# Eiropas Savienības C 146/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.146.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 146 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 4. jūnijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.146.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 146

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 4. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2010/C 146/01 | Padomes atzinums par atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu 2009.–2013. gadam | 1 |
| 2010/C 146/02 | Padomes atzinums par atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu 2009.–2012. gadam | 7 |
| 2010/C 146/03 | Padomes atzinums par atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu 2009.–2012. gadam | 12 |
| 2010/C 146/04 | Padomes atzinums par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2009./2010.–2014./2015. gadam | 18 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

2010/C 146/01

Padomes atzinums par atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu 2009.–2013. gadam

1

2010/C 146/02

Padomes atzinums par atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu 2009.–2012. gadam

7

2010/C 146/03

Padomes atzinums par atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu 2009.–2012. gadam

12

2010/C 146/04

Padomes atzinums par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2009./2010.–2014./2015. gadam

18

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 146/05 | Euro maiņas kurss | 24 |
| 2010/C 146/06 | Lēmums izbeigt oficiālās izmeklēšanas procedūru pēc dalībvalsts atsaukuma – Valsts atbalsts – Vācija (Līguma par Eiropas Savienības darbību 107.–109. pants) – Komisijas paziņojums saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu – atsaukums – Valsts atbalsts C 28/08 (ex N 345/06) – MVU piemaksa uzņēmumam Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.)
   (
  1
  ) | 25 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2010/C 146/05

Euro maiņas kurss

24

2010/C 146/06

Lēmums izbeigt oficiālās izmeklēšanas procedūru pēc dalībvalsts atsaukuma – Valsts atbalsts – Vācija (Līguma par Eiropas Savienības darbību 107.–109. pants) – Komisijas paziņojums saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu – atsaukums – Valsts atbalsts C 28/08 (ex N 345/06) – MVU piemaksa uzņēmumam Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.)
   (
  1
  )

ex

Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.)

1

25

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 146/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro) (
  1
  ) | 26 |
| 2010/C 146/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem) (
  1
  ) | 27 |
| 2010/C 146/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri) (
  1
  ) | 28 |
| 2010/C 146/10 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 29 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 146/11 | Informatīvs paziņojums – sabiedriskā apspriešana – Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuras iesniegusi Ukraina | 30 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 146/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro) (
  1
  )

Avnet/Bell Micro

1

26

2010/C 146/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem) (
  1
  )

CVC/Univar Europe/Eurochem

1

27

2010/C 146/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri) (
  1
  )

Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri

1

28

2010/C 146/10

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

KKR/Triton/Ambea

1

29

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2010/C 146/11

Informatīvs paziņojums – sabiedriskā apspriešana – Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuras iesniegusi Ukraina

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

| 4.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 146/1

---

PADOMES ATZINUMS

par atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu 2009.–2013. gadam

2010/C 146/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu (SP),

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2010. gada 26. aprīlī izskatīja atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu laikposmam no 2009. līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 26. aprīlī izskatīja atjaunināto Spānijas stabilitātes programmu laikposmam no 2009. līdz 2013. gadam.

| (2) | Pēc vairāk nekā desmitgades stabila IKP pieauguma Spānija piedzīvoja smagu recesiju 2009. gadā. Lejupslīdi izraisīja straujš iekšzemes pieprasījuma kritums, kas atspoguļoja tās makroekonomikas nelīdzsvarotības ierobežojumu, kura tika uzkrāta ekonomikas uzplaukuma periodā un pastiprinājās līdz ar pasaules finanšu krīzi. Proti, kreditēšanas uzplaukums beidzās un privātais sektors strauji palielināja uzkrājumus; pārmērīgi lielais mājokļu sektors ir sarucis gan cenu, gan saimnieciskās darbības ziņā; ārējā deficīta augstais līmenis ir samazinājies, un inflācijas spiediens ir mazinājies.
  Lejupslīde ir izraisījusi dramatisku nodarbinātības kritumu un bezdarba līmeņa paaugstināšanos. Pašreizējā krīze ir smags slogs arī Spānijas publiskajām finansēm. Neskarot saimnieciskās darbības samazinājumu, fiskālā attīstība atklāj labvēlīgu politisku reakciju apjomīgu stimulēšanas pasākumu ieviešanai. Jau 2008. gadā valsts budžeta deficīts pārsniedza 3 % no IKP, un pamatojoties uz to, 2009. gada martā tika uzsākta pārmērīga budžeta deficīta procedūra. Jaunākā norise šajā procedūrā ir Padomes 2009. gada decembrī izdotais pārskatītais ieteikums saskaņā ar 126. panta 7. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD), kurā Spānija ir aicināta novērst pārmērīga valsts budžeta deficīta situāciju līdz 2013. gadam. Galvenie nākotnes uzdevumi ir turpināt korekcijas, ieskaitot ārējā deficīta ierobežošanu un IKP pieauguma avotu pārorientāciju no iekšzemes pieprasījuma, jo īpaši, mājokļu sektora, uz ārējo sektoru. Minēto uzdevumu īstenošanai būs vajadzīgas reformas, kas uzlabo ražīgumu un potenciālā IKP pieaugumu, kā arī rada noturīgas darbavietas. Vienlaikus, izmantojot arī atbilstošu izmaksas samazinošu politiku, t. i., ierobežojot algu un preču uzcenojuma pieaugumu salīdzinājumā ar tirdzniecības partneriem, ir jāveicina konkurētspēja. Minētās strukturālās konkurētspējas problēmas kopā ar cikliskajiem faktoriem atspoguļojot stabilu ekonomisko izaugsmi, kas ir labāka nekā galvenajiem tirdzniecības partneriem, pastiprināja ievērojamo tekošā konta deficītu, kas ir strauji palielinājies pēdējā desmitgadē, sasniedzot augstāko punktu 2007. gadā, kad to izteica ar divciparu skaitļiem, bet 2009. gadā tas samazinājās uz pusi. Visbeidzot, ja līdz šim valsts sektors ir amortizējis kraso samazinājumu privātajā sektorā, tad tagad tas vairs nav iespējams, neapdraudot fiskālo stabilitāti. Tāpēc galvenais uzdevums nākotnē ir saglabāt ticamu un ilgtspējīgu fiskālās konsolidācijas stratēģiju. |
| --- | --- |

(2)

Pēc vairāk nekā desmitgades stabila IKP pieauguma Spānija piedzīvoja smagu recesiju 2009. gadā. Lejupslīdi izraisīja straujš iekšzemes pieprasījuma kritums, kas atspoguļoja tās makroekonomikas nelīdzsvarotības ierobežojumu, kura tika uzkrāta ekonomikas uzplaukuma periodā un pastiprinājās līdz ar pasaules finanšu krīzi. Proti, kreditēšanas uzplaukums beidzās un privātais sektors strauji palielināja uzkrājumus; pārmērīgi lielais mājokļu sektors ir sarucis gan cenu, gan saimnieciskās darbības ziņā; ārējā deficīta augstais līmenis ir samazinājies, un inflācijas spiediens ir mazinājies.

Lejupslīde ir izraisījusi dramatisku nodarbinātības kritumu un bezdarba līmeņa paaugstināšanos. Pašreizējā krīze ir smags slogs arī Spānijas publiskajām finansēm. Neskarot saimnieciskās darbības samazinājumu, fiskālā attīstība atklāj labvēlīgu politisku reakciju apjomīgu stimulēšanas pasākumu ieviešanai. Jau 2008. gadā valsts budžeta deficīts pārsniedza 3 % no IKP, un pamatojoties uz to, 2009. gada martā tika uzsākta pārmērīga budžeta deficīta procedūra. Jaunākā norise šajā procedūrā ir Padomes 2009. gada decembrī izdotais pārskatītais ieteikums saskaņā ar 126. panta 7. punktu Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD), kurā Spānija ir aicināta novērst pārmērīga valsts budžeta deficīta situāciju līdz 2013. gadam. Galvenie nākotnes uzdevumi ir turpināt korekcijas, ieskaitot ārējā deficīta ierobežošanu un IKP pieauguma avotu pārorientāciju no iekšzemes pieprasījuma, jo īpaši, mājokļu sektora, uz ārējo sektoru. Minēto uzdevumu īstenošanai būs vajadzīgas reformas, kas uzlabo ražīgumu un potenciālā IKP pieaugumu, kā arī rada noturīgas darbavietas. Vienlaikus, izmantojot arī atbilstošu izmaksas samazinošu politiku, t. i., ierobežojot algu un preču uzcenojuma pieaugumu salīdzinājumā ar tirdzniecības partneriem, ir jāveicina konkurētspēja. Minētās strukturālās konkurētspējas problēmas kopā ar cikliskajiem faktoriem atspoguļojot stabilu ekonomisko izaugsmi, kas ir labāka nekā galvenajiem tirdzniecības partneriem, pastiprināja ievērojamo tekošā konta deficītu, kas ir strauji palielinājies pēdējā desmitgadē, sasniedzot augstāko punktu 2007. gadā, kad to izteica ar divciparu skaitļiem, bet 2009. gadā tas samazinājās uz pusi. Visbeidzot, ja līdz šim valsts sektors ir amortizējis kraso samazinājumu privātajā sektorā, tad tagad tas vairs nav iespējams, neapdraudot fiskālo stabilitāti. Tāpēc galvenais uzdevums nākotnē ir saglabāt ticamu un ilgtspējīgu fiskālās konsolidācijas stratēģiju.

| (3) | Lai gan faktiskā IKP samazinājuma lielākā daļa krīzes kontekstā ir cikliska, arī potenciālā ražošanas apjoma līmenis ir negatīvi ietekmēts. Turklāt krīze var ietekmēt arī potenciālo izaugsmi vidējā termiņā, samazinot ieguldījumus, ierobežojot kredītu pieejamību un palielinot strukturālo bezdarbu. Ekonomikas krīzes ietekme sakrīt ar sabiedrības novecošanās negatīvām sekām, kas ietekmē potenciālo ražošanas apjomu un publisko finanšu stabilitāti.
  Tāpēc ir būtiski paātrināt strukturālo reformu gaitu, lai atbalstītu potenciālo izaugsmi. Konkrēti, Spānijā ir svarīgi veikt reformas šādās jomās: darba tirgus, izglītība, konkurence pakalpojumu jomā un elektroapgādes jomā, kā arī pētniecības un attīstības efektivitāte. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan faktiskā IKP samazinājuma lielākā daļa krīzes kontekstā ir cikliska, arī potenciālā ražošanas apjoma līmenis ir negatīvi ietekmēts. Turklāt krīze var ietekmēt arī potenciālo izaugsmi vidējā termiņā, samazinot ieguldījumus, ierobežojot kredītu pieejamību un palielinot strukturālo bezdarbu. Ekonomikas krīzes ietekme sakrīt ar sabiedrības novecošanās negatīvām sekām, kas ietekmē potenciālo ražošanas apjomu un publisko finanšu stabilitāti.

Tāpēc ir būtiski paātrināt strukturālo reformu gaitu, lai atbalstītu potenciālo izaugsmi. Konkrēti, Spānijā ir svarīgi veikt reformas šādās jomās: darba tirgus, izglītība, konkurence pakalpojumu jomā un elektroapgādes jomā, kā arī pētniecības un attīstības efektivitāte.

| (4) | Makroekonomiskais scenārijs, kas ir programmas pamatā, paredz, ka 2010. gadā IKP samazināsies par 0,3 % reālā izteiksmē, bet pēc tam atgūsies un reālais IKP pieaugums 2011. gadā būs 1,8 % un 2012. un 2013. gadā tas vidēji būs 3 %. Paātrinājumu galvenokārt stimulēs iekšzemes pieprasījums, ko mazliet veicinās palīdzība no ārējā sektora. Vērtējot šo scenāriju saskaņā ar pašlaik pieejamo informāciju (2), šķiet, ka tas pamatojas uz nedaudz labvēlīgiem pieņēmumiem par IKP pieaugumu 2010. gadā un izteikti labvēlīgiem pieņēmumiem par turpmāko izaugsmi. Konkrēti, turpmākajos gados plānotā iekšzemes pieprasījuma attīstība, iespējams, būs mazāk labvēlīga, proti, saistībā ar pašreizējām strukturālajām korekcijām un ieguldījumu apjoma mājokļos daļas sarukums saimnieciskajā darbībā. Programmā paredzētā inflācijas iegrožošana, šķiet, ticama. Paredzēts, ka nepieciešamība pēc tīrā ārvalstu aizņēmuma programmas periodā turpinās mazināties, atspoguļojot Spānijas lielo ārējo nelīdzsvarotību. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomiskais scenārijs, kas ir programmas pamatā, paredz, ka 2010. gadā IKP samazināsies par 0,3 % reālā izteiksmē, bet pēc tam atgūsies un reālais IKP pieaugums 2011. gadā būs 1,8 % un 2012. un 2013. gadā tas vidēji būs 3 %. Paātrinājumu galvenokārt stimulēs iekšzemes pieprasījums, ko mazliet veicinās palīdzība no ārējā sektora. Vērtējot šo scenāriju saskaņā ar pašlaik pieejamo informāciju (2), šķiet, ka tas pamatojas uz nedaudz labvēlīgiem pieņēmumiem par IKP pieaugumu 2010. gadā un izteikti labvēlīgiem pieņēmumiem par turpmāko izaugsmi. Konkrēti, turpmākajos gados plānotā iekšzemes pieprasījuma attīstība, iespējams, būs mazāk labvēlīga, proti, saistībā ar pašreizējām strukturālajām korekcijām un ieguldījumu apjoma mājokļos daļas sarukums saimnieciskajā darbībā. Programmā paredzētā inflācijas iegrožošana, šķiet, ticama. Paredzēts, ka nepieciešamība pēc tīrā ārvalstu aizņēmuma programmas periodā turpinās mazināties, atspoguļojot Spānijas lielo ārējo nelīdzsvarotību.

