# Az Európai Unió C 117/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.117.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 117 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. május 6. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.117.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 117

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. május 6.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2010/C 117/01 | A Tanács és a Bizottság 2010. évi közös időközi jelentése az Oktatás és képzés 2010 munkaprogram megvalósításáról | 1 |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 117/02 | Euro-átváltási árfolyamok | 8 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2010/C 117/03 | Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról | 9 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2010/C 117/01

A Tanács és a Bizottság 2010. évi közös időközi jelentése az Oktatás és képzés 2010 munkaprogram megvalósításáról

1

Európai Bizottság

2010/C 117/02

Euro-átváltási árfolyamok

8

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2010/C 117/03

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

9

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 117/04 | Állami támogatás – Szlovák Köztársaság – C 5/10 (ex NN 48/09 és ex N 485/09) állami támogatás – A Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. vállalkozásnak (a továbbiakban: ZSSK Cargo) nyújtott állami kölcsön – Felhívás észrevételek benyújtására az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 13 |
| 2010/C 117/05 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business) (
  1
  ) | 21 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 117/04

Állami támogatás – Szlovák Köztársaság – C 5/10 (ex NN 48/09 és ex N 485/09) állami támogatás – A Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. vállalkozásnak (a továbbiakban: ZSSK Cargo) nyújtott állami kölcsön – Felhívás észrevételek benyújtására az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

13

2010/C 117/05

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business) (
  1
  )

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 6.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 117/1

---

A Tanács és a Bizottság 2010. évi közös időközi jelentése az „Oktatás és képzés 2010” munkaprogram megvalósításáról (1)

2010/C 117/01

1.   BEVEZETÉS

Az oktatás és a képzés kiemelt helyen szerepel a növekedést és foglalkoztatást célzó lisszaboni stratégiában és az ezt felváltó, 2020-ig szóló stratégiában is. Az oktatás, a kutatás és az innováció jól működő „tudásháromszögének” megteremtése, illetve valamennyi polgár készségeinek javítása elengedhetetlen a növekedés és a foglalkoztatás, valamint a méltányosság és a társadalmi befogadás szempontjából. A gazdasági visszaesés még inkább ráirányítja a figyelmet e hosszú távú kihívásokra. Igencsak szűkösek mind a köz-, mind a magánforrások, munkahelyek szűnnek meg, és a helyettük keletkező új munkahelyek gyakran más típusú és magasabb szintű készségeket igényelnek. Éppen ezért nyitottabb, a polgárok, a munkaerőpiac és általában véve a társadalom igényeihez jobban igazodó oktatási és képzési rendszerekre van szükség.

Az oktatás és képzés területén folytatott európai szintű szakpolitikai együttműködés 2002 óta (2) jelentős mértékben elősegítette a tagállamok oktatási reformjait, valamint a tanulók és a gyakorlati szakemberek európai mobilitását. Ezt a megközelítést továbbgondolva, és maradéktalanul tiszteletben tartva azt, hogy az oktatási rendszerek a tagállamok hatáskörébe tartoznak, a Tanács 2009 májusában stratégiai keretrendszert hagyott jóvá az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködésre („Oktatás és képzés 2020”) (3).

Ez az – immár 4. közös jelentés – a kitűzött oktatási és képzési célok megvalósítása terén a 2007–2009 közötti időszakban elért eredményekre összpontosít. Alapjául a tagállami jelentések kiértékelése, valamint a tagállami teljesítményeknek egy sor, az európai átlagteljesítményre vonatkozó mutatóval és referenciaértékkel (4) történő részletes összevetése szolgál. A jelentés középpontjában a kulcskompetenciákra vonatkozó 2006. évi ajánlás (5) megvalósítása áll. Emellett a jelentés áttekinti az egész életen át tartó tanulást célzó tagállami stratégiák, illetve a vonzóbb és a munkaerőpiac igényeihez jobban alkalmazkodó szakképzés kialakítása, továbbá a felsőoktatás modernizálása érdekében bevezetett reformok alakulását.

Kitér azonkívül újabb, nevezetesen az „Új munkahelyekhez szükséges új készségek” elnevezésű kezdeményezéssel (6) kapcsolatban felismert kihívásokra is. Bár a tagállamok nem foglalkoztak jelentéseikben kifejezetten azzal, hogy az oktatás és a képzés területén hogyan kellene reagálni a gazdasági visszaesésre, az elemzett kérdések – a kompetencia alapú szemlélet bevezetése, valamint a szakképzés, illetve a felsőoktatás korszerűsítése – központi szerepet játszanak abban, hogy Európa sikeresen ki tudjon lábalni a válságból.

A tagállamokban a következő trendek és kihívások figyelhetők meg:

| 1. | Általában véve javulás tapasztalható az Unióban az oktatási és képzési teljesítmény terén. A 2010-re kitűzött referenciaértékek többségét azonban nem sikerül elérni. Ráadásul az egyik legfontosabb referenciaérték, a szövegértés esetében a teljesítmény hanyatlása figyelhető meg. A referenciaértékek eléréséhez eredményesebb tagállami kezdeményezésekre van szükség. A gazdasági visszaesés – a demográfiai kihívásokkal együtt – csak még szembetűnőbbé teszi, hogy sürgős szükség van reformokra; ugyanakkor továbbra is biztosítani kell a beruházást az oktatási és képzési rendszerekbe, hogy meg tudjunk felelni a legjelentősebb gazdasági és társadalmi kihívásoknak. |
| --- | --- |

1.

Általában véve javulás tapasztalható az Unióban az oktatási és képzési teljesítmény terén. A 2010-re kitűzött referenciaértékek többségét azonban nem sikerül elérni. Ráadásul az egyik legfontosabb referenciaérték, a szövegértés esetében a teljesítmény hanyatlása figyelhető meg. A referenciaértékek eléréséhez eredményesebb tagállami kezdeményezésekre van szükség. A gazdasági visszaesés – a demográfiai kihívásokkal együtt – csak még szembetűnőbbé teszi, hogy sürgős szükség van reformokra; ugyanakkor továbbra is biztosítani kell a beruházást az oktatási és képzési rendszerekbe, hogy meg tudjunk felelni a legjelentősebb gazdasági és társadalmi kihívásoknak.

| 2. | Sok ország olyan reformokat vezet be, amelyek kifejezetten a kulcskompetenciák keretrendszerére építenek. Jelentős fejlődés figyelhető meg az iskolai tantervek átalakításában. Ennek ellenére sok még a tennivaló a tanárok kompetenciáinak fejlesztése, az értékelési módszerek korszerűsítése és a tanulásszervezés új módszereinek innovatív iskolai környezetben történő bevezetése terén. Nagy kihívást jelent annak garantálása, hogy valamennyi tanuló – beleértve a hátrányos helyzetűeket, valamint a szakképzésben és a felnőttoktatásban részt vevőket is – profitálhasson az innovatív módszerekből. |
| --- | --- |

2.

Sok ország olyan reformokat vezet be, amelyek kifejezetten a kulcskompetenciák keretrendszerére építenek. Jelentős fejlődés figyelhető meg az iskolai tantervek átalakításában. Ennek ellenére sok még a tennivaló a tanárok kompetenciáinak fejlesztése, az értékelési módszerek korszerűsítése és a tanulásszervezés új módszereinek innovatív iskolai környezetben történő bevezetése terén. Nagy kihívást jelent annak garantálása, hogy valamennyi tanuló – beleértve a hátrányos helyzetűeket, valamint a szakképzésben és a felnőttoktatásban részt vevőket is – profitálhasson az innovatív módszerekből.

| 3. | Továbbra is feladat az egész életen át tartó tanulás megvalósítása formális, nem formális és informális tanulás révén, valamint a mobilitás növelése. Nyitottabb, a munkaerőpiac és általában véve a társadalom igényeihez jobban igazodó oktatásra és képzésre – ideértve az egyetemeket is – van szükség. Különös figyelmet kell fordítani az oktatás és a képzés világa, valamint a munka világa közötti partnerségek kiépítésére. |
| --- | --- |

3.

Továbbra is feladat az egész életen át tartó tanulás megvalósítása formális, nem formális és informális tanulás révén, valamint a mobilitás növelése. Nyitottabb, a munkaerőpiac és általában véve a társadalom igényeihez jobban igazodó oktatásra és képzésre – ideértve az egyetemeket is – van szükség. Különös figyelmet kell fordítani az oktatás és a képzés világa, valamint a munka világa közötti partnerségek kiépítésére.

2.   KULCSKOMPETENCIÁK

A „Kulcskompetenciák az egész életen át tartó tanuláshoz” európai referenciakeret (7) 8 olyan kulcskompetenciát nevez és határoz meg, amelyek az önmegvalósításhoz, az aktív polgári szerepvállaláshoz, a társadalmi beilleszkedéshez és a tudás alapú társadalomban való foglalkoztathatósághoz szükségesek:

| 1. | anyanyelvi kommunikáció; |
| --- | --- |

1.

anyanyelvi kommunikáció;

| 2. | idegen nyelvi kommunikáció; |
| --- | --- |

2.

idegen nyelvi kommunikáció;

| 3. | matematikai kompetencia, illetve alapvető természettudományos és műszaki kompetenciák; |
| --- | --- |

3.

matematikai kompetencia, illetve alapvető természettudományos és műszaki kompetenciák;

| 4. | digitális kompetencia; |
| --- | --- |

4.

digitális kompetencia;

| 5. | a tanulás elsajátítása; |
| --- | --- |

5.

a tanulás elsajátítása;

| 6. | szociális és állampolgári kompetenciák; |
| --- | --- |

6.

szociális és állampolgári kompetenciák;

| 7. | kezdeményezőkészség és vállalkozói kompetencia; |
| --- | --- |

7.

kezdeményezőkészség és vállalkozói kompetencia;

| 8. | kulturális érzékenység és kifejezőkészség. |
| --- | --- |

8.

kulturális érzékenység és kifejezőkészség.

Az alapoktatás és képzés feladata, hogy a fiatalokban – beleértve a hátrányos helyzetűeket is – olyan magas szintű kulcskompetenciákat fejlesszen ki, hogy képessé váljanak a további tanulásra és a munkára. A felnőttoktatásnak és -képzésnek pedig valóban lehetőséget kell nyújtania minden felnőttnek arra, hogy egész életük során fejleszthessék és korszerűsíthessék kulcskompetenciáikat.

2.1.   Előrelépés a tantervi reformok terén

Egyértelműen megfigyelhető az Unióban a kompetencia alapú tanítás és tanulás, valamint az eredményorientált szemlélet felé való elmozdulás. Ebben nagy szerepe van a kulcskompetenciák európai referenciakeretének, amely egyes országokban az oktatáspolitikai reform motorja.

Különösen az iskolai tantervek vonatkozásában történt jelentős előrelépés. Az olyan hagyományos tantárgyakat, mint az anyanyelv, az idegen nyelvek vagy a matematika és a természettudományok egyre inkább tantárgyközi szemlélettel oktatják, a tudás mellett nagyobb hangsúlyt helyezve a készségek és a pozitív hozzáállás fejlesztésére, és ügyelve az „életszerűbb” alkalmazásra. A tantervekben egyre fontosabb helyet kapnak és egyre nyíltabban jelennek meg a transzverzális kulcskompetenciák. A 2006-os PISA-vizsgálat gyászosnak tekintett eredményeitől sarkallva számos tagállam stratégiát vagy cselekvési tervet dolgozott ki az alapkészségek, mindenekelőtt a szövegértési, a matematikai és a természettudományos készségek színvonalának emelésére.

2.2.   További fejlesztésre vár az iskolai tanulásszervezés

Bár a tantervi változások általában véve megindultak, önmagukban nem elegendőek az eredményhez. A kompetencia alapú szemlélethez hozzátartozik a tudás helyes alkalmazásának készsége és az ezzel kapcsolatos attitűdök, valamint a további tanulás iránti pozitív hozzáállás, a kritikus gondolkodás és a kreativitás kialakítása és fejlesztése. Mindez nagy kihívást jelent a tanulás szervezése szempontjából, megvalósulása pedig nagyban függ a tanárok és az iskolai vezetők képességeitől. Megkívánja továbbá, hogy az iskolák alapküldetésük részeként a jelenleginél egyértelműbben felelősek legyenek a tanulók további tanulásra való felkészítéséért.

2.2.1.   A transzverzális kulcskompetenciák gyakorlati alkalmazása

A tagállamok sokat tesznek azért, hogy az iskolákat új technológiákkal szereljék fel, és a digitális kompetencia részeként biztosítsák az alapvető IKT-készségek elsajátítását. Ezzel párhuzamosan azonban a fiatalok egyre inkább informálisan sajátítják el az IKT-készségeket, és kevesebb figyelmet kapnak az olyan aspektusok, mint az új technológiák és a média kritikus használata, a veszélyek tudatosítása, illetve az etikai és a jogi vonatkozások. Mivel az IKT használata egyre mindennaposabb az emberek életében, a tanítás és a tanulás során nyíltan foglalkozni kellene ezekkel a kérdésekkel. Jobban ki kellene továbbá használni az új technológiákban rejlő lehetőségeket az innováció és a kreativitás elősegítésére, új kapcsolatok kiépítésére és egyéni tanulási igények kialakítására.

A tanulás elsajátításával kapcsolatos kompetenciák számos tantervben is megjelennek, de az iskoláknak és a tanároknak további támogatásra van szükségük ahhoz, hogy szisztematikusan be tudják építeni őket a tanítási és a tanulási folyamatokba, és az egész iskolában elő tudják mozdítani a tanulás szellemiségét. Az olyan innovatív módszerek, mint az egyéni tanulási terv vagy a kutatás alapú tanulás különösen hasznos lehet olyan tanulók esetében, akiknek a korábbi iskolai tapasztalatai nem hoztak sikert, vagy kifejezetten negatívak voltak.

Ugyanígy a szociális és az állampolgári kompetenciák, a kezdeményezőkészség és a vállalkozói készség, valamint a kulturális érzékenység fejlesztésére irányuló munka során a kihívás az, hogy túllépjünk a tudás komponensén. A diákoknak több olyan alkalomra van szükségük, amikor kezdeményezőkészségükről tehetnek tanúságot, és olyan iskolákra van szükségük, amely nyitott a munka világa, az önkéntes tevékenység, a sport és a kultúra iránt. Ezek a kompetenciák elengedhetetlenek az innovációs képességek fejlesztéséhez, valamint annak érdekében, hogy a migráns hátterű, illetve a hátrányos helyzetű diákoknak is lehetőségük legyen a beilleszkedésre. Az iskolák nyitottá tétele a munkaadókkal, ifjúsági csoportokkal, kulturális szereplőkkel és a civil társadalommal folytatott iskolán kívüli együttműködés iránt fontos lépés ebben az összefüggésben.

Egyre több példát láthatunk arra, hogy vállalkozásokkal kialakított partnerségek vagy mini diákvállalkozások segítik a vállalkozói készség erősödését. A tapasztalatcsere azt mutatja, hogy ezt az iskolákban ki kell egészíteni a kezdeményezőkészséget, a kreativitást és az innovációt ösztönző intézkedésekkel.

2.2.2.   A tanárok és az iskolavezetők képzése

A diákok teljesítményét leginkább befolyásoló iskolán belüli tényező a tanítás és az iskolavezetés minősége.

A jelek szerint egyes országokban a tanári alapképzés felkészíti a tanárokat a kulcskompetencia-szemlélet alkalmazására. A tanárok többsége azonban már rég kikerült az iskolapadból. A tagállami jelentésekből és a szakpolitikai egyeztetésekből az világlik ki, hogy nagyon kevés szisztematikus erőfeszítés történik az idevágó kompetenciáik korszerűsítésére.

A TALIS-vizsgálat (8) szerint a tanárok kevés ösztönzést kapnak tanítási módszereik javítására, és a legelterjedtebb továbbképzési lehetőségek nem túl hatékonyak. A tanárok többsége több szakmai fejlődési lehetőséget kíván (mindenekelőtt a különleges tanulási igények, az IKT-készségek és a tanulói magatartás terén).

Az iskolai vezetők szakmai fejlesztése életbevágó fontosságú, hiszen ők felelnek az olyan környezet kialakításáért, amelyben az iskolák tanulóközösségként funkcionálnak, így szolgálva a diákok és a tanárok javát. Sajnos csak néhány országban folyik kötelező munkahelyi továbbképzés iskolavezetők számára.

2.2.3.   A mérés és az értékelés fejlesztése

Egyre több bizonyíték áll rendelkezésre arról, hogy a mérés nagymértékben hozzájárul a hatékony tanuláshoz és javítja a motivációt.

A legtöbb ország minimumkövetelményeket használ, és központosított felméréseket végez – legalábbis az általános oktatásban – a kulcskompetenciák elsajátításának összehasonlítható mérésére.

A legtöbb, jelenleg használt mérési módszer azonban a tudásra és a memóriára helyezi a hangsúlyt, és nem ragadja meg kielégítően a kulcskompetenciák szempontjából központi jelentőségű készségeket és az attitűdök dimenzióját. Különösen problémásnak tűnik a transzverzális kulcskompetenciák mérése és a tantárgyközi munka kontextusában alkalmazott mérés. Alaposabban meg kellene vizsgálni azon országok tapasztalatait, amelyek kiegészítő módszerekkel dolgoznak – pl. társértékelés, portfóliók, egyéni tanulásmérési és/vagy iskolamérési tervek, projekt alapú mérés –, illetve építeni kellene ezekre a tapasztalatokra.

2.3.   Aktívabb fellépésre van szükség a szövegértés és a hátrányos helyzetűek terén

A kulcskompetenciák elsajátítása és az egész életen át tartó tanulás alapja a megfelelő szintű szövegértés, emiatt már igen fiatal kortól törekedni kell e készség kialakítására. Ezért jelent folyamatosan nagy gondot az olvasáskészség terén a 2010. évi uniós referenciaérték vonatkozásában megfigyelhető hanyatló teljesítmény. A különösen a fiúk és a migránsok körében megfigyelhető, nem kielégítő szintű szövegértés komoly akadályt jelent munkahelyi kilátásaik és jólétük szempontjából. Igaz ugyan, hogy a legtöbb ország külön intézkedéseket vezetett be a szövegértés elsajátításának elősegítésére, mégis vitathatatlan, hogy hatásosabb tagállami fellépésre van szükség.

Bár a szövegértésre vonatkozó 2010. évi uniós referenciaérték a gyengén teljesítők arányának 20%-os csökkentését irányozza elő a 15 évesek korosztályában, ez az arány nemhogy nem csökkent, de 2000 és 2006 között még növekedett is, 21,3 %-ról 24,1 %-ra. (9) A migráns hátterű tanulók olvasási-szövegértési, matematikai és természettudományos teljesítménye gyengébb, mint a nem migráns hátterű diákoké (a PISA-vizsgálat adatai).

Egyértelmű tendencia a hátrányos helyzetű tanulók tanulása esetében a személyre szabottabb megközelítés. Gyakran kíséri ezt célzott fellépés a szövegértési problémákkal küzdők (beleértve a migránsokat is), a speciális oktatást igénylő és a lemorzsolódás veszélye által fenyegetett tanulók támogatására. A tagállami jelentésekből azonban az tűnik ki, hogy lassú az előrelépés ezen a területen, és a hátrányos helyzet leküzdése továbbra is nagy kihívás. Egyértelműen elkülönülnek egymástól azok az országok, amelyek a speciális oktatást igénylő tanulókat inkluzív módon tanítják, és azok, amelyek ezeket a tanulókat külön kezelik: 0,01 % és 5,1 % között váltakozik az elkülönítve tanított speciális oktatást igénylő tanulók aránya a kötelező oktatásban részt vevő tanulók összlétszámához képest (az uniós átlag 2,1 %).

A legtöbb országban egyre inkább stratégiai szerepet kapnak azok a programok, amelyek az alapkészségek – mindenekelőtt az írni-olvasni és a számolni tudás – korai elsajátítását ösztönzik. Ezeket a tanulók lemaradásának elkerülése érdekében helyenként kiegészítik a tanulási problémák szisztematikus korai felismerésére és az ezt követő folyamatos segítségnyújtásra irányuló programokkal, illetve olyan programokkal, amelyek pl. az idegen nyelvek, a matematika és a természettudományok iránti érdeklődés felkeltését célozzák.

Míg a hátrányos helyzetű csoportok igényeinek kielégítésére valamennyi országban történnek konkrét intézkedések, egyes országokban mind a többségi tanulók, mind bizonyos célcsoportok vonatkozásában sor került átfogó jogi keretek kialakítására is, beleértve a jogokon alapuló szabályozást.

2.4.   A kulcskompetenciák előmozdításának szükségessége a szakképzésben és a felnőttkori tanulásban

Az általános oktatással ellentétben a szakképzés középpontjában hagyományosan is a kompetenciák álltak. Ennek ellenére az európai referenciakeretben meghatározott kulcskompetenciák teljes skálájával a legtöbb ország szakképzési rendszerében kevésbé szisztematikusan foglalkoznak, mint az általános oktatási rendszerben. Különösen az idegen nyelvi kommunikációra és a transzverzális kulcskompetenciák teljes skálájára kellene több figyelmet fordítani, hiszen ez utóbbiaknak egyre fontosabb szerep jut a munkaerő-piaci és társadalmi igények átalakulása miatt. A kihívás egyaránt jelentkezik a tantervek, a tanítási és tanulási módszerek, valamint a szakoktatók képzése terén.

A legtöbb ország kiemeli a hatékony felnőttoktatási rendszer jelentőségét. E rendszerek célja, hogy javítsák a felnőtt népesség munkaerő-piaci szempontból releváns készségeit, társadalmi integrációját és az aktív idősödésre való felkészülését.

Némileg sikerült ugyan fokozni a felnőttek bevonását az oktatásba és képzésbe, de a 2010. évi 12,5 %-os referenciaértéket nem sikerül elérni. 2008-ban a 25–64 éves európaiak 9,5 %-a részesült oktatásban vagy képzésben a felmérést megelőző négy hétben, miközben a magasan képzett felnőttek ötször nagyobb valószínűséggel vettek részt ilyen tevékenységben, mint az alacsonyan képzettek.

A 25–64 éves korosztályban 77 millió európai (közel 30 %) rendelkezik még mindig legfeljebb alsó középfokú végzettséggel.

A tagállamok új jogszabályokkal, régi jogszabályok átdolgozásával, a teljesítmény és az irányítás javításával, valamint specifikus finanszírozással támogatják a felnőtt népesség kulcskompetenciáinak fejlesztését. A felnőttkori tanulásra vonatkozó cselekvési tervnek (10) megfelelően különösen az alacsonyan képzett és/vagy munkanélküli felnőttek, illetve bevándorlók körében fordítanak figyelmet az írni-olvasni tudásra, a nyelvekre és a digitális kompetenciára. Elterjedtek a középfokú végzettség megszerzését célzó „második esély” programok. Néha a szövegértési és a matematikai készség tanítása is részét képezi a szakképzés-jellegű tanfolyamoknak. A siker kulcsát a tagállamok az intézkedéseknek orientációval való összekapcsolásában, valamint a formális, nem formális és informális tanulás elismerésében látják.

A felnőttkori tanulásban azonban az is fontos, hogy a kulcskompetenciák teljes skálája le legyen fedve, és ne csak egy-egy kompetenciára (pl. szövegértés vagy specifikus szakmai készségek) összpontosítson a fejlesztés. Emellett a képzettség valamennyi szintjén ki kell elégíteni az igényeket, beleértve az alacsonyan képzetteket, a sajátos oktatási igényű felnőtteket és az idősebb korosztályt is. A felnőttkori tanulást segítő szakemberek kompetenciáit ennek megfelelően javítani kell.

3.   AZ EGÉSZ ÉLETEN ÁT TARTÓ TANULÁST TÁMOGATÓ STRATÉGIÁK ÉS ESZKÖZÖK

3.1.   Jól ismert fogalom az egész életen át tartó tanulás

Valamennyi uniós ország elismeri, hogy az egész életen át – „a bölcsőtől a sírig” – tartó tanulás nélkülözhetetlen a növekedés, a foglalkoztatás és a társadalmi beilleszkedés szempontjából. Fontos szerepet játszik e téren a 4–64 évesek részvételének aránya az oktatásban és a képzésben, mely néhány kivételtől eltekintve növekedést mutat valamennyi uniós országban (11).

A legtöbb ország kidolgozott olyan stratégiát, amely kifejezetten az egész életen át tartó tanulás ösztönzését célozza. Külön erőfeszítések történtek olyan eszközök kifejlesztésére, amelyek rugalmas átjárhatóságot biztosítanak az oktatási és képzési rendszerek különböző részei között.

Kritikus fázisába érkezett az európai képesítési keretrendszer gyakorlatba való átültetése. A legtöbb ország jelentős előrelépést tud felmutatni az oktatás és képzés valamennyi szintjére és típusára kiterjedő nemzeti képesítési keretrendszerek kidolgozása és azoknak az európai képesítési keretrendszerrel 2010-re történő összekapcsolása terén. Mindez együtt jár azzal, hogy a képesítések meghatározásához és leírásához egyre inkább a tanulási eredményeket használják, valamint hogy terjed a nem formális és az informális tanulás hitelesítése.

Lépéseket tettek továbbá az egész életet végigkísérő orientációs rendszerek továbbfejlesztésére, különösen a felnőtt népesség esetében. Van azonban még tennivaló a különböző orientációs rendszerek jobb összehangolása terén, hogy a fiatalok is több segítséget kapjanak az oktatás és képzés befejezéséhez és a munka világába történő sikeres belépéshez.

3.2.   Továbbra is kihívás a megvalósítás

Nagy kihívás továbbra is az egész életen át tartó tanulás ösztönzését szolgáló stratégiák gyakorlati átültetése és továbbfejlesztése. A stratégiák az eseteknek csak egy részében koherensek és átfogóak: még mindig vannak olyanok is, amelyek csak egy-egy szektorra vagy célcsoportra összpontosítanak, nem pedig a teljes életútra. Ahhoz, hogy a stratégiák eredményesek legyenek, elég hosszú időszakot kell lefedniük és valamennyi korosztály számára lehetőségeket kell teremteniük, ugyanakkor időről időre át kell dolgozni és folyamatosan tovább kell fejleszteni őket. Relevanciájuk és hatásuk fokozásához, valamint a tanulási motiváció növeléséhez jobban be kell vonni az érdekelteket, és fokozottabb együttműködésre van szükség az oktatáson és a képzésen kívüli szakpolitikai ágazatokkal. A jelenlegi gazdasági válság egyik legjelentősebb problémája, hogy hiányoznak a megfelelő mechanizmusok a korlátozott források stratégiai felhasználására, beleértve az új készségek iránti igények kielégítését.

4.   SZAKKÉPZÉS

4.1.   Napirenden a vonzerő növelése és a minőség javítása

A tagállamok napirendjén szerepel a koppenhágai folyamat központi célkitűzése – a szakképzési rendszerek vonzerejének növelése és minőségének javítása. Ezt mindenekelőtt a szakképzés területén nemrégiben elfogadott európai minőségbiztosítási referenciakerettel (12) összhangban lévő minőségbiztosítási rendszerek bevezetése révén kívánják elérni. A legtöbb uniós ország kiemelt helyen kezeli a témát. Különös figyelmet kap a szakoktatók szakmai színvonalának emelése. A tagállamok egyre inkább áttérnek a moduláris képzésre, hogy ezzel biztosítsák a szakképzés rugalmasabb voltát, valamint jobb reagálóképességét a tanulók és az üzleti szektor igényeire.

4.2.   Relevánsabbá kell tenni a szakképzést

Az „Új munkahelyekhez szükséges új készségek” kezdeményezésben megfogalmazottak alapján továbbra is jelentős kihívásokkal kell szembenézni. A képzettségi szintek és a munkavállalókkal szemben támasztott követelmények közötti diszkrepancia 2020-ig valószínűleg tovább növekszik, ha a szakképzési rendszerek nem tudnak gyorsabban és rugalmasabban reagálni a képesítések és készségek iránti, előreláthatólag növekvő igényekre.

A szakképzésnek a munkaerő-piaci igényekhez való hozzáigazítását elősegítendő az iskolai képzést egyre inkább kiegészíti a munkahelyi képzés. Számos, ezen a téren jelentős hagyományokkal nem rendelkező ország új gyakorlati képzési rendszereket vezet be, és együttműködést alakít ki a szociális partnerekkel a szakképzés tervezésére és korszerűsítésére. Azonban még ennél is szorosabb kapcsolatokra van szükség az üzleti élettel, és a munkahelyi tanulásnak is feltétlenül több teret kell nyernie ahhoz, hogy a szakképzési rendszerek alkalmazkodni tudjanak a változó munkaerő-piaci igényekhez. Több figyelmet kellene továbbá szentelni olyan eszközök kifejlesztésének, amelyek segítségével a felmerülő készségigényeket sikeresen előre lehet jelezni.

Bár a tagállamok egyre inkább ügyelnek arra, hogy átjárási lehetőséget biztosítsanak a szakképzésből a felsőoktatásba, ezen a téren gyorsabb előrelépésre lenne szükség. A szakképzésben részesülő hallgatóknak vonzóbb képesítési kilátásokra és mobilitási lehetőségekre, illetve hatékonyabb orientációs támogatásra és nyelvtanításra van szüksége.

5.   A FELSŐOKTATÁS KORSZERŰSÍTÉSE

5.1.   Előrelépés a felsőoktatás terén: könnyebb bejutás, változatosabb finanszírozási források

A szakpolitikusok egyre inkább tisztában vannak azzal, hogy a felsőoktatásban hagyományosan részt nem vevő tanulók bejutása az egyetemekre és főiskolákra központi szerepet játszik az egész életen át tartó tanulás megvalósításában. A legtöbb ország intézkedéseket – köztük pénzügyi ösztönzőket – vezetett be, hogy növelje az alacsonyabb társadalmi-gazdasági státuszú hallgatók részvételi arányát.

Az európai felnőtt népesség (25–64 éves korosztály) 24 %-a rendelkezik felsőfokú végzettséggel, ami komoly lemaradást jelent az Egyesült Államok és Japán mögött (40 %).

Erősödik a felsőoktatási intézmények bevételi forrásainak diverzifikációja. A legfőbb bevételi forrást a tandíjak jelentik. Egyre elterjedtebb továbbá a teljesítmény alapú szerződések rendszere, illetve a felsőoktatási intézmények közötti verseny, beleértve a közpénzekből történő finanszírozásért folytatott versenyt is.

5.2.   Kihívás marad a beruházások növelése és az egész életen át tartó tanulás megvalósítása

Mind köz-, mind magánpénzekből gondot jelent a beruházások növelése, különösen gazdasági válság idején. Pozitív fejleménynek tekinthető néhány uniós ország azon kezdeményezése, hogy növeljék a pénzügyi forrásokat, és a felsőoktatási beruházások felé irányítsák őket; fokozottabb diverzifikációra van azonban szükség további források mozgósítására. A beruházások hatékonyságát a minőségbiztosítási mechanizmusok megerősítése révén is fokozni kellene, amelyet – az „ET 2020” stratégiai keretben foglaltaknak megfelelően – fokozott együttműködésnek kellene támogatnia.

Továbbra is a strukturális és a kulturális rugalmatlanság jelenti a legkomolyabb akadályát annak, hogy a felsőoktatás jelentősebb szerepet tudjon vállalni a már munkában állók folyamatos szakmai és személyes fejlesztésében. A felsőoktatási intézményeket ösztönözni kellene arra, hogy rugalmasabb tanterveket és részvételi lehetőségeket dolgozzanak ki, és fokozottabban figyelembe vegyék a korábbi tanulási folyamatokat. Nem szabad elfeledkezni a felsőoktatásról az átfogó nemzeti képesítési keretrendszerek kialakítása során.

A nagyobb egyetemi autonómia, az intézmények hatékonyabb irányítása és elszámoltathatósága elengedhetetlen ahhoz, hogy a felsőoktatás meg tudjon nyílni valamennyi tanuló, különösen az ilyen szintű oktatásban hagyományosan részt nem vevő tanulók irányába, és változatosabb bevételi forrásokra tudjon szert tenni. Az egyetemek és a vállalkozások közötti partnerségek (13) megfelelő feltételeket teremthetnek ahhoz, hogy a vállalkozások révén növekedjen a magánszektorból származó finanszírozás – ahogyan azt az „Új munkahelyekhez szükséges új készségek” kezdeményezés is előirányozza –, és hogy az egyetemek olyan tanterveket tudjanak kidolgozni, és olyan képesítéseket tudjanak bevezetni, amelyek relevánsabbak a munkaerőpiac és a hallgatók által igényelt kompetenciák szempontjából (14).

6.   HOGYAN TOVÁBB?

6.1.   Szorosabb uniós együttműködés – az új stratégiai keretrendszer gyakorlati megvalósítása

A 2010. évi közös jelentés előrelépést nyugtáz számos fontos területen, továbbá ismerteti, hogyan járult hozzá az európai együttműködés a tagállamok reformtevékenységéhez (15). Ugyanakkor komoly kihívásokat is megállapít, mindenekelőtt a kulcskompetenciák referenciakeretének maradéktalan gyakorlati átültetése, és a nyitottabb és relevánsabb oktatás és képzés megteremtése terén. Ezekhez további szakpolitikai lépésekre van szükség mind európai, mind tagállami szinten.

Az „Oktatás és képzés 2020” stratégiai keretrendszer megfelelő eszköz e kihívások kezelésére. Nyomon követésük egyike azon kiemelt feladatoknak, amelyeket kimondottan az „Oktatás és képzés 2020” első, 2009–2011-ig terjedő munkaciklusára irányoztak elő, és amelyek az „Új munkahelyekhez szükséges új készségek” kezdeményezés és az Unió ifjúsági stratégiájának (16) megvalósításához kapcsolódnak.

6.2.   Kulcskompetenciák mindenkinek – egész életen át tartó tanulással

Sok országban kifejezetten a kulcskompetenciák keretrendszere alapján újítják meg a tanterveket, mindenekelőtt az iskolai oktatásban. A tanítási és a tanulási igények innovatív megközelítéseit azonban szélesebb alapokon kell kidolgozni és megvalósítani ahhoz, hogy valamennyi állampolgár minőségi kínálatból válogathasson az egész életen át tartó tanulás során.

| — | Több erőfeszítést kell tenni annak érdekében, hogy azok is elsajátíthassák a kulcskompetenciákat, akik esetében fennáll az alulteljesítés és a társadalmi kirekesztődés veszélye. Általánosabbá kell tenni a hátrányos helyzetű tanulók kiegészítő finanszírozása, a speciális oktatási igények inkluzív környezetben történő támogatása vagy a lemorzsolódás megelőzése érdekében bevezetett, célzott intézkedésekre irányuló, már meglévő erőfeszítéseket. A legnagyobb aggodalomra a gyenge szövegértési képességgel rendelkező emberek növekvő száma ad okot. Átfogó fellépésre van szükség mind tagállami, mind európai szinten az óvodai neveléstől a szakképzésen át a felnőttoktatásig a tanulás valamennyi területén. |
| --- | --- |

—

Több erőfeszítést kell tenni annak érdekében, hogy azok is elsajátíthassák a kulcskompetenciákat, akik esetében fennáll az alulteljesítés és a társadalmi kirekesztődés veszélye. Általánosabbá kell tenni a hátrányos helyzetű tanulók kiegészítő finanszírozása, a speciális oktatási igények inkluzív környezetben történő támogatása vagy a lemorzsolódás megelőzése érdekében bevezetett, célzott intézkedésekre irányuló, már meglévő erőfeszítéseket. A legnagyobb aggodalomra a gyenge szövegértési képességgel rendelkező emberek növekvő száma ad okot. Átfogó fellépésre van szükség mind tagállami, mind európai szinten az óvodai neveléstől a szakképzésen át a felnőttoktatásig a tanulás valamennyi területén.

| — | Emellett további lépéseket kell tenni a kompetencia alapú szemléletnek megfelelő tanítási és értékelési módszerek kidolgozása terén. E kérdések megoldása érdekében a tagállamok és a Bizottság megerősítik az „Oktatás és képzés 2020” stratégiai keretrendszer keretében végzett munkát. A tanulás eredményének nemcsak tudásban, hanem releváns készségekben és attitűdökben is meg kell mutatkoznia. Külön erőfeszítéseket kell tenni azon transzverzális kulcskompetenciák kialakítása érdekében, amelyek elengedhetetlenek a fokozott kreativitáshoz és innovációhoz, valamint a munkahelyen és általában véve a társadalomban való boldoguláshoz. |
| --- | --- |

—

Emellett további lépéseket kell tenni a kompetencia alapú szemléletnek megfelelő tanítási és értékelési módszerek kidolgozása terén. E kérdések megoldása érdekében a tagállamok és a Bizottság megerősítik az „Oktatás és képzés 2020” stratégiai keretrendszer keretében végzett munkát. A tanulás eredményének nemcsak tudásban, hanem releváns készségekben és attitűdökben is meg kell mutatkoznia. Külön erőfeszítéseket kell tenni azon transzverzális kulcskompetenciák kialakítása érdekében, amelyek elengedhetetlenek a fokozott kreativitáshoz és innovációhoz, valamint a munkahelyen és általában véve a társadalomban való boldoguláshoz.

| — | A tanárok, oktatók és iskolai vezetők szakmai továbbképzése során ki kell alakítani azokat a pedagógiai és egyéb kompetenciákat, amelyek elengedhetetlenek az új szemlélettel járó feladatok ellátásához. Kulcsfontosságú továbbá a tanári szakma vonzerejének növelése és támogatásának fokozása. |
| --- | --- |

—

A tanárok, oktatók és iskolai vezetők szakmai továbbképzése során ki kell alakítani azokat a pedagógiai és egyéb kompetenciákat, amelyek elengedhetetlenek az új szemlélettel járó feladatok ellátásához. Kulcsfontosságú továbbá a tanári szakma vonzerejének növelése és támogatásának fokozása.

| — | A további tanuláshoz és a munkaerő-piaci boldoguláshoz szükséges, gyakran egymással összefüggő kompetenciákat is javítani kell. Ez azt jelenti, hogy az iskolai oktatáson túl, a koppenhágai folyamathoz kapcsolódóan a felnőttkori tanulásban és a szakképzésben is tovább kell fejleszteni a kulcskompetencia-megközelítést, és gondoskodni kell arról, hogy a felsőoktatás eredménye jobban megfeleljen a munkaerő-piaci igényeknek. Jelenti továbbá azt is, hogy módszereket kell kidolgozni a munkához jutás és a további tanulás szempontjából fontos transzverzális kompetenciák, készségek és attitűdök értékelésére és regisztrálására. Közös nevezőre kell hozni az oktatás és képzés világát a munka világával, hogy az állampolgárok és a munkaadók lássák, mi a kulcskompetenciák és a tanulási eredmények jelentősége a feladatok és szakmák szempontjából. Ez tovább segítené a polgárok foglalkoztatási és földrajzi mobilitását. |
| --- | --- |

—

A további tanuláshoz és a munkaerő-piaci boldoguláshoz szükséges, gyakran egymással összefüggő kompetenciákat is javítani kell. Ez azt jelenti, hogy az iskolai oktatáson túl, a koppenhágai folyamathoz kapcsolódóan a felnőttkori tanulásban és a szakképzésben is tovább kell fejleszteni a kulcskompetencia-megközelítést, és gondoskodni kell arról, hogy a felsőoktatás eredménye jobban megfeleljen a munkaerő-piaci igényeknek. Jelenti továbbá azt is, hogy módszereket kell kidolgozni a munkához jutás és a további tanulás szempontjából fontos transzverzális kompetenciák, készségek és attitűdök értékelésére és regisztrálására. Közös nevezőre kell hozni az oktatás és képzés világát a munka világával, hogy az állampolgárok és a munkaadók lássák, mi a kulcskompetenciák és a tanulási eredmények jelentősége a feladatok és szakmák szempontjából. Ez tovább segítené a polgárok foglalkoztatási és földrajzi mobilitását.

6.3.   A partnerségi szemlélet kiterjesztése

A polgárok kompetenciáinak javításához és a jövőre való sikeresebb felkészítésükhöz nyitottabb és a külvilág számára relevánsabb oktatási és képzési rendszerekre van szükség.

| — | Valamennyi szinten ösztönözni kell az oktatási és képzési intézmények és a külvilág, mindenekelőtt a munka világa partnerségét. E partnerségek keretében közös program alapján és az egész életen át tartó tanulás jegyében megvalósulna az oktatási és képzési szakemberek, a vállalkozók, a civilszervezetek, valamint a nemzeti és a regionális hatóságok együttműködése. E partnerségek révén új lehetőségek nyílnának meg a tanulói mobilitás számára is. |
| --- | --- |

—

Valamennyi szinten ösztönözni kell az oktatási és képzési intézmények és a külvilág, mindenekelőtt a munka világa partnerségét. E partnerségek keretében közös program alapján és az egész életen át tartó tanulás jegyében megvalósulna az oktatási és képzési szakemberek, a vállalkozók, a civilszervezetek, valamint a nemzeti és a regionális hatóságok együttműködése. E partnerségek révén új lehetőségek nyílnának meg a tanulói mobilitás számára is.

| — | Jobban kell ösztönözni a felsőoktatási intézményeket arra, hogy a felsőoktatásban hagyományosan részt nem vevő tanulók és a hátrányos helyzetű csoportok előtt is kitárják kapuikat, többek között külső felekkel létrejött partnerségek révén. |
| --- | --- |

—

Jobban kell ösztönözni a felsőoktatási intézményeket arra, hogy a felsőoktatásban hagyományosan részt nem vevő tanulók és a hátrányos helyzetű csoportok előtt is kitárják kapuikat, többek között külső felekkel létrejött partnerségek révén.

| — | Több és jobb lehetőséget kell biztosítani a tanulóknak arra, hogy gyakorlati tapasztalatra tegyenek szert, és betekintést nyerjenek a szakmai, állampolgári és kulturális életbe. Ennek érdekében sokkal nagyobb hangsúlyt kell helyezni a munkahelyi tanulásra, a gyakorlati képzésre és az önkéntes tevékenységi programokra nemcsak a szakképzésben és a felnőttoktatásban, hanem az iskolákban és a felsőoktatásban is. |
| --- | --- |

—

Több és jobb lehetőséget kell biztosítani a tanulóknak arra, hogy gyakorlati tapasztalatra tegyenek szert, és betekintést nyerjenek a szakmai, állampolgári és kulturális életbe. Ennek érdekében sokkal nagyobb hangsúlyt kell helyezni a munkahelyi tanulásra, a gyakorlati képzésre és az önkéntes tevékenységi programokra nemcsak a szakképzésben és a felnőttoktatásban, hanem az iskolákban és a felsőoktatásban is.

| — | Az egész életen át tartó tanulást célzó stratégiák kidolgozásába és gyakorlati átültetésébe be kell vonni az érintetteket és a szolgáltatókat, továbbá együttműködést kell kialakítani az oktatáson és képzésen kívüli egyéb szakpolitikai ágazatokkal. |
| --- | --- |

—

Az egész életen át tartó tanulást célzó stratégiák kidolgozásába és gyakorlati átültetésébe be kell vonni az érintetteket és a szolgáltatókat, továbbá együttműködést kell kialakítani az oktatáson és képzésen kívüli egyéb szakpolitikai ágazatokkal.

6.4.   Az oktatás és képzés szerepe az Unió 2010 utáni időszakra szóló stratégiájában („EU 2020”)

Az oktatásba és képzésbe való beruházás célzott növelése – egyrészt mint a hosszú távú strukturális reformok része, másrészt mint a gazdasági válság közvetlen társadalmi hatását enyhítő tényező – nemzeti és uniós szinten egyaránt elengedhetetlen a válságból való kilábaláshoz. A világtörténelemben még soha nem függött ennyire Európa globális versenyben elért sikere a népesség készségeitől és innovációs kapacitásától, valamint attól, hogy zökkenőmentesen át tud-e alakulni alacsony szén-dioxid-kibocsátású, tudás alapú gazdasággá.

Az oktatás és képzés szerepét meg kell szilárdítani, hiszen ezek képzik a tudásháromszög pilléreit. Az innováció és a növekedés ingatag lesz, ha nem támaszkodik a tudás, a készségek és a kompetenciák biztos alapjára, amely kora gyermekkortól kezdve a tehetség és a kreativitás ösztönzője, és amelyet felnőttkorban tovább kell fejleszteni.

A minőségi oktatás és képzés által biztosított egész életen át tartó tanulás és mobilitás elengedhetetlen ahhoz, hogy mindenki el tudja sajátítani azokat a készségeket, amelyek nemcsak a munkaerőpiac, de a társadalmi beilleszkedés és az aktív polgári szerepvállalás szempontjából is jelentőséggel bírnak. Az „Oktatás és képzés 2020” stratégiai keretrendszer és az „Új munkahelyekhez szükséges új készségek” kezdeményezés kulcsszerepet fog betölteni az EU 2010 utáni időszakra szóló jövőbeli stratégiájának („EU 2020”) középpontjában álló prioritások kezelésében.

---

(1)  A jelentést két bizottsági szolgálati munkadokumentum kíséri: 15897/09 ADD 1 (az európai és nemzeti szintű megvalósítás elemzése) és 16646/09 ADD 1 (mutatók és referenciaértékek, 2009).

(2)  HL C 142., 2002.6.14., 1. o.

(3)  HL C 119., 2009.5.28., 2. o.

(4)  SEC(2009) 1598 és SEC(2009) 1616.

(5)  HL L 394., 2006.12.30., 10. o.

(6)  COM(2008) 868.

(7)  L. 5. lábjegyzet.

(8)  OECD (2009).

(9)  A 2009. évi PISA-vizsgálat eredményei 2010 decemberében válnak elérhetővé.

(10)  COM(2007) 558 és HL C 140., 2008.6.6., 10. o.

(11)  Lásd: SEC(2009) 1616, 1. fejezet, 1.2. ábra.

(12)  HL C 155., 2009.7.8., 1. o.

(13)  COM(2009) 158.

(14)  Lásd 260. sz. Eurobarométer.

(15)  Lásd még SEC(2009) 1598.

(16)  COM(2009) 200.

---

Európai Bizottság

| 6.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 117/8 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 117/8

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2010. május 5.

2010/C 117/02

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2924 |
| JPY | Japán yen | 122,66 |
| DKK | Dán korona | 7,4427 |
| GBP | Angol font | 0,85510 |
| SEK | Svéd korona | 9,6419 |
| CHF | Svájci frank | 1,4325 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 7,8165 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,878 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 276,83 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7067 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,0320 |
| RON | Román lej | 4,1713 |
| TRY | Török líra | 1,9606 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4250 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3280 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,0374 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,8014 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,7904 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 453,21 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,8233 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,8223 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2545 |
| IDR | Indonéz rúpia | 11 819,16 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,1751 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,178 |
| RUB | Orosz rubel | 38,5110 |
| THB | Thaiföldi baht | 41,790 |
| BRL | Brazil real | 2,2866 |
| MXN | Mexikói peso | 16,2789 |
| INR | Indiai rúpia | 58,0800 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2924

JPY

Japán yen

122,66

DKK

Dán korona

7,4427

GBP

Angol font

0,85510

SEK

Svéd korona

9,6419

CHF

Svájci frank

1,4325

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

7,8165

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,878

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

276,83

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7067

PLN

Lengyel zloty

4,0320

RON

Román lej

4,1713

TRY

Török líra

1,9606

AUD

Ausztrál dollár

1,4250

CAD

Kanadai dollár

1,3280

HKD

Hongkongi dollár

10,0374

NZD

Új-zélandi dollár

1,8014

SGD

Szingapúri dollár

1,7904

KRW

Dél-Koreai won

1 453,21

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,8233

CNY

Kínai renminbi

8,8223

HRK

Horvát kuna

7,2545

IDR

Indonéz rúpia

11 819,16

MYR

Maláj ringgit

4,1751

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,178

RUB

Orosz rubel

38,5110

THB

Thaiföldi baht

41,790

BRL

Brazil real

2,2866

MXN

Mexikói peso

16,2789

INR

Indiai rúpia

58,0800

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 6.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 117/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 117/9

---

Tagállami összefoglaló adatok a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról és a 70/2001/EK rendelet módosításáról szóló 1857/2006/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

2010/C 117/03

Támogatás sz.: XA 13/10

Tagállam: Olaszország

Régió: Lombardia

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali.

Jogalap:

| — | Bozza di deliberazione della Giunta regionale «Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali» |
| --- | --- |

—

Bozza di deliberazione della Giunta regionale «Piano assicurativo regionale in favore delle imprese agricole a tutela dei danni derivanti da avversità atmosferiche assimilabili alle calamità naturali sulle produzioni vegetali»

| — | Notifica XA 396/08 |
| --- | --- |

—

Notifica XA 396/08

| — | L.R. 31/08 |
| --- | --- |

—

L.R. 31/08

| — | D.Lgs. 102/04 |
| --- | --- |

—

D.Lgs. 102/04

| — | D.LGS. 82/08 |
| --- | --- |

—

D.LGS. 82/08

| — | D.M. 12939/08 |
| --- | --- |

—

D.M. 12939/08

| — | D.M. 102208/04 |
| --- | --- |

—

D.M. 102208/04

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 3 000 000 EUR/év.

Maximális támogatási intenzitás: A biztosítási díj 50, illetve 80 %-a, az 1857/2006/EK rendelet 11. cikkével összhangban.

Végrehajtás időpontja: Attól az időponttól kezdődően, hogy a Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának honlapján közzéteszik a mentességi kérelem azonosítószámát.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 5 év,

2014. június 30-ig

A támogatás célja: A program keretében a kedvezőtlen időjárási jelenségek okozta károk fedezésére kötött biztosítások díjának fizetéséhez nyújtanak támogatást.

Érintett ágazat(ok): Növénytermesztés.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Regione Lombardia — DG Agricoltura |
| --- |
| Via Pola 12/14 |
| 20124 Milan MI |
| ITALIA |

Regione Lombardia — DG Agricoltura

Via Pola 12/14

20124 Milan MI

ITALIA

Internetcím: http://www.regione.lombardia.it, ezen belül: „Settori e politiche”, „Agricoltura”, az „Argomenti”, „Aiuti di stato nel settore agricolo: pubblicazione dei regimi di aiuto”

Egyéb információ: A támogatási program keretében előirányzott finanszírozási módok, a kérelmek benyújtásának folyamata és a támogatás odaítélésének módja megegyezik az XA 396/08 számú támogatási programban előirányozottakkal, tekintettel arra, hogy a két program egymással párhuzamosan halad és céljaik azonosak. A minisztérium által törvény alapján nyújtott esetleges kisebb összegű támogatásokat a tartomány saját forrásból ki kívánja egészíteni annak érdekében, hogy a támogatás eredeti ösztönző hatása megmaradjon. Az 1857/2006/EK rendeletben rögzített küszöbértékek betartását ugyanakkor minden esetben biztosítani fogják.

Támogatás sz.: XA 37/10

Tagállam: Franciaország

Régió: —

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Indemnisation par le Fonds national de garantie contre les calamités agricoles (FNGCA) des dommages causés aux exploitations agricoles par les calamités

Jogalap:

| — | Az 1857/2006/EK bizottsági rendelet 11. cikke |
| --- | --- |

—

Az 1857/2006/EK bizottsági rendelet 11. cikke

| — | Articles L.361-1 et suivants du Code rural |
| --- | --- |

—

Articles L.361-1 et suivants du Code rural

| — | Articles D.361-1 et suivants du Code rural |
| --- | --- |

—

Articles D.361-1 et suivants du Code rural

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 180 millió EUR többéves átalányösszeg az alapból, a tényleges támogatás összege ugyanis az időjárás okozta kártól függ; ezért, természetéből adódóan, nem lehet előre pontos összeget megállapítani.

Maximális támogatási intenzitás: 35 %.

A kártérítés mértéke a káresemény jellegétől és az érintett termelési ágtól függően változik. Az FNGCA által nyújtott kártérítés mértéke a gyakorlatban a károk összegének 12 %-a és 35 %-a között alakul.

Végrehajtás időpontja: Attól a naptól kezdve, amelyen a mentesítési kérelem nyilvántartási számát a Bizottság Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóságának honlapján közzéteszik.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: 2010 végéig.

A támogatás célja: A gazdaságokban olyan kivételes időjárási jelenségek következtében keletkezett károk megtérítése, amelyek jelentős hatással vannak a mezőgazdasági termelésre és mezőgazdasági (vagy természeti) katasztrófaként értékelhetők az 1857/2006/EK bizottsági rendelet 2. cikkének 8. pontja szerint.

Különlegesen nagy hatású időjárási jelenség esetén az érintett megye prefektusa – ha szükségesnek tartja – vizsgálat lefolytatására ad megbízást a károkat előidéző jelenségre, nevezetesen annak pontos jellegére, jellegének különlegességére és a keletkezett károkra vonatkozó szükséges információk megszerzése érdekében.

A prefektus, a vizsgálat és az általa összehívott megyei szakértői bizottság véleménye alapján adott esetben kérheti a bekövetkezett káresemény mezőgazdasági katasztrófává minősítését.

A Comité national de l'assurence (Országos Biztosítási Bizottság) vizsgálata és véleménye alapján a mindenkori mezőgazdasági miniszter rendeletben (arrêté) pontosan meghatározott javak és terület tekintetében mezőgazdasági katasztrófának nyilvánítja a jelenséget.

Ehhez az szükséges, hogy meghatározott földrajzi területen és termelési ágban a megállapított referenciaértékhez képest jelentős kár keletkezzen.

Ez a megyénként meghatározott referenciaérték, amely táblázat (barème) elnevezéssel szerepel a Code rural-ban (Mezőgazdasági Törvénykönyv), a megelőző öt év tekintetében, a legjobb és a legrosszabb év figyelmen kívül hagyásával három évre kiszámított átlagos hozam. A táblázat az adott termelési ág tekintetében helyi szinten a táblázat elkészítését megelőző gazdasági évben kialakult árakat tartalmazza.

Az FNGCA, az elérhető költségvetési keretek között az egyes gazdaságok részére csakis abban az esetben fizethet kártérítést, amennyiben az egyes gazdaságok termelésében mutatkozó veszteség meghaladja a 30 %-ot, vagy, ha a termelés a közös agrárpolitikához (KAP) kapcsolódó támogatásban részesül, a 42 %-ot. A megtéríthető károk összegéből le kell vonni a valamely biztosítási rendszer által megtérített összegeket, valamint a nem az időjárási károkból adódó kiadásokat.

A kártérítést közvetlenül a kárt szenvedett termelőnek folyósítják.

A biztosítható mezőgazdasági épületek nem kerülhetnek fel azon javak listájára, amelyek után mezőgazdasági katasztrófa címén kártérítés igényelhető. Mindenfajta kártérítés kizárt azon javak esetében is, amelyek köztudottan biztosíthatóak, hiszen ezekben az esetekben létezik megfelelő biztosítás.

Érintett ágazat(ok): A nagyvállalkozások kivételével a gyümölcs, zöldség, szőlő, takarmányfélék, gyógyhatású és aromanövények, valamint ipari növények elsődleges termelésével foglalkozó összes gazdaság.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche |
| --- |
| Direction générale des politiques agricoles, agroalimentaire et des territoires |
| Sous-direction des entreprises agricoles — Bureau du crédit et de l’assurance |
| 3 rue Barbet de Jouy |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche

Direction générale des politiques agricoles, agroalimentaire et des territoires

Sous-direction des entreprises agricoles — Bureau du crédit et de l’assurance

3 rue Barbet de Jouy

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Internetcím: http://agriculture.gouv.fr/sections/thematiques/europe-international/aides-d-etat-projets/downloadFile/FichierAttache_2_f0/regimecalam16fev10_pour_site.pdf?nocache=1266389918.43

(lásd: http://agriculture.gouv.fr/sections/thematiques/europe-international)

Egyéb információ: —

Támogatás sz.: XA 45/10

Tagállam: Németországi Szövetségi Köztársaság

Régió: Freistaat Bayern

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Gewährung von Leistungen durch die Bayerische Tierseuchenkasse nach der „Dritten Satzung zur Änderung der Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung)“:

Übernahme der Kosten für den Impfstoff bei Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit bei Rindern und Schafen im Freistaat Bayern.

Übernahme eines Teils der Einkommenseinbußen, die bayerische Rindermastbetriebe in anerkannt BHV1-freien Regionen (bayerische Regionen gemäß Anhang II der Entscheidung 2004/558/EG) wegen der Quarantäneauflagen aufgrund der Entscheidung der Kommission vom 15. Juli 2004. zur Umsetzung der Richtlinie 64/432/EWG des Rates hinsichtlich ergänzender Garantien im innergemeinschaftlichen Handel mit Rindern in Bezug auf die infektiöse bovine Rhinotracheitis und der Genehmigung der von einigen Mitgliedstaaten vorgelegten Tilgungsprogramme (2004/558/EG) erleiden.

Jogalap:

| — | § 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland |
| --- | --- |

—

§ 71 Tierseuchengesetz der Bundesrepublik Deutschland

| — | Art. 5 Abs. 2, Art. 5 b Abs. 2 des Gesetzes über den Vollzug des Tierseuchenrechts des Freistaats Bayern |
| --- | --- |

—

Art. 5 Abs. 2, Art. 5 b Abs. 2 des Gesetzes über den Vollzug des Tierseuchenrechts des Freistaats Bayern

| — | Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung), registriert von der EU-Kommission unter der Identifikationsnummer XA 287/08 |
| --- | --- |

—

Satzung über die Leistungen der Bayerischen Tierseuchenkasse (Leistungssatzung), registriert von der EU-Kommission unter der Identifikationsnummer XA 287/08

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: Évente 1,5 millió EUR, amelyet az állattenyésztőknek a bajor állatjárványalapba való befizetéseiből finanszíroznak.

Maximális támogatási intenzitás: 100 %-ig.

Végrehajtás időpontja: Folyamatos éves végrehajtás.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: A mentesség közzétételének napjától 2013. december 31-ig.

A támogatás célja: Állatbetegségek leküzdésére adott támogatás az 1857/2006/EK rendelet 10. cikke szerint.

Az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése alapján Bajorország a kéknyelvbetegség megelőzése és felszámolása érdekében tett intézkedésként átvállalja a szarvasmarha- és juhállomány kéknyelvbetegség elleni vakcinázásának költségeit. A költségek átvállalásával az állattenyésztők vakcinázási hajlandóságát kívánják növelni, illetve a bajor szarvasmarha- és juhállomány minél átfogóbb vakcinázottságát akarják elérni. Ez meglehetősen eredményes védelmet biztosítana az állatállomány részére az OIE-listán és a 90/424/EGK határozat mellékletében is felsorolt kéknyelvbetegséggel szemben.

Az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdése alapján támogatásként ellentételezésre kerül azon jövedelemkiesés egy része, amelyet a BHV1 vírustól mentes elismert régiók (a 2004/558/EK határozat II. melléklete szerinti bajor régiók) szarvasmarha-tenyésztői szenvednek el a 64/432/EGK tanácsi irányelvnek a szarvasmarhafélék Közösségen belüli kereskedelme esetében a szarvasmarhák fertőző rhinotracheitisével kapcsolatos további garanciákra vonatkozó végrehajtásáról és az egyes tagállamok által benyújtott felszámolási programok jóváhagyásáról szóló, 2004. július 15-i bizottsági határozat szerinti zárlati kötelezettségek miatt. Ezáltal növelni lehet a zárlati intézkedések eredményességét, és tartósan biztosítani lehet az elismerten BHV1-mentes régiók vírusmentességét. A BHV1 az OIE-listán szereplő állatbetegség, amely jelentős mezőgazdasági károkat okoz és amely ellen Bajorország folyamatos küzdelmet folytat.

A kedvezményezettek az 1857/2006/EK rendelet szerinti kis- és középvállalkozások.

A támogatás nem vonatkozik olyan intézkedésekre, amelyek költségeit a közösségi jogszabályok szerint maguknak a mezőgazdasági termelőknek kell viselniük.

Az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerinti támogatás nem a mezőgazdasági termelők részére közvetlenül folyósított pénzbeli hozzájárulások, hanem támogatott szolgáltatások formájában történik. A bajor állatjárványalap ennek keretében átvállalja a szolgáltatások költségeit és kifizeti ezeket a szolgáltatók részére. A támogatás bruttó intenzitása nem haladhatja meg a 100 %-ot. A szolgáltatások jelen esetben a kéknyelvbetegség elleni vakcina beszerzését jelentik.

Az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdése szerinti támogatás célja, hogy csökkentse a BHV1-fertőzéssel kapcsolatos zárlati kötelezettség miatti jövedelemkiesést. A támogatás bruttó intenzitása itt sem haladhatja meg a 100 %-ot.

Érintett ágazat(ok): Bajorország szarvasmarha-, juh- és kecsketenyésztői (mezőgazdasági üzemek).

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Bayerische Tierseuchenkasse |
| --- |
| Anstalt des öffentlichen Rechts |
| Arabellastraße 29 |
| 81925 München |
| DEUTSCHLAND |
| E-mail: info@btsk.de |

Bayerische Tierseuchenkasse

Anstalt des öffentlichen Rechts

Arabellastraße 29

81925 München

DEUTSCHLAND

E-mail: info@btsk.de

Internetcím: Jogalapok:

állat-egészségügyi törvény:

http://www.gesetze-im-internet.de/bundesrecht/viehseuchg/gesamt.pdf

az állat-egészségügyi törvény végrehajtásáról szóló jogszabály:

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/tierseuchengesetz-vollzug-2010.pdf

a bajor állatjárványalap szabályzata:

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/1.1.2010-leistungssatzung.pdf

Támogatási program:

a bajor állatjárványalap szabályzatának 3. módosítása:

http://portal.versorgungskammer.de/portal/page/portal/btsk/btskrg/3.aenderungssatzungderleistungssatzung.pdf

Egyéb információ: —

Támogatás sz.: XA 52/10

Tagállam: Németországi Szövetségi Köztársaság

Régió: Brandenburg

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Beihilfen zu den Kosten des Impfstoffes zur Impfung von Rinder-, Schaf- und

Ziegenbeständen gegen den Serotyp 8 des Virus der Blauzungenkrankheit (BTV8)

Jogalap: Erlass des Ministeriums für Umwelt und Verbraucherschutz zur Gewährung einer Beihilfe für Impfungen gegen die Blauzungenkrankheit des Serotyps 8

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: Évente összesen 350 000 EUR támogatás, amelyet az állattenyésztők Brandenburg állatjárványalapjába való befizetéseiből, illetve tartományi pénzeszközökből finanszíroznak.

Maximális támogatási intenzitás: Az oltóanyagok költségeinek 100 %-a.

A támogatás maximális intenzitása nem lépi túl a 100 %-os értéket. A kifizetés nem közvetlenül az állattulajdonosok számára történik, a költségeket a szolgáltatónak térítik meg.

Végrehajtás időpontja: 2010. március 1-jétől, azután, hogy az 1857/2006/EK rendelet 20. cikkével összhangban beérkezett az Európai Unió Bizottsága által adott azonosítószámot tartalmazó átvételi elismervény.

A program, illetve az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: A költségmentesítés az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdésén alapul.

Az intézkedés célja, hogy ellentételezze a kéknyelvbetegség-vírus 8-as szerotípusának leküzdése céljából a szarvasmarha-, juh- és kecskeállományon végrehajtott vakcinázások költségeit.

A termelők nem részesülnek közvetlen kifizetésben, a támogatást támogatott szolgáltatás formájában nyújtják.

Külön kiemelendő, hogy a támogatás során betartják az 1857/2006/EK rendelet 10. cikkének (6) és (8) bekezdésében szereplő előírásokat.

Az intézkedés a kéknyelvbetegség megelőzésével kapcsolatos és így az EKSz. 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében összeegyeztethető a közös piaccal.

Érintett ágazat(ok): Mezőgazdaság, állattenyésztés.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Landesamt für Verbraucherschutz |
| --- |
| Landwirtschaft und Flurneuordnung |
| Tierseuchenkasse Brandenburg |
| Groß Gaglow |
| Am Seegraben 18 |
| 03051 Cottbus |
| DEUTSCHLAND |
| E-mail: info@tsk-BB.de |

Landesamt für Verbraucherschutz

Landwirtschaft und Flurneuordnung

Tierseuchenkasse Brandenburg

Groß Gaglow

Am Seegraben 18

03051 Cottbus

DEUTSCHLAND

E-mail: info@tsk-BB.de

Internetcím:

| — | állat-egészségügyi törvény:
  http://www.bgblportal.de/BGBL/bgbl1f/bgbl104s1260.pdf |
| --- | --- |

—

állat-egészségügyi törvény:

http://www.bgblportal.de/BGBL/bgbl1f/bgbl104s1260.pdf

| — | Brandenburg tartománynak az állat-egészségügyi törvényhez alkotott végrehajtási rendelete
  http://www.bravors.brandenburg.de/sixcms/detail.php?gsid=land_bb_bravors_01.c.23595.de |
| --- | --- |

—

Brandenburg tartománynak az állat-egészségügyi törvényhez alkotott végrehajtási rendelete

http://www.bravors.brandenburg.de/sixcms/detail.php?gsid=land_bb_bravors_01.c.23595.de

| — | a környezet- és fogyasztóvédelmi minisztérium rendelete a kéknyelvbetegség-vírus 8-as szerotípusa elleni 2010. évi vakcinázás támogatásáról (megjelent Brandenburg tartomány hivatalos lapjában)
  http://www.mugv.brandenburg.de/v/lbsvet/TEILA/A1_2_2_2.PDF |
| --- | --- |

—

a környezet- és fogyasztóvédelmi minisztérium rendelete a kéknyelvbetegség-vírus 8-as szerotípusa elleni 2010. évi vakcinázás támogatásáról (megjelent Brandenburg tartomány hivatalos lapjában)

http://www.mugv.brandenburg.de/v/lbsvet/TEILA/A1_2_2_2.PDF

Egyéb információ: —

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 6.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 117/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 117/13

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG

C 5/10 (ex NN 48/09 és ex N 485/09) állami támogatás – A Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. vállalkozásnak (a továbbiakban: ZSSK Cargo) nyújtott állami kölcsön

Felhívás észrevételek benyújtására az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 117/04

2010. február 24-én kelt levelével, amelynek hiteles nyelvi változata megtalálható ezen összefoglaló végén, a Bizottság értesítette a Szlovák Köztársaságot arról, hogy a fent említett támogatással kapcsolatosan az EUMSz. 108. cikkének (2) bekezdése (1) szerinti eljárás megindításáról határozott.

Az érdekeltek a bizottsági eljárás tárgyát képező támogatásra vonatkozó észrevételeiket az alábbi összefoglaló és az annak végén található levél közzétételét követően egy hónapon belül tehetik meg az alábbi címen:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Competition |
| State Aid Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax + 32 22961242 |

European Commission

Directorate General for Competition

State Aid Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax + 32 22961242

Az észrevételeket a Bizottság továbbítja a Szlovák Köztársaságnak. Az észrevételek benyújtói kérésüket megindokolva, írásban kérhetik adataik bizalmas kezelését.

ELJÁRÁS

2009. április 21-én harmadik féltől panasz érkezett a Bizottsághoz a szlovák hatóságok részéről a 2009. március 4-i 173. sz. kormányrendelettel 2009. április 6-án a Železničná spoločnosť Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo) vállalkozásnak nyújtott 166 millió EUR összegű állami kölcsönt illetően (2). A Bizottság és a szlovák hatóságok közötti kapcsolatfelvételt követően a szlovák hatóságok megerősítették a kölcsön meglétét, valamint azt állították, hogy a kölcsönt a piaci feltételeknek megfelelően nyújtották, és az következésképpen nem minősül állami támogatásnak. Az EUMSz. 108. cikkének (3) bekezdése értelmében a szlovák hatóságok 2009. augusztus 10-én az intézkedést a jogbiztonság érdekében bejelentették.

AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

A kölcsön tíz éves lejáratú, az első két évre vonatkozó tőketörlesztése haladékkal. A kölcsön kamatlábát a 6 havi euro bankközi kamatláb (EURIBOR) plusz évi 3,2 %-os nyereségráta alapján rögzítették és számítása a „ténylegesen eltelt napok száma/360” kamatnap-számítási szabály alapján történik. A kölcsönnel béreket és egyéb kapcsolódó személyzeti költségeket, a vasúti infrastruktúra használati díjait és pénzügyi költségeket terveztek finanszírozni.

ÉRTÉKELÉS

A szóban forgó intézkedés támogatásnak való minősítését illetően a Bizottság kételkedik abban, hogy a Szlovák Köztársaság az említett kölcsön ZSSK Cargo részére történő odaítélésekor olyan, körültekintő befektetőként járt volna el, akit szerkezeti, átfogó vagy ágazati politika vezérel, és aki szem előtt tartja a hosszabb távú jövedelmezőséget. Ezért a Bizottság kétli, hogy a szóban forgó intézkedés a ZSSK Cargo vállalkozást ne részesítené olyan gazdasági előnyben, amelyhez rendes piaci feltételek között nem juthatott volna hozzá, és ennélfogva a kérdéses intézkedés ne tartalmazna az EUMSz. 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatási elemeket. A Bizottság értékelése a vállalkozás pénzügyi helyzetén, valamint a vizsgálat tárgyát képező kölcsön nyújtásának feltételein és körülményein alapul.

A Bizottság az intézkedésnek a belső piaccal való összeegyeztethetőségében is kételkedik. A Bizottság a szóban forgó kölcsönt az EUMSz. 107. cikke (3) bekezdésének b) és c) pontja és különösen a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekre vonatkozó ideiglenes közösségi keretrendszer (3), a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (4), valamint a vasúti vállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (5) tekintetében értékelte. Ezen értékelésre tekintettel és a rendelkezésére álló információk alapján a Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy az intézkedés a fenti iránymutatások értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítható-e.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Komisia oznamuje Slovenskej republike, že po preskúmaní informácií o uvedenom opatrení, ktoré poskytli Vaše orgány, sa rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (6).

1.   POSTUP

| (1) | Listom z 21. apríla 2009 bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, ktorú Slovenská republika poskytla Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo). V sťažnosti sa uvádza, že slovenské orgány poskytli 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo pôžičku za zvýhodnených podmienok. Ďalej sa konštatuje, že vzhľadom na finančnú situáciu podniku sa nedá vylúčiť, že Slovenská republika by v budúcnosti dokonca mohla ZSSK odpustiť dlh v prípade jej platobnej neschopnosti. Sťažnosť sa zaznamenala pod číslom CP 138/09. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 21. apríla 2009 bola Komisii doručená sťažnosť týkajúca sa údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, ktorú Slovenská republika poskytla Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. (ZSSK Cargo). V sťažnosti sa uvádza, že slovenské orgány poskytli 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo pôžičku za zvýhodnených podmienok. Ďalej sa konštatuje, že vzhľadom na finančnú situáciu podniku sa nedá vylúčiť, že Slovenská republika by v budúcnosti dokonca mohla ZSSK odpustiť dlh v prípade jej platobnej neschopnosti. Sťažnosť sa zaznamenala pod číslom CP 138/09.

| (2) | Listom z 10. júna 2009 Komisia požiadala o vysvetlenie k údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, a predovšetkým k podmienkam poskytnutej pôžičky. Na žiadosť slovenských orgánov sa 22. júla 2009 konalo stretnutie slovenských orgánov s útvarmi Komisie. Na tomto stretnutí slovenské orgány uviedli, že pôžička bola poskytnutá za trhových podmienok, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. Slovenské orgány však navrhli notifikáciu opatrenia z dôvodu právnej istoty. |
| --- | --- |

(2)

Listom z 10. júna 2009 Komisia požiadala o vysvetlenie k údajnej neoprávnenej štátnej pomoci, a predovšetkým k podmienkam poskytnutej pôžičky. Na žiadosť slovenských orgánov sa 22. júla 2009 konalo stretnutie slovenských orgánov s útvarmi Komisie. Na tomto stretnutí slovenské orgány uviedli, že pôžička bola poskytnutá za trhových podmienok, a preto nepredstavuje štátnu pomoc. Slovenské orgány však navrhli notifikáciu opatrenia z dôvodu právnej istoty.

| (3) | V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ a prostredníctvom elektronickej notifikácie z 10. augusta 2009 notifikovali slovenské orgány príslušné opatrenie. Tento prípad bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ a prostredníctvom elektronickej notifikácie z 10. augusta 2009 notifikovali slovenské orgány príslušné opatrenie. Tento prípad bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09.

| (4) | Listom z 2. septembra 2009 Komisia informovala slovenské orgány, že vzhľadom na to, že pôžička, ktorá je predmetom notifikácie, už bola poskytnutá, môže predstavovať neoprávnenú pomoc podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ a článkov 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (7) Zmluvy o ES (8). Preto bol tento spis administratívne preradený: prípadu, ktorý bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09, sa pridelilo referenčné číslo NN 48/09. |
| --- | --- |

(4)

Listom z 2. septembra 2009 Komisia informovala slovenské orgány, že vzhľadom na to, že pôžička, ktorá je predmetom notifikácie, už bola poskytnutá, môže predstavovať neoprávnenú pomoc podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ a článkov 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 (7) Zmluvy o ES (8). Preto bol tento spis administratívne preradený: prípadu, ktorý bol pôvodne zaznamenaný pod číslom N 458/09, sa pridelilo referenčné číslo NN 48/09.

| (5) | Komisia požiadala o ďalšie vysvetlenia listom z 5. októbra 2009, na ktorý slovenské orgány odpovedali listom z 3. novembra 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komisia požiadala o ďalšie vysvetlenia listom z 5. októbra 2009, na ktorý slovenské orgány odpovedali listom z 3. novembra 2009.

2.   OPIS OPATRENIA

2.1.   Opis príjemcu ZSSK Cargo

| (6) | ZSSK Cargo bola založená v roku 2005 rozdelením bývalého prevádzkovateľa osobnej a nákladnej železničnej dopravy, firmy Železničná spoločnosť, a.s. (ŽS). Zakladateľom a stopercentným akcionárom ZSSK Cargo je vláda Slovenskej republiky. Akcionárske práva vlády SR vykonáva Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (MDPT SR). Pôvodný plán slovenskej vlády privatizovať spoločnosť krátko po jej založení zastavila nová vláda a spoločnosť zostala vo vlastníctve štátu. |
| --- | --- |

(6)

ZSSK Cargo bola založená v roku 2005 rozdelením bývalého prevádzkovateľa osobnej a nákladnej železničnej dopravy, firmy Železničná spoločnosť, a.s. (ŽS). Zakladateľom a stopercentným akcionárom ZSSK Cargo je vláda Slovenskej republiky. Akcionárske práva vlády SR vykonáva Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky (MDPT SR). Pôvodný plán slovenskej vlády privatizovať spoločnosť krátko po jej založení zastavila nová vláda a spoločnosť zostala vo vlastníctve štátu.

| (7) | Po rozdelení bývalého prevádzkovateľa momentálne v Slovenskej republike fungujú tri samostatné železničné spoločnosti (Železnice Slovenskej republiky – manažér infraštruktúry, Železničná spoločnosť Slovensko a.s. – osobná doprava a ZSSK Cargo – nákladná doprava). |
| --- | --- |

(7)

Po rozdelení bývalého prevádzkovateľa momentálne v Slovenskej republike fungujú tri samostatné železničné spoločnosti (Železnice Slovenskej republiky – manažér infraštruktúry, Železničná spoločnosť Slovensko a.s. – osobná doprava a ZSSK Cargo – nákladná doprava).

| (8) | Hospodárska súťaž v sektore železničnej nákladnej dopravy v Slovenskej republike sa začala 1. januára 2007 a v súčasnosti na slovenskom trhu s nákladnou dopravou pôsobí 15 nákladných dopravných spoločností. |
| --- | --- |

(8)

Hospodárska súťaž v sektore železničnej nákladnej dopravy v Slovenskej republike sa začala 1. januára 2007 a v súčasnosti na slovenskom trhu s nákladnou dopravou pôsobí 15 nákladných dopravných spoločností.

| (9) | ZSSK Cargo vykonáva dopravné a obchodné činnosti v súvislosti s železničnou nákladnou prepravou. Okrem prídavných služieb týkajúcich sa priamo výkonu nákladnej a kombinovanej dopravy zabezpečuje ZSSK Cargo služby týkajúce sa prenajímania vozového parku, jeho údržby a opravy. |
| --- | --- |

(9)

ZSSK Cargo vykonáva dopravné a obchodné činnosti v súvislosti s železničnou nákladnou prepravou. Okrem prídavných služieb týkajúcich sa priamo výkonu nákladnej a kombinovanej dopravy zabezpečuje ZSSK Cargo služby týkajúce sa prenajímania vozového parku, jeho údržby a opravy.

| (10) | V roku 2008 prepravila ZSSK Cargo 44,5 milióna ton tovaru, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93,7 %. V prvej polovici roku 2009 ZSSK Cargo prepravila 15,3 milióna ton, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93 %. |
| --- | --- |

(10)

V roku 2008 prepravila ZSSK Cargo 44,5 milióna ton tovaru, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93,7 %. V prvej polovici roku 2009 ZSSK Cargo prepravila 15,3 milióna ton, čo predstavuje podiel na slovenskom trhu železničnej nákladnej dopravy vo výške 93 %.

2.2.   Finančná situácia ZSSK Cargo

| (11) | Z údajov uverejnených vo finančných výkazoch spoločnosti (9) vyplýva, že ZSSK Cargo zaznamenala stratu počas prvých troch rokov od svojho vzniku v roku 2005. V roku 2005 ZSSK Cargo zaznamenala čistú stratu vo výške 428 miliónov SKK (10) a v roku 2006 stratu 855 miliónov SKK (11). V roku 2007 sa spoločnosti ZSSK Cargo podarilo znížiť čistú stratu na 154 miliónov SKK. Rok 2008 bol pre ZSSK Cargo prvým rokom s čistým ziskom, a to vo výške 83 miliónov SKK. Hlavným dôvodom zlepšenia finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008 je zníženie prevádzkových nákladov o viac ako 600 miliónov SKK. Podľa informácií od slovenských orgánov sa hodnota EBIDTA spoločnosti ZSSK Cargo (zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou) zvýšila na 59,8 milióna EUR (t. j. nárast o 6 % v porovnaní s rokom 2007). |
| --- | --- |

(11)

Z údajov uverejnených vo finančných výkazoch spoločnosti (9) vyplýva, že ZSSK Cargo zaznamenala stratu počas prvých troch rokov od svojho vzniku v roku 2005. V roku 2005 ZSSK Cargo zaznamenala čistú stratu vo výške 428 miliónov SKK (10) a v roku 2006 stratu 855 miliónov SKK (11). V roku 2007 sa spoločnosti ZSSK Cargo podarilo znížiť čistú stratu na 154 miliónov SKK. Rok 2008 bol pre ZSSK Cargo prvým rokom s čistým ziskom, a to vo výške 83 miliónov SKK. Hlavným dôvodom zlepšenia finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008 je zníženie prevádzkových nákladov o viac ako 600 miliónov SKK. Podľa informácií od slovenských orgánov sa hodnota EBIDTA spoločnosti ZSSK Cargo (zisk pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou) zvýšila na 59,8 milióna EUR (t. j. nárast o 6 % v porovnaní s rokom 2007).

| (12) | V roku 2007 a 2008 boli hodnoty ďalších kľúčových finančných ukazovateľov (tržby, vlastné imanie, celková miera zadlženosti) stabilné alebo sa mierne zlepšili. Napríklad ukazovateľ pomeru dlhov k vlastnému majetku sa v roku 2008 znížil o 6 % na 43,9 %. |
| --- | --- |

(12)

V roku 2007 a 2008 boli hodnoty ďalších kľúčových finančných ukazovateľov (tržby, vlastné imanie, celková miera zadlženosti) stabilné alebo sa mierne zlepšili. Napríklad ukazovateľ pomeru dlhov k vlastnému majetku sa v roku 2008 znížil o 6 % na 43,9 %.

| (13) | Vo výročnej správe z roku 2008 sa však uvádza, že v poslednom štvrťroku 2008 sa v plnej miere prejavil vplyv hospodárskej krízy, pokiaľ ide o dopyt po prepravných službách, čo následne spôsobilo pokles výkonov ZSSK Cargo. Tržby z prepravy tovarov počas tohto obdobia klesli o viac ako 30 %. Potvrdili to slovenské orgány, ktoré uviedli, že objem prepravy tovarov v druhej polovici roka 2008 ‚výrazne poklesol‘ (12). V dôsledku toho sa zdá, že sa finančná situácia ZSSK Cargo na konci roka 2008 zhoršila. |
| --- | --- |

(13)

Vo výročnej správe z roku 2008 sa však uvádza, že v poslednom štvrťroku 2008 sa v plnej miere prejavil vplyv hospodárskej krízy, pokiaľ ide o dopyt po prepravných službách, čo následne spôsobilo pokles výkonov ZSSK Cargo. Tržby z prepravy tovarov počas tohto obdobia klesli o viac ako 30 %. Potvrdili to slovenské orgány, ktoré uviedli, že objem prepravy tovarov v druhej polovici roka 2008 ‚výrazne poklesol‘ (12). V dôsledku toho sa zdá, že sa finančná situácia ZSSK Cargo na konci roka 2008 zhoršila.

| (14) | Z údajov, ktoré poskytli slovenské orgány, vyplýva, že tržby spoločnosti pochádzajúce hlavne z prepravných činností v prvej polovici roka 2009 klesli o 38 % v porovnaní s tým istým obdobím roka 2008. Hospodársky výsledok spoločnosti sa takisto znížil, a to z čistého zisku vo výške 22 miliónov EUR v prvej polovici roka 2008 na čistú stratu vo výške 47 miliónov EUR (– 311 %) v prvej polovici roka 2009. |
| --- | --- |

(14)

Z údajov, ktoré poskytli slovenské orgány, vyplýva, že tržby spoločnosti pochádzajúce hlavne z prepravných činností v prvej polovici roka 2009 klesli o 38 % v porovnaní s tým istým obdobím roka 2008. Hospodársky výsledok spoločnosti sa takisto znížil, a to z čistého zisku vo výške 22 miliónov EUR v prvej polovici roka 2008 na čistú stratu vo výške 47 miliónov EUR (– 311 %) v prvej polovici roka 2009.

2.3.   Opis posudzovaného opatrenia

| (15) | Posudzované opatrenie sa týka pôžičky vo výške 165 969 594,37 EUR poskytnutej na základe uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 v súvislosti so správou o aktuálnej ekonomickej situácii Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. a Železníc Slovenskej republiky (13), v ktorej sa opisujú finančné ťažkosti ZSSK Cargo. |
| --- | --- |

(15)

Posudzované opatrenie sa týka pôžičky vo výške 165 969 594,37 EUR poskytnutej na základe uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 v súvislosti so správou o aktuálnej ekonomickej situácii Železničnej spoločnosti Cargo Slovakia, a.s. a Železníc Slovenskej republiky (13), v ktorej sa opisujú finančné ťažkosti ZSSK Cargo.

| (16) | Pôžička bola skutočne vyplatená 6. apríla 2009, a to na obdobie desiatich rokov s dobou odkladu splatenia istiny počas prvých dvoch rokov, na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom uzatvorenou 31. marca 2009 (14). Cieľom pôžičky bolo financovanie miezd a ďalších súvisiacich personálnych nákladov, ako aj poplatkov za železničnú infraštruktúru a finančných poplatkov. |
| --- | --- |

(16)

Pôžička bola skutočne vyplatená 6. apríla 2009, a to na obdobie desiatich rokov s dobou odkladu splatenia istiny počas prvých dvoch rokov, na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom uzatvorenou 31. marca 2009 (14). Cieľom pôžičky bolo financovanie miezd a ďalších súvisiacich personálnych nákladov, ako aj poplatkov za železničnú infraštruktúru a finančných poplatkov.

| (17) | Podľa tejto zmluvy sa variabilná úroková sadzba na pôžičku stanovila ako 6-mesačná medzibanková referenčná sadzba (EURIBOR) plus ročná marža vo výške 3,2 % (15). Podľa slovenských orgánov sa táto metodika ustanovila na základe stanoviska Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL) (16). K 6. aprílu 2009 bola hodnota dohodnutej ročnej úrokovej miery 4,844 % [1,644 % (6-mesačná sadzba EURIBOR) + 3,2 % (marža)]. |
| --- | --- |

(17)

Podľa tejto zmluvy sa variabilná úroková sadzba na pôžičku stanovila ako 6-mesačná medzibanková referenčná sadzba (EURIBOR) plus ročná marža vo výške 3,2 % (15). Podľa slovenských orgánov sa táto metodika ustanovila na základe stanoviska Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL) (16). K 6. aprílu 2009 bola hodnota dohodnutej ročnej úrokovej miery 4,844 % [1,644 % (6-mesačná sadzba EURIBOR) + 3,2 % (marža)].

| (18) | Slovenské orgány neposkytli žiadne informácie o zárukách. |
| --- | --- |

(18)

Slovenské orgány neposkytli žiadne informácie o zárukách.

3.   POSÚDENIE OPATRENIA

3.1.   Existencia štátnej pomoci vzhľadom na článok 107 ods. 1 ZFEÚ

| (19) | V zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘. |
| --- | --- |

(19)

V zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ ‚pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi‘.

| (20) | Kritériá ustanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či preverované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:






  — | byť udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov, |
| --- | --- | --- |

(20)

Kritériá ustanovené v článku 107 ods. 1 ZFEÚ sú kumulatívne. Preto na určenie toho, či preverované opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ, musia byť splnené všetky nasledujúce podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:

—

byť udeľovaná štátom alebo prostredníctvom štátnych zdrojov,

| — | uprednostňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov, |
| --- | --- |

—

uprednostňovať určité podniky alebo výrobu určitých tovarov,

| — | narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a |
| --- | --- |

—

narúšať alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a

| — | ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

—

ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

3.1.1.   Prítomnosť štátnych zdrojov

| (21) | V tomto prípade opatrenie spočíva v pôžičke priamo poskytnutej Slovenskou republikou, a preto ide o prevod štátnych zdrojov. Opatrenie sa ďalej opiera o citované uznesenie vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15), pričom ho implementuje Ministerstvo financií SR na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom. Preto je možné vyvodiť záver, že toto opatrenie je možné prisúdiť Slovenskej republike. |
| --- | --- |

(21)

V tomto prípade opatrenie spočíva v pôžičke priamo poskytnutej Slovenskou republikou, a preto ide o prevod štátnych zdrojov. Opatrenie sa ďalej opiera o citované uznesenie vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15), pričom ho implementuje Ministerstvo financií SR na základe zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom. Preto je možné vyvodiť záver, že toto opatrenie je možné prisúdiť Slovenskej republike.

3.1.2.   Existencia selektívnej ekonomickej výhody

| (22) | V tomto prípade musí Komisia preskúmať prítomnosť selektívnej ekonomickej výhody a najmä to, či by investor v trhovej ekonomike za podobných okolností mohol poskytnúť kapitál za takýchto podmienok (17). |
| --- | --- |

(22)

V tomto prípade musí Komisia preskúmať prítomnosť selektívnej ekonomickej výhody a najmä to, či by investor v trhovej ekonomike za podobných okolností mohol poskytnúť kapitál za takýchto podmienok (17).

| (23) | V tejto súvislosti súd konštatoval, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska. (18) |
| --- | --- |

(23)

V tejto súvislosti súd konštatoval, že hoci správanie súkromného investora, s ktorým treba porovnať intervenciu verejného investora sledujúceho ciele hospodárskej politiky, nemusí zodpovedať správaniu bežného investora, ktorý umiestňuje svoj kapitál s cieľom realizácie zisku v pomerne krátkom čase, musí zodpovedať aspoň správaniu súkromnej holdingovej spoločnosti alebo súkromnej skupiny podnikov, ktorá sleduje štrukturálnu politiku, či už všeobecnú alebo sektorovú, a riadi sa perspektívou rentability z dlhodobého hľadiska. (18)

| (24) | Súdny dvor skonštatoval, že existencia a tiež výška pomoci sa posudzuje v rámci situácie, ktorá prevládala v čase jej poskytnutia (19). |
| --- | --- |

(24)

Súdny dvor skonštatoval, že existencia a tiež výška pomoci sa posudzuje v rámci situácie, ktorá prevládala v čase jej poskytnutia (19).

| (25) | S cieľom overiť, či podnik mal prospech z ekonomickej výhody spôsobenej poskytnutím pôžičiek za zvýhodnených podmienok, Komisia aplikuje kritérium ‚súkromného investora v trhovej ekonomike‘ (ďalej ako ‚kritérium súkromného investora‘). Kritérium súkromného investora stelesňuje zásadu rovnakého zaobchádzania, pokiaľ ide o vlastníkov z verejného a súkromného sektora. V súlade s touto zásadou nie je možné označiť kapitál poskytnutý podniku štátom, a to priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú normálnym trhovým podmienkam, za štátnu pomoc (20). |
| --- | --- |

(25)

S cieľom overiť, či podnik mal prospech z ekonomickej výhody spôsobenej poskytnutím pôžičiek za zvýhodnených podmienok, Komisia aplikuje kritérium ‚súkromného investora v trhovej ekonomike‘ (ďalej ako ‚kritérium súkromného investora‘). Kritérium súkromného investora stelesňuje zásadu rovnakého zaobchádzania, pokiaľ ide o vlastníkov z verejného a súkromného sektora. V súlade s touto zásadou nie je možné označiť kapitál poskytnutý podniku štátom, a to priamo alebo nepriamo, za okolností, ktoré zodpovedajú normálnym trhovým podmienkam, za štátnu pomoc (20).

| (26) | Z toho vyplýva, že Komisia musí posúdiť, či ZSSK Cargo získala na základe podmienok pôžičky poskytnutej Slovenskou republikou v prospech tejto spoločnosti selektívnu ekonomickú výhodu, teda podmienky, ktoré by prijímajúci podnik za normálnych trhových podmienok nezískal. |
| --- | --- |

(26)

Z toho vyplýva, že Komisia musí posúdiť, či ZSSK Cargo získala na základe podmienok pôžičky poskytnutej Slovenskou republikou v prospech tejto spoločnosti selektívnu ekonomickú výhodu, teda podmienky, ktoré by prijímajúci podnik za normálnych trhových podmienok nezískal.

| (27) | V tomto prípade musí Komisia zohľadniť najmä finančnú situáciu ZSSK Cargo v momente poskytnutia pôžičky a povahu podmienok stanovených štátom. |
| --- | --- |

(27)

V tomto prípade musí Komisia zohľadniť najmä finančnú situáciu ZSSK Cargo v momente poskytnutia pôžičky a povahu podmienok stanovených štátom.

3.1.2.1.   Finančná situácia ZSSK Cargo

| (28) | Z finančných údajov o spoločnosti ZSSK Cargo týkajúcich sa roku 2008 a prvej polovice roku 2009 vyplýva, že spoločnosť v čase rozhodnutia o poskytnutí pôžičky nebola v dobrej finančnej kondícii. Skutočne, napriek čistému zisku vo výške 83 miliónov SKK v roku 2008 sa v druhej polovici roku 2008 a v prvej polovici roku 2009 finančná situácia spoločnosti zhoršovala (pozri odsek 2.2 Finančná situácia ZSSK Cargo). |
| --- | --- |

(28)

Z finančných údajov o spoločnosti ZSSK Cargo týkajúcich sa roku 2008 a prvej polovice roku 2009 vyplýva, že spoločnosť v čase rozhodnutia o poskytnutí pôžičky nebola v dobrej finančnej kondícii. Skutočne, napriek čistému zisku vo výške 83 miliónov SKK v roku 2008 sa v druhej polovici roku 2008 a v prvej polovici roku 2009 finančná situácia spoločnosti zhoršovala (pozri odsek 2.2 Finančná situácia ZSSK Cargo).

| (29) | Zhoršenie finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008, opodstatňujúce potrebu poskytnúť pôžičku, sa potvrdilo aj v uvedenej správe o ekonomickej situácii ZSSK Cargo predloženej v rámci uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15). |
| --- | --- |

(29)

Zhoršenie finančnej situácie ZSSK Cargo v roku 2008, opodstatňujúce potrebu poskytnúť pôžičku, sa potvrdilo aj v uvedenej správe o ekonomickej situácii ZSSK Cargo predloženej v rámci uznesenia vlády č. 173 zo 4. marca 2009 (odsek 15).

3.1.2.2.   Povaha štátneho zásahu

| (30) | Podľa svojej rozhodovacej praxe Komisia s cieľom zistiť, či posudzovaná pôžička bola udelená za zvýhodnených podmienok, overuje súlad úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie. Referenčná sadzba Komisie sa stanovuje na základe metodiky ustanovenej v Oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb
   (21) (ďalej ako ‚oznámenie‘). |
| --- | --- |

(30)

Podľa svojej rozhodovacej praxe Komisia s cieľom zistiť, či posudzovaná pôžička bola udelená za zvýhodnených podmienok, overuje súlad úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie. Referenčná sadzba Komisie sa stanovuje na základe metodiky ustanovenej v Oznámení Komisie o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb
   (21) (ďalej ako ‚oznámenie‘).

| (31) | Slovenské orgány v tomto prípade uvádzajú, že po prvé – bola v plnej miere rešpektovaná zásada investora v trhovej ekonomike a po druhé – úroková miera je v súlade s uvedeným oznámením. |
| --- | --- |

(31)

Slovenské orgány v tomto prípade uvádzajú, že po prvé – bola v plnej miere rešpektovaná zásada investora v trhovej ekonomike a po druhé – úroková miera je v súlade s uvedeným oznámením.

| (32) | V spomínanom oznámení, ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 2008, sa ustanovuje metóda stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Referenčné sadzby sú založené na jednoročnej medzibankovej úrokovej sadzbe (IBOR) alebo základnej sadzbe, ku ktorej sa pripočíta marža. Marže sa pohybujú od 60 do 1 000 bázických bodov v závislosti od úverovej spoľahlivosti spoločnosti a úrovne ponúkanej záruky. Za normálnych okolností sa k základnej sadzbe pripočíta 100 bázických bodov za predpokladu poskytnutia pôžičky podnikom s uspokojivým hodnotením a vysokou zárukou alebo pôžičky podnikom s dobrým hodnotením a normálnou zárukou. V oznámení sa takisto uvádza, že pre dlžníkov bez úverovej histórie alebo ratingu vychádzajúceho zo súvahy by sa základná sadzba mala zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov (v závislosti od ponúknutých záruk). |
| --- | --- |

(32)

V spomínanom oznámení, ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 2008, sa ustanovuje metóda stanovenia referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Referenčné sadzby sú založené na jednoročnej medzibankovej úrokovej sadzbe (IBOR) alebo základnej sadzbe, ku ktorej sa pripočíta marža. Marže sa pohybujú od 60 do 1 000 bázických bodov v závislosti od úverovej spoľahlivosti spoločnosti a úrovne ponúkanej záruky. Za normálnych okolností sa k základnej sadzbe pripočíta 100 bázických bodov za predpokladu poskytnutia pôžičky podnikom s uspokojivým hodnotením a vysokou zárukou alebo pôžičky podnikom s dobrým hodnotením a normálnou zárukou. V oznámení sa takisto uvádza, že pre dlžníkov bez úverovej histórie alebo ratingu vychádzajúceho zo súvahy by sa základná sadzba mala zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov (v závislosti od ponúknutých záruk).

| (33) | Pokiaľ ide o príslušný dátum zohľadňovaný na účely porovnania úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie, Komisia zastáva stanovisko, že by to mal byť dátum právne záväzného aktu, podľa ktorého bola pôžička poskytnutá, t. j. 31. marec 2009 (dátum zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom). |
| --- | --- |

(33)

Pokiaľ ide o príslušný dátum zohľadňovaný na účely porovnania úrokovej miery predmetnej pôžičky s referenčnou sadzbou Komisie, Komisia zastáva stanovisko, že by to mal byť dátum právne záväzného aktu, podľa ktorého bola pôžička poskytnutá, t. j. 31. marec 2009 (dátum zmluvy medzi ministerstvom a príjemcom).

| (34) | Pokiaľ ide o tento prípad, Komisia v tejto chvíli nemôže vylúčiť, že na základe podmienok pôžičky poskytnutej 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo skutočne vzniká ekonomická výhoda, a to z nasledujúcich dôvodov. |
| --- | --- |

(34)

Pokiaľ ide o tento prípad, Komisia v tejto chvíli nemôže vylúčiť, že na základe podmienok pôžičky poskytnutej 6. apríla 2009 spoločnosti ZSSK Cargo skutočne vzniká ekonomická výhoda, a to z nasledujúcich dôvodov.

| (35) | Po prvé, Komisia konštatuje, že metodika, ktorú použili slovenské orgány na stanovenie úrokovej sadzby je 6-mesačná sadzba EURIBOR plus marža 320 bázických bodov. Komisia v tomto prípade spochybňuje význam použitia 6-mesačnej sadzby EURIBOR ako základnej sadzby na určenie úrokovej miery pre pôžičku. Ako sa uvádza v odseku 32, v oznámení sa počíta s použitím základnej sadzby vypočítanej na základe jednoročnej sadzby IBOR. Ďalej sa v oznámení uvádza, že Komisia si vyhradzuje právo použiť kratšiu alebo dlhšiu lehotu splatnosti upravenú na určité prípady a v prípade, že nie sú k dispozícii spoľahlivé alebo ekvivalentné údaje, ako aj za výnimočných okolností, stanoviť iný základ pre výpočet, pričom však slovenské orgány v tejto súvislosti neposkytli žiadne argumenty. V skutočnosti, pokiaľ ide o metodiku, je možné očakávať, že 6-mesačná úroková sadzba EURIBOR môže byť za normálnych okolností na trhu nižšia ako úrokové sadzby v prípade dlhšej lehoty splatnosti. Preto má Komisia pochybnosti, či je v tomto prípade použitie 6-mesačnej sadzby EURIBOR odôvodnené. |
| --- | --- |

(35)

Po prvé, Komisia konštatuje, že metodika, ktorú použili slovenské orgány na stanovenie úrokovej sadzby je 6-mesačná sadzba EURIBOR plus marža 320 bázických bodov. Komisia v tomto prípade spochybňuje význam použitia 6-mesačnej sadzby EURIBOR ako základnej sadzby na určenie úrokovej miery pre pôžičku. Ako sa uvádza v odseku 32, v oznámení sa počíta s použitím základnej sadzby vypočítanej na základe jednoročnej sadzby IBOR. Ďalej sa v oznámení uvádza, že Komisia si vyhradzuje právo použiť kratšiu alebo dlhšiu lehotu splatnosti upravenú na určité prípady a v prípade, že nie sú k dispozícii spoľahlivé alebo ekvivalentné údaje, ako aj za výnimočných okolností, stanoviť iný základ pre výpočet, pričom však slovenské orgány v tejto súvislosti neposkytli žiadne argumenty. V skutočnosti, pokiaľ ide o metodiku, je možné očakávať, že 6-mesačná úroková sadzba EURIBOR môže byť za normálnych okolností na trhu nižšia ako úrokové sadzby v prípade dlhšej lehoty splatnosti. Preto má Komisia pochybnosti, či je v tomto prípade použitie 6-mesačnej sadzby EURIBOR odôvodnené.

| (36) | Po druhé, pokiaľ ide o pripočítanú maržu, Komisia konštatuje, že v tomto prípade úrokovú mieru pre predmetnú pôžičku stanovila už uvedená štátna agentúra ARDAL. V liste agentúry ARDAL, v ktorom sa stanovuje úroková miera, sa však neuvádzajú žiadne podrobnosti o ratingu spoločnosti ani o metóde stanovenia úrokovej miery. V tejto súvislosti, a napriek tomu, že sa v oznámení uvádza, že ratingy nemusia udeliť konkrétne ratingové agentúry, a že vnútroštátne ratingové systémy sú rovnako prijateľné, Komisia má pochybnosti o tom, či marža použitá v tomto prípade zohľadňuje úverovú spoľahlivosť spoločnosti v čase poskytnutia pôžičky. |
| --- | --- |

(36)

Po druhé, pokiaľ ide o pripočítanú maržu, Komisia konštatuje, že v tomto prípade úrokovú mieru pre predmetnú pôžičku stanovila už uvedená štátna agentúra ARDAL. V liste agentúry ARDAL, v ktorom sa stanovuje úroková miera, sa však neuvádzajú žiadne podrobnosti o ratingu spoločnosti ani o metóde stanovenia úrokovej miery. V tejto súvislosti, a napriek tomu, že sa v oznámení uvádza, že ratingy nemusia udeliť konkrétne ratingové agentúry, a že vnútroštátne ratingové systémy sú rovnako prijateľné, Komisia má pochybnosti o tom, či marža použitá v tomto prípade zohľadňuje úverovú spoľahlivosť spoločnosti v čase poskytnutia pôžičky.

| (37) | Momentálne Komisia zastáva stanovisko, že ZSSK Cargo v čase uzavretia zmluvy nemala úverovú históriu ani rating založený na súvahe. Preto by sa v súlade s oznámením mala základná sadzba v tomto prípade zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov. |
| --- | --- |

(37)

Momentálne Komisia zastáva stanovisko, že ZSSK Cargo v čase uzavretia zmluvy nemala úverovú históriu ani rating založený na súvahe. Preto by sa v súlade s oznámením mala základná sadzba v tomto prípade zvýšiť najmenej o 400 bázických bodov.

| (38) | Po tretie, Komisia pripomína, že v uvedenom oznámení sa takisto predpokladá, že marža sa prispôsobí na základe ponúknutej záruky. |
| --- | --- |

(38)

Po tretie, Komisia pripomína, že v uvedenom oznámení sa takisto predpokladá, že marža sa prispôsobí na základe ponúknutej záruky.

| (39) | V tomto prípade si Komisia nie je vedomá žiadnej záruky poskytnutej zo strany ZSSK Cargo. Za týchto okolností, a to neexistujúca úverová história a ‚nízke‘ záruky, by sa marža 400 bázických bodov pripočítaná k základnej sadzbe mala dokonca zvýšiť až na 1 000 bázických bodov, v súlade s metodikou vymedzenou v uvedenom oznámení. |
| --- | --- |

(39)

V tomto prípade si Komisia nie je vedomá žiadnej záruky poskytnutej zo strany ZSSK Cargo. Za týchto okolností, a to neexistujúca úverová história a ‚nízke‘ záruky, by sa marža 400 bázických bodov pripočítaná k základnej sadzbe mala dokonca zvýšiť až na 1 000 bázických bodov, v súlade s metodikou vymedzenou v uvedenom oznámení.

| (40) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto chvíli domnieva, že príslušná referenčná sadzba Komisie by mala byť aspoň jednoročná sadzba EURIBOR plus marža 1 000 bázických bodov. |
| --- | --- |

(40)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto chvíli domnieva, že príslušná referenčná sadzba Komisie by mala byť aspoň jednoročná sadzba EURIBOR plus marža 1 000 bázických bodov.

| (41) | Na tomto základe by bola pôžička takmer o 8 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie (22). |
| --- | --- |

(41)

Na tomto základe by bola pôžička takmer o 8 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie (22).

| (42) | V každom prípade, aj keby ZSSK Cargo poskytla vysokú mieru záruk (o čom Komisia nemá žiadne informácie), úroková miera na predmetnú pôžičku je napriek tomu asi o 2 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie. |
| --- | --- |

(42)

V každom prípade, aj keby ZSSK Cargo poskytla vysokú mieru záruk (o čom Komisia nemá žiadne informácie), úroková miera na predmetnú pôžičku je napriek tomu asi o 2 % nižšia ako referenčná sadzba Komisie.

| (43) | Komisia nakoniec konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov, a nie je jasné, ako sa to odzrkadľuje na úrokovej miere stanovenej štátnou agentúrou ARDAL. |
| --- | --- |

(43)

Komisia nakoniec konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov, a nie je jasné, ako sa to odzrkadľuje na úrokovej miere stanovenej štátnou agentúrou ARDAL.

| (44) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti má Komisia pochybnosti o tom, či úroková sadzba predmetnej pôžičky zodpovedá trhovej sadzbe. |
| --- | --- |

(44)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti má Komisia pochybnosti o tom, či úroková sadzba predmetnej pôžičky zodpovedá trhovej sadzbe.

3.1.2.3.   Záver

| (45) | Z týchto dôvodov má Komisia pochybnosti o tom, či by investor v trhovej ekonomike poskytol pôžičku v takom objeme a za takýchto podmienok, a teda či nedošlo k zvýhodneniu. |
| --- | --- |

(45)

Z týchto dôvodov má Komisia pochybnosti o tom, či by investor v trhovej ekonomike poskytol pôžičku v takom objeme a za takýchto podmienok, a teda či nedošlo k zvýhodneniu.

| (46) | Pochybnosti Komisie ďalej potvrdzuje uvedený list agentúry ARDAL, v ktorom sú uvedené tri ďalšie ponuky na pôžičku od komerčných bánk (odsek 36). Hoci nie sú jasné úrokové miery, ktoré tieto banky navrhujú, v liste sa uvádza ‚dodatočná‘ marža vo výške 1,7 %, ktorá sa má pridať, a ktorá má odzrkadľovať trhové hodnotenie úverových rizík spoločnosti. |
| --- | --- |

(46)

Pochybnosti Komisie ďalej potvrdzuje uvedený list agentúry ARDAL, v ktorom sú uvedené tri ďalšie ponuky na pôžičku od komerčných bánk (odsek 36). Hoci nie sú jasné úrokové miery, ktoré tieto banky navrhujú, v liste sa uvádza ‚dodatočná‘ marža vo výške 1,7 %, ktorá sa má pridať, a ktorá má odzrkadľovať trhové hodnotenie úverových rizík spoločnosti.

| (47) | Komisia takisto konštatuje, že v niekoľkých novinových článkoch (23) sa uvádzal zámer vlády SR zachovať finančnú stabilitu a zamestnanosť v spoločnosti ZSSK Cargo po výraznom znížení tržieb spoločnosti. Podľa informácií z tlače slovenská vláda pred rozhodnutím poskytnúť pôžičku uvažovala najprv o zvýšení základného imania spoločnosti. Informácie zo slovenskej tlače upevňujú pochybnosti o tom, že cieľom prijatého opatrenia neboli vyhliadky na ziskovosť, ale išlo skôr o opatrenie na záchranu zamestnanosti v spoločnosti. |
| --- | --- |

(47)

Komisia takisto konštatuje, že v niekoľkých novinových článkoch (23) sa uvádzal zámer vlády SR zachovať finančnú stabilitu a zamestnanosť v spoločnosti ZSSK Cargo po výraznom znížení tržieb spoločnosti. Podľa informácií z tlače slovenská vláda pred rozhodnutím poskytnúť pôžičku uvažovala najprv o zvýšení základného imania spoločnosti. Informácie zo slovenskej tlače upevňujú pochybnosti o tom, že cieľom prijatého opatrenia neboli vyhliadky na ziskovosť, ale išlo skôr o opatrenie na záchranu zamestnanosti v spoločnosti.

| (48) | Komisia sa nakoniec domnieva, že potenciálna ekonomická výhoda získaná prostredníctvom pôžičky smeruje k jedinému podniku, a to ZSSK Cargo. Z tohto dôvodu by to bol selektívny prístup. |
| --- | --- |

(48)

Komisia sa nakoniec domnieva, že potenciálna ekonomická výhoda získaná prostredníctvom pôžičky smeruje k jedinému podniku, a to ZSSK Cargo. Z tohto dôvodu by to bol selektívny prístup.

3.1.3.   Vplyv na obchod a narušenie hospodárskej súťaže

| (49) | Komisia konštatuje, že akákoľvek pomoc, z ktorej má úžitok podnik pôsobiaci na liberalizovanom trhu, môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/51/ES z 29. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva (24), sa medzinárodná železničná nákladná preprava liberalizovala od 1.1.2006 a ostatné železničné nákladné dopravné služby od 1.1.2007. ZSSK Cargo je preto súčasťou hospodárskej súťaže v rámci Európskej únie. Z toho vyplýva, že opatrenie môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

(49)

Komisia konštatuje, že akákoľvek pomoc, z ktorej má úžitok podnik pôsobiaci na liberalizovanom trhu, môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž. V súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/51/ES z 29. apríla 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 91/440/EHS o rozvoji železníc Spoločenstva (24), sa medzinárodná železničná nákladná preprava liberalizovala od 1.1.2006 a ostatné železničné nákladné dopravné služby od 1.1.2007. ZSSK Cargo je preto súčasťou hospodárskej súťaže v rámci Európskej únie. Z toho vyplýva, že opatrenie môže ovplyvniť obchod v rámci Únie a narušiť hospodársku súťaž na vnútornom trhu.

3.1.4.   Záver

| (50) | Preto sa Komisia domnieva, že na základe informácií, ktoré má v súčasnosti k dispozícii, by predmetné opatrenie mohlo zahŕňať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(50)

Preto sa Komisia domnieva, že na základe informácií, ktoré má v súčasnosti k dispozícii, by predmetné opatrenie mohlo zahŕňať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

3.2.   Kvalifikácia pomoci ako neoprávnenej pomoci

| (51) | V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ musí členský štát notifikovať každý plán na udelenie alebo pozmenenie pomoci. Príslušný členský štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou. |
| --- | --- |

(51)

V súlade s článkom 108 ods. 3 ZFEÚ musí členský štát notifikovať každý plán na udelenie alebo pozmenenie pomoci. Príslušný členský štát nemôže vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou.

| (52) | Zmluva o poskytnutí pôžičky bola podpísaná 31. marca 2009 a pôžička bola vyplatená 6. apríla 2009. Komisia konštatuje, že všetky tieto dátumy predchádzajú dátumu notifikácie opatrenia Komisii (10. augusta 2009). Komisia sa preto domnieva, že ak by príslušné opatrenie obsahovalo prvky štátnej pomoci, Slovenská republika by v dôsledku porušenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ bola poskytla neoprávnenú pomoc. |
| --- | --- |

(52)

Zmluva o poskytnutí pôžičky bola podpísaná 31. marca 2009 a pôžička bola vyplatená 6. apríla 2009. Komisia konštatuje, že všetky tieto dátumy predchádzajú dátumu notifikácie opatrenia Komisii (10. augusta 2009). Komisia sa preto domnieva, že ak by príslušné opatrenie obsahovalo prvky štátnej pomoci, Slovenská republika by v dôsledku porušenia článku 108 ods. 3 ZFEÚ bola poskytla neoprávnenú pomoc.

3.3.   Zlučiteľnosť potenciálnej štátnej pomoci s vnútorným trhom

| (53) | Po tom, čo Komisia vyjadrila pochybnosti o existencii pomoci v súvislosti s príslušným opatrením, musí posúdiť toto opatrenie s cieľom stanoviť, či je zlučiteľné s vnútorným trhom vo svetle článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovujú výnimky zo všeobecného pravidla nekompatibility uvedeného v článku 107 ods. 1. |
| --- | --- |

(53)

Po tom, čo Komisia vyjadrila pochybnosti o existencii pomoci v súvislosti s príslušným opatrením, musí posúdiť toto opatrenie s cieľom stanoviť, či je zlučiteľné s vnútorným trhom vo svetle článku 107 ods. 2 a 3 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovujú výnimky zo všeobecného pravidla nekompatibility uvedeného v článku 107 ods. 1.

| (54) | Výnimky z článku 107 ods. 2 a 3 písm. a) a d) sa v tomto prípade, zdá sa, neuplatňujú. |
| --- | --- |

(54)

Výnimky z článku 107 ods. 2 a 3 písm. a) a d) sa v tomto prípade, zdá sa, neuplatňujú.

| (55) | Výnimkou v článku 107 ods. 3 písm. b) sa ustanovuje pomoc na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu. V tomto prípade slovenské orgány argumentujú, že aktuálna finančná situácia ZSSK Cargo je priamym dôsledkom súčasnej ekonomickej krízy. Preto musí Komisia preveriť súlad tohto opatrenia s článkom 107 ods. 3 písm. b). |
| --- | --- |

(55)

Výnimkou v článku 107 ods. 3 písm. b) sa ustanovuje pomoc na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu. V tomto prípade slovenské orgány argumentujú, že aktuálna finančná situácia ZSSK Cargo je priamym dôsledkom súčasnej ekonomickej krízy. Preto musí Komisia preveriť súlad tohto opatrenia s článkom 107 ods. 3 písm. b).

| (56) | V článku 107 ods. 3 písm. c) sa ustanovuje, že štátna pomoc je oprávnená, ak sa poskytne na podporu rozvoja určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý odporuje spoločnému záujmu. Keďže v tomto prípade existujú indície, že ZSSK Cargo by mohla byť podnikom v ťažkostiach, Komisia musí posúdiť, či sú splnené podmienky stanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (25) (usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii) a usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom (usmernenia pre železnice) (26). Zdá sa, že nie sú ďalšie dôvody na to, aby sa pomoc považovala za zlučiteľnú na základe článku 107 ods. 3 písm. c). |
| --- | --- |

(56)

V článku 107 ods. 3 písm. c) sa ustanovuje, že štátna pomoc je oprávnená, ak sa poskytne na podporu rozvoja určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý odporuje spoločnému záujmu. Keďže v tomto prípade existujú indície, že ZSSK Cargo by mohla byť podnikom v ťažkostiach, Komisia musí posúdiť, či sú splnené podmienky stanovené v usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (25) (usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii) a usmerneniach Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom (usmernenia pre železnice) (26). Zdá sa, že nie sú ďalšie dôvody na to, aby sa pomoc považovala za zlučiteľnú na základe článku 107 ods. 3 písm. c).

| (57) | Zdá sa, že pokiaľ ide o tento konkrétny prípad, článok 93 ZFEÚ nie je relevantný, keďže účelom opatrenia sa nezdá byť plnenie potrieb koordinácie dopravy, a toto opatrenie nepredstavuje ani náhradu za výkon určitých záväzkov, ktoré so sebou prináša verejná služba. |
| --- | --- |

(57)

Zdá sa, že pokiaľ ide o tento konkrétny prípad, článok 93 ZFEÚ nie je relevantný, keďže účelom opatrenia sa nezdá byť plnenie potrieb koordinácie dopravy, a toto opatrenie nepredstavuje ani náhradu za výkon určitých záväzkov, ktoré so sebou prináša verejná služba.

3.3.1.   Zlučiteľnosť podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ

| (58) | Vzhľadom na súčasnú finančnú a hospodársku krízu a ich dosah na celkové hospodárstvo členských štátov sa Komisia domnieva, že na nápravu tejto krízy je poskytnutie niektorých druhov štátnej pomoci na časovo obmedzené obdobie prípustné a tieto druhy pomoci môžu byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Tieto opatrenia sú prezentované v Dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (27) (Dočasný rámec). V súlade s Dočasným rámcom musia členské štáty preukázať, že opatrenia štátnej pomoci sú nevyhnutné, vhodné a primerané na nápravu vážnej poruchy v hospodárstve členského štátu a že sa dodržiavajú všetky podmienky zlučiteľnosti ustanovené v Dočasnom rámci. |
| --- | --- |

(58)

Vzhľadom na súčasnú finančnú a hospodársku krízu a ich dosah na celkové hospodárstvo členských štátov sa Komisia domnieva, že na nápravu tejto krízy je poskytnutie niektorých druhov štátnej pomoci na časovo obmedzené obdobie prípustné a tieto druhy pomoci môžu byť vyhlásené za zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ. Tieto opatrenia sú prezentované v Dočasnom rámci Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (27) (Dočasný rámec). V súlade s Dočasným rámcom musia členské štáty preukázať, že opatrenia štátnej pomoci sú nevyhnutné, vhodné a primerané na nápravu vážnej poruchy v hospodárstve členského štátu a že sa dodržiavajú všetky podmienky zlučiteľnosti ustanovené v Dočasnom rámci.

| (59) | V tomto kontexte sa na posúdenie zlučiteľnosti opatrenia na základe Dočasného rámca zdá byť relevantný odsek 4.2 Zlučiteľná obmedzená výška pomoci alebo odsek 4.4 Pomoc vo forme dotovaných úrokových sadzieb. V súlade s odsekom 4.2.2 písm. b) Dočasného rámca sa však pomoc podľa tohto odseku musí udeliť vo forme schémy štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(59)

V tomto kontexte sa na posúdenie zlučiteľnosti opatrenia na základe Dočasného rámca zdá byť relevantný odsek 4.2 Zlučiteľná obmedzená výška pomoci alebo odsek 4.4 Pomoc vo forme dotovaných úrokových sadzieb. V súlade s odsekom 4.2.2 písm. b) Dočasného rámca sa však pomoc podľa tohto odseku musí udeliť vo forme schémy štátnej pomoci.

| (60) | Pokiaľ ide o súlad opatrenia s odsekom 4.2 Dočasného rámca, Komisia rozhodnutím z 29. apríla 2009 (28) odsúhlasila slovenskú schému dočasnej pomoci na poskytnutie obmedzeného objemu zlučiteľnej pomoci. V rámci tejto schémy je možné poskytnúť maximálne 500 000 EUR malým a stredným podnikom ako aj veľkým firmám, a to v podobe priamych grantov, nenávratnej pomoci a odpustenia pokút za neplatenie daní a iných poplatkov. Príjemcami pomoci môžu byť firmy zo všetkých sektorov. |
| --- | --- |

(60)

Pokiaľ ide o súlad opatrenia s odsekom 4.2 Dočasného rámca, Komisia rozhodnutím z 29. apríla 2009 (28) odsúhlasila slovenskú schému dočasnej pomoci na poskytnutie obmedzeného objemu zlučiteľnej pomoci. V rámci tejto schémy je možné poskytnúť maximálne 500 000 EUR malým a stredným podnikom ako aj veľkým firmám, a to v podobe priamych grantov, nenávratnej pomoci a odpustenia pokút za neplatenie daní a iných poplatkov. Príjemcami pomoci môžu byť firmy zo všetkých sektorov.

| (61) | Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že v rámci schválenej schémy sa výslovne nepočíta s pomocou v podobe pôžičky. Ďalej sa zdá, že ekvivalent pôžičky v hrubom vyjadrení by vo veľkom rozsahu prekročil sumu 500 000 EUR. |
| --- | --- |

(61)

Komisia v tejto súvislosti konštatuje, že v rámci schválenej schémy sa výslovne nepočíta s pomocou v podobe pôžičky. Ďalej sa zdá, že ekvivalent pôžičky v hrubom vyjadrení by vo veľkom rozsahu prekročil sumu 500 000 EUR.

| (62) | V odseku 4.4 Dočasného rámca sa ustanovuje pomoc v podobe dotovaných úrokových sadzieb. Komisia môže akceptovať pôžičky poskytnuté s úrokovou mierou, ktorej úroveň je aspoň rovnaká ako jednodňová sadzba centrálnej banky plus prirážka rovná rozdielu medzi priemernou jednoročnou medzibankovou sadzbou a priemernou jednodňovou sadzbou centrálnej banky v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008 plus prirážka za úverové riziko zodpovedajúce rizikovému profilu príjemcu pomoci. Komisia však konštatuje, že slovenské orgány nenotifikovali žiadnu schému na základe tohto ustanovenia a neposkytli žiadne informácie o možnom priamom súlade tohto opatrenia s odsekom 4.4 Dočasného rámca. Okrem toho Komisia konštatuje, že podmienky pôžičky v momentálnom stave nie sú v súlade s podmienkami ustanovenými pre túto kategóriu pomoci, keďže zníženú úrokovú sadzbu je možné uplatňovať iba na výplatu úrokov pred 31. decembrom 2012 (29). Komisia okrem toho konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov. |
| --- | --- |

(62)

V odseku 4.4 Dočasného rámca sa ustanovuje pomoc v podobe dotovaných úrokových sadzieb. Komisia môže akceptovať pôžičky poskytnuté s úrokovou mierou, ktorej úroveň je aspoň rovnaká ako jednodňová sadzba centrálnej banky plus prirážka rovná rozdielu medzi priemernou jednoročnou medzibankovou sadzbou a priemernou jednodňovou sadzbou centrálnej banky v období od 1. januára 2007 do 30. júna 2008 plus prirážka za úverové riziko zodpovedajúce rizikovému profilu príjemcu pomoci. Komisia však konštatuje, že slovenské orgány nenotifikovali žiadnu schému na základe tohto ustanovenia a neposkytli žiadne informácie o možnom priamom súlade tohto opatrenia s odsekom 4.4 Dočasného rámca. Okrem toho Komisia konštatuje, že podmienky pôžičky v momentálnom stave nie sú v súlade s podmienkami ustanovenými pre túto kategóriu pomoci, keďže zníženú úrokovú sadzbu je možné uplatňovať iba na výplatu úrokov pred 31. decembrom 2012 (29). Komisia okrem toho konštatuje, že v zmluve o pôžičke sa poskytuje odklad doby splatnosti istiny počas prvých dvoch rokov.

| (63) | Aby pomoc bola v súlade s podmienkami Dočasného rámca, môže sa poskytnúť iba spoločnostiam, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, ale ktoré sa do ťažkostí dostali po tomto dátume v dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy. |
| --- | --- |

(63)

Aby pomoc bola v súlade s podmienkami Dočasného rámca, môže sa poskytnúť iba spoločnostiam, ktoré sa k 1. júlu 2008 nenachádzali v ťažkostiach, ale ktoré sa do ťažkostí dostali po tomto dátume v dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy.

| (64) | Slovenské orgány uvádzajú, že ZSSK Cargo nemala pred 1. júlom 2008 finančné ťažkosti a dostupné údaje túto skutočnosť potvrdzujú. Napriek stratám, ktoré spoločnosť od svojho vzniku zaznamenala, sa situácia ZSSK Cargo v ďalších rokoch zlepšila a finančné výsledky spoločnosti v prvej polovici roku 2008 boli kladné (pozri odseky 11 a 12). Komisia však momentálne nedisponuje všetkými relevantnými údajmi, ktoré by preukazovali, že spoločnosť vyhovuje uvedenej podmienke (pozri odsek 2.1 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii) (30). Z tohto dôvodu, a keďže spoločnosť mohla mať ťažkosti v čase pred 1. júlom 2008, má Komisia v tejto fáze pochybnosti o tom, či toto opatrenie mohlo byť v súlade s uvedenou podmienkou. |
| --- | --- |

(64)

Slovenské orgány uvádzajú, že ZSSK Cargo nemala pred 1. júlom 2008 finančné ťažkosti a dostupné údaje túto skutočnosť potvrdzujú. Napriek stratám, ktoré spoločnosť od svojho vzniku zaznamenala, sa situácia ZSSK Cargo v ďalších rokoch zlepšila a finančné výsledky spoločnosti v prvej polovici roku 2008 boli kladné (pozri odseky 11 a 12). Komisia však momentálne nedisponuje všetkými relevantnými údajmi, ktoré by preukazovali, že spoločnosť vyhovuje uvedenej podmienke (pozri odsek 2.1 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii) (30). Z tohto dôvodu, a keďže spoločnosť mohla mať ťažkosti v čase pred 1. júlom 2008, má Komisia v tejto fáze pochybnosti o tom, či toto opatrenie mohlo byť v súlade s uvedenou podmienkou.

| (65) | Pri zohľadnení uvedených skutočností má Komisia pochybnosti o tom, či toto opatrenie možno vyhlásiť za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ v zmysle odsekov 4.2 a 4.4 Dočasného rámca. |
| --- | --- |

(65)

Pri zohľadnení uvedených skutočností má Komisia pochybnosti o tom, či toto opatrenie možno vyhlásiť za zlučiteľné na základe článku 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ v zmysle odsekov 4.2 a 4.4 Dočasného rámca.

3.3.2.   Zlučiteľnosť podľa článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ

| (66) | Okrem prípadov, keď sa konkrétne ustanovuje inak, Komisia posudzuje zlučiteľnosť štátnej pomoci na reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach v odvetví železničnej dopravy na základe uvedených usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (31). |
| --- | --- |

(66)

Okrem prípadov, keď sa konkrétne ustanovuje inak, Komisia posudzuje zlučiteľnosť štátnej pomoci na reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach v odvetví železničnej dopravy na základe uvedených usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (31).

| (67) | Vo svetle uvedených odsekov 3.1.2 a 3.3.1 Komisia nie je schopná jasne určiť, či v momente poskytnutia pôžičky spoločnosť ZSSK Cargo vyhovovala vymedzeniu firmy v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(67)

Vo svetle uvedených odsekov 3.1.2 a 3.3.1 Komisia nie je schopná jasne určiť, či v momente poskytnutia pôžičky spoločnosť ZSSK Cargo vyhovovala vymedzeniu firmy v ťažkostiach.

| (68) | Keby sa však spoločnosť mala považovať za podnik v ťažkostiach, opatrenie by sa nemohlo považovať za pomoc na záchranu. V tomto ohľade Komisia konštatuje, že slovenské orgány najneskôr do šiestich mesiacov od schválenia opatrenia záchrannej pomoci Komisii neoznámili plán reštrukturalizácie alebo likvidácie a neposkytli dôkaz o úplnom splatení pôžičky (32). V každom prípade trvanie pôžičky výrazne prekračuje čas oprávnený pre záchrannú pomoc. |
| --- | --- |

(68)

Keby sa však spoločnosť mala považovať za podnik v ťažkostiach, opatrenie by sa nemohlo považovať za pomoc na záchranu. V tomto ohľade Komisia konštatuje, že slovenské orgány najneskôr do šiestich mesiacov od schválenia opatrenia záchrannej pomoci Komisii neoznámili plán reštrukturalizácie alebo likvidácie a neposkytli dôkaz o úplnom splatení pôžičky (32). V každom prípade trvanie pôžičky výrazne prekračuje čas oprávnený pre záchrannú pomoc.

| (69) | Slovenské orgány uviedli, že sa očakáva, že ZSSK Cargo vytvorí v budúcnosti väčšie zisky, keďže podľa ich názoru by sa mal dosah finančnej krízy zmierniť, a teda by mali narásť tržby z prepravy tovaru. Uvádzajú takisto, že ďalší rast tržieb umožní používanie nových moderných technológií, najmä pri prekládke tovarov na hranici s Ukrajinou, ako aj očakávané zníženie poplatkov za infraštruktúru a prijatie nového zákona na jeseň 2009, ktorým sa v cestnej doprave od roku 2010 zavádza mýtny systém. |
| --- | --- |

(69)

Slovenské orgány uviedli, že sa očakáva, že ZSSK Cargo vytvorí v budúcnosti väčšie zisky, keďže podľa ich názoru by sa mal dosah finančnej krízy zmierniť, a teda by mali narásť tržby z prepravy tovaru. Uvádzajú takisto, že ďalší rast tržieb umožní používanie nových moderných technológií, najmä pri prekládke tovarov na hranici s Ukrajinou, ako aj očakávané zníženie poplatkov za infraštruktúru a prijatie nového zákona na jeseň 2009, ktorým sa v cestnej doprave od roku 2010 zavádza mýtny systém.

| (70) | Tieto všeobecné úvahy nemožno považovať za riadny plán reštrukturalizácie, ktorým by sa zabezpečila dlhodobá ziskovosť spoločnosti, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku schválenia pomoci na reštrukturalizáciu. Navyše sa zdá, že ani ďalšie podmienky (pomoc obmedzená na minimum, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.) sa nedodržiavajú. |
| --- | --- |

(70)

Tieto všeobecné úvahy nemožno považovať za riadny plán reštrukturalizácie, ktorým by sa zabezpečila dlhodobá ziskovosť spoločnosti, čo predstavuje nevyhnutnú podmienku schválenia pomoci na reštrukturalizáciu. Navyše sa zdá, že ani ďalšie podmienky (pomoc obmedzená na minimum, vlastný príspevok, kompenzačné opatrenia atď.) sa nedodržiavajú.

| (71) | ZSSK Cargo nemôže využívať konkrétne ustanovenia týkajúce sa pomoci na reštrukturalizáciu, ktoré sú uvedené v kapitole 5 železničných usmernení, keďže ide o podnik s vlastnou právnou subjektivitou, a nie iba divíziu železničného podniku. |
| --- | --- |

(71)

ZSSK Cargo nemôže využívať konkrétne ustanovenia týkajúce sa pomoci na reštrukturalizáciu, ktoré sú uvedené v kapitole 5 železničných usmernení, keďže ide o podnik s vlastnou právnou subjektivitou, a nie iba divíziu železničného podniku.

3.4.   Záver

| (72) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto fáze domnieva, že príslušné opatrenie môže obsahovať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a vyjadruje pochybnosti o jeho zlučiteľnosti s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(72)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia v tejto fáze domnieva, že príslušné opatrenie môže obsahovať prvky štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a vyjadruje pochybnosti o jeho zlučiteľnosti s vnútorným trhom.

| (73) | Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 108 ods. 3 ZFEÚ má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, v ktorom sa ustanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať. |
| --- | --- |

(73)

Komisia si dovoľuje pripomenúť Slovenskej republike, že článok 108 ods. 3 ZFEÚ má odkladný účinok, a upozorňuje na článok 14 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999, v ktorom sa ustanovuje, že akúkoľvek neoprávnenú pomoc možno od príjemcu vymáhať.

4.   ROZHODNUTIE

| (74) | Komisia sa preto rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súlade s článkom 6 nariadenia Rady č. 659/1999. |
| --- | --- |

(74)

Komisia sa preto rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ v súlade s článkom 6 nariadenia Rady č. 659/1999.

| (75) | Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.” |
| --- | --- |

(75)

Komisia upozorňuje Slovenskú republiku, že bude informovať zainteresované strany prostredníctvom uverejnenia tohto listu a jeho zmysluplného zhrnutia v Úradnom vestníku Európskej únie. Komisia bude tiež informovať zainteresované strany v krajinách EZVO, ktoré sú signatármi dohody o EHP, uverejnením oznamu v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, ako aj Dozorný orgán EZVO zaslaním kópie tohto listu. Všetky tieto zainteresované strany Komisia vyzve, aby predložili svoje pripomienky do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia uvedených informácií.”

---

(1)  Az EK-Szerződés 87. és 88. cikke 2009. december 1-i hatállyal az EUMSz. 107., illetve 108. cikkévé vált. A két-két rendelkezés tartalmilag azonos. E határozat alkalmazásában az EUMSz. 107. és 108. cikkére való hivatkozást – adott esetben – az EK-Szerződés 87. és 88. cikkére történő hivatkozásként kell érteni.

1

(2)  http://www.rokovanie.sk/appl/material.nsf/0/E437B9C6EAE15E2EC12575740032AA30/$FILE/Zdroj.html

2

(3)  HL C 83., 2009.4.7., 1. o.

3

(4)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

4

(5)  HL C 184., 2008.7.22., 13. o.

5

(6)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 ZFEÚ. Tieto dva súbory ustanovení sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia by sa odkazy na články 107 a 108 ZFEÚ mali v prípade potreby chápať ako odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES.

6

(7)  Článok 113 ZFEÚ.

7

(8)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

8

(9)  Výročné správy za roky 2005 až 2008 sú uverejnené na webovej stránke ZSSK Cargo: http://www.zscargo.sk/en/public/press/annual-report/

9

(10)  11,3 milióna EUR (výmenný kurz 1 EUR = 37,88 SKK uverejnený v Ú. v. EÚ C 336 z 31.12.2005, s. 1).

10

(11)  24,8 milióna EUR (výmenný kurz 1 EUR = 34,435 SKK uverejnený v Ú. v. EÚ C 332 z 30.12.2006, s. 1).

11

(12)  Notifikácia Komisii z 10. augusta 2009, bod 12 a).

12

(13)  http://www.rokovanie.sk/appl/material.nsf/0/E437B9C6EAE15E2EC12575740032AA30/$FILE/Zdroj.html

13

(14)  Zmluva sa opiera o Zákon č. 523/04 z 23. septembra 2004 o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ako aj o Zákon č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu, v znení neskorších predpisov.

14

(15)  Vypočítaná na základe act/360.

15

(16)  ARDAL vznikla ako rozpočtová organizácia napojená na štátny rozpočet prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva financií Slovenskej republiky podľa článku 14 zákona č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov podľa zákona č. 389/2002 Z. z. o štátnom dlhu a štátnych zárukách na pôžičky. Cieľom a zmyslom fungovania agentúry je ‚zabezpečenie likvidity a prístupu na trh pre financovanie potrieb štátu transparentným, obozretným a nákladovo úsporným spôsobom, a zároveň dosiahnutie stavu, aby náklady dlhovej služby boli v čase minimálne, za predpokladu udržania rizík obsiahnutých v dlhovom portfóliu na akceptovateľnej úrovni‘ (http://www.ardal.sk/index.php?page=1).

16

(17)  Rozsudok Súdneho dvora zo 14. septembra 1994, Španielske kráľovstvo/Komisia, spojené veci C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Zb. I-4103, bod 21.

17

(18)  Rozsudok Súdneho dvora z 21. marca 1991, Talianska republika/Komisia, C-305/89. Zb., I-010603, bod 20.

18

(19)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora z 19. októbra 2005, Freistaat Thüringen/Komisia, T-318/00, Zb. II-4179, bod 125.

19

(20)  Oznámenie Komisie členským štátom: uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS a článku 5 smernice Komisie 80/723/EHS na verejné podniky vo výrobnom sektore, Ú. v. ES C 307, 13.11.1993, s. 3, ods. 11. Toto oznámenie sa týka výrobného sektora, ale môže sa uplatniť aj na ďalšie hospodárske odvetvia.

20

(21)  Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6.

21

(22)  Základné referenčné sadzby Komisie sú uverejnené na webovej stránke: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

22

(23)  Pozri, napríklad, článok z 25. februára 2009, http://www.cas.sk/clanok/107586/vlada-naleje-do-krachujuceho-carga-132-milionov-eur.html; článok zo 7. apríla 2009, http://spravy.pravda.sk/kriza-vo-velkom-zasiahla-zeleznice-cargo-nariadilo-dovolenky-puz-/sk_ekonomika.asp?c=A090407_181226_sk_ekonomika_p01

23

(24)  Ú. v. EÚ L 164, 30.4.2004, s. 164.

24

(25)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

25

(26)  Ú. v. EÚ C 184, 22.7.2008, s. 13.

26

(27)  Ú. v. EÚ C 83, 7.4.2009, s. 1.

27

(28)  N 222/09, uverejnené v Ú. v. EÚ C 146 z 26. júna 2009.

28

(29)  V súlade s Dočasným rámcom, členské štáty, ktoré chcú toto opatrenie využiť, musia uverejniť online denné jednodňové (overnight) sadzby a musia ich poskytnúť Komisii.

29

(30)  Chýbajú napríklad informácie o vývoji, pokiaľ ide o súpis akcií, ďalej o tom, či existujú prebytočné kapacity alebo informácie o vývoji hodnoty majetku.

30

(31)  Oznámenie Komisie – Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci železničným podnikom, Ú. v. EÚ C 184 z 22.7.2008, odsek 62.

31

(32)  Pozri odsek 25 písm. c) usmernení o záchrane a reštrukturalizácii.

32

---

| 6.5.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 117/21 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 117/21

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 117/05

| 1. | 2010. április 28-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 22. cikke alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott a Syngenta AG (Switzerland) csoport tulajdonában lévő Syngenta Crop Protection AG (a továbbiakban: Syngenta CP, Svájc) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás eszközvásárlás útján részleges irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Monsanto Company (a továbbiakban: Monsanto, Amerikai Egyesült Államok) Monsanto hibrid napraforgóhoz kapcsolódó globális üzletágának (a továbbiakban: Monsanto's sunflower seed business) eszközei felett. |
| --- | --- |

1.

2010. április 28-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 22. cikke alapján tett beterjesztést követően bejelentést kapott a Syngenta AG (Switzerland) csoport tulajdonában lévő Syngenta Crop Protection AG (a továbbiakban: Syngenta CP, Svájc) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás eszközvásárlás útján részleges irányítást szerez az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Monsanto Company (a továbbiakban: Monsanto, Amerikai Egyesült Államok) Monsanto hibrid napraforgóhoz kapcsolódó globális üzletágának (a továbbiakban: Monsanto's sunflower seed business) eszközei felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Syngenta CP esetében: az agráripar területén tevékeny. Agrokémiai anyagokat fejleszt ki, állít elő és értékesít, különösen növényvédő szereket és vetőmagokat, többek között napraforgómagokat és azok csávázószereit, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Syngenta CP esetében: az agráripar területén tevékeny. Agrokémiai anyagokat fejleszt ki, állít elő és értékesít, különösen növényvédő szereket és vetőmagokat, többek között napraforgómagokat és azok csávázószereit,

| — | a Monsanto esetében: a vállalkozás hibrid napraforgóhoz kapcsolódó globális üzletágának eszközei képezik a Monsanto napraforgómagokhoz kapcsolódó üzletágát. |
| --- | --- |

—

a Monsanto esetében: a vállalkozás hibrid napraforgóhoz kapcsolódó globális üzletágának eszközei képezik a Monsanto napraforgómagokhoz kapcsolódó üzletágát.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5675 – Syngenta/Monsanto's Sunflower Seed Business hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---