degradante, drepturile copilului, dreptul la libertate și la securitate, libertatea de expresie și de informare, protecția datelor cu caracter personal, dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil și principiile legalității și proporționalității infracțiunilor și pedepselor penale.

| 37. | recunoaște faptul că victimele traficului de persoane sunt invariabil traumatizate și stigmatizate de experiențele prin care au trecut și că, adesea, autoritățile locale și regionale sunt cele cărora le revine sarcina reabilitării și relocării acestor persoane. Rolul lor trebuie recunoscut, alocându-se resurse adecvate scopurilor menționate. |
| --- | --- |

37.

recunoaște faptul că victimele traficului de persoane sunt invariabil traumatizate și stigmatizate de experiențele prin care au trecut și că, adesea, autoritățile locale și regionale sunt cele cărora le revine sarcina reabilitării și relocării acestor persoane. Rolul lor trebuie recunoscut, alocându-se resurse adecvate scopurilor menționate.

II.   RECOMANDARE DE AMENDAMENT

Propunere de decizie-cadru a Consiliului privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor, articolul 10 alineatul (4)

| Textul propus de Comisie | Amendament |
| --- | --- |
| Victimelor li se acordă de către statele membre, în cadrul procedurilor penale, asistența și sprijinul necesare pentru a le permite să își revină și să se elibereze de sub influența autorilor infracțiunii, inclusiv cazare sigură și asistență materială, tratamentul medical necesar, inclusiv asistență psihologică, consiliere și informare, asistență destinată să le permită să le fie prezentate și luate în considerare drepturile și interesele în procedurile penale și servicii de traducere și interpretariat, după caz. Statele membre asigură satisfacerea nevoilor speciale ale victimelor celor mai vulnerabile. | Victimelor li se acordă de către statele membre, în cadrul procedurilor penale, asistența și sprijinul necesare pentru . Statele membre asigură satisfacerea nevoilor speciale ale victimelor celor mai vulnerabile. |

Textul propus de Comisie

Amendament

Victimelor li se acordă de către statele membre, în cadrul procedurilor penale, asistența și sprijinul necesare pentru a le permite să își revină și să se elibereze de sub influența autorilor infracțiunii, inclusiv cazare sigură și asistență materială, tratamentul medical necesar, inclusiv asistență psihologică, consiliere și informare, asistență destinată să le permită să le fie prezentate și luate în considerare drepturile și interesele în procedurile penale și servicii de traducere și interpretariat, după caz. Statele membre asigură satisfacerea nevoilor speciale ale victimelor celor mai vulnerabile.

Victimelor li se acordă de către statele membre, în cadrul procedurilor penale, asistența și sprijinul necesare pentru . Statele membre asigură satisfacerea nevoilor speciale ale victimelor celor mai vulnerabile.

Bruxelles, 3 decembrie 2009.

Președintele Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 29.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 141/55 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 141/55

---

Avizul Comitetului Regiunilor pe tema „Restricții de utilizare a substanțelor periculoase în echipamentele electrice și electronice și proceduri privind deșeurile de echipamente electrice și electronice”

2010/C 141/11

COMITETUL REGIUNILOR

| — | solicită ca directiva să impună statelor membre introducerea unei dispoziții care, în locul unei simple încurajări, să-i oblige pe producătorii de EEE să creeze produse care să poată fi ușor reparate, dezasamblate, refolosite sau revalorificate. Taxa percepută de sistemele de conformitate ar trebui stabilită în funcție de posibilitatea de reutilizare sau reciclare a unui anumit produs; |
| --- | --- |

—

solicită ca directiva să impună statelor membre introducerea unei dispoziții care, în locul unei simple încurajări, să-i oblige pe producătorii de EEE să creeze produse care să poată fi ușor reparate, dezasamblate, refolosite sau revalorificate. Taxa percepută de sistemele de conformitate ar trebui stabilită în funcție de posibilitatea de reutilizare sau reciclare a unui anumit produs;

| — | recomandă ca rata de colectare să se aplice separat fiecărei categorii de produs, și, de asemenea, calcularea obiectivului de colectare pe baza duratei medii a ciclului de viață a EEE. Statele membre trebuie, de asemenea, să împiedice introducerea DEEE mici în circuitul nesortat al deșeurilor; |
| --- | --- |

—

recomandă ca rata de colectare să se aplice separat fiecărei categorii de produs, și, de asemenea, calcularea obiectivului de colectare pe baza duratei medii a ciclului de viață a EEE. Statele membre trebuie, de asemenea, să împiedice introducerea DEEE mici în circuitul nesortat al deșeurilor;

| — | solicită exprimarea clară și neechivocă a obligației producătorilor de finanțare a costurilor generate de colectarea și de instalațiile de colectare a DEEE. Extinderea responsabilității producătorului, astfel încât să acopere costurile colectării separate de la gospodării, ar trebui să fie obligatorie, pentru a asigura o mai bună armonizare a responsabilității financiare și a favoriza concurența loială în UE; |
| --- | --- |

—

solicită exprimarea clară și neechivocă a obligației producătorilor de finanțare a costurilor generate de colectarea și de instalațiile de colectare a DEEE. Extinderea responsabilității producătorului, astfel încât să acopere costurile colectării separate de la gospodării, ar trebui să fie obligatorie, pentru a asigura o mai bună armonizare a responsabilității financiare și a favoriza concurența loială în UE;

| — | solicită introducerea unei norme separate de 5 % pentru reutilizarea echipamentelor, în conformitate cu ierarhia modurilor de gestionare a deșeurilor. Aceasta ar putea conduce la dispariția reticenței actuale în a reutiliza echipamente rezultate din valorificare și garantarea reutilizării aparatelor de înaltă calitate; |
| --- | --- |

—

solicită introducerea unei norme separate de 5 % pentru reutilizarea echipamentelor, în conformitate cu ierarhia modurilor de gestionare a deșeurilor. Aceasta ar putea conduce la dispariția reticenței actuale în a reutiliza echipamente rezultate din valorificare și garantarea reutilizării aparatelor de înaltă calitate;

| — | solicită ca în prețul produsului să se țină seama de totalul costurilor eliminării DEEE care conțin substanțe periculoase, astfel încât să nu se producă efecte negative asupra sănătății umane sau a mediului; Comitetul regretă că nu au fost adăugate noi substanțe la cele cuprinse în anexa IV la Directiva RoHS; |
| --- | --- |

—

solicită ca în prețul produsului să se țină seama de totalul costurilor eliminării DEEE care conțin substanțe periculoase, astfel încât să nu se producă efecte negative asupra sănătății umane sau a mediului; Comitetul regretă că nu au fost adăugate noi substanțe la cele cuprinse în anexa IV la Directiva RoHS;

| — | solicită acordarea unei atenții sporite rolului jucat de educație în ce privește mediul înconjurător, inclusiv sub forma unor campanii de informare a societății. Trebuie sprijinite autoritățile locale și regionale în pregătirea și concretizarea acestor acțiuni, întrucât acestea pot avea o importanță capitală în modelarea comportamentului consumatorilor; |
| --- | --- |

—

solicită acordarea unei atenții sporite rolului jucat de educație în ce privește mediul înconjurător, inclusiv sub forma unor campanii de informare a societății. Trebuie sprijinite autoritățile locale și regionale în pregătirea și concretizarea acestor acțiuni, întrucât acestea pot avea o importanță capitală în modelarea comportamentului consumatorilor;

| Raportor | : | dl Jerzy ZAJĄKAŁA (Polonia, UEN-AE) Primarul localității Łubianka |
| --- | --- | --- |

Raportor

:

dl Jerzy ZAJĄKAŁA (Polonia, UEN-AE) Primarul localității Łubianka

Documente de referință

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind restricțiile de utilizare a anumitor substanțe periculoase în echipamentele electrice și electronice (reformare)

COM(2008) 809 final.

Propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (DEEE) (reformare)

COM(2008) 810 final.

I.   RECOMANDĂRI POLITICE

COMITETUL REGIUNILOR

A.   Luarea în considerare a dimensiunii regionale și locale

Observații generale

| 1. | confirmă importanța unei reglementări corespunzătoare a aspectelor privind buna gestionare a deșeurilor de echipamente electrice și electronice (numite în continuare DEEE), având în vedere impactul considerabil al acestora asupra mediului și sănătății; |
| --- | --- |

1.

confirmă importanța unei reglementări corespunzătoare a aspectelor privind buna gestionare a deșeurilor de echipamente electrice și electronice (numite în continuare DEEE), având în vedere impactul considerabil al acestora asupra mediului și sănătății;

| 2. | subliniază că, în majoritatea statelor membre, autoritățile locale și regionale sunt cele cărora le revine responsabilitatea implementării politicii comunitare privind gestionarea deșeurilor, ele elaborând planurile, acordând autorizațiile pentru colectarea și tratarea deșeurilor și gestionând sistemele de colectare și prelucrare. Ca atare, autoritățile locale și regionale ar trebui să joace un rol esențial în procesul de elaborare a noilor demersuri și propuneri privind gestionarea deșeurilor; |
| --- | --- |

2.

subliniază că, în majoritatea statelor membre, autoritățile locale și regionale sunt cele cărora le revine responsabilitatea implementării politicii comunitare privind gestionarea deșeurilor, ele elaborând planurile, acordând autorizațiile pentru colectarea și tratarea deșeurilor și gestionând sistemele de colectare și prelucrare. Ca atare, autoritățile locale și regionale ar trebui să joace un rol esențial în procesul de elaborare a noilor demersuri și propuneri privind gestionarea deșeurilor;

| 3. | își exprimă satisfacția în legătură cu inițiativa Comisiei de reformare a directivelor și cu faptul că proiectul acesteia ține seama de propunerile din avizul precedent al Comitetului, elaborat în 2000, în care CoR recomanda reducerea costurilor și a sarcinilor inutile care îi împovărau pe operatorii de pe piață și administrația, îmbunătățirea eficienței și, mai ales, limitarea impactului ambiental al circuitului deșeurilor, aflat în creștere rapidă; |
| --- | --- |

3.

își exprimă satisfacția în legătură cu inițiativa Comisiei de reformare a directivelor și cu faptul că proiectul acesteia ține seama de propunerile din avizul precedent al Comitetului, elaborat în 2000, în care CoR recomanda reducerea costurilor și a sarcinilor inutile care îi împovărau pe operatorii de pe piață și administrația, îmbunătățirea eficienței și, mai ales, limitarea impactului ambiental al circuitului deșeurilor, aflat în creștere rapidă;

| 4. | afirmă că politica comunitară privind mediul se bazează pe principiul „poluatorul plătește”. Responsabilitatea producătorului, care este o consecință directă a acestui principiu, constituie un principiu esențial al gestionării deșeurilor și piatra unghiulară a Directivei privind DEEE; |
| --- | --- |

4.

afirmă că politica comunitară privind mediul se bazează pe principiul „poluatorul plătește”. Responsabilitatea producătorului, care este o consecință directă a acestui principiu, constituie un principiu esențial al gestionării deșeurilor și piatra unghiulară a Directivei privind DEEE;

| 5. | atrage atenția asupra întârzierilor acumulate în transpunerea directivei privind DEEE, care nu garantează că autoritățile locale și regionale și producătorii vor primi în timp util instrucțiuni clare cu privire la o corectă aplicare a reglementărilor; |
| --- | --- |

5.

atrage atenția asupra întârzierilor acumulate în transpunerea directivei privind DEEE, care nu garantează că autoritățile locale și regionale și producătorii vor primi în timp util instrucțiuni clare cu privire la o corectă aplicare a reglementărilor;

| 6. | solicită ca noua Directivă privind DEEE să garanteze mai curând că sistemele de conformitate furnizează în mod continuu autorităților locale și regionale relevante compensații corespunzătoare pentru toate sarcinile administrative și financiare care le revin în vederea punerii în aplicare a directivei; |
| --- | --- |

6.

solicită ca noua Directivă privind DEEE să garanteze mai curând că sistemele de conformitate furnizează în mod continuu autorităților locale și regionale relevante compensații corespunzătoare pentru toate sarcinile administrative și financiare care le revin în vederea punerii în aplicare a directivei;

B.   O mai bună legiferare

Examinarea comună a directivei privind DEEE și a celei privind restricțiile de utilizare a substanțelor periculoase (RoHS)

| 7. | consideră că examinarea celor două directive trebuie să aibă loc, pe cât posibil, în paralel și în relație cu celelalte reglementări comunitare privind temele abordate, pentru că doar o abordare de acest tip va permite rezolvarea corespunzătoare a problemelor; |
| --- | --- |

7.

consideră că examinarea celor două directive trebuie să aibă loc, pe cât posibil, în paralel și în relație cu celelalte reglementări comunitare privind temele abordate, pentru că doar o abordare de acest tip va permite rezolvarea corespunzătoare a problemelor;

Armonizarea legislativă – crearea unor sisteme coerente

| 8. | consideră că, fiind vorba de responsabilitățile lor în ce privește colectarea DEEE menajere, rolul diverșilor operatorilor care intervin în circuitul deșeurilor (producători, distribuitori, autorități locale și regionale) va trebui uniformizat. Situația actuală, caracterizată prin abordări eterogene ale statelor membre, duce la o diferențiere nejustificată a costurilor suportate de acești operatori care, la rândul ei, distorsionează regulile concurenței. Cu toate acestea, acceptă că metodele de colectare pot varia de la o regiune la alta, în funcție de condițiile locale și de împrejurări; |
| --- | --- |

8.

consideră că, fiind vorba de responsabilitățile lor în ce privește colectarea DEEE menajere, rolul diverșilor operatorilor care intervin în circuitul deșeurilor (producători, distribuitori, autorități locale și regionale) va trebui uniformizat. Situația actuală, caracterizată prin abordări eterogene ale statelor membre, duce la o diferențiere nejustificată a costurilor suportate de acești operatori care, la rândul ei, distorsionează regulile concurenței. Cu toate acestea, acceptă că metodele de colectare pot varia de la o regiune la alta, în funcție de condițiile locale și de împrejurări;

| 9. | confirmă că reformarea directivelor respectă principiul subsidiarității. Dat fiind că impactul pe care echipamentele electrice și electronice (numite în continuare EEE) și DEEE îl au asupra sănătății și mediului dobândește un caracter transfrontalier și că libera circulație a mărfurilor pe piață are trăsături analoage, nivelul comunitar este cel potrivit pentru a reglementa acest sector. Unele inițiative individuale ale statelor membre pot conduce la prejudicierea protecției mediului și la apariția unor probleme în interiorul pieței unice, de exemplu, prin sporirea costurilor de conformitate pentru producători și consumatori; |
| --- | --- |

9.

confirmă că reformarea directivelor respectă principiul subsidiarității. Dat fiind că impactul pe care echipamentele electrice și electronice (numite în continuare EEE) și DEEE îl au asupra sănătății și mediului dobândește un caracter transfrontalier și că libera circulație a mărfurilor pe piață are trăsături analoage, nivelul comunitar este cel potrivit pentru a reglementa acest sector. Unele inițiative individuale ale statelor membre pot conduce la prejudicierea protecției mediului și la apariția unor probleme în interiorul pieței unice, de exemplu, prin sporirea costurilor de conformitate pentru producători și consumatori;

| 10. | recunoaște că Directiva RoHS urmărește creșterea coerenței și a sinergiei cu celelalte texte din dreptul comunitar referitoare la acest domeniu, privind produsele în speță și, în special, cu regulamentul REACH. Clarificările privind domeniul de aplicare și definițiile, introducerea unor clauze de armonizare a aplicării normelor și a revizuirilor aduse mecanismului de acordare a exceptărilor îmbunătățesc certitudinea juridică a textului; |
| --- | --- |

10.

recunoaște că Directiva RoHS urmărește creșterea coerenței și a sinergiei cu celelalte texte din dreptul comunitar referitoare la acest domeniu, privind produsele în speță și, în special, cu regulamentul REACH. Clarificările privind domeniul de aplicare și definițiile, introducerea unor clauze de armonizare a aplicării normelor și a revizuirilor aduse mecanismului de acordare a exceptărilor îmbunătățesc certitudinea juridică a textului;

| 11. | subliniază că armonizarea domeniului de aplicare a directivelor, așa cum este reglementată de articolul 2, este adecvată, ca și definițiile cuprinse în articolul 3 din Directiva privind DEEE. Reglementările clare și corelate cu dispozițiile dreptului comunitar privind domeniul în speță vor conferi o mai mare claritate juridică și vor determina reducerea costurilor administrative; |
| --- | --- |

11.

subliniază că armonizarea domeniului de aplicare a directivelor, așa cum este reglementată de articolul 2, este adecvată, ca și definițiile cuprinse în articolul 3 din Directiva privind DEEE. Reglementările clare și corelate cu dispozițiile dreptului comunitar privind domeniul în speță vor conferi o mai mare claritate juridică și vor determina reducerea costurilor administrative;

| 12. | observă că armonizarea sistemului de înregistrare a producătorilor de EEE are unele aspecte pozitive, remarcând totodată că sistemul actual de înregistrare nu a fost actualizat de unele state membre decât în ultimii patru ani și la costuri ridicate. Introducerea noului sistem de înregistrare a producătorilor trebuie precedată de verificarea eficienței acestuia. Totodată, Comitetul observă că vor trebui respectate în continuare cerințele autorităților locale și regionale în ce privește propriile nevoi de raportare; |
| --- | --- |

12.

observă că armonizarea sistemului de înregistrare a producătorilor de EEE are unele aspecte pozitive, remarcând totodată că sistemul actual de înregistrare nu a fost actualizat de unele state membre decât în ultimii patru ani și la costuri ridicate. Introducerea noului sistem de înregistrare a producătorilor trebuie precedată de verificarea eficienței acestuia. Totodată, Comitetul observă că vor trebui respectate în continuare cerințele autorităților locale și regionale în ce privește propriile nevoi de raportare;

| 13. | își exprimă satisfacția cu privire la cerințele minime pentru inspecțiile realizate de statele membre și pentru transferul DEEE, care contribuie la punerea în aplicare a directivei. În același timp, solicită statelor membre să facă în așa fel încât autorităților competente să le fie alocate mijloace financiare suficiente pentru aplicarea acestor dispoziții normative și, mai ales, să aloce fonduri pentru formarea serviciilor însărcinate cu aplicarea acestei legislații. Pe de altă parte, la stabilirea cerințelor minime de control ar trebui să fie asociată rețeaua IMPEL (1) . |
| --- | --- |

13.

își exprimă satisfacția cu privire la cerințele minime pentru inspecțiile realizate de statele membre și pentru transferul DEEE, care contribuie la punerea în aplicare a directivei. În același timp, solicită statelor membre să facă în așa fel încât autorităților competente să le fie alocate mijloace financiare suficiente pentru aplicarea acestor dispoziții normative și, mai ales, să aloce fonduri pentru formarea serviciilor însărcinate cu aplicarea acestei legislații. Pe de altă parte, la stabilirea cerințelor minime de control ar trebui să fie asociată rețeaua IMPEL (1) .

| 14. | atrage atenția asupra absenței unor dispoziții precise pentru a controla și verifica dacă sistemele colective și individuale respectă cerințele care le sunt impuse sau a celor privind îndeplinirea obligațiilor financiare ale producătorilor, în conformitate cu directiva. |
| --- | --- |

14.

atrage atenția asupra absenței unor dispoziții precise pentru a controla și verifica dacă sistemele colective și individuale respectă cerințele care le sunt impuse sau a celor privind îndeplinirea obligațiilor financiare ale producătorilor, în conformitate cu directiva.

| 15. | regretă că lucrările de reformare nu au acordat o atenție suficientă dezvoltării la scară europeană a piețelor de desfacere pentru produsele reciclate și valorificate. Aceasta ar putea fi încurajată prin utilizarea instrumentelor de regularizare a cererii (ca în cazul achizițiilor publice ecologice, măsurilor de stimulare a cumpărării de materiale reciclate, de exemplu prin impozitarea materialelor prime virgine, când există materiale alternative reciclate etc.). Este neîndoios faptul că un astfel de demers ar contribui la reducerea cantității de DEEE și ar exercita o influență pozitivă asupra consolidării în societate a convingerii că acestea sunt tratate corespunzător; |
| --- | --- |

15.

regretă că lucrările de reformare nu au acordat o atenție suficientă dezvoltării la scară europeană a piețelor de desfacere pentru produsele reciclate și valorificate. Aceasta ar putea fi încurajată prin utilizarea instrumentelor de regularizare a cererii (ca în cazul achizițiilor publice ecologice, măsurilor de stimulare a cumpărării de materiale reciclate, de exemplu prin impozitarea materialelor prime virgine, când există materiale alternative reciclate etc.). Este neîndoios faptul că un astfel de demers ar contribui la reducerea cantității de DEEE și ar exercita o influență pozitivă asupra consolidării în societate a convingerii că acestea sunt tratate corespunzător;

C.   Acțiuni destinate sensibilizării consumatorilor și care să stimuleze comportamentele ecologice ale acestora

| 16. | solicită acordarea unei atenții sporite rolului jucat de educație în ce privește mediul înconjurător, inclusiv sub forma unor campanii de informare a societății, destinate tuturor vârstelor și adaptate condițiilor și obișnuințelor locale de consum. Buna derulare a acestor acțiuni are o importanță capitală în modelarea comportamentului consumatorilor. Trebuie sprijinite autoritățile locale și regionale în pregătirea și concretizarea acestor acțiuni; |
| --- | --- |

16.

solicită acordarea unei atenții sporite rolului jucat de educație în ce privește mediul înconjurător, inclusiv sub forma unor campanii de informare a societății, destinate tuturor vârstelor și adaptate condițiilor și obișnuințelor locale de consum. Buna derulare a acestor acțiuni are o importanță capitală în modelarea comportamentului consumatorilor. Trebuie sprijinite autoritățile locale și regionale în pregătirea și concretizarea acestor acțiuni;

| 17. | solicită statelor membre și Uniunii Europene inițierea și sprijinirea activităților de cercetare științifică privind gestionarea eficientă a produselor rezultate din valorificare și a componentelor acestora, precum și găsirea unor metode valabile pentru a-i informa pe cetățeni în legătură cu comportamentele care contribuie la protejarea mediului; |
| --- | --- |

17.

solicită statelor membre și Uniunii Europene inițierea și sprijinirea activităților de cercetare științifică privind gestionarea eficientă a produselor rezultate din valorificare și a componentelor acestora, precum și găsirea unor metode valabile pentru a-i informa pe cetățeni în legătură cu comportamentele care contribuie la protejarea mediului;

| 18. | face apel la UE și la statele membre pentru a sprijini acțiunile destinate sensibilizării sporite a cetățenilor și favorizării schimburilor de bune practici între statele membre ale UE și între autoritățile locale și regionale; |
| --- | --- |

18.

face apel la UE și la statele membre pentru a sprijini acțiunile destinate sensibilizării sporite a cetățenilor și favorizării schimburilor de bune practici între statele membre ale UE și între autoritățile locale și regionale;

D.   Reformarea Directivei DEEE

| 19. | consideră că este extrem de important ca modalitățile de valorificare a DEEE să nu varieze în funcție de valoarea materialelor; |
| --- | --- |

19.

consideră că este extrem de important ca modalitățile de valorificare a DEEE să nu varieze în funcție de valoarea materialelor;

| 20. | menționează că trebuie introdusă o distincție clară între reutilizarea produselor care nu au atins stadiul de deșeuri (și care nu ar trebui să intre în discuție în legătură cu obiectivele urmărite) și refolosirea celor care au atins deja acest stadiu, cum, de exemplu, este cazul produselor provenind din centrele de colectare a deșeurilor gestionate de autoritățile locale. Comitetul atrage atenția că este dificil de controlat starea DEEE care sunt depuse la centrele de colectare a deșeurilor și că, în cazul în care anumite componente sunt vechi și ineficiente, este preferabilă reciclarea lor, în locul refolosirii; |
| --- | --- |

20.

menționează că trebuie introdusă o distincție clară între reutilizarea produselor care nu au atins stadiul de deșeuri (și care nu ar trebui să intre în discuție în legătură cu obiectivele urmărite) și refolosirea celor care au atins deja acest stadiu, cum, de exemplu, este cazul produselor provenind din centrele de colectare a deșeurilor gestionate de autoritățile locale. Comitetul atrage atenția că este dificil de controlat starea DEEE care sunt depuse la centrele de colectare a deșeurilor și că, în cazul în care anumite componente sunt vechi și ineficiente, este preferabilă reciclarea lor, în locul refolosirii;

| 21. | salută faptul că au fost aduse clarificări în ce privește domeniul de aplicare al directivei și că Directiva privind restricțiile de utilizare a substanțelor periculoase precizează în mod clar care sunt categoriile și tipurile de EEE. Cu toate acestea, Comitetul observă că pot apărea probleme în definirea produselor cu dublă întrebuințare. De asemenea, cere ca DEEE menajere să fie incluse în această categorie. În cazurile în care nu se poate face această clasificare, se poate ajunge la transferul nejustificat al unor costuri către alți operatori, ceea ce va afecta finanțarea din partea gospodăriilor cărora le sunt destinate aceste deșeuri. Această clasificare le-ar oferi producătorilor un plus de claritate și de siguranță; |
| --- | --- |

21.

salută faptul că au fost aduse clarificări în ce privește domeniul de aplicare al directivei și că Directiva privind restricțiile de utilizare a substanțelor periculoase precizează în mod clar care sunt categoriile și tipurile de EEE. Cu toate acestea, Comitetul observă că pot apărea probleme în definirea produselor cu dublă întrebuințare. De asemenea, cere ca DEEE menajere să fie incluse în această categorie. În cazurile în care nu se poate face această clasificare, se poate ajunge la transferul nejustificat al unor costuri către alți operatori, ceea ce va afecta finanțarea din partea gospodăriilor cărora le sunt destinate aceste deșeuri. Această clasificare le-ar oferi producătorilor un plus de claritate și de siguranță;

| 22. | propune ca directiva să recomande statelor membre introducerea unei dispoziții care, în locul unei simple încurajări, să-i oblige pe producătorii de EEE să creeze produse, care să poată fi ușor reparate, dezasamblate, refolosite sau revalorificate, determinând astfel reducerea cantității de echipamente uzate aruncate la groapa de gunoi sau la incineratoarele de deșeuri. În acest domeniu, merită atrasă atenția asupra posibilității de a introduce un sistem de stimulente bazate pe avantajele acordate producătorilor care depășesc nivelurile fixate pentru valorificarea produselor, în raport cu normele cerute pentru o categorie dată; |
| --- | --- |

22.

propune ca directiva să recomande statelor membre introducerea unei dispoziții care, în locul unei simple încurajări, să-i oblige pe producătorii de EEE să creeze produse, care să poată fi ușor reparate, dezasamblate, refolosite sau revalorificate, determinând astfel reducerea cantității de echipamente uzate aruncate la groapa de gunoi sau la incineratoarele de deșeuri. În acest domeniu, merită atrasă atenția asupra posibilității de a introduce un sistem de stimulente bazate pe avantajele acordate producătorilor care depășesc nivelurile fixate pentru valorificarea produselor, în raport cu normele cerute pentru o categorie dată;

| 23. | dorește să atragă atenția asupra unei probleme privind aplicarea acestei rate în cazul sistemelor colective. Aplicarea ratei de colectare unui sistem (colectiv) în ansamblu (pentru toate echipamentele), după cum propune Comisia Europeană, ar putea avea efecte nedorite. În acest caz, sistemele de conformitate se vor referi probabil mai mult la echipamentele de mari dimensiuni (care contribuie cel mai mult la îngreunarea fluxului) decât la cele de mici dimensiuni. Ar trebui evitat ca prin aplicarea ratei de colectare prevăzute să se creeze un mecanism care să se focalizeze mai curând pe echipamentele grele decât pe cele care au un impact ridicat asupra mediului. În acest scop, ar trebui cel puțin ca rata de colectare să se aplice separat fiecărei categorii de produs; |
| --- | --- |

23.

dorește să atragă atenția asupra unei probleme privind aplicarea acestei rate în cazul sistemelor colective. Aplicarea ratei de colectare unui sistem (colectiv) în ansamblu (pentru toate echipamentele), după cum propune Comisia Europeană, ar putea avea efecte nedorite. În acest caz, sistemele de conformitate se vor referi probabil mai mult la echipamentele de mari dimensiuni (care contribuie cel mai mult la îngreunarea fluxului) decât la cele de mici dimensiuni. Ar trebui evitat ca prin aplicarea ratei de colectare prevăzute să se creeze un mecanism care să se focalizeze mai curând pe echipamentele grele decât pe cele care au un impact ridicat asupra mediului. În acest scop, ar trebui cel puțin ca rata de colectare să se aplice separat fiecărei categorii de produs;

| 24. | recunoaște progresele înregistrate prin schimbarea formulei operate pentru nivelul planificat de colectare a DEEE, care constă în abandonarea sistemului folosit în prezent (bazat pe numărul de kg pe cap de locuitor) în favoarea unui indicator calculat în funcție de greutatea medie a echipamentelor introduse pe piață. Cu toate acestea, perioada de doi ani fixată pentru calcularea mediei nu ia în considerare ciclul de viață real al anumitor tipuri de EEE a căror durată este, adesea, mai mare de doi ani. Comitetul observă de asemenea că o prelungire a acestui ciclu de viață reduce problema deșeurilor și că, atunci când fac cumpărături, consumatorii preferă acest tip de echipamente, datorită longevității lor; |
| --- | --- |

24.

recunoaște progresele înregistrate prin schimbarea formulei operate pentru nivelul planificat de colectare a DEEE, care constă în abandonarea sistemului folosit în prezent (bazat pe numărul de kg pe cap de locuitor) în favoarea unui indicator calculat în funcție de greutatea medie a echipamentelor introduse pe piață. Cu toate acestea, perioada de doi ani fixată pentru calcularea mediei nu ia în considerare ciclul de viață real al anumitor tipuri de EEE a căror durată este, adesea, mai mare de doi ani. Comitetul observă de asemenea că o prelungire a acestui ciclu de viață reduce problema deșeurilor și că, atunci când fac cumpărături, consumatorii preferă acest tip de echipamente, datorită longevității lor;

| 25. | recomandă, de asemenea, calcularea obiectivului urmărit pe baza duratei medii a ciclului de viață a EEE și nu a vânzărilor produselor noi din ultimii doi ani. Calculul bazat pe durata a doi ani pare a fi arbitrar și ar putea avea efecte nedorite pentru mediul înconjurător, dat fiind că ciclurile de viață ale diverselor echipamente diferă considerabil între ele; |
| --- | --- |

25.

recomandă, de asemenea, calcularea obiectivului urmărit pe baza duratei medii a ciclului de viață a EEE și nu a vânzărilor produselor noi din ultimii doi ani. Calculul bazat pe durata a doi ani pare a fi arbitrar și ar putea avea efecte nedorite pentru mediul înconjurător, dat fiind că ciclurile de viață ale diverselor echipamente diferă considerabil între ele;

| 26. | își exprimă preocuparea cu privire la faptul că obiectivul se bazează încă pe greutate, ceea ce nu reflectă impactul produselor asupra mediului și subliniază dificultățile întâlnite în stimularea consumatorilor de a reintroduce EEE de mici dimensiuni în circuitul reciclării. Comitetul observă că, în bună parte, acestea sunt abandonate în containerele municipale cu deșeuri, așa încât ajung în locurile de stocare a deșeurilor. Ca atare, CoR solicită ca aparatele de mici dimensiuni să fie incluse în domeniul de aplicare al articolului 5 alineatul (1) din directivă; |
| --- | --- |

26.

își exprimă preocuparea cu privire la faptul că obiectivul se bazează încă pe greutate, ceea ce nu reflectă impactul produselor asupra mediului și subliniază dificultățile întâlnite în stimularea consumatorilor de a reintroduce EEE de mici dimensiuni în circuitul reciclării. Comitetul observă că, în bună parte, acestea sunt abandonate în containerele municipale cu deșeuri, așa încât ajung în locurile de stocare a deșeurilor. Ca atare, CoR solicită ca aparatele de mici dimensiuni să fie incluse în domeniul de aplicare al articolului 5 alineatul (1) din directivă;

| 27. | subliniază faptul că principiul „poluatorul plătește” înseamnă că cei care ar trebui să suporte costurile gestionării DEEE sunt consumatorii, prin intermediul producătorilor de EEE și nu contribuabilii, în principal prin intermediul autorităților locale. Acest lucru implică faptul că producătorilor de EEE le revine responsabilitatea cheltuielilor pe care le presupun colectarea, gestionarea și tratarea DEEE, precum și a costurilor legate de informare și de crearea unui design adaptat al produselor. Principiul responsabilității producătorului constituie baza unei cooperări eficace și clare între producători și autoritățile locale și regionale, în scopul realizării obiectivelor directivei; |
| --- | --- |

27.

subliniază faptul că principiul „poluatorul plătește” înseamnă că cei care ar trebui să suporte costurile gestionării DEEE sunt consumatorii, prin intermediul producătorilor de EEE și nu contribuabilii, în principal prin intermediul autorităților locale. Acest lucru implică faptul că producătorilor de EEE le revine responsabilitatea cheltuielilor pe care le presupun colectarea, gestionarea și tratarea DEEE, precum și a costurilor legate de informare și de crearea unui design adaptat al produselor. Principiul responsabilității producătorului constituie baza unei cooperări eficace și clare între producători și autoritățile locale și regionale, în scopul realizării obiectivelor directivei;

| 28. | ia act de îngrijorarea producătorilor (2) de EEE, care observă că, deși sunt – pe bună dreptate – răspunzători de atingerea obiectivelor în materie de colectare, ei nu dispun în acest scop decât de o capacitate de control limitată, mai ales în ce privește accesul la punctele de colectare sau cantitatea de deșeuri produsă de consumatori. La articolul 7 alineatul (1) se prevede, pe bună dreptate, că producătorii sunt cei care, în definitiv, își asumă responsabilitatea atingerii normei de colectare. Cu toate acestea, Comitetul atrage atenția asupra următoarelor cerințe:






  — | definirea mai bună a rolului și obligațiilor tuturor operatorilor implicați în circuitul deșeurilor, și nu doar a producătorilor, ci și a distribuitorilor și a autorităților locale și regionale, pentru a consacra principiul răspunderii producătorului și pentru a garanta că declararea DEEE colectate se desfășoară în mod mai transparent și că aceste deșeuri sunt tratate în conformitate cu normele de mediu stabilite în directivă; |
| --- | --- | --- |

28.

ia act de îngrijorarea producătorilor (2) de EEE, care observă că, deși sunt – pe bună dreptate – răspunzători de atingerea obiectivelor în materie de colectare, ei nu dispun în acest scop decât de o capacitate de control limitată, mai ales în ce privește accesul la punctele de colectare sau cantitatea de deșeuri produsă de consumatori. La articolul 7 alineatul (1) se prevede, pe bună dreptate, că producătorii sunt cei care, în definitiv, își asumă responsabilitatea atingerii normei de colectare. Cu toate acestea, Comitetul atrage atenția asupra următoarelor cerințe:

—

definirea mai bună a rolului și obligațiilor tuturor operatorilor implicați în circuitul deșeurilor, și nu doar a producătorilor, ci și a distribuitorilor și a autorităților locale și regionale, pentru a consacra principiul răspunderii producătorului și pentru a garanta că declararea DEEE colectate se desfășoară în mod mai transparent și că aceste deșeuri sunt tratate în conformitate cu normele de mediu stabilite în directivă;

| — | toate DEEE predate organizațiilor autorizate, altele decât circuitul de retur către producător, trebuie să fie înregistrate, astfel încât producătorul să dispună de o dovadă a acestui transfer; |
| --- | --- |

—

toate DEEE predate organizațiilor autorizate, altele decât circuitul de retur către producător, trebuie să fie înregistrate, astfel încât producătorul să dispună de o dovadă a acestui transfer;

| — | introducerea unor mecanisme care permit producătorilor să conteste și să controleze abuzurile legate de costuri și datele privind chestiunile abordate în cuprinsul articolelor 12 și 13, fiind de la sine înțeles că un asemenea mecanism nu trebuie să reprezinte o povară pentru autoritățile locale; |
| --- | --- |

—

introducerea unor mecanisme care permit producătorilor să conteste și să controleze abuzurile legate de costuri și datele privind chestiunile abordate în cuprinsul articolelor 12 și 13, fiind de la sine înțeles că un asemenea mecanism nu trebuie să reprezinte o povară pentru autoritățile locale;

| 29. | solicită ca extinderea răspunderii producătorului, astfel încât aceasta să acopere costurile colectării separate din gospodării, să nu fie opțională, ci obligatorie; |
| --- | --- |

29.

solicită ca extinderea răspunderii producătorului, astfel încât aceasta să acopere costurile colectării separate din gospodării, să nu fie opțională, ci obligatorie;

| 30. | salută creșterea cu 5 % a cerințelor minime stabilite la articolul 11 alineatul (1) și faptul că acestea se aplică de acum înainte și echipamentelor medicale. În conformitate cu ierarhia modurilor de gestionare a deșeurilor, Comitetul preconizează fixarea unui obiectiv specific, și anume o normă minimă de 5 % pentru reutilizarea echipamentelor. Aceasta ar putea conduce la dispariția reticenței actuale în a reutiliza echipamente rezultate din valorificare și garanția reutilizării aparatelor de calitate ridicată; |
| --- | --- |

30.

salută creșterea cu 5 % a cerințelor minime stabilite la articolul 11 alineatul (1) și faptul că acestea se aplică de acum înainte și echipamentelor medicale. În conformitate cu ierarhia modurilor de gestionare a deșeurilor, Comitetul preconizează fixarea unui obiectiv specific, și anume o normă minimă de 5 % pentru reutilizarea echipamentelor. Aceasta ar putea conduce la dispariția reticenței actuale în a reutiliza echipamente rezultate din valorificare și garanția reutilizării aparatelor de calitate ridicată;

| 31. | subliniază că producătorii de echipamente pentru gospodăriile particulare (B2C) sunt prea puțin sau chiar deloc interesate să încurajeze reutilizarea echipamentelor lor. Din acest motiv, acestea nu sunt reutilizate. Includerea obiectivelor de reutilizare printre obiectivele de reciclare nu va schimba situația. Producătorii vor încerca să îndeplinească obiectivul doar prin reciclare și vor neglija posibilitățile de reutilizare. Cu toate acestea, experiența organizațiilor de reutilizare arată că 20 %-30 % din totalul de EEE eliminate sunt încă în stare de funcționare sau pot funcționa în urma unor mici reparații. CoR abordează în mod foarte serios ierarhia modurilor de gestionare a deșeurilor și favorizează stimularea reutilizării aparatelor întregi. Prin urmare, propune un obiectiv separat pentru reutilizarea aparatelor întregi; |
| --- | --- |

31.

subliniază că producătorii de echipamente pentru gospodăriile particulare (B2C) sunt prea puțin sau chiar deloc interesate să încurajeze reutilizarea echipamentelor lor. Din acest motiv, acestea nu sunt reutilizate. Includerea obiectivelor de reutilizare printre obiectivele de reciclare nu va schimba situația. Producătorii vor încerca să îndeplinească obiectivul doar prin reciclare și vor neglija posibilitățile de reutilizare. Cu toate acestea, experiența organizațiilor de reutilizare arată că 20 %-30 % din totalul de EEE eliminate sunt încă în stare de funcționare sau pot funcționa în urma unor mici reparații. CoR abordează în mod foarte serios ierarhia modurilor de gestionare a deșeurilor și favorizează stimularea reutilizării aparatelor întregi. Prin urmare, propune un obiectiv separat pentru reutilizarea aparatelor întregi;

| 32. | subliniază că flexibilitatea oferită de unele prevederi ale directivei actuale și definiția neclară din legislația națională privind obligațiile și responsabilitățile au generat deseori sarcini administrative și financiare disproporționate pentru autoritățile locale. Costurile, care - conform directivei - ar trebui suportate de producători, sunt suportate în cele din urmă de autoritățile locale, întrucât acestea au, de obicei, obligația legală de a colecta deșeurile și trebuie să intervină atunci când sistemele de colectare a deșeurilor de către producător nu funcționează corespunzător. Considerăm că autoritățile locale și regionale nu ar trebui să suporte consecințele financiare ale lacunelor legislației privind DEEE; |
| --- | --- |

32.

subliniază că flexibilitatea oferită de unele prevederi ale directivei actuale și definiția neclară din legislația națională privind obligațiile și responsabilitățile au generat deseori sarcini administrative și financiare disproporționate pentru autoritățile locale. Costurile, care - conform directivei - ar trebui suportate de producători, sunt suportate în cele din urmă de autoritățile locale, întrucât acestea au, de obicei, obligația legală de a colecta deșeurile și trebuie să intervină atunci când sistemele de colectare a deșeurilor de către producător nu funcționează corespunzător. Considerăm că autoritățile locale și regionale nu ar trebui să suporte consecințele financiare ale lacunelor legislației privind DEEE;

E.   Reformarea Directivei privind restricțiile de utilizare a substanțelor periculoase

| 33. | își exprimă îngrijorarea cu privire la contaminarea, încă larg răspândită, care provine din substanțele și materialele periculoase utilizate în EEE. Nu numai că acestea intră în componența unui mare număr de produse, dar reciclarea și tratarea acestora, odată scoase din uz, generează la rândul lor alte substanțe nocive, precum dioxinele și furanii; |
| --- | --- |

33.

își exprimă îngrijorarea cu privire la contaminarea, încă larg răspândită, care provine din substanțele și materialele periculoase utilizate în EEE. Nu numai că acestea intră în componența unui mare număr de produse, dar reciclarea și tratarea acestora, odată scoase din uz, generează la rândul lor alte substanțe nocive, precum dioxinele și furanii;

| 34. | observă că trebuie acționat pentru ruperea legăturii existente între creșterea economică și creșterea cantității de deșeuri, mai ales a celor care conțin substanțe periculoase. Comitetul subliniază că societatea nu trebuie să plătească taxe suplimentare pentru cheltuielile cu gestionarea deșeurilor care conțin substanțe periculoase. Utilizarea acestui tip de substanțe în echipamentele electrice și electronice reprezintă rezultatul unei decizii libere a producătorilor (și a distribuitorilor care importă aceste produse din țări extracomunitare). Ca urmare, ar trebui ca în prețul produsului să se țină seama de totalul costurilor eliminării DEEE care conțin substanțe periculoase, astfel încât să nu se producă efecte negative asupra sănătății umane sau a mediului; |
| --- | --- |

34.

observă că trebuie acționat pentru ruperea legăturii existente între creșterea economică și creșterea cantității de deșeuri, mai ales a celor care conțin substanțe periculoase. Comitetul subliniază că societatea nu trebuie să plătească taxe suplimentare pentru cheltuielile cu gestionarea deșeurilor care conțin substanțe periculoase. Utilizarea acestui tip de substanțe în echipamentele electrice și electronice reprezintă rezultatul unei decizii libere a producătorilor (și a distribuitorilor care importă aceste produse din țări extracomunitare). Ca urmare, ar trebui ca în prețul produsului să se țină seama de totalul costurilor eliminării DEEE care conțin substanțe periculoase, astfel încât să nu se producă efecte negative asupra sănătății umane sau a mediului;

| 35. | confirmă justețea transferării în anexa la directivă a listei substanțelor interzise și a valorilor concentrației maxime admise. Cu toate acestea, Comitetul regretă că anexa nu cuprinde și substanțele a căror interzicere a fost propusă în conformitate cu anexa IV. Această observație se referă în special la hexabromociclododecan (HBCDD), ftalatul de bis (2-etilhexil) (DEHP), benzil butil ftalat (BBP) și la dibutilftalat (DBP), pentru toate EEE; |
| --- | --- |

35.

confirmă justețea transferării în anexa la directivă a listei substanțelor interzise și a valorilor concentrației maxime admise. Cu toate acestea, Comitetul regretă că anexa nu cuprinde și substanțele a căror interzicere a fost propusă în conformitate cu anexa IV. Această observație se referă în special la hexabromociclododecan (HBCDD), ftalatul de bis (2-etilhexil) (DEHP), benzil butil ftalat (BBP) și la dibutilftalat (DBP), pentru toate EEE;

| 36. | solicită o analiză a diferitelor argumente care pledează fie pentru implementarea deplină a REACH prin intermediul Directivei privind restricțiile de utilizare a substanțelor periculoase, fie pentru ca aceasta din urmă să rămână o completare la așa-numitul proces REACH, în măsura în care stabilește un calendar mai riguros pentru semnalarea substanțelor nou identificate ca periculoase care trebuie înlocuite prin produse mai sigure; |
| --- | --- |

36.

solicită o analiză a diferitelor argumente care pledează fie pentru implementarea deplină a REACH prin intermediul Directivei privind restricțiile de utilizare a substanțelor periculoase, fie pentru ca aceasta din urmă să rămână o completare la așa-numitul proces REACH, în măsura în care stabilește un calendar mai riguros pentru semnalarea substanțelor nou identificate ca periculoase care trebuie înlocuite prin produse mai sigure;

| 37. | salută faptul că reexaminarea efectuată o dată la patru ani a fost înlocuită de o perioadă cu valabilitate maximă de patru ani pentru exceptări, cu posibilitatea de a solicita o prelungire, scopul fiind încurajarea eforturilor de substituire și de transferare a sarcinii probei, care le revenea înainte autorităților publice, pe seama producătorului sau a distribuitorului care prezintă o astfel de solicitare; |
| --- | --- |

37.

salută faptul că reexaminarea efectuată o dată la patru ani a fost înlocuită de o perioadă cu valabilitate maximă de patru ani pentru exceptări, cu posibilitatea de a solicita o prelungire, scopul fiind încurajarea eforturilor de substituire și de transferare a sarcinii probei, care le revenea înainte autorităților publice, pe seama producătorului sau a distribuitorului care prezintă o astfel de solicitare;

| 38. | invită Comisia să stabilească fără întârziere reguli amănunțite pentru acordarea exceptărilor, ținând cont de necesitatea asigurării securității juridice pentru operatorii economici și a stabilirii modalităților de aplicare a noilor criterii privind efectele și beneficiile socioeconomice abordate în cuprinsul articolului 5 alineatul (1) litera (b), în cadrul acordării și reexaminării exceptărilor; |
| --- | --- |

38.

invită Comisia să stabilească fără întârziere reguli amănunțite pentru acordarea exceptărilor, ținând cont de necesitatea asigurării securității juridice pentru operatorii economici și a stabilirii modalităților de aplicare a noilor criterii privind efectele și beneficiile socioeconomice abordate în cuprinsul articolului 5 alineatul (1) litera (b), în cadrul acordării și reexaminării exceptărilor;

| 39. | confirmând claritatea și coerența dispozițiilor cuprinse în articolele 6-8, observă că reducerea numărului de produse neconforme normelor, printr-o supraveghere armonizată și consolidată a pieței, constituie o metodă eficientă din punct de vedere economic, în vederea sporirii avantajelor pe care directiva le aduce mediului înconjurător. |
| --- | --- |

39.

confirmând claritatea și coerența dispozițiilor cuprinse în articolele 6-8, observă că reducerea numărului de produse neconforme normelor, printr-o supraveghere armonizată și consolidată a pieței, constituie o metodă eficientă din punct de vedere economic, în vederea sporirii avantajelor pe care directiva le aduce mediului înconjurător.

II.   RECOMANDĂRI DE AMENDAMENT

Amendamentul 1

Recomandare de amendament la Directiva DEEE (reformare) considerentul 19

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| ) | Este important ca utilizatorii de echipamente electrice și electronice din gospodăriile particulare să aibă posibilitatea de a preda DEEE gratuit. roducătorii ar trebui să finanțeze cel puțin colectarea de la punctele de colectare, tratarea, valorificarea și eliminarea DEEE. Statele membre ar trebui să încurajeze producătorii să își asume integral responsabilitatea pentru colectarea DEEE, în special prin finanțarea colectării DEEE de-a lungul întregului lanț al deșeurilor, inclusiv de la gospodăriile particulare, pentru a evita riscul ca DEEE colectate separat să facă obiectul unei tratări necorespunzătoare și al exporturilor ilegale, pentru a crea un mediu concurențial echitabil prin armonizarea finanțării din partea producătorilor la nivelul întregii UE, pentru ca plata aferentă colectării acestor deșeuri să fie suportată de consumatorii de EEE și nu de masa contribuabililor, în concordanță cu principiul „poluatorul plătește”. (...) |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

)

Este important ca utilizatorii de echipamente electrice și electronice din gospodăriile particulare să aibă posibilitatea de a preda DEEE gratuit. roducătorii ar trebui să finanțeze cel puțin colectarea de la punctele de colectare, tratarea, valorificarea și eliminarea DEEE. Statele membre ar trebui să încurajeze producătorii să își asume integral responsabilitatea pentru colectarea DEEE, în special prin finanțarea colectării DEEE de-a lungul întregului lanț al deșeurilor, inclusiv de la gospodăriile particulare, pentru a evita riscul ca DEEE colectate separat să facă obiectul unei tratări necorespunzătoare și al exporturilor ilegale, pentru a crea un mediu concurențial echitabil prin armonizarea finanțării din partea producătorilor la nivelul întregii UE, pentru ca plata aferentă colectării acestor deșeuri să fie suportată de consumatorii de EEE și nu de masa contribuabililor, în concordanță cu principiul „poluatorul plătește”. (...)

| () | Este important ca utilizatorii de echipamente electrice și electronice din gospodăriile particulare să aibă posibilitatea de a preda DEEE gratuit. roducătorii ar trebui să finanțeze colectarea
  , tratarea, valorificarea și eliminarea DEEE. Statele membre ar trebui să producătorii își asum integral responsabilitatea pentru colectarea DEEE, în special prin finanțarea colectării DEEE de-a lungul întregului lanț al deșeurilor, inclusiv de la gospodăriile particulare, pentru a evita riscul ca DEEE colectate separat să facă obiectul unei tratări necorespunzătoare și al exporturilor ilegale, pentru a crea un mediu concurențial echitabil prin armonizarea finanțării din partea producătorilor la nivelul întregii UE, pentru ca plata aferentă colectării acestor deșeuri să fie suportată de consumatorii de EEE și nu de masa contribuabililor, în concordanță cu principiul „poluatorul plătește”. (...) |
| --- | --- |

()

Este important ca utilizatorii de echipamente electrice și electronice din gospodăriile particulare să aibă posibilitatea de a preda DEEE gratuit. roducătorii ar trebui să finanțeze colectarea
  , tratarea, valorificarea și eliminarea DEEE. Statele membre ar trebui să producătorii își asum integral responsabilitatea pentru colectarea DEEE, în special prin finanțarea colectării DEEE de-a lungul întregului lanț al deșeurilor, inclusiv de la gospodăriile particulare, pentru a evita riscul ca DEEE colectate separat să facă obiectul unei tratări necorespunzătoare și al exporturilor ilegale, pentru a crea un mediu concurențial echitabil prin armonizarea finanțării din partea producătorilor la nivelul întregii UE, pentru ca plata aferentă colectării acestor deșeuri să fie suportată de consumatorii de EEE și nu de masa contribuabililor, în concordanță cu principiul „poluatorul plătește”. (...)

Expunere de motive

Responsabilitatea financiară a producătorilor trebuie să fie aplicată din momentul în care consumatorul elimină produsul electronic, ceea ce, în general, are loc în gospodărie. Având în vedere motivele prezentate în prezentul considerent și pentru o gestionare optimă a DEEE, directiva nu trebuie să permită punerea în aplicare diferită a responsabilității producătorului.

Amendamentul 2

Recomandare de amendament la Directiva DEEE (reformare) articolul 4

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| Statele membre încurajează, în concordanță cu legislația comunitară în domeniul produselor, inclusiv cu Directiva 2005/32/CE privind proiectarea ecologică, adoptarea de măsuri care să promoveze proiectarea și producerea de echipamente electrice și electronice, în special pentru a facilita reutilizarea, demontarea și valorificarea DEEE, precum și a componentelor și materialelor lor. Aceste măsuri respectă buna funcționare a pieței interne. În acest sens, statele membre iau măsurile necesare pentru ca producătorii să nu împiedice, prin caracteristici specifice de proiectare sau prin procedee specifice de fabricare, reutilizarea DEEE, cu excepția cazului în care aceste caracteristici specifice de proiectare sau procedee specifice de fabricare prezintă avantaje determinante, de exemplu în ceea ce privește protecția mediului și/sau cerințele de siguranță | Statele membre , în concordanță cu legislația comunitară în domeniul produselor, inclusiv cu Directiva 2005/32/CE privind proiectarea ecologică, adoptarea de măsuri care să promoveze proiectarea și producerea de echipamente electrice și electronice, în special pentru a facilita reutilizarea, demontarea și valorificarea DEEE, a componentelor și materialelor lor. Aceste măsuri respectă buna funcționare a pieței interne. În acest sens, statele membre iau măsurile necesare pentru ca producătorii să nu împiedice, prin caracteristici specifice de proiectare sau prin procedee specifice de fabricare, reutilizarea refolosirea DEEE, cu excepția cazului în care aceste caracteristici specifice de proiectare sau procedee specifice de fabricare prezintă avantaje determinante, de exemplu în ceea ce privește protecția mediului și/sau cerințele de siguranță; |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

Statele membre încurajează, în concordanță cu legislația comunitară în domeniul produselor, inclusiv cu Directiva 2005/32/CE privind proiectarea ecologică, adoptarea de măsuri care să promoveze proiectarea și producerea de echipamente electrice și electronice, în special pentru a facilita reutilizarea, demontarea și valorificarea DEEE, precum și a componentelor și materialelor lor. Aceste măsuri respectă buna funcționare a pieței interne. În acest sens, statele membre iau măsurile necesare pentru ca producătorii să nu împiedice, prin caracteristici specifice de proiectare sau prin procedee specifice de fabricare, reutilizarea DEEE, cu excepția cazului în care aceste caracteristici specifice de proiectare sau procedee specifice de fabricare prezintă avantaje determinante, de exemplu în ceea ce privește protecția mediului și/sau cerințele de siguranță

Statele membre , în concordanță cu legislația comunitară în domeniul produselor, inclusiv cu Directiva 2005/32/CE privind proiectarea ecologică, adoptarea de măsuri care să promoveze proiectarea și producerea de echipamente electrice și electronice, în special pentru a facilita reutilizarea, demontarea și valorificarea DEEE, a componentelor și materialelor lor. Aceste măsuri respectă buna funcționare a pieței interne. În acest sens, statele membre iau măsurile necesare pentru ca producătorii să nu împiedice, prin caracteristici specifice de proiectare sau prin procedee specifice de fabricare, reutilizarea refolosirea DEEE, cu excepția cazului în care aceste caracteristici specifice de proiectare sau procedee specifice de fabricare prezintă avantaje determinante, de exemplu în ceea ce privește protecția mediului și/sau cerințele de siguranță;

Expunere de motive

Directiva ar trebui să impună statelor membre introducerea unei dispoziții care, în locul unei simple încurajări, să-i oblige pe producătorii de EEE să dezvolte produse „ecologice”. Taxa percepută de sistemele de conformitate ar trebui stabilită în funcție de posibilitatea de reutilizare sau reciclare a unui anumit produs. În acest sens, este necesar ca în cadrul Directivei DEEE să se specifice modalitatea de calcul al taxelor (vizibile) percepute de sistemele de conformitate.

Amendamentul 3

Recomandare de amendament la Directiva DEEE (reformare) articolul 5 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| (1) | Statele membre adoptă măsurile necesare pentru reducerea la minimum a eliminării DEEE sub formă de deșeuri municipale nesortate și pentru atingerea unui nivel ridicat de colectare separată a DEEE, în special și prioritar în ceea ce privește echipamentele de răcire și de congelare care conțin substanțe cu efect de diminuare a stratului de ozon și gaze fluorurate cu efect de seră. |

Textul propus de Comisia Europeană

Amendamentul CoR

(1)

Statele membre adoptă măsurile necesare pentru reducerea la minimum a eliminării DEEE sub formă de deșeuri municipale nesortate și pentru atingerea unui nivel ridicat de colectare separată a DEEE, în special și prioritar în ceea ce privește echipamentele de răcire și de congelare care conțin substanțe cu efect de diminuare a stratului de ozon și gaze fluorurate cu efect de seră.

| (1) | Statele membre adoptă măsurile necesare pentru reducerea la minimum a eliminării DEEE sub formă de deșeuri municipale nesortate și pentru atingerea unui nivel ridicat de colectare separată a DEEE, în special și prioritar în ceea ce privește echipamentele de răcire și de congelare care conțin substanțe cu efect de diminuare a stratului de ozon și gaze fluorurate cu efect de seră. |
| --- | --- |

(1)

Statele membre adoptă măsurile necesare pentru reducerea la minimum a eliminării DEEE sub formă de deșeuri municipale nesortate și pentru atingerea unui nivel ridicat de colectare separată a DEEE, în special și prioritar în ceea ce privește echipamentele de răcire și de congelare care conțin substanțe cu efect de diminuare a stratului de ozon și gaze fluorurate cu efect de seră.

Expunere de motive

O cantitate semnificativă de DEEE mici se aruncă în conteinerele municipale cu deșeuri, iar apoi acestea ajung în locurile de stocare a deșeurilor nesortate. Valorificarea acestora este costisitoare și creează sarcini nejustificate pentru autoritățile locale, fiind necesare acorduri suplimentare cu producătorii. Prin eliminarea acestor practici se vor reduce costurile de valorificare.

Amendamentul 4

Recomandare de amendament la Directiva DEEE (reformare) articolul 7 alineatul (1)

| Textul propus de Comisia Europeană |
| --- |
| Articolul 7


  Rata de colectare







  1. | Fără a aduce atingere articolului 5 alineatul (1), statele membre se asigură că producătorii sau terții care acționează în numele acestora realizează o rată de colectare minimă de 65 %. Rata de colectare este calculată pe baza greutății totale a DEEE colectate într-un anumit an în acel stat membru în conformitate cu articolele 5 și 6, exprimată ca procent din greutatea medie a echipamentelor electrice și electronice introduse pe piață în acel stat membru în cei doi ani precedenți. Această rată de colectare se realizează anual, cu începere din 2016. |

Textul propus de Comisia Europeană

Articolul 7

Rata de colectare

1.

Fără a aduce atingere articolului 5 alineatul (1), statele membre se asigură că producătorii sau terții care acționează în numele acestora realizează o rată de colectare minimă de 65 %. Rata de colectare este calculată pe baza greutății totale a DEEE colectate într-un anumit an în acel stat membru în conformitate cu articolele 5 și 6, exprimată ca procent din greutatea medie a echipamentelor electrice și electronice introduse pe piață în acel stat membru în cei doi ani precedenți. Această rată de colectare se realizează anual, cu începere din 2016.

Proiect de aviz

Amendament

Articolul 7

Rata de colectare

| 1. | Fără a aduce atingere articolului 5 alineatul (1), statele membre se asigură că producătorii sau terții care acționează în numele acestora realizează o rată de colectare minimă de 65 % Rata de colectare este calculată pe baza greutății totale a DEEE colectate într-un anumit an în acel stat membru în conformitate cu articolele 5 și 6, exprimată ca procent din greutatea medie a echipamentelor electrice și electronice introduse pe piață în acel stat membru în cei doi ani precedenți. Această rată de colectare se realizează anual, cu începere din 2016. |
| --- | --- |

1.

Fără a aduce atingere articolului 5 alineatul (1), statele membre se asigură că producătorii sau terții care acționează în numele acestora realizează o rată de colectare minimă de 65 % Rata de colectare este calculată pe baza greutății totale a DEEE colectate într-un anumit an în acel stat membru în conformitate cu articolele 5 și 6, exprimată ca procent din greutatea medie a echipamentelor electrice și electronice introduse pe piață în acel stat membru în cei doi ani precedenți. Această rată de colectare se realizează anual, cu începere din 2016.

Expunere de motive

Prezentul amendament transformă punctul 23 al proiectului de aviz într-un amendament la propunerea legislativă.

Amendamentul 5

Propunere de directivă privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (reformare), articolul 11 alineatele (1) și (2)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

.

| . | În ceea ce privește toate DEEE colectate separat și trimise pentru tratare în conformitate cu articolele sau în vederea pregătirii pentru reutilizare, statele membre se asigură , până la 31 decembrie 2011, producătorii să îndeplinească următoarele obiective minime:






  a) | pentru DEEE incluse în categoriile 1 și 10 din anexa I la Directiva 20xx/xx/CE (RoHS),






  — | se valorifică 85 %, iar |
| --- | --- | --- | --- |

În ceea ce privește toate DEEE colectate separat și trimise pentru tratare în conformitate cu articolele sau în vederea pregătirii pentru reutilizare, statele membre se asigură , până la 31 decembrie 2011, producătorii să îndeplinească următoarele obiective minime:

a)

pentru DEEE incluse în categoriile 1 și 10 din anexa I la Directiva 20xx/xx/CE (RoHS),

—

se valorifică 85 %, iar

| — | 80 % se pregătesc pentru reutilizare și se reciclează |
| --- | --- |

—

80 % se pregătesc pentru reutilizare și se reciclează

| b) | pentru DEEE incluse în categoriile 3 și 4 din anexa I la Directiva 20xx/xx/CE (RoHS),






  — | se valorifică 80 %, iar |
| --- | --- | --- |

b)

pentru DEEE incluse în categoriile 3 și 4 din anexa I la Directiva 20xx/xx/CE (RoHS),

—

se valorifică 80 %, iar

| — | 70 % se pregătesc pentru reutilizare și se reciclează; |
| --- | --- |

—

70 % se pregătesc pentru reutilizare și se reciclează;

| c) | pentru DEEE incluse în categoriile 2, 5, 6, 7, 8 și 9 din anexa I la Directiva 20xx/xx/CE (RoHS),






  — | se valorifică 75 %, iar |
| --- | --- | --- |

c)

pentru DEEE incluse în categoriile 2, 5, 6, 7, 8 și 9 din anexa I la Directiva 20xx/xx/CE (RoHS),

—

se valorifică 75 %, iar

| — | 55 % se pregătesc pentru reutilizare și se reciclează |
| --- | --- |

—

55 % se pregătesc pentru reutilizare și se reciclează

| d) | pentru lămpile de gaz cu descărcare în gaze, 85 % se pregătesc pentru reutilizare și se reciclează. |
| --- | --- |

d)

pentru lămpile de gaz cu descărcare în gaze, 85 % se pregătesc pentru reutilizare și se reciclează.

| 2. | Aceste obiective sunt calculate ca procent din greutatea DEEE colectate separat care sunt trimise la instalațiile de valorificare. |
| --- | --- |

2.

Aceste obiective sunt calculate ca procent din greutatea DEEE colectate separat care sunt trimise la instalațiile de valorificare.

| |
| --- |

.

| . | În ceea ce privește toate DEEE colectate separat și trimise pentru tratare în conformitate cu articolele sau în vederea pregătirii pentru reutilizare, statele membre se asigură , până la 31 decembrie 2011, producătorii să îndeplinească următoarele obiective minime:






  a) | pentru DEEE incluse în categoriile 1 și 10 din anexa I la Directiva 20xx/xx/CE (RoHS),






  — | se valorifică 85 %, |
| --- | --- | --- | --- |

În ceea ce privește toate DEEE colectate separat și trimise pentru tratare în conformitate cu articolele sau în vederea pregătirii pentru reutilizare, statele membre se asigură , până la 31 decembrie 2011, producătorii să îndeplinească următoarele obiective minime:

a)

pentru DEEE incluse în categoriile 1 și 10 din anexa I la Directiva 20xx/xx/CE (RoHS),

—

se valorifică 85 %,

| — | se reciclează |
| --- | --- |

—

se reciclează

| — | |
| --- | --- |

—

| b) | pentru DEEE incluse în categoriile 3 și 4 din anexa I la Directiva 20xx/xx/CE (RoHS),






  — | se valorifică 80 %, |
| --- | --- | --- |

b)

pentru DEEE incluse în categoriile 3 și 4 din anexa I la Directiva 20xx/xx/CE (RoHS),

—

se valorifică 80 %,

| — | se reciclează |
| --- | --- |

—

se reciclează

| — | |
| --- | --- |

—

| c) | pentru DEEE incluse în categoriile 2, 5, 6, 7, 8 și 9 din anexa I la Directiva 20xx/xx/CE (RoHS),






  — | se valorifică 75 %, |
| --- | --- | --- |

c)

pentru DEEE incluse în categoriile 2, 5, 6, 7, 8 și 9 din anexa I la Directiva 20xx/xx/CE (RoHS),

—

se valorifică 75 %,

| — | se reciclează; |
| --- | --- |

—

se reciclează;

| — | |
| --- | --- |

—

| d) | pentru lămpile de gaz cu descărcare în gaze, 85 % se pregătesc pentru reutilizare și se reciclează. |
| --- | --- |

d)

pentru lămpile de gaz cu descărcare în gaze, 85 % se pregătesc pentru reutilizare și se reciclează.

| 2. | Aceste obiective sunt calculate ca procent din greutatea DEEE colectate separat care sunt trimise la instalațiile de valorificare. |
| --- | --- |

2.

Aceste obiective sunt calculate ca procent din greutatea DEEE colectate separat care sunt trimise la instalațiile de valorificare.

Expunere de motive

În propunerile Comisiei Europene, reutilizarea DEEE nu este considerat un obiectiv în sine, iar producătorii nu sunt, prin urmare, stimulați să le pregătească în acest sens. Integrarea acestui obiectiv în cel al reciclării deșeurilor poate descuraja producătorii, care nu vor mai fi stimulați să le pregătească în vederea reutilizării. Trebuie avut în minte că multe aparate de acest tip pot fi reutilizate direct sau prin câteva reparații minime: acesta este motivul pentru care s-a propus ca reutilizarea să devină un obiectiv distinct.

Amendamentul 6

Propunere de directivă privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (reformare), articolul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul CoR |
| --- | --- |
| 1. | Statele membre ca producătorii să asigure cel puțin finanțarea colectării, tratării, valorificării și eliminării √ ecologice a DEEE provenite de la gospodăriile particulare și depozitate la instalațiile de colectare instituite în conformitate cu articolul 5 alineatul (2).
  Dacă este cazul, statele membre încurajează finanțarea de către producători a tuturor costurilor instalațiilor de colectare a DEEE provenite de la gospodăriile particulare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul CoR

1.

Statele membre ca producătorii să asigure cel puțin finanțarea colectării, tratării, valorificării și eliminării √ ecologice a DEEE provenite de la gospodăriile particulare și depozitate la instalațiile de colectare instituite în conformitate cu articolul 5 alineatul (2).

Dacă este cazul, statele membre încurajează finanțarea de către producători a tuturor costurilor instalațiilor de colectare a DEEE provenite de la gospodăriile particulare.

| (2) | Pentru produsele introduse pe piață după 13 august 2005, fiecare producător este răspunzător de finanțarea operațiunilor prevăzute la alineatul (1) privind deșeurile provenite de la propriile produse. Producătorul poate opta să-și îndeplinească această obligație prin intermediul sistemelor individuale sau colective.
  Statele membre se asigură , atunci când introduce un produs pe piață, fiecare producător o garanție care să demonstreze că va fi finanțată gestionarea tuturor DEEE și producătorii își marchează în mod clar produsele în conformitate cu articolul 15 alineatul (2). Această garanție asigură că vor fi finanțate operațiunile prevăzute la alineatul (1) privind produsul respectiv. Garanția poate lua forma unei participări a producătorului la sisteme adecvate de finanțare a gestionării DEEE, a unei asigurări de reciclare sau a unui cont bancar blocat. |
| --- | --- |

(2)

Pentru produsele introduse pe piață după 13 august 2005, fiecare producător este răspunzător de finanțarea operațiunilor prevăzute la alineatul (1) privind deșeurile provenite de la propriile produse. Producătorul poate opta să-și îndeplinească această obligație prin intermediul sistemelor individuale sau colective.

Statele membre se asigură , atunci când introduce un produs pe piață, fiecare producător o garanție care să demonstreze că va fi finanțată gestionarea tuturor DEEE și producătorii își marchează în mod clar produsele în conformitate cu articolul 15 alineatul (2). Această garanție asigură că vor fi finanțate operațiunile prevăzute la alineatul (1) privind produsul respectiv. Garanția poate lua forma unei participări a producătorului la sisteme adecvate de finanțare a gestionării DEEE, a unei asigurări de reciclare sau a unui cont bancar blocat.

(3)

| (3) | Finanțarea costurilor de gestionare a DEEE provenite de la produse introduse pe piață înainte de (deșeuri istorice) este asigurată printr-unul sau mai multe sisteme, la care toți producătorii existenți pe piață în momentul generării costurilor contribuie în mod proporțional, de exemplu în funcție de cota lor de piață pe tip de echipament. |
| --- | --- |

Finanțarea costurilor de gestionare a DEEE provenite de la produse introduse pe piață înainte de (deșeuri istorice) este asigurată printr-unul sau mai multe sisteme, la care toți producătorii existenți pe piață în momentul generării costurilor contribuie în mod proporțional, de exemplu în funcție de cota lor de piață pe tip de echipament.

1.

| |
| --- |

| 1. | Statele membre ca producătorii să asigure cel puțin finanțarea colectării, tratării, valorificării și eliminării √ ecologice nepoluante a DEEE provenite de la gospodăriile particulare și depozitate la instalațiile de colectare instituite în conformitate cu articolul 5 alineatul (2).
  tatele membre au grijă ca producători costuril instalațiil de colectare a DEEE provenite de la gospodăriile particulare. |
| --- | --- |

Statele membre ca producătorii să asigure cel puțin finanțarea colectării, tratării, valorificării și eliminării √ ecologice nepoluante a DEEE provenite de la gospodăriile particulare și depozitate la instalațiile de colectare instituite în conformitate cu articolul 5 alineatul (2).

tatele membre au grijă ca producători costuril instalațiil de colectare a DEEE provenite de la gospodăriile particulare.

| (2) | Pentru produsele introduse pe piață după 13 august 2005, fiecare producător este răspunzător de finanțarea operațiunilor prevăzute la alineatul (1) privind deșeurile provenite de la propriile produse. Producătorul poate opta să-și îndeplinească această obligație prin intermediul sistemelor individuale sau colective.
  Statele membre se asigură , atunci când introduce un produs pe piață, fiecare producător o garanție care să demonstreze că va fi finanțată gestionarea tuturor DEEE și producătorii în mod clar produsele în conformitate cu articolul 1 alineatul (2). Această garanție asigură că vor fi finanțate operațiunile prevăzute la alineatul (1) privind produsul respectiv. Garanția poate lua forma unei participări a producătorului la sisteme adecvate de finanțare a gestionării DEEE, a unei asigurări de reciclare sau a unui cont bancar blocat. |
| --- | --- |

(2)

Pentru produsele introduse pe piață după 13 august 2005, fiecare producător este răspunzător de finanțarea operațiunilor prevăzute la alineatul (1) privind deșeurile provenite de la propriile produse. Producătorul poate opta să-și îndeplinească această obligație prin intermediul sistemelor individuale sau colective.

Statele membre se asigură , atunci când introduce un produs pe piață, fiecare producător o garanție care să demonstreze că va fi finanțată gestionarea tuturor DEEE și producătorii în mod clar produsele în conformitate cu articolul 1 alineatul (2). Această garanție asigură că vor fi finanțate operațiunile prevăzute la alineatul (1) privind produsul respectiv. Garanția poate lua forma unei participări a producătorului la sisteme adecvate de finanțare a gestionării DEEE, a unei asigurări de reciclare sau a unui cont bancar blocat.

(3)

| (3) | Finanțarea costurilor de gestionare a DEEE provenite de la produse introduse pe piață înainte de (deșeuri istorice) este asigurată printr-unul sau mai multe sisteme, la care toți producătorii existenți pe piață în momentul generării costurilor contribuie în mod proporțional, de exemplu în funcție de cota lor de piață pe tip de echipament. |
| --- | --- |

Finanțarea costurilor de gestionare a DEEE provenite de la produse introduse pe piață înainte de (deșeuri istorice) este asigurată printr-unul sau mai multe sisteme, la care toți producătorii existenți pe piață în momentul generării costurilor contribuie în mod proporțional, de exemplu în funcție de cota lor de piață pe tip de echipament.

| | |
| --- | --- |

| |
| --- |

Expunere de motive

Dată fiind importanța acestei chestiuni, trebuie ca textul să exprime clar și neechivoc obligația producătorilor de finanțare a costurilor generate de colectarea și de instalațiile de colectare a DEEE, din momentul colectării deșeurilor electrice generate odată ce sunt scoase din uz. Extinderea responsabilității producătorului, astfel încât să acopere costurile colectării separate de la gospodării, ar trebui să fie obligatorie, pentru a asigura o mai bună armonizare a responsabilității financiare și a favoriza concurența loială în UE.

Bruxelles, 4 decembrie 2009.

Președintele Comitetului Regiunilor

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Rețeaua Uniunii Europene pentru punerea în aplicare și respectarea legislației de mediu.

1

(2)  CESE 2008, CECED 2009, Digital Europe 2009, Orgalime 2009.

2

---