| (5) | Programmā lēsts, ka valsts budžeta deficīts 2009. gadā ir 11,4 % no IKP. Ievērojamā budžeta deficīta pasliktināšanās no 2008. gada rādītāja 4,1 % no IKP lielā mērā atspoguļo krīzes ietekmi uz valsts finansēm, tostarp automātisko stabilizatoru darbību, bet to ietekmēja arī saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP) ieviestie stimulējošie pasākumi, kuru kopapjoms ir 2,25 % no IKP. Saskaņā ar programmu 2010. gadā un nākamajos programmas gados plānotā fiskālā politika atbilstīgi Padomes atbalstītajai atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģijai būs ierobežojoša un tāda, lai līdz 2013. gadam novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju un atkal panāktu stabilas publiskās finanses. |
| --- | --- |

(5)

Programmā lēsts, ka valsts budžeta deficīts 2009. gadā ir 11,4 % no IKP. Ievērojamā budžeta deficīta pasliktināšanās no 2008. gada rādītāja 4,1 % no IKP lielā mērā atspoguļo krīzes ietekmi uz valsts finansēm, tostarp automātisko stabilizatoru darbību, bet to ietekmēja arī saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP) ieviestie stimulējošie pasākumi, kuru kopapjoms ir 2,25 % no IKP. Saskaņā ar programmu 2010. gadā un nākamajos programmas gados plānotā fiskālā politika atbilstīgi Padomes atbalstītajai atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģijai būs ierobežojoša un tāda, lai līdz 2013. gadam novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju un atkal panāktu stabilas publiskās finanses.

| (6) | Saskaņā ar programmu valsts budžeta mērķis 2010. gadā ir 9,8 % no IKP, kas ir ievērojami lielāks nekā plānotais budžeta deficīta mērķis 2010. gada budžetā: 8,1 % no IKP. Šī pasliktināšanās par 1,7 procentu punktiem no IKP atspoguļo bāzes efektu no 2009. gada. 2010. gada likumā par budžetu iekļauti vairāki diskrecionārie pasākumi attiecībā gan uz izdevumiem, gan ieņēmumiem, un tie uzsāks fiskālo konsolidāciju Spānijā. Attiecībā uz ieņēmumiem budžetā cita starpā no 2010. gada jūlija iekļauts PVN likmju palielinājums, pakāpeniska uzkrājumiem piemērojamās nodokļu sistēmas pastiprināšana un pagaidu nodokļu samazinājumi MVU, kuri veicina nodarbinātību. Tas arī atspoguļo 2009. gada vidū ieviestā nodokļu palielinājuma alkoholam un tabakai papildu ietekmi. Attiecībā uz izdevumiem budžetā ir iekļauts vietējām pašvaldībām paredzētā investīciju kopuma daļējs pagarinājums un šo investīciju apjoms ir 0,5 % no IKP. Gaidāms, ka šādus izdevumus investīciju jomā vairāk nekā kompensēs ietaupījumi pašreizējos izdevumos, kuri veido 0,75 % no IKP. Turklāt budžetā ir paredzēts lielā skaitā atcelt 2008. gadā ieviestos pagaidu stimulējošos pasākumus, piemēram, nodokļu sloga par gūtajiem ienākumiem samazinājums, nosakot iedzīvotāju ienākuma nodokļa kredītu. Pagaidu stimulējošo pasākumu atcelšana un jaunie 2010. gadā paredzētie diskrecionārie pasākumi veicinās fiskālās bilances uzlabojumu 2010. gadā līdz pat 1,75 % procentpunktiem, un tas būs saskaņā ar Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu, kas sniegts atbilstīgi 126. panta 7. punktam. Turklāt papildus 2010. gada budžetā iekļautajiem pasākumiem plānots, ka konsolidāciju pastiprinās tā dēvētais “Tūlītējās rīcības plāns 2010. gadam”, kas nodrošinās samazinājumu 0,5 % apmērā no IKP attiecībā uz 2010. gada likumā par budžetu plānotajiem izdevumiem. Fiskālās politikas nostādnes 2010. gadā, ko nosaka izmaiņas strukturālajā bilancē, t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, būs ierobežojošas, paredzot IKP uzlabojumu par 2 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar programmu valsts budžeta mērķis 2010. gadā ir 9,8 % no IKP, kas ir ievērojami lielāks nekā plānotais budžeta deficīta mērķis 2010. gada budžetā: 8,1 % no IKP. Šī pasliktināšanās par 1,7 procentu punktiem no IKP atspoguļo bāzes efektu no 2009. gada. 2010. gada likumā par budžetu iekļauti vairāki diskrecionārie pasākumi attiecībā gan uz izdevumiem, gan ieņēmumiem, un tie uzsāks fiskālo konsolidāciju Spānijā. Attiecībā uz ieņēmumiem budžetā cita starpā no 2010. gada jūlija iekļauts PVN likmju palielinājums, pakāpeniska uzkrājumiem piemērojamās nodokļu sistēmas pastiprināšana un pagaidu nodokļu samazinājumi MVU, kuri veicina nodarbinātību. Tas arī atspoguļo 2009. gada vidū ieviestā nodokļu palielinājuma alkoholam un tabakai papildu ietekmi. Attiecībā uz izdevumiem budžetā ir iekļauts vietējām pašvaldībām paredzētā investīciju kopuma daļējs pagarinājums un šo investīciju apjoms ir 0,5 % no IKP. Gaidāms, ka šādus izdevumus investīciju jomā vairāk nekā kompensēs ietaupījumi pašreizējos izdevumos, kuri veido 0,75 % no IKP. Turklāt budžetā ir paredzēts lielā skaitā atcelt 2008. gadā ieviestos pagaidu stimulējošos pasākumus, piemēram, nodokļu sloga par gūtajiem ienākumiem samazinājums, nosakot iedzīvotāju ienākuma nodokļa kredītu. Pagaidu stimulējošo pasākumu atcelšana un jaunie 2010. gadā paredzētie diskrecionārie pasākumi veicinās fiskālās bilances uzlabojumu 2010. gadā līdz pat 1,75 % procentpunktiem, un tas būs saskaņā ar Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu, kas sniegts atbilstīgi 126. panta 7. punktam. Turklāt papildus 2010. gada budžetā iekļautajiem pasākumiem plānots, ka konsolidāciju pastiprinās tā dēvētais “Tūlītējās rīcības plāns 2010. gadam”, kas nodrošinās samazinājumu 0,5 % apmērā no IKP attiecībā uz 2010. gada likumā par budžetu plānotajiem izdevumiem. Fiskālās politikas nostādnes 2010. gadā, ko nosaka izmaiņas strukturālajā bilancē, t. i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, būs ierobežojošas, paredzot IKP uzlabojumu par 2 procentu punktiem.

| (7) | Galvenais vidēja termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2013. gadam samazināt budžeta deficītu līdz atsauces vērtībai 3 % no IKP, kas ir saskaņā ar Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu, kas sniegts atbilstīgi 126. panta 7. punktam.
  Atjauninātie budžeta deficīta mērķi attiecīgi ir 7,5 %, 5,3 % un 3 % no IKP 2011., 2012. un 2013. gadā. Nākamajos gados gaidāms, ka konsolidāciju cieši atbalstīs tā dēvētais “Centrālās valdības stingras ekonomiskās politikas plāns 2011.–2013. gadam”, ko apstiprināja 2010. gada 29. janvārī un pilnībā ieviesīs nākamajos mēnešos, un pamatnolīgumi, kas vēl ir jāapstiprina un kuros paredzēta virkne jaunu pasākumu izdevumu samazināšanai reģionu un pašvaldību līmenī. Galvenie priekšlikumi, kas iekļauti šajā pasākumu kopumā, paredz i) praktiski iesaldēt pieņemšanu darbā valsts sektorā; ii) neatgriezeniski samazināt starppatēriņu, transfērus un citus izdevumus par 1 procentu punktu no IKP; iii) samazināt pamatkapitāla veidošanos par 0,9 % no IKP un iv) samazināt subsīdijas par 0,5 % no IKP. Saskaņā ar programmu vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) aizvien ir līdzsvarots budžets visā cikla periodā. Ņemot vērā jaunākās aplēses un parāda līmeni, VTM vairāk nekā adekvāti atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķiem. Tomēr programmā nav paredzēts to sasniegt programmā apskatītajā periodā. |
| --- | --- |

(7)

Galvenais vidēja termiņa budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2013. gadam samazināt budžeta deficītu līdz atsauces vērtībai 3 % no IKP, kas ir saskaņā ar Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu, kas sniegts atbilstīgi 126. panta 7. punktam.

Atjauninātie budžeta deficīta mērķi attiecīgi ir 7,5 %, 5,3 % un 3 % no IKP 2011., 2012. un 2013. gadā. Nākamajos gados gaidāms, ka konsolidāciju cieši atbalstīs tā dēvētais “Centrālās valdības stingras ekonomiskās politikas plāns 2011.–2013. gadam”, ko apstiprināja 2010. gada 29. janvārī un pilnībā ieviesīs nākamajos mēnešos, un pamatnolīgumi, kas vēl ir jāapstiprina un kuros paredzēta virkne jaunu pasākumu izdevumu samazināšanai reģionu un pašvaldību līmenī. Galvenie priekšlikumi, kas iekļauti šajā pasākumu kopumā, paredz i) praktiski iesaldēt pieņemšanu darbā valsts sektorā; ii) neatgriezeniski samazināt starppatēriņu, transfērus un citus izdevumus par 1 procentu punktu no IKP; iii) samazināt pamatkapitāla veidošanos par 0,9 % no IKP un iv) samazināt subsīdijas par 0,5 % no IKP. Saskaņā ar programmu vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) aizvien ir līdzsvarots budžets visā cikla periodā. Ņemot vērā jaunākās aplēses un parāda līmeni, VTM vairāk nekā adekvāti atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta mērķiem. Tomēr programmā nav paredzēts to sasniegt programmā apskatītajā periodā.

| (8) | Budžeta rezultāti varētu būt sliktāki, nekā prognozēts programmas periodā. Minētie riski 2010. gadā ir nelieli, bet tie vairāk attiecas uz 2011. un turpmākajiem gadiem. Lai gan makroekonomiskās prognozes, kas iekļautas atjauninājumā, 2010. gadā ir tikai mazliet labvēlīgākas, pēc tam tās ir ievērojami labvēlīgākas. Neskaidrība ir arī par plānotajiem konsolidācijas pasākumiem jo īpaši pēc 2010. gada, šie pasākumi ir vēl tikai priekšlikuma stadijā un tie ir sīkāk jāizstrādā, jāpieņem un jāīsteno. Papildu risks ir arī saistīts ar reģionālo un vietējo pašvaldību budžeta izpildi, lai gan paredzams, ka ar pamatnolīgumiem to izdosies samazināt. |
| --- | --- |

(8)

Budžeta rezultāti varētu būt sliktāki, nekā prognozēts programmas periodā. Minētie riski 2010. gadā ir nelieli, bet tie vairāk attiecas uz 2011. un turpmākajiem gadiem. Lai gan makroekonomiskās prognozes, kas iekļautas atjauninājumā, 2010. gadā ir tikai mazliet labvēlīgākas, pēc tam tās ir ievērojami labvēlīgākas. Neskaidrība ir arī par plānotajiem konsolidācijas pasākumiem jo īpaši pēc 2010. gada, šie pasākumi ir vēl tikai priekšlikuma stadijā un tie ir sīkāk jāizstrādā, jāpieņem un jāīsteno. Papildu risks ir arī saistīts ar reģionālo un vietējo pašvaldību budžeta izpildi, lai gan paredzams, ka ar pamatnolīgumiem to izdosies samazināt.

| (9) | Valsts kopējais parāds 2009. gadā ir aplēsts 55,2 % no IKP, kas ir neliels pieaugums no 39,7 % iepriekšējā gadā. Papildus tam, ka ievērojami palielinās budžeta deficīts un samazinās IKP pieaugums, parāda attiecības pieaugumu veicināja ievērojama parāda–deficīta korekcija, kas atspoguļo galvenokārt kredītu atbalsta pasākumus.
  Prognozēts, ka programmas periodā parāda attiecība turpinās palielināties par 19 procentu punktiem, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 2010. gadā un sasniedzot 74 % no IKP 2013. gadā, ko galvenokārt izraisa aizvien liels valsts budžeta deficīts. Ņemot vērā riskus attiecībā uz makroekonomisko scenāriju un budžeta mērķus, vajadzību pārstrukturēt finanšu sektoru, kā arī mazākā mērā neskaidrību par to, kāda ietekme būs finanšu atbalsta pasākumu kontekstā piešķirtajām garantijām, parāda attiecības dinamika tomēr var būt mazāk labvēlīga, nekā tas prognozēts atjauninājumā. Tomēr parāda palielināšanos, kas saistīta ar pasākumiem, kuri veikti finanšu nozares atbalstam, varētu novērst, ja ar to saistītā atbalsta shēma un finanšu operācijas būtu veiksmīgas. |
| --- | --- |

(9)

Valsts kopējais parāds 2009. gadā ir aplēsts 55,2 % no IKP, kas ir neliels pieaugums no 39,7 % iepriekšējā gadā. Papildus tam, ka ievērojami palielinās budžeta deficīts un samazinās IKP pieaugums, parāda attiecības pieaugumu veicināja ievērojama parāda–deficīta korekcija, kas atspoguļo galvenokārt kredītu atbalsta pasākumus.

Prognozēts, ka programmas periodā parāda attiecība turpinās palielināties par 19 procentu punktiem, tādējādi pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 2010. gadā un sasniedzot 74 % no IKP 2013. gadā, ko galvenokārt izraisa aizvien liels valsts budžeta deficīts. Ņemot vērā riskus attiecībā uz makroekonomisko scenāriju un budžeta mērķus, vajadzību pārstrukturēt finanšu sektoru, kā arī mazākā mērā neskaidrību par to, kāda ietekme būs finanšu atbalsta pasākumu kontekstā piešķirtajām garantijām, parāda attiecības dinamika tomēr var būt mazāk labvēlīga, nekā tas prognozēts atjauninājumā. Tomēr parāda palielināšanos, kas saistīta ar pasākumiem, kuri veikti finanšu nozares atbalstam, varētu novērst, ja ar to saistītā atbalsta shēma un finanšu operācijas būtu veiksmīgas.

| (10) | Vidējā termiņa parāda prognozēs, kurās pieņemts, ka IKP pieauguma rādītāji pakāpeniski sasniegs pirms krīzes prognozētos apjomus, nodokļu likmes atgriezīsies pirmskrīzes līmenī un ar sabiedrības novecošanos saistītie izdevumi pieaugs, ir redzams, ka programmā paredzētā budžeta stratēģija saskaņā ar nominālvērtību un ja politikā nebūs nekādu izmaiņu, var būt pietiekama, lai stabilizētu parāda attiecību pret IKP līdz 2020. gadam. |
| --- | --- |

(10)

Vidējā termiņa parāda prognozēs, kurās pieņemts, ka IKP pieauguma rādītāji pakāpeniski sasniegs pirms krīzes prognozētos apjomus, nodokļu likmes atgriezīsies pirmskrīzes līmenī un ar sabiedrības novecošanos saistītie izdevumi pieaugs, ir redzams, ka programmā paredzētā budžeta stratēģija saskaņā ar nominālvērtību un ja politikā nebūs nekādu izmaiņu, var būt pietiekama, lai stabilizētu parāda attiecību pret IKP līdz 2020. gadam.

| (11) | Sabiedrības novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu ir krietni lielāka nekā vidēji ES – galvenokārt tāpēc, ka turpmākajās desmitgadēs pensijām paredzētie izdevumi kā daļa no IKP diezgan ievērojami pieaugs. Programmā aplēstais budžeta stāvoklis 2009. gadā ir ievērojami sliktāks nekā sākuma stāvoklis iepriekšējā programmā, ilgtspējas starpību palielina iedzīvotāju novecošanās ietekme uz budžetu. Jānorāda, ka pensiju rezerves fondā ir uzkrāti līdzekļi, lai nodrošinātu sākotnēju finansējumu turpmākiem pensiju izdevumiem. Sasniedzot primāro pārpalikumu vidējā termiņā kopā ar strukturālajām reformām, varētu mazināt ievērojamos apdraudējumus publisko finanšu stabilitātei, kuri Komisijas 2009. gada ilgtspējības ziņojumā (3) tika kvalificēti kā augsti riski.
  Saskaņā ar programmu valdība 2010. gada 29. janvārī ierosināja iekļaut Toledo paktā pensiju reformu, kurā cita starpā būtu šādi elementi: i) vienmērīga pensionēšanās vecuma paaugstināšana līdz 67 gadiem un iespējamība sasaistīt citus pašreizējās sistēmas parametrus ar šo darba dzīves paildzinājumu; ii) iemaksu un pabalstu saiknes stiprināšana (tostarp iespēja izveidot nosacītus kontus sistēmas daļā); iii) elastīgākas attiecības starp papildu brīvprātīgām pensiju shēmām un valsts sociālā nodrošinājuma sistēmu, un iv) pietiekama un efektīvāka ģimeņu palīdzības politika. |
| --- | --- |

(11)

Sabiedrības novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu ir krietni lielāka nekā vidēji ES – galvenokārt tāpēc, ka turpmākajās desmitgadēs pensijām paredzētie izdevumi kā daļa no IKP diezgan ievērojami pieaugs. Programmā aplēstais budžeta stāvoklis 2009. gadā ir ievērojami sliktāks nekā sākuma stāvoklis iepriekšējā programmā, ilgtspējas starpību palielina iedzīvotāju novecošanās ietekme uz budžetu. Jānorāda, ka pensiju rezerves fondā ir uzkrāti līdzekļi, lai nodrošinātu sākotnēju finansējumu turpmākiem pensiju izdevumiem. Sasniedzot primāro pārpalikumu vidējā termiņā kopā ar strukturālajām reformām, varētu mazināt ievērojamos apdraudējumus publisko finanšu stabilitātei, kuri Komisijas 2009. gada ilgtspējības ziņojumā (3) tika kvalificēti kā augsti riski.

Saskaņā ar programmu valdība 2010. gada 29. janvārī ierosināja iekļaut Toledo paktā pensiju reformu, kurā cita starpā būtu šādi elementi: i) vienmērīga pensionēšanās vecuma paaugstināšana līdz 67 gadiem un iespējamība sasaistīt citus pašreizējās sistēmas parametrus ar šo darba dzīves paildzinājumu; ii) iemaksu un pabalstu saiknes stiprināšana (tostarp iespēja izveidot nosacītus kontus sistēmas daļā); iii) elastīgākas attiecības starp papildu brīvprātīgām pensiju shēmām un valsts sociālā nodrošinājuma sistēmu, un iv) pietiekama un efektīvāka ģimeņu palīdzības politika.

| (12) | Lai gan vidējā termiņa budžeta programma ir palīdzējusi veicināt daudzgadu fiskālo plānošanu, un tās darbība kopumā ir bijusi laba, kopš 2008. gada ir vērojams pasliktinājums. Spēkā esošā valsts budžeta programma ir stiprināta ar 2007. gada budžeta stabilizācijas likuma reformu, ar kuru tika ieviests budžeta stabilitātes princips visā finanšu ciklā. Tas ļāva noteikt budžeta mērķus, pamatojoties uz situācijas cikliskumu. 2009. gadā šā tiesību akta elastīguma iespējas tika izsmeltas, jo dažām reģionālajām un vietējām pašvaldībām tika pieļauts lielāks budžeta deficīts, nekā tas sākotnēji tika paredzēts budžeta programmā. Tomēr ar reģioniem un pašvaldībām noslēgtie pamatnolīgumi par publisko finanšu stabilitāti, ja tie tiks pilnībā īstenoti, ļaus izveidot instrumentu, ar kuru pieņemt un pārraudzīt šo administratīvo vienību izdevumu pārstrukturizēšanas plānus, kuriem ir līdzīgs saturs kā centrālās valdības plāniem. |
| --- | --- |

(12)

Lai gan vidējā termiņa budžeta programma ir palīdzējusi veicināt daudzgadu fiskālo plānošanu, un tās darbība kopumā ir bijusi laba, kopš 2008. gada ir vērojams pasliktinājums. Spēkā esošā valsts budžeta programma ir stiprināta ar 2007. gada budžeta stabilizācijas likuma reformu, ar kuru tika ieviests budžeta stabilitātes princips visā finanšu ciklā. Tas ļāva noteikt budžeta mērķus, pamatojoties uz situācijas cikliskumu. 2009. gadā šā tiesību akta elastīguma iespējas tika izsmeltas, jo dažām reģionālajām un vietējām pašvaldībām tika pieļauts lielāks budžeta deficīts, nekā tas sākotnēji tika paredzēts budžeta programmā. Tomēr ar reģioniem un pašvaldībām noslēgtie pamatnolīgumi par publisko finanšu stabilitāti, ja tie tiks pilnībā īstenoti, ļaus izveidot instrumentu, ar kuru pieņemt un pārraudzīt šo administratīvo vienību izdevumu pārstrukturizēšanas plānus, kuriem ir līdzīgs saturs kā centrālās valdības plāniem.

| (13) | Programmā akcentēta publisko finanšu kvalitātes nozīme, kas ir galvenais elements Spānijas atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģijā. Tāpēc programmā izklāstītas dažas reformas, kuru mērķis ir uzlabot izmaksu lietderību un valsts izdevumu efektivitāti, kā arī izmaiņas nodokļu sistēmas strukturālajās iezīmēs. Attiecībā uz ieņēmumiem ar minētajām reformām paredz mainīt Spānijas nodokļu sistēmas strukturālās iezīmes, piemēram, atcelt nodokļu slogu par gūtajiem ienākumiem, pakāpeniski palielināt uzkrājumiem piemērojamo nodokļu progresivitāti un palielināt PVN likmes. Attiecībā uz izdevumiem prioritāte tiek piešķirta izdevumiem ražošanas vajadzībām, jo īpaši izglītībai un pētniecībai un attīstībai, ņemot vērā arī vajadzību ierobežot valsts starppatēriņu, ko atspoguļo IKP samazinājums par 4,3 procentu punktiem 2011.–2013. gada laikposmā. |
| --- | --- |

(13)

Programmā akcentēta publisko finanšu kvalitātes nozīme, kas ir galvenais elements Spānijas atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģijā. Tāpēc programmā izklāstītas dažas reformas, kuru mērķis ir uzlabot izmaksu lietderību un valsts izdevumu efektivitāti, kā arī izmaiņas nodokļu sistēmas strukturālajās iezīmēs. Attiecībā uz ieņēmumiem ar minētajām reformām paredz mainīt Spānijas nodokļu sistēmas strukturālās iezīmes, piemēram, atcelt nodokļu slogu par gūtajiem ienākumiem, pakāpeniski palielināt uzkrājumiem piemērojamo nodokļu progresivitāti un palielināt PVN likmes. Attiecībā uz izdevumiem prioritāte tiek piešķirta izdevumiem ražošanas vajadzībām, jo īpaši izglītībai un pētniecībai un attīstībai, ņemot vērā arī vajadzību ierobežot valsts starppatēriņu, ko atspoguļo IKP samazinājums par 4,3 procentu punktiem 2011.–2013. gada laikposmā.

| (14) | Kopumā 2010. gada budžeta stratēģija, kas izklāstīta programmā, atbilst Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam, kas sniegts saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Tomēr no 2011. gada, ņemot vērā riskus, budžeta stratēģija, iespējams, pilnībā neatbilst Padomes saskaņā ar 126. panta 7. punktu izdotajam ieteikumam. Lai gan nominālās budžeta stratēģijas mērķis panākt to, ka deficīts nepārsniedz 3 % no IKP, atbilst ieteikumiem, kuros ņemti vērā iepriekšminētie riski, pārmērīga budžeta deficīta korekcijas izpilde noteiktajā termiņā vēl nav apstiprināta un vidējais fiskālais pasākums var neatbilst ieteiktajam minimumam 1,5 % no IKP gadā visā periodā. Konkrēti, budžeta stratēģija ir pakļauta negatīviem riskiem saistībā ar labvēlīgo makroekonomisko scenāriju pēc 2010. gada, jo ekonomikas izaugsme var veicināt fiskālo konsolidāciju mazākā mērā, nekā paredzēts programmā. Turklāt korekcijas, kas paredzētas pēc 2010. gada, ir jāizklāsta sīkāk attiecībā uz konkrētiem pasākumiem, kuri ir jāpieņem. Iespējams, ka budžeta stratēģija nav pietiekama, lai parāda attiecība atkal sāktu samazināties. Lai novērstu minētos riskus, stratēģija ir jāpamato ar ļoti konkrētiem pasākumiem pēc 2010. gada un pietiekami pamatotiem plāniem programmas turpmākajiem gadiem. Tas būtu lietderīgi, ņemot vērā plānoto straujo parāda attiecības un ar sabiedrības novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu, kā arī Spānijas grūtības saistībā ar ieilgušajām korekcijām. |
| --- | --- |

(14)

Kopumā 2010. gada budžeta stratēģija, kas izklāstīta programmā, atbilst Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam, kas sniegts saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Tomēr no 2011. gada, ņemot vērā riskus, budžeta stratēģija, iespējams, pilnībā neatbilst Padomes saskaņā ar 126. panta 7. punktu izdotajam ieteikumam. Lai gan nominālās budžeta stratēģijas mērķis panākt to, ka deficīts nepārsniedz 3 % no IKP, atbilst ieteikumiem, kuros ņemti vērā iepriekšminētie riski, pārmērīga budžeta deficīta korekcijas izpilde noteiktajā termiņā vēl nav apstiprināta un vidējais fiskālais pasākums var neatbilst ieteiktajam minimumam 1,5 % no IKP gadā visā periodā. Konkrēti, budžeta stratēģija ir pakļauta negatīviem riskiem saistībā ar labvēlīgo makroekonomisko scenāriju pēc 2010. gada, jo ekonomikas izaugsme var veicināt fiskālo konsolidāciju mazākā mērā, nekā paredzēts programmā. Turklāt korekcijas, kas paredzētas pēc 2010. gada, ir jāizklāsta sīkāk attiecībā uz konkrētiem pasākumiem, kuri ir jāpieņem. Iespējams, ka budžeta stratēģija nav pietiekama, lai parāda attiecība atkal sāktu samazināties. Lai novērstu minētos riskus, stratēģija ir jāpamato ar ļoti konkrētiem pasākumiem pēc 2010. gada un pietiekami pamatotiem plāniem programmas turpmākajiem gadiem. Tas būtu lietderīgi, ņemot vērā plānoto straujo parāda attiecības un ar sabiedrības novecošanu saistīto izdevumu pieaugumu, kā arī Spānijas grūtības saistībā ar ieilgušajām korekcijām.

| (15) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4). Savos 2009. gada 2. decembra ieteikumos, kas sniegti saskaņā ar 126. panta 7. punktu, lai novērstu pārmērīga budžeta deficītu, Padome arī aicināja Spāniju par minēto ieteikumu īstenošanā sasniegto paziņot atsevišķā nodaļā stabilitātes programmas atjauninājumos. (5) |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem (4). Savos 2009. gada 2. decembra ieteikumos, kas sniegti saskaņā ar 126. panta 7. punktu, lai novērstu pārmērīga budžeta deficītu, Padome arī aicināja Spāniju par minēto ieteikumu īstenošanā sasniegto paziņot atsevišķā nodaļā stabilitātes programmas atjauninājumos. (5)

Vispārējais secinājums ir tāds, ka pašreizējā krīze ir ļoti ietekmējusi Spānijas publiskās finanses, ar paredzētu ļoti lielu deficītu 2009. gadā, un strauji pieaugošu valsts parāda attiecību. Stabilitātes programmas atjauninājuma mērķis ir turpināt ievērojamu fiskālo konsolidāciju, sākot ar 2010. gadu, lai līdz 2013. gadam samazinātu valsts budžeta deficītu līdz 3 % no IKP. Fiskālai konsolidācijai ir būtiska nozīme, jo pieaugošais fiskālais deficīts un parāds var negatīvi ietekmēt ekonomikas izaugsmi vidējā termiņā. Turklāt kā prioritāte būtu jāizvirza fiskālās ilgtspējas uzlabošana ilgtermiņā, jo ir prognozēts liels valsts izdevumu pieaugums saistībā ar sabiedrības novecošanos. Tomēr, lai sasniegtu vērienīgo konsolidācijas plānu, iespējams būs vajadzīgi papildu pasākumi, proti, ņemot vērā izteikti labvēlīgos makroekonomiskos pieņēmumus un no tiem izrietošos riskus, ekonomikas izaugsme var veicināt fiskālo konsolidāciju mazākā mērā, nekā paredzēts programmā, un nākamajos programmas gados var būt grūtības iekasēt prognozētos ieņēmumus. Vienlaikus korekcijas, kas paredzētas pēc 2010. gada, nav pilnībā pamatotas ar konkrētiem pasākumiem. Funkcionējoša budžeta programma, kas tostarp reglamentē attiecības starp dažādiem valsts sektoru līmeņiem, ir svarīgs instruments, lai atbalstītu vērienīgu konsolidācijas plānu sasniegšanu un novērstu augstas fiskālās decentralizācijas izveidi. Turklāt, ņemot vērā vajadzību turpināt pašreizējās makroekonomikas nelīdzsvarotības izlīdzināšanu, jo īpaši ārējo nelīdzsvarotību, ir arī svarīgi turpināt uzlabot valsts finanšu kvalitāti, lai panāktu ekonomikas korekcijas bez satricinājumiem, proti, palielināt potenciālo IKP, veicināt darbavietu radīšanu un paaugstināt ražīgumu un stiprināt konkurētspēju.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu un arī 2009. gada 2. decembra ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, Spānija tiek aicināta:

| i) | stingri īstenot programmā paredzētos vērienīgos fiskālos plānus, lai līdz 2013. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu, to pamatojot ar konkrētiem pasākumiem pēc 2010. gada, un būt gatavai pieņemt turpmākus konsolidācijas pasākumus, ja risks attiecībā uz faktu, ka programmas makroekonomikas scenārijs ir labvēlīgāks nekā scenārijs, kura pamatā ir saskaņā ar 126. panta 7. punktu sniegtais ieteikums, realizējas. Izmantot jebkuru iespēju, kā minēts pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikumā, lai papildus fiskāliem centieniem, tostarp, ņemot vērā labākus ekonomikas apstākļus, paātrinātu kopējā parāda attiecības samazināšanu attiecībā pret atsauces vērtību – 60 % no IKP; |
| --- | --- |

i)

stingri īstenot programmā paredzētos vērienīgos fiskālos plānus, lai līdz 2013. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu, to pamatojot ar konkrētiem pasākumiem pēc 2010. gada, un būt gatavai pieņemt turpmākus konsolidācijas pasākumus, ja risks attiecībā uz faktu, ka programmas makroekonomikas scenārijs ir labvēlīgāks nekā scenārijs, kura pamatā ir saskaņā ar 126. panta 7. punktu sniegtais ieteikums, realizējas. Izmantot jebkuru iespēju, kā minēts pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikumā, lai papildus fiskāliem centieniem, tostarp, ņemot vērā labākus ekonomikas apstākļus, paātrinātu kopējā parāda attiecības samazināšanu attiecībā pret atsauces vērtību – 60 % no IKP;

| ii) | ņemot vērā prognozes par to izdevumu pieaugumu, kas saistīti ar sabiedrības novecošanos, un straujo valsts parāda attiecības pieaugumu, uzlabot publisko finanšu stabilitāti ilgtermiņā, arī īstenojot reformas vecuma pensionēšanās shēmā, kā to ierosinājusi valdība; |
| --- | --- |

ii)

ņemot vērā prognozes par to izdevumu pieaugumu, kas saistīti ar sabiedrības novecošanos, un straujo valsts parāda attiecības pieaugumu, uzlabot publisko finanšu stabilitāti ilgtermiņā, arī īstenojot reformas vecuma pensionēšanās shēmā, kā to ierosinājusi valdība;

| iii) | nodrošināt to, ka budžeta programma efektīvi atbalsta izklāstīto vidēja termiņa fiskālo plānu sasniegšanu visos valsts sektora līmeņos un cieši uzraudzīt, vai budžeta mērķi tiek ievēroti visu gadu; |
| --- | --- |

iii)

nodrošināt to, ka budžeta programma efektīvi atbalsta izklāstīto vidēja termiņa fiskālo plānu sasniegšanu visos valsts sektora līmeņos un cieši uzraudzīt, vai budžeta mērķi tiek ievēroti visu gadu;

| iv) | nodrošināt, ka fiskālās konsolidācijas pasākumi ir vērsti arī uz to, lai turpinātu uzlabot publisko finanšu kvalitāti, jo ir vajadzīgas turpmākas korekcijas esošās makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanai. |
| --- | --- |

iv)

nodrošināt, ka fiskālās konsolidācijas pasākumi ir vērsti arī uz to, lai turpinātu uzlabot publisko finanšu kvalitāti, jo ir vajadzīgas turpmākas korekcijas esošās makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanai.

Spānija tiek aicināta arī stingrāk ievērot rīcības kodeksā izklāstītās prasības par datu iesniegšanu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2010. g. febr. | 0,9 | –3,6 | –0,3 | 1,8 | 2,9 | 3,1 |
| COM 2009. g. nov. | 0,9 | –3,7 | –0,8 | 1,0 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | 1,2 | –1,6 | 1,2 | 2,6 | 1,2 | 2,6 |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2010. g. febr. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. |
| COM 2009. g. nov. | 4,1 | –0,4 | 0,8 | 2,0 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. |
| Ražošanas apjoma starpība (6)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2010. g. febr. | 0,6 | –3,5 | –4,4 | –3,2 | –1,6 | –0,2 |
| COM 2009. g. nov. | 0,8 | –2,8 | –3,6 | –2,6 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | 0,8 | –2,3 | –3,4 | n. p. | n. p. | n. p. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | SP 2010. g. febr. | –9,1 | –4,9 | –4,2 | –3,8 | –3,6 | –3,5 |
| COM 2009. g. nov. | –9,1 | –4,5 | –3,7 | –3,3 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | –9,2 | –6,6 | –5,8 | –5,4 | n. p. | n. p. |
| Valsts ieņēmumi
  (% no IKP) | SP 2010. g. febr. | 37,0 | 34,6 | 35,7 | 36,7 | 37,5 | 38,3 |
| COM 2009. g. nov. | 37,0 | 34,0 | 35,6 | 36,0 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | 37,0 | 37,5 | 38,3 | 38,7 | n. p. | n. p. |
| Valsts izdevumi
  (% no IKP) | SP 2010. g. febr. | 41,1 | 46,1 | 45,5 | 44,2 | 42,8 | 41,3 |
| COM 2009. g. nov. | 41,1 | 45,2 | 45,6 | 45,3 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | 40,4 | 43,3 | 43,1 | 42,6 | n. p. | n. p. |
| Valsts kopbudžeta bilance
  (% no IKP) | SP 2010. g. febr. | –4,1 | –11,4 | –9,8 | –7,5 | –5,3 | –3,0 |
| COM 2009. g. nov. | –4,1 | –11,2 | –10,1 | –9,3 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | –3,4 | –6,2 | –5,7 | n. p. | n. p. | n. p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2010. g. febr. | –2,5 | –9,6 | –7,7 | –4,9 | –2,3 | 0,1 |
| COM 2009. g. nov. | –2,5 | –9,4 | –7,6 | –6,3 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | –1,9 | –4,1 | –2,9 | –1,9 | n. p. | n. p. |
| Cikliski koriģētā bilance (6)

  (% no IKP) | SP 2010. g. febr. | –4,3 | –9,9 | –7,9 | –6,1 | –4,6 | –2,9 |
| COM 2009. g. nov. | –4,4 | –10,0 | –8,5 | –8,1 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | –3,7 | –5,2 | –4,2 | n. p. | n. p. | n. p. |
| Strukturālā bilance (7)

  (% no IKP) | SP 2010. g. febr. | –4,3 | –9,9 | –7,9 | –6,1 | –4,6 | –2,9 |
| COM 2009. g. nov. | –4,1 | –9,3 | –8,5 | –8,1 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | –3,3 | –4,6 | –4,2 | n. p. | n. p. | n. p. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2010. g. febr. | 39,7 | 55,2 | 65,9 | 71,9 | 74,3 | 74,1 |
| COM 2009. g. nov. | 39,7 | 54,3 | 66,3 | 74,0 | n. p. | n. p. |
| SP 2009. g. janv. | 39,5 | 47,3 | 51,6 | 53,7 | n. p. | n. p. |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2010. g. febr.

0,9

–3,6

–0,3

1,8

2,9

3,1

COM 2009. g. nov.

0,9

–3,7

–0,8

1,0

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

1,2

–1,6

1,2

2,6

1,2

2,6

SPCI inflācija

(%)

SP 2010. g. febr.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

COM 2009. g. nov.

4,1

–0,4

0,8

2,0

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

Ražošanas apjoma starpība (6)

(% no potenciālā IKP)

SP 2010. g. febr.

0,6

–3,5

–4,4

–3,2

–1,6

–0,2

COM 2009. g. nov.

0,8

–2,8

–3,6

–2,6

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

0,8

–2,3

–3,4

n. p.

n. p.

n. p.

Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm

(% no IKP)

SP 2010. g. febr.

–9,1

–4,9

–4,2

–3,8

–3,6

–3,5

COM 2009. g. nov.

–9,1

–4,5

–3,7

–3,3

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

–9,2

–6,6

–5,8

–5,4

n. p.

n. p.

Valsts ieņēmumi

(% no IKP)

SP 2010. g. febr.

37,0

34,6

35,7

36,7

37,5

38,3

COM 2009. g. nov.

37,0

34,0

35,6

36,0

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

37,0

37,5

38,3

38,7

n. p.

n. p.

Valsts izdevumi

(% no IKP)

SP 2010. g. febr.

41,1

46,1

45,5

44,2

42,8

41,3

COM 2009. g. nov.

41,1

45,2

45,6

45,3

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

40,4

43,3

43,1

42,6

n. p.

n. p.

Valsts kopbudžeta bilance

(% no IKP)

SP 2010. g. febr.

–4,1

–11,4

–9,8

–7,5

–5,3

–3,0

COM 2009. g. nov.

–4,1

–11,2

–10,1

–9,3

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

–3,4

–6,2

–5,7

n. p.

n. p.

n. p.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2010. g. febr.

–2,5

–9,6

–7,7

–4,9

–2,3

0,1

COM 2009. g. nov.

–2,5

–9,4

–7,6

–6,3

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

–1,9

–4,1

–2,9

–1,9

n. p.

n. p.

Cikliski koriģētā bilance (6)

(% no IKP)

SP 2010. g. febr.

–4,3

–9,9

–7,9

–6,1

–4,6

–2,9

COM 2009. g. nov.

–4,4

–10,0

–8,5

–8,1

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

–3,7

–5,2

–4,2

n. p.

n. p.

n. p.

Strukturālā bilance (7)

(% no IKP)

SP 2010. g. febr.

–4,3

–9,9

–7,9

–6,1

–4,6

–2,9

COM 2009. g. nov.

–4,1

–9,3

–8,5

–8,1

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

–3,3

–4,6

–4,2

n. p.

n. p.

n. p.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2010. g. febr.

39,7

55,2

65,9

71,9

74,3

74,1

COM 2009. g. nov.

39,7

54,3

66,3

74,0

n. p.

n. p.

SP 2009. g. janv.

39,5

47,3

51,6

53,7

n. p.

n. p.

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Novērtējumā lielā mērā ir ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze, kā arī cita informācija, kas ir pieejama kopš tās publicēšanas, piemēram, Komisijas dienestu 2010. gada starpposma ziņojums.

(3)  Padomes 2009. gada 10. novembra secinājumos par valsts finanšu ilgtspējību norādīts, ka “Padome aicina dalībvalstis to gaidāmajās stabilitātes un konverģences programmās pievērsties stratēģijām, kas vērstas uz stabilitāti” un tā aicina arī turpmāk “Komisiju kopā ar Ekonomikas politikas komiteju un Ekonomikas un finanšu komiteju turpināt izstrādāt metodes, lai laikā līdz nākamajam stabilitātes ziņojumam izvērtētu valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā. Nākamais ziņojums par ilgtspējību paredzēts 2012. gadā”.

(4)  Konkrēti, nav sniegti dati par darba ražīgumu, nostrādātajām stundām un vienreizējiem un pagaidu pasākumiem.

(5)  Spānija pēc būtības ir šo ieteikumu īstenojusi, kaut arī pārskats nebija sniegts atsevišķā sadaļā, bet gan iekļauts sadaļā par vidēja termiņa budžeta stratēģiju.

(6)  Ražošanas apjoma starpības un cikliski koriģētās bilances no programmām atbilstīgi Komisijas dienestu pārrēķinam, pamatojoties uz programmās sniegto informāciju.

(7)  Cikliski koriģēta bilance, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar jaunāko programmu vienreizējie un citi pagaidu pasākumi nav pieejami un Komisijas 2009. gada rudens prognozē 2008. gadā tie bija – 0,3 % no IKP un 2009. gadā – 0,7 % no IKP.

Avoti:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 4.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 146/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 146/7

---

PADOMES ATZINUMS

par atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu 2009.–2012. gadam

2010/C 146/02

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU:

| (1) | Padome 2010. gada 26. aprīlī izvērtēja atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu laikposmam no 2009. gada līdz 2012. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 26. aprīlī izvērtēja atjaunināto Zviedrijas konverģences programmu laikposmam no 2009. gada līdz 2012. gadam.

| (2) | Pēc smagās recesijas 2008. gada beigās Zviedrijas ekonomika ir nostabilizējusies, bet IKP pieaugums ir bijis negatīvs visa 2009. gada laikā. Diezgan neraksturīgi šim cikla posmam Zviedrijas ekonomiku ir virzījis galvenokārt patērētāju pieprasījums, kamēr rūpnieciskā ražošana, ieguldījumu darbības un eksports pēc iepriekšējā dziļā krituma ir tikko atgriezies sākuma punktā. Mājsaimniecību izdevumus ir veicinājusi atbalstošā fiskālā un monetārā politika, kā arī stāvokļa nostabilizēšanās finanšu tirgos. Aizvien labāka darba tirgus perspektīva, pieaugošie akciju tirgus indeksi un mājokļu cenu iepriekšējās augšupejošās tendences atjaunošanās arī palīdzēja stiprināt patērētāju uzticību. Līdz ar ekonomikas ieslīdēšanu recesijā Zviedrijas valūtas vērtība nepilna gada laikā pazeminājās par gandrīz 30 % (tirdzniecības svērtais kurss), bet kopš tā laika ir atguvusi aptuveni trīs ceturtdaļas zaudētās vērtības. Nesenais valūtas vērtības pieaugums varētu mazināt inflācijas spiedienu, ko jau tā ir mazinājis ievērojamais ekonomikas panīkums. Recesijas un tās izraisīto fiskālās politikas pasākumu rezultātā publiskā sektora bilance ir no pārpalikuma 2,5 % no IKP 2008. gadā strauji mainījusies uz budžeta deficītu 0,8 % no IKP 2009. gadā. Lai nodrošinātu publisko finanšu ilgtspējīgu attīstību, galvenais uzdevums būs nepieļaut, ka atveseļošanās, kas potenciāli radīs maz darbavietu, rada ilgstošu negatīvu ietekmi uz ilgtermiņa bezdarbu un pastāvīgu darbaspēka piedāvājuma zudumu. Šajā sakarā būs svarīgi nodrošināt, lai aktīvā darbaspēka tirgus politika saglabā savu augsto kvalitāti, pat paplašinoties politikas darbības jomai. Cits grūts uzdevums politikas veidotājiem būs rūpīgi izsvērt dažādu stimulēšanas pasākumu atcelšanu, lai neapslāpētu iedīglī atveseļošanos un neveicinātu situāciju, kurā uzkrājas potenciāli destabilizējoši mājsaimniecību sektora nelīdzsvarotības faktori. |
| --- | --- |

(2)

Pēc smagās recesijas 2008. gada beigās Zviedrijas ekonomika ir nostabilizējusies, bet IKP pieaugums ir bijis negatīvs visa 2009. gada laikā. Diezgan neraksturīgi šim cikla posmam Zviedrijas ekonomiku ir virzījis galvenokārt patērētāju pieprasījums, kamēr rūpnieciskā ražošana, ieguldījumu darbības un eksports pēc iepriekšējā dziļā krituma ir tikko atgriezies sākuma punktā. Mājsaimniecību izdevumus ir veicinājusi atbalstošā fiskālā un monetārā politika, kā arī stāvokļa nostabilizēšanās finanšu tirgos. Aizvien labāka darba tirgus perspektīva, pieaugošie akciju tirgus indeksi un mājokļu cenu iepriekšējās augšupejošās tendences atjaunošanās arī palīdzēja stiprināt patērētāju uzticību. Līdz ar ekonomikas ieslīdēšanu recesijā Zviedrijas valūtas vērtība nepilna gada laikā pazeminājās par gandrīz 30 % (tirdzniecības svērtais kurss), bet kopš tā laika ir atguvusi aptuveni trīs ceturtdaļas zaudētās vērtības. Nesenais valūtas vērtības pieaugums varētu mazināt inflācijas spiedienu, ko jau tā ir mazinājis ievērojamais ekonomikas panīkums. Recesijas un tās izraisīto fiskālās politikas pasākumu rezultātā publiskā sektora bilance ir no pārpalikuma 2,5 % no IKP 2008. gadā strauji mainījusies uz budžeta deficītu 0,8 % no IKP 2009. gadā. Lai nodrošinātu publisko finanšu ilgtspējīgu attīstību, galvenais uzdevums būs nepieļaut, ka atveseļošanās, kas potenciāli radīs maz darbavietu, rada ilgstošu negatīvu ietekmi uz ilgtermiņa bezdarbu un pastāvīgu darbaspēka piedāvājuma zudumu. Šajā sakarā būs svarīgi nodrošināt, lai aktīvā darbaspēka tirgus politika saglabā savu augsto kvalitāti, pat paplašinoties politikas darbības jomai. Cits grūts uzdevums politikas veidotājiem būs rūpīgi izsvērt dažādu stimulēšanas pasākumu atcelšanu, lai neapslāpētu iedīglī atveseļošanos un neveicinātu situāciju, kurā uzkrājas potenciāli destabilizējoši mājsaimniecību sektora nelīdzsvarotības faktori.

| (3) | Lai gan liela daļa novērotā faktiskā IKP samazinājuma krīzes apstākļos ir cikliska, negatīva ietekme ir atstāta arī uz potenciālā ražošanas apjoma līmeni. Turklāt krīze var arī ietekmēt potenciālo izaugsmi vidējā termiņā, kas izpaudīsies kā ieguldījumu apjoma samazinājums, kredītu pieejamības ierobežojumi un pieaugošs strukturālais bezdarbs. Turklāt ekonomiskās krīzes ietekme pastiprina demogrāfiskās novecošanās negatīvo ietekmi uz potenciālo ražošanas apjomu un publisko finanšu ilgtspēju. Šādos apstākļos būs būtiski paātrināt strukturālo reformu tempu, lai atbalstītu potenciālo izaugsmi. Zviedrijai jo īpaši ir svarīgi sākt reformas konkurences jomā un jomā, kas saistīta ar dažādu personu kategoriju līdzdalību darba tirgū. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan liela daļa novērotā faktiskā IKP samazinājuma krīzes apstākļos ir cikliska, negatīva ietekme ir atstāta arī uz potenciālā ražošanas apjoma līmeni. Turklāt krīze var arī ietekmēt potenciālo izaugsmi vidējā termiņā, kas izpaudīsies kā ieguldījumu apjoma samazinājums, kredītu pieejamības ierobežojumi un pieaugošs strukturālais bezdarbs. Turklāt ekonomiskās krīzes ietekme pastiprina demogrāfiskās novecošanās negatīvo ietekmi uz potenciālo ražošanas apjomu un publisko finanšu ilgtspēju. Šādos apstākļos būs būtiski paātrināt strukturālo reformu tempu, lai atbalstītu potenciālo izaugsmi. Zviedrijai jo īpaši ir svarīgi sākt reformas konkurences jomā un jomā, kas saistīta ar dažādu personu kategoriju līdzdalību darba tirgū.

| (4) | Makroekonomiskajā scenārijā, kura pamatā ir Parlamentam 2009. gada septembrī iesniegtais 2010. gada budžeta projekts, ir paredzēts, ka reālais IKP pieaugums atsāksies no – 5,2 % 2009. gadā līdz 0,6 % 2010. gadā un līdz vidēji 3,5 % pārējā programmas laikposmā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz piesardzīgiem izaugsmes pieņēmumiem 2010. gadā un izteikti optimistiskiem izaugsmes pieņēmumiem turpmākajos gados, jo prognozētā izaugsme ir ievērojami lielāka nekā aplēstais vidēja termiņa izaugsmes potenciāls. Šādos apstākļos programmā iekļautās inflācijas prognozes varētu izrādīties pārāk optimistiskas, lai gan tas, iespējams, atspoguļo plānoto Zviedrijas valūtas nostiprināšanos. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomiskajā scenārijā, kura pamatā ir Parlamentam 2009. gada septembrī iesniegtais 2010. gada budžeta projekts, ir paredzēts, ka reālais IKP pieaugums atsāksies no – 5,2 % 2009. gadā līdz 0,6 % 2010. gadā un līdz vidēji 3,5 % pārējā programmas laikposmā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju, šķiet balstīts uz piesardzīgiem izaugsmes pieņēmumiem 2010. gadā un izteikti optimistiskiem izaugsmes pieņēmumiem turpmākajos gados, jo prognozētā izaugsme ir ievērojami lielāka nekā aplēstais vidēja termiņa izaugsmes potenciāls. Šādos apstākļos programmā iekļautās inflācijas prognozes varētu izrādīties pārāk optimistiskas, lai gan tas, iespējams, atspoguļo plānoto Zviedrijas valūtas nostiprināšanos.

| (5) | Programmā aplēsts, ka 2009. gadā valsts budžeta deficīts ir 2,2 % no IKP. Ievērojamais pasliktinājums (2008. gadā bija pārpalikums 2,5 % apmērā no IKP) atspoguļo krīzes ietekmi, kas izpaužas gan kā automātisko stabilizatoru darbība, gan kā diskrecionāri stimulēšanas pasākumi aptuveni 1,5 % (kopā ar 2010. gadu pāri par 2,5 %) no IKP apmērā, ko valdība pieņēma saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP). Pasliktinājumu izraisīja galvenokārt nodokļu ieņēmumu kritums, jo samazinājās gan nostrādāto stundu skaits, gan vidējās nodokļu likmes, kritās patēriņš un samazinājās uzņēmumu peļņa un kapitāla pieaugums. Atbilstīgi programmai ir plānots, ka fiskālā politika arī 2010. gadā būs atbalstoša. Ievērojot Zviedrijas salīdzinoši labvēlīgo budžeta stāvokli, tālākā fiskālā ekspansija 2010. gadā ir piemērota un atbilst EEAP. Programmas pēdējos gados nekāda strukturālā konsolidācija nav paredzēta. |
| --- | --- |

(5)

Programmā aplēsts, ka 2009. gadā valsts budžeta deficīts ir 2,2 % no IKP. Ievērojamais pasliktinājums (2008. gadā bija pārpalikums 2,5 % apmērā no IKP) atspoguļo krīzes ietekmi, kas izpaužas gan kā automātisko stabilizatoru darbība, gan kā diskrecionāri stimulēšanas pasākumi aptuveni 1,5 % (kopā ar 2010. gadu pāri par 2,5 %) no IKP apmērā, ko valdība pieņēma saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP). Pasliktinājumu izraisīja galvenokārt nodokļu ieņēmumu kritums, jo samazinājās gan nostrādāto stundu skaits, gan vidējās nodokļu likmes, kritās patēriņš un samazinājās uzņēmumu peļņa un kapitāla pieaugums. Atbilstīgi programmai ir plānots, ka fiskālā politika arī 2010. gadā būs atbalstoša. Ievērojot Zviedrijas salīdzinoši labvēlīgo budžeta stāvokli, tālākā fiskālā ekspansija 2010. gadā ir piemērota un atbilst EEAP. Programmas pēdējos gados nekāda strukturālā konsolidācija nav paredzēta.

| (6) | Atjauninātajā programmā ir paredzēts, ka 2010. gadā valsts budžeta deficīts palielināsies līdz 3,4 % no IKP (2), daļēji papildu stimulēšanas pasākumu dēļ, kuru apjoms ir aptuveni 1 % no IKP. Galvenie diskrecionārie pasākumi ieņēmumu daļā ir ceturtais posms tā sauktajā nodarbināto ienākuma nodokļa atlaižu shēmā, un to aplēstā ietekme uz valsts bilanci būs 0,3 % no IKP. Pensiju nodokļa samazinājums ir vēl viens stimulēšanas pasākums 0,1 % apmērā no IKP. Izdevumu daļā pasākumi ietver papildu valsts pārvedumus pašvaldībām aptuveni 0,3 % apmērā no IKP un papildu resursus noziedzības apkarošanai un tiesu sistēmai, izglītībai un mācībām, kā arī pasākumus mazo uzņēmumu izaugsmes atbalstam, katram minētajam pasākumam sasniedzot aptuveni 0,1 % no IKP. Plānotā fiskālā nostādne, ko mēra ar izmaiņām strukturālajā bilancē, kas ir cikliski koriģēta bilance (pārrēķināta atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai), izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus, ir ekspansīva, strukturālajam deficītam palielinoties par 1,6 procentu punktiem. Starpība salīdzinājumā ar fiskālo pasākumu kopuma apjomu, kas ir 1 % no IKP, skaidrojama galvenokārt ar zemāku nodokļu elastību. |
| --- | --- |

(6)

Atjauninātajā programmā ir paredzēts, ka 2010. gadā valsts budžeta deficīts palielināsies līdz 3,4 % no IKP (2), daļēji papildu stimulēšanas pasākumu dēļ, kuru apjoms ir aptuveni 1 % no IKP. Galvenie diskrecionārie pasākumi ieņēmumu daļā ir ceturtais posms tā sauktajā nodarbināto ienākuma nodokļa atlaižu shēmā, un to aplēstā ietekme uz valsts bilanci būs 0,3 % no IKP. Pensiju nodokļa samazinājums ir vēl viens stimulēšanas pasākums 0,1 % apmērā no IKP. Izdevumu daļā pasākumi ietver papildu valsts pārvedumus pašvaldībām aptuveni 0,3 % apmērā no IKP un papildu resursus noziedzības apkarošanai un tiesu sistēmai, izglītībai un mācībām, kā arī pasākumus mazo uzņēmumu izaugsmes atbalstam, katram minētajam pasākumam sasniedzot aptuveni 0,1 % no IKP. Plānotā fiskālā nostādne, ko mēra ar izmaiņām strukturālajā bilancē, kas ir cikliski koriģēta bilance (pārrēķināta atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai), izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus, ir ekspansīva, strukturālajam deficītam palielinoties par 1,6 procentu punktiem. Starpība salīdzinājumā ar fiskālo pasākumu kopuma apjomu, kas ir 1 % no IKP, skaidrojama galvenokārt ar zemāku nodokļu elastību.

| (7) | Budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir samazināt valsts budžeta deficītu, lai tas atkal būtu zem atsauces vērtības 3 % no IKP (pēc 3,4 % no IKP sasniegšanas 2010. gadā) un lai šī lejupejošā tendence saglabātos. Budžeta prognožu pamatā ir pieņēmums par politikas nemainīšanu laikposmā pēc 2010. gada, un tajās ir paredzēts, ka nominālais valsts budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies – no 3,4 % no IKP 2010. gadā līdz 2,1 % no IKP 2011. gadā un 1,1 % no IKP 2012. gadā. Sagaidāms, ka primārajai bilancei būs līdzīga tendence – mainoties no budžeta deficīta 2,2 % no IKP 2010. gadā līdz budžeta deficītam 0,8 % 2011. gadā, pirms tā uzrādīs pārpalikumu 0,4 % no IKP 2012. gadā. Tas ir pietiekami nozīmīgs uzlabojums, jo īpaši tāpēc, ka neietver nekādus konsolidācijas pasākumus, un nostrādāto stundu skaits (kas ir svarīga nodokļu bāze ienākuma nodoklim) spēcīgi nepalielinās 2011.–2012. gadā. No otras puses, sagaidāms, ka strukturālā bilance, kas aprēķināta atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, pasliktināsies – budžeta deficītam palielinoties no 1,3 % no IKP 2010. gadā līdz 1,5 % no IKP 2011. gadā un tad līdz 2,1 % no IKP 2012. gadā.
  Strukturālās bilances aplēses tomēr, iespējams, ir pārlieku zemas, jo valsts budžeta bilances cikliskajā attīstībā ir aizkavētas reakcijas, kas nav pilnībā ietvertas cikliskajā korekcijā. Zviedrijas VTM ir cikla laikā panākt pārpalikumu 1 % apmērā no IKP. Ņemot vērā jaunākās prognozes un parāda līmeni, VTM vairāk nekā atbilstoši atspoguļo pakta mērķus. Tomēr atjauninātajā konverģences programmā nav paredzēts sasniegt budžeta vidējā termiņa mērķi programmas laikposmā. |
| --- | --- |

(7)

Budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir samazināt valsts budžeta deficītu, lai tas atkal būtu zem atsauces vērtības 3 % no IKP (pēc 3,4 % no IKP sasniegšanas 2010. gadā) un lai šī lejupejošā tendence saglabātos. Budžeta prognožu pamatā ir pieņēmums par politikas nemainīšanu laikposmā pēc 2010. gada, un tajās ir paredzēts, ka nominālais valsts budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies – no 3,4 % no IKP 2010. gadā līdz 2,1 % no IKP 2011. gadā un 1,1 % no IKP 2012. gadā. Sagaidāms, ka primārajai bilancei būs līdzīga tendence – mainoties no budžeta deficīta 2,2 % no IKP 2010. gadā līdz budžeta deficītam 0,8 % 2011. gadā, pirms tā uzrādīs pārpalikumu 0,4 % no IKP 2012. gadā. Tas ir pietiekami nozīmīgs uzlabojums, jo īpaši tāpēc, ka neietver nekādus konsolidācijas pasākumus, un nostrādāto stundu skaits (kas ir svarīga nodokļu bāze ienākuma nodoklim) spēcīgi nepalielinās 2011.–2012. gadā. No otras puses, sagaidāms, ka strukturālā bilance, kas aprēķināta atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, pasliktināsies – budžeta deficītam palielinoties no 1,3 % no IKP 2010. gadā līdz 1,5 % no IKP 2011. gadā un tad līdz 2,1 % no IKP 2012. gadā.

Strukturālās bilances aplēses tomēr, iespējams, ir pārlieku zemas, jo valsts budžeta bilances cikliskajā attīstībā ir aizkavētas reakcijas, kas nav pilnībā ietvertas cikliskajā korekcijā. Zviedrijas VTM ir cikla laikā panākt pārpalikumu 1 % apmērā no IKP. Ņemot vērā jaunākās prognozes un parāda līmeni, VTM vairāk nekā atbilstoši atspoguļo pakta mērķus. Tomēr atjauninātajā konverģences programmā nav paredzēts sasniegt budžeta vidējā termiņa mērķi programmas laikposmā.

| (8) | Budžeta rezultāti, šķiet, izrādīsies labāki, nekā prognozēts 2010. gada programmā, bet varētu izrādīties sliktāki, nekā prognozēts turpmākajam laikposmam. Atsauces scenārijs atjauninātajā programmā ir sastādīts 2009. gada septembrī publicētajā 2010. gada budžeta projektā, un tajā nav ņemts vērā turpmākais ekonomisko perspektīvu uzlabojums 2009.–2010. gadā. (3) Provizoriskie fiskālie rezultāti 2009. gadā arī ir izsakāmi ievērojami labākos skaitļos par paredzētajiem, jo īpaši saistībā ar PVN ieņēmumiem, kas bija augstāki nekā gaidīts. Pēc nesen publicētajiem nacionālajiem kontiem, 2009. gada budžeta deficīts ir tikai 0,8 % no IKP salīdzinājumā ar atjauninātajā programmā iekļauto prognozi 2,2 % no IKP. Tas varētu arī labi tikt pārnests uz 2010. gadu. Atsauces scenārijs 2011.–2012. gadam paredz ļoti spēcīgu IKP pieaugumu, kura pamatā būs liels iekšzemes pieprasījums. Stimulu atcelšana, jo īpaši procentu likmju normalizēšana tomēr var mazināt patērētāju uzticību, jo īpaši, ņemot vērā lielās mājsaimniecību parādsaistības. Šāda attīstība var būt vēl izteiktāka, ja palēnināsies pašreizējā mājokļu cenu inflācija. Situācija finanšu sektorā ir acīmredzami uzlabojusies, tomēr kredītu zaudējumi dažās lielās bankās joprojām ir ievērojami, un aizdošanas normas tiek samazinātas. Ņemot vērā to, cik svarīga ekonomikas darbībai ir banku sistēma, iespējama valdības iejaukšanās uzticības krīzes gadījumā arī var negatīvi ietekmēt budžetu, lai gan daļu līdzekļu, ko valdība iztērējusi finanšu sektora atbalstam, nākotnē varēs atgūt. Tā kā 2010. gads ir vēlēšanu gads, kad septembra vidū notiek parlamenta vēlēšanas, pastāv riski, kuri rodas no vēlēšanu cikla, tomēr tos neuzskata par īpaši lieliem. |
| --- | --- |

(8)

Budžeta rezultāti, šķiet, izrādīsies labāki, nekā prognozēts 2010. gada programmā, bet varētu izrādīties sliktāki, nekā prognozēts turpmākajam laikposmam. Atsauces scenārijs atjauninātajā programmā ir sastādīts 2009. gada septembrī publicētajā 2010. gada budžeta projektā, un tajā nav ņemts vērā turpmākais ekonomisko perspektīvu uzlabojums 2009.–2010. gadā. (3) Provizoriskie fiskālie rezultāti 2009. gadā arī ir izsakāmi ievērojami labākos skaitļos par paredzētajiem, jo īpaši saistībā ar PVN ieņēmumiem, kas bija augstāki nekā gaidīts. Pēc nesen publicētajiem nacionālajiem kontiem, 2009. gada budžeta deficīts ir tikai 0,8 % no IKP salīdzinājumā ar atjauninātajā programmā iekļauto prognozi 2,2 % no IKP. Tas varētu arī labi tikt pārnests uz 2010. gadu. Atsauces scenārijs 2011.–2012. gadam paredz ļoti spēcīgu IKP pieaugumu, kura pamatā būs liels iekšzemes pieprasījums. Stimulu atcelšana, jo īpaši procentu likmju normalizēšana tomēr var mazināt patērētāju uzticību, jo īpaši, ņemot vērā lielās mājsaimniecību parādsaistības. Šāda attīstība var būt vēl izteiktāka, ja palēnināsies pašreizējā mājokļu cenu inflācija. Situācija finanšu sektorā ir acīmredzami uzlabojusies, tomēr kredītu zaudējumi dažās lielās bankās joprojām ir ievērojami, un aizdošanas normas tiek samazinātas. Ņemot vērā to, cik svarīga ekonomikas darbībai ir banku sistēma, iespējama valdības iejaukšanās uzticības krīzes gadījumā arī var negatīvi ietekmēt budžetu, lai gan daļu līdzekļu, ko valdība iztērējusi finanšu sektora atbalstam, nākotnē varēs atgūt. Tā kā 2010. gads ir vēlēšanu gads, kad septembra vidū notiek parlamenta vēlēšanas, pastāv riski, kuri rodas no vēlēšanu cikla, tomēr tos neuzskata par īpaši lieliem.

| (9) | Ir aplēsts, ka valsts kopējais parāds 2009. gadā bija 42,8 % no IKP, kas ir vairāk, salīdzinot ar rādītāju 38,0 % no IKP gadu iepriekš. Neatkarīgi no lielāka budžeta deficīta un mazāka IKP pieauguma, parāda attiecības palielinājumu veicināja arī ievērojama vērtspapīru plūsmas korekcija, kas atspoguļo visupirms aizdevumu centrālajai bankai. Prognozēts, ka parāda attiecība programmas laikposmā palielināsies vēl par 2,4 procentu punktiem – līdz 45,2 % no IKP 2012. gadā, un galvenais cēlonis būs pastāvīgais valsts budžeta deficīts. Prognozētās parāda attiecības attīstības riski šķiet kopumā līdzsvaroti, un ir daži pozitīvi riski 2010. gadam un daži negatīvi riski pēc tam. Kopējais parāds saglabāsies krietni zem atsauces vērtības, un tīrais finanšu stāvoklis ir pozitīvs. |
| --- | --- |

(9)

Ir aplēsts, ka valsts kopējais parāds 2009. gadā bija 42,8 % no IKP, kas ir vairāk, salīdzinot ar rādītāju 38,0 % no IKP gadu iepriekš. Neatkarīgi no lielāka budžeta deficīta un mazāka IKP pieauguma, parāda attiecības palielinājumu veicināja arī ievērojama vērtspapīru plūsmas korekcija, kas atspoguļo visupirms aizdevumu centrālajai bankai. Prognozēts, ka parāda attiecība programmas laikposmā palielināsies vēl par 2,4 procentu punktiem – līdz 45,2 % no IKP 2012. gadā, un galvenais cēlonis būs pastāvīgais valsts budžeta deficīts. Prognozētās parāda attiecības attīstības riski šķiet kopumā līdzsvaroti, un ir daži pozitīvi riski 2010. gadam un daži negatīvi riski pēc tam. Kopējais parāds saglabāsies krietni zem atsauces vērtības, un tīrais finanšu stāvoklis ir pozitīvs.

| (10) | Vidēja termiņa parādu prognozes, kurās pieņemts, ka IKP pieauguma temps pakāpeniski atjaunosies līdz vērtībām, kas prognozētas pirms krīzes, un nodokļu ieņēmumi atgriezīsies pirmskrīzes līmenī, un tas aptver arī prognozēto ar sabiedrības novecošanos saistīto izdevumu pieaugumu, – liecina, ka ar programmā paredzēto budžeta stratēģiju, izejot no nominālvērtības un vairs nemainot politiku, parāda attiecība sāktu kristies, un līdz 2020. gadam tā samazinātos līdz aptuveni 15 % no IKP. |
| --- | --- |

(10)

Vidēja termiņa parādu prognozes, kurās pieņemts, ka IKP pieauguma temps pakāpeniski atjaunosies līdz vērtībām, kas prognozētas pirms krīzes, un nodokļu ieņēmumi atgriezīsies pirmskrīzes līmenī, un tas aptver arī prognozēto ar sabiedrības novecošanos saistīto izdevumu pieaugumu, – liecina, ka ar programmā paredzēto budžeta stratēģiju, izejot no nominālvērtības un vairs nemainot politiku, parāda attiecība sāktu kristies, un līdz 2020. gadam tā samazinātos līdz aptuveni 15 % no IKP.

| (11) | Sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir acīmredzami mazāka nekā ES vidējais rādītājs, un valsts pensiju shēmās uzkrātie lielie aktīvi palīdzēs finansēt daļu no pensiju izdevumu palielinājuma. Budžeta stāvoklis 2009. gadā saskaņā ar aplēsēm programmā palīdzēs samazināt kopējo parādu. Nodrošinot primāros pārpalikumus vidējā termiņā un īstenojot atbilstošas strukturālas reformas, būtu vieglāk ierobežot publisko finanšu ilgtspējas riskus, kas Komisijas 2009. gada Ilgtspējas ziņojumā (4) novērtēti kā mazi. |
| --- | --- |

(11)

Sabiedrības novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir acīmredzami mazāka nekā ES vidējais rādītājs, un valsts pensiju shēmās uzkrātie lielie aktīvi palīdzēs finansēt daļu no pensiju izdevumu palielinājuma. Budžeta stāvoklis 2009. gadā saskaņā ar aplēsēm programmā palīdzēs samazināt kopējo parādu. Nodrošinot primāros pārpalikumus vidējā termiņā un īstenojot atbilstošas strukturālas reformas, būtu vieglāk ierobežot publisko finanšu ilgtspējas riskus, kas Komisijas 2009. gada Ilgtspējas ziņojumā (4) novērtēti kā mazi.

| (12) | Zviedrijas budžeta sistēmu var uzskatīt par stabilu, un kopš tās ieviešanas ir izdevies ievērojami samazināt parādu. Lai palielinātu pārredzamību, valdība pēdējos gados ir veikusi vairākus sistēmas uzlabošanas pasākumus un ir apņēmusies turpināt pārskatīt sistēmas darbību, lai novērstu atlikušās nepilnības. Ir izveidota Fiskālā padome, kuras uzdevums ir izvērtēt, cik labi valdība ir īstenojusi fiskālās politikas mērķus. Šī padome 2009. gadā iesniedza otro gada ziņojumu. Valdība nesen ir padarījusi stingrākus noteikumus par izdevumu griestiem un apsver veidus, kā palielināt mērķa – budžeta pārpalikuma – nozīmību. Pārējās nepilnības ir saistītas ar risku, ka budžeta veidošanas sistēma nav tāda, lai pietiekami novērstu prociklisku politiku uzplaukuma laikā, īpaši pašvaldību līmenī. Tas skaidrojams ar faktu, ka prasība par līdzsvarotu budžetu neļauj pašvaldībām izmantot uzplaukuma laikā radušos budžeta pārpalikumu, lai segtu budžeta deficītu lejupslīdes laikā. |
| --- | --- |

(12)

Zviedrijas budžeta sistēmu var uzskatīt par stabilu, un kopš tās ieviešanas ir izdevies ievērojami samazināt parādu. Lai palielinātu pārredzamību, valdība pēdējos gados ir veikusi vairākus sistēmas uzlabošanas pasākumus un ir apņēmusies turpināt pārskatīt sistēmas darbību, lai novērstu atlikušās nepilnības. Ir izveidota Fiskālā padome, kuras uzdevums ir izvērtēt, cik labi valdība ir īstenojusi fiskālās politikas mērķus. Šī padome 2009. gadā iesniedza otro gada ziņojumu. Valdība nesen ir padarījusi stingrākus noteikumus par izdevumu griestiem un apsver veidus, kā palielināt mērķa – budžeta pārpalikuma – nozīmību. Pārējās nepilnības ir saistītas ar risku, ka budžeta veidošanas sistēma nav tāda, lai pietiekami novērstu prociklisku politiku uzplaukuma laikā, īpaši pašvaldību līmenī. Tas skaidrojams ar faktu, ka prasība par līdzsvarotu budžetu neļauj pašvaldībām izmantot uzplaukuma laikā radušos budžeta pārpalikumu, lai segtu budžeta deficītu lejupslīdes laikā.

| (13) | Tā kā augsts nodarbinātības līmenis ir priekšnoteikums ilgtspējīgu publisko finanšu sasniegšanai, sevišķi, ņemot vērā sabiedrības novecošanos, valdība ir veikusi vairākus pasākumus gan piedāvājuma, gan pieprasījuma daļā, lai uzlabotu motivāciju strādāt un samazinātu darbā pieņemšanas izmaksas, īpaši attiecībā uz grupām ar salīdzinoši zemu nodarbinātības līmeni, piemēram, jauniešiem un imigrantiem. Darba ienākuma nodokļi ir samazināti, īstenojot nodarbināto ienākuma nodokļa atvieglojumu shēmu un paaugstinot slieksni valsts nodokļa samaksai. Minētie nodokļu samazinājumi ir apvienoti ar vispārējiem un mērķtiecīgiem sociālo iemaksu samazinājumiem, lai samazinātu darbā pieņemšanas izmaksas. Ir arī reformētas bezdarba un veselības apdrošināšanas sistēmas, kur ir samazināts gan pabalstu līmenis, gan laiks, cik ilgi persona var minētos pabalstus saņemt. Veselības apdrošināšanas pabalstus saņemošo personu skaits jau ir samazinājies, bet ienākuma nodokļa reformu ietekme ir gaidāma vidējā termiņā un ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(13)

Tā kā augsts nodarbinātības līmenis ir priekšnoteikums ilgtspējīgu publisko finanšu sasniegšanai, sevišķi, ņemot vērā sabiedrības novecošanos, valdība ir veikusi vairākus pasākumus gan piedāvājuma, gan pieprasījuma daļā, lai uzlabotu motivāciju strādāt un samazinātu darbā pieņemšanas izmaksas, īpaši attiecībā uz grupām ar salīdzinoši zemu nodarbinātības līmeni, piemēram, jauniešiem un imigrantiem. Darba ienākuma nodokļi ir samazināti, īstenojot nodarbināto ienākuma nodokļa atvieglojumu shēmu un paaugstinot slieksni valsts nodokļa samaksai. Minētie nodokļu samazinājumi ir apvienoti ar vispārējiem un mērķtiecīgiem sociālo iemaksu samazinājumiem, lai samazinātu darbā pieņemšanas izmaksas. Ir arī reformētas bezdarba un veselības apdrošināšanas sistēmas, kur ir samazināts gan pabalstu līmenis, gan laiks, cik ilgi persona var minētos pabalstus saņemt. Veselības apdrošināšanas pabalstus saņemošo personu skaits jau ir samazinājies, bet ienākuma nodokļa reformu ietekme ir gaidāma vidējā termiņā un ilgtermiņā.

| (14) | Kopumā izvēlēto stratēģiju, kas paredz izmantot izdevīgo sākumpunktu ar ievērojamiem fiskāliem pārpalikumiem, 2009. un 2010. gadā īstenojot atbalstošu fiskālo politiku, var uzskatīt par saskanīgu ar EEAP. 2009. gada rezultāti, kas bija daudz labāki par prognozētajiem, un uzlabojums 2010. gada makroekonomiskajā perspektīvā vairo izredzes, ka Zviedrija kā viena no ļoti nedaudzajām dalībvalstīm varētu izvairīties no tā, ka šajos sarežģītajos konjunktūras apstākļos tiek pārkāpta atsauces vērtība – 3 % no IKP. Tomēr strukturālā izteiksmē VTM neizdosies sasniegt 2011.–2012. gadā, lai gan šajā periodā pieņēmumi par izaugsmi ir labvēlīgi. Tāpēc budžeta stratēģija būtu ieguvēja, ja precizētu konkrētus pasākumus programmas perioda pēdējiem gadiem. |
| --- | --- |

(14)

Kopumā izvēlēto stratēģiju, kas paredz izmantot izdevīgo sākumpunktu ar ievērojamiem fiskāliem pārpalikumiem, 2009. un 2010. gadā īstenojot atbalstošu fiskālo politiku, var uzskatīt par saskanīgu ar EEAP. 2009. gada rezultāti, kas bija daudz labāki par prognozētajiem, un uzlabojums 2010. gada makroekonomiskajā perspektīvā vairo izredzes, ka Zviedrija kā viena no ļoti nedaudzajām dalībvalstīm varētu izvairīties no tā, ka šajos sarežģītajos konjunktūras apstākļos tiek pārkāpta atsauces vērtība – 3 % no IKP. Tomēr strukturālā izteiksmē VTM neizdosies sasniegt 2011.–2012. gadā, lai gan šajā periodā pieņēmumi par izaugsmi ir labvēlīgi. Tāpēc budžeta stratēģija būtu ieguvēja, ja precizētu konkrētus pasākumus programmas perioda pēdējiem gadiem.

| (15) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav sniegti vairāki obligātie un fakultatīvie dati (5). |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā nav sniegti vairāki obligātie un fakultatīvie dati (5).

Kopējais secinājums ir tāds, ka lielie budžeta pārpalikumi uzplaukuma laikā deva iespēju aktīvi izmantot fiskālo politiku lejupslīdes laikā, kas ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, ne tikai veicinot pieprasījumu īstermiņā, bet arī stiprinot ekonomikas ilgtermiņa izaugsmes potenciālu. Fiskālā nostādne saskaņā ar EEAP 2010. gadā vēl aizvien būs ekspansīva, kas atbilst situācijai. Lai gan dati daļēji jau vairs nav aktuāli, programmā prognozēts, ka budžeta deficīts palielināsies no 2,2 % 2009. gadā līdz 3,4 % no IKP 2010. gadā, galvenokārt šajā gadā veikto papildu stimulēšanas pasākumu ietekmes dēļ. Pēc tam tiek prognozēts, ka budžeta deficīta attiecība pakāpeniski samazināsies līdz 2,1 % no IKP 2011. gadā un līdz 1,1 % 2012. gadā. Šis uzlabojums galvenokārt saistāms ar pieņēmumu par spēcīgu ekonomisko izaugsmi, jo programma tajos gados neparedz nekādus konsolidācijas pasākumus. Plānotās korekcijas vispārējo risku līdzsvars šķiet nedaudz mainījies, riskiem palielinoties, proti, ievērojamos pozitīvos riskus 2010. gadā daļēji kompensē negatīvie riski 2011.–2012. gadā. Tomēr, ja budžeta rezultāti nesasniegs prognozētos, tad valdībai vajadzētu būt gatavai pieņemt savlaicīgus diskrecionārus konsolidācijas pasākumus.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un vajadzību nodrošināt ilgtspējīgu konverģenci, vienlaikus arī atzīstot Zviedrijas fiskālās politikas priekšzīmīgos rezultātus, kas ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu, Zviedriju aicina:

| i) | īstenot 2010. gada fiskālo politiku, kā plānots saskaņā ar EEAP, vienlaikus cenšoties izvairīties no tā, ka plānotā atsauces vērtība – 3 % no IKP – tiek pārsniegta; |
| --- | --- |

i)

īstenot 2010. gada fiskālo politiku, kā plānots saskaņā ar EEAP, vienlaikus cenšoties izvairīties no tā, ka plānotā atsauces vērtība – 3 % no IKP – tiek pārsniegta;

| ii) | nodrošināt, lai tiktu sasniegta programmā prognozētā nominālā budžeta korekcija, vajadzības gadījumā savlaicīgi pieņemot konsolidācijas pasākumus, lai nodrošinātu, ka mazāka par gaidīto izaugsme neliedz īstenot valsts finanšu konsolidāciju programmas pēdējos gados, kā arī lai nodrošinātu virzību uz VTM sasniegšanu. |
| --- | --- |

ii)

nodrošināt, lai tiktu sasniegta programmā prognozētā nominālā budžeta korekcija, vajadzības gadījumā savlaicīgi pieņemot konsolidācijas pasākumus, lai nodrošinātu, ka mazāka par gaidīto izaugsme neliedz īstenot valsts finanšu konsolidāciju programmas pēdējos gados, kā arī lai nodrošinātu virzību uz VTM sasniegšanu.

Zviedriju arī aicina uzlabot atbilstību rīcības kodeksā ietvertajām datu prasībām.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2008. | 2009. | 2010. | 2011. | 2012. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (% izmaiņas) | CP 2010. g. janv. | –0,2 | –5,2 | 0,6 | 3,1 | 3,8 |
| COM 2009. g. nov. | –0,2 | –4,6 | 1,4 | 2,1 | n. p. |
| CP 2008. g. dec. | 1,5 | 1,3 | 3,1 | 3,5 | n. p. |
| SPCI inflācija
  (%) | CP 2010. g. janv. | 2,1 | 2,0 | 0,4 | 0,6 | 0,9 |
| COM 2009. g. nov. | 3,3 | 1,9 | 1,7 | 1,7 | n. p. |
| CP 2008. g. dec. | 3,6 | 1,5 | n. p. | n. p. | n. p. |
| Ražošanas apjoma starpība (6)

  (% no potenciālā IKP) | CP 2010. g. janv. | 1,7 | –4,1 | –3,6 | –1,3 | 1,5 |
| COM 2009. g. nov. (7) | 0,9 | –4,5 | –4,1 | –3,3 | n. p. |
| CP 2008. g. dec. | –0,5 | –1,6 | –1,0 | –0,2 | n. p. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | CP 2010. g. janv. | 7,8 | 7,2 | 7,1 | 7,4 | 7,4 |
| COM 2009. g. nov. | 8,1 | 7,6 | 7,7 | 8,1 | n. p. |
| CP 2008. g. dec. | 8,2 | 8,2 | 8,3 | 8,1 | n. p. |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | CP 2010. g. janv. | 55,6 | 54,9 | 54,6 | 54,3 | 53,9 |
| COM 2009. g. nov. | 55,6 | 53,8 | 52,3 | 52,0 | n. p. |
| CP 2008. g. dec. | 55,4 | 54,1 | 53,8 | 53,3 | n. p. |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | CP 2010. g. janv. | 53,1 | 57,1 | 58,0 | 56,3 | 54,9 |
| COM 2009. g. nov. | 53,1 | 55,9 | 55,6 | 54,6 | n. p. |
| CP 2008. g. dec. | 52,5 | 53,1 | 52,2 | 50,8 | n. p. |
| Valsts kopbudžeta bilance
  (% no IKP) | CP 2010. g. janv. | 2,5 | –2,2 | –3,4 | –2,1 | –1,1 |
| COM 2009. g. nov. | 2,5 | –2,1 | –3,3 | –2,7 | n. p. |
| CP 2008. g. dec. | 2,8 | 1,1 | 1,6 | 2,5 | n. p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | CP 2010. g. janv. | 4,2 | –0,9 | –2,2 | –0,8 | 0,4 |
| COM 2009. g. nov. | 4,2 | –0,8 | –2,1 | –1,4 | n. p. |
| CP 2008. g. dec. | –4,7 | –2,6 | –3,0 | –3,8 | n. p. |
| Cikliski koriģētā bilance (6)

  (% no IKP) | CP 2010. g. janv. | 1,5 | 0,2 | –1,3 | –1,4 | –2,0 |
| COM 2009. g. nov. | 1,9 | 0,5 | –1,0 | –0,7 | n. p. |
| CP 2008. g. dec. | 3,1 | 2,0 | 2,2 | 2,6 | n. p. |
| Strukturālā bilance (8)

  (% no IKP) | CP 2010. g. janv. | 1,2 | 0,3 | –1,3 | –1,5 | –2,1 |
| COM 2009. g. nov. | 1,6 | 0,3 | –1,0 | –0,7 | n. p. |
| CP 2008. g. dec. | 2,8 | 1,9 | 2,1 | 2,5 | n. p. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | CP 2010. g. janv. | 38,0 | 42,8 | 45,5 | 45,6 | 45,2 |
| COM 2009. g. nov. | 38,0 | 42,1 | 43,6 | 44,1 | n. p. |
| CP 2008. g. dec. | 35,5 | 32,2 | 28,3 | 23,8 | n. p. |
| Konverģences programma (CP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2008.

2009.

2010.

2011.

2012.

Reālais IKP

(% izmaiņas)

CP 2010. g. janv.

–0,2

–5,2

0,6

3,1

3,8

COM 2009. g. nov.

–0,2

–4,6

1,4

2,1

n. p.

CP 2008. g. dec.

1,5

1,3

3,1

3,5

n. p.

SPCI inflācija

(%)

CP 2010. g. janv.

2,1

2,0

0,4

0,6

0,9

COM 2009. g. nov.

3,3

1,9

1,7

1,7

n. p.

CP 2008. g. dec.

3,6

1,5

n. p.

n. p.

n. p.

Ražošanas apjoma starpība (6)

(% no potenciālā IKP)

CP 2010. g. janv.

1,7

–4,1

–3,6

–1,3

1,5

COM 2009. g. nov. (7)

0,9

–4,5

–4,1

–3,3

n. p.

CP 2008. g. dec.

–0,5

–1,6

–1,0

–0,2

n. p.

Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm

(% no IKP)

CP 2010. g. janv.

7,8

7,2

7,1

7,4

7,4

COM 2009. g. nov.

8,1

7,6

7,7

8,1

n. p.

CP 2008. g. dec.

8,2

8,2

8,3

8,1

n. p.

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

CP 2010. g. janv.

55,6

54,9

54,6

54,3

53,9

COM 2009. g. nov.

55,6

53,8

52,3

52,0

n. p.

CP 2008. g. dec.

55,4

54,1

53,8

53,3

n. p.

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

CP 2010. g. janv.

53,1

57,1

58,0

56,3

54,9

COM 2009. g. nov.

53,1

55,9

55,6

54,6

n. p.

CP 2008. g. dec.

52,5

53,1

52,2

50,8

n. p.

Valsts kopbudžeta bilance

(% no IKP)

CP 2010. g. janv.

2,5

–2,2

–3,4

–2,1

–1,1

COM 2009. g. nov.

2,5

–2,1

–3,3

–2,7

n. p.

CP 2008. g. dec.

2,8

1,1

1,6

2,5

n. p.

Primārā bilance

(% no IKP)

CP 2010. g. janv.

4,2

–0,9

–2,2

–0,8

0,4

COM 2009. g. nov.

4,2

–0,8

–2,1

–1,4

n. p.

CP 2008. g. dec.

–4,7

–2,6

–3,0

–3,8

n. p.

Cikliski koriģētā bilance (6)

(% no IKP)

CP 2010. g. janv.

1,5

0,2

–1,3

–1,4

–2,0

COM 2009. g. nov.

1,9

0,5

–1,0

–0,7

n. p.

CP 2008. g. dec.

3,1

2,0

2,2

2,6

n. p.

Strukturālā bilance (8)

(% no IKP)

CP 2010. g. janv.

1,2

0,3

–1,3

–1,5

–2,1

COM 2009. g. nov.

1,6

0,3

–1,0

–0,7

n. p.

CP 2008. g. dec.

2,8

1,9

2,1

2,5

n. p.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

CP 2010. g. janv.

38,0

42,8

45,5

45,6

45,2

COM 2009. g. nov.

38,0

42,1

43,6

44,1

n. p.

CP 2008. g. dec.

35,5

32,2

28,3

23,8

n. p.

Konverģences programma (CP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_lv.htm

(2)  Tomēr jaunākie Zviedrijas iestāžu publicētie dati liek domāt, ka 2010. gada budžeta izpildes rezultāti var izrādīties ievērojami labāki.

(3)  Programmā jo īpaši ir atsauce uz valdības 2009. gada novembra prognozes atjauninājumu, kas atspoguļo daļu perspektīvā uzlabojuma salīdzinājumā ar atsauces scenāriju, un diviem alternatīviem izaugsmes modeļiem, kuros attiecīgi atainota sliktāka un labvēlīgāka makroekonomiskā prognoze. Neviena no minētajām prognozēm nav pietiekami sīki izstrādāta, lai to varētu uzskatīt par atsauces scenāriju.

(4)  Padomes 2009. gada 10. novembra secinājumos par valsts finanšu ilgtspēju Padome aicināja “dalībvalstis to gaidāmajās stabilitātes un konverģences programmās pievērsties stratēģijām, kas vērstas uz stabilitāti” un aicināja “Komisiju kopā ar Ekonomikas politikas komiteju un Ekonomikas un finanšu komiteju turpināt izstrādāt metodes, lai laikā līdz nākamajam stabilitātes ziņojumam izvērtētu valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā”; paziņojums paredzēts 2012. gadā.

(5)  Proti, nav iesniegti dati par tīro aizdevumu privātajā sektorā, līdz ar ko novērtējumu objektīvi ir grūtāk veikt.

(6)  Starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu un cikliski koriģēto bilanci saskaņā ar programmās sniegto informāciju ir pārrēķinājuši Komisijas dienesti.

(7)  Pamatojoties uz attiecīgi 2,0 %, 0,9 %, 0,9 % un 1,3 % aplēsto potenciālo pieaugumu laikposmā no 2008. gada līdz 2011. gadam.

(8)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar visjaunāko programmu vienreizējie un citi pagaidu pasākumi ir 0,3 % no IKP 2008. gadā un 0,1 % 2011. un 2012. gadā (visi ir budžeta deficītu samazinoši), un 0,1 % no IKP 2009. gadā (budžeta deficītu palielinoši), un atbilstīgi Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozēm minētie pasākumi būs 0,3 % no IKP 2008. gadā un 0,2 % no IKP 2009. gadā (visi ir budžeta deficītu samazinoši).

Avots:

Konverģences programma (CP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 4.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 146/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 146/12

---

PADOMES ATZINUMS

par atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu 2009.–2012. gadam

2010/C 146/03

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2010. gada 26. aprīlī izskatīja atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu laikposmam no 2009. gada līdz 2012. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 26. aprīlī izskatīja atjaunināto Nīderlandes stabilitātes programmu laikposmam no 2009. gada līdz 2012. gadam.

| (2) | Ekonomiskā darbība 2009. gadā nopietni saruka par 4 %. Pasaules tirdzniecības apjomu kritums salīdzinoši smagi skāra Nīderlandes ekonomiku, un rezultātā tīrā eksporta devums izaugsmē bija negatīvs. Visu gadu izaugsmi kavēja arī iekšzemes pieprasījums – privātais patēriņš samazinājās līdz ar iedzīvotāju materiālā stāvokļa un uzticēšanās līmeņa kritumu, savukārt uz ieguldījumiem negatīvu ietekmi atstāja mazāks pieprasījums, zemāka rentabilitāte un stingrāki kredītnosacījumi. Valsts patēriņš bija vienīgā pieprasījuma komponente, kas sekmēja ekonomisko darbību, galvenokārt, pateicoties stimulēšanas pasākumiem 1 % apmērā no IKP, ko īstenoja saskaņā ar EEAP. 2010. gadam IKP pieaugumu atkal plāno pozitīvu, ko, visticamāk, virzīs tīrais eksports pasaules tirdzniecības atplaukuma apstākļos. Kā liecina prognozes, privātais patēriņš arī turpmāk būs vājš, jo reālos pēcnodokļu ienākumus negatīvi ietekmē mazāks algas pieaugums un aizvien lielāks bezdarbs, savukārt ieguldījumi joprojām cietīs no nepietiekamas ražošanas jaudas izmantošanas, mazākas rentabilitātes un apgrūtinātas piekļuves kredītresursiem. Budžeta stāvoklis 2009. gadā strauji pasliktinājās – ja 2008. gadā bija budžeta pārpalikums 0,7 % apmērā no IKP, tad 2009. gadā jau bija budžeta deficīts 4,9 % apmērā no IKP, kas skaidrojams ar valdības veiktajiem atveseļošanas pasākumiem, reaģējot uz ekonomisko krīzi, automātisko stabilizatoru darbību pilnā apmērā, kā arī gāzes ieņēmumu samazināšanos. Paredz, ka 2010. gadā stāvoklis vēl pasliktināsies. Tā kā 2009. gadā budžeta deficīts pārsniedza atsauces vērtību 3 % no IKP, vajadzēja sākt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Šajos apstākļos Padome 2009. gada decembrī sniedza Nīderlandei ieteikumus, nosakot 2013. gadu par termiņu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai. Samazināt budžeta deficītu, lai tas līdz minētajam datumam būtu mazāks par 3 % no IKP, būs viens no Nīderlandes politikas galvenajiem uzdevumiem. Starp citiem uzdevumiem ir, piemēram, nodrošināt publisko finanšu stabilitāti ilgtermiņā, vēl vairāk nostiprināt uzticēšanos finanšu sektorā un nodrošināt uzņēmēju piekļuvi finanšu resursiem. |
| --- | --- |

(2)

Ekonomiskā darbība 2009. gadā nopietni saruka par 4 %. Pasaules tirdzniecības apjomu kritums salīdzinoši smagi skāra Nīderlandes ekonomiku, un rezultātā tīrā eksporta devums izaugsmē bija negatīvs. Visu gadu izaugsmi kavēja arī iekšzemes pieprasījums – privātais patēriņš samazinājās līdz ar iedzīvotāju materiālā stāvokļa un uzticēšanās līmeņa kritumu, savukārt uz ieguldījumiem negatīvu ietekmi atstāja mazāks pieprasījums, zemāka rentabilitāte un stingrāki kredītnosacījumi. Valsts patēriņš bija vienīgā pieprasījuma komponente, kas sekmēja ekonomisko darbību, galvenokārt, pateicoties stimulēšanas pasākumiem 1 % apmērā no IKP, ko īstenoja saskaņā ar EEAP. 2010. gadam IKP pieaugumu atkal plāno pozitīvu, ko, visticamāk, virzīs tīrais eksports pasaules tirdzniecības atplaukuma apstākļos. Kā liecina prognozes, privātais patēriņš arī turpmāk būs vājš, jo reālos pēcnodokļu ienākumus negatīvi ietekmē mazāks algas pieaugums un aizvien lielāks bezdarbs, savukārt ieguldījumi joprojām cietīs no nepietiekamas ražošanas jaudas izmantošanas, mazākas rentabilitātes un apgrūtinātas piekļuves kredītresursiem. Budžeta stāvoklis 2009. gadā strauji pasliktinājās – ja 2008. gadā bija budžeta pārpalikums 0,7 % apmērā no IKP, tad 2009. gadā jau bija budžeta deficīts 4,9 % apmērā no IKP, kas skaidrojams ar valdības veiktajiem atveseļošanas pasākumiem, reaģējot uz ekonomisko krīzi, automātisko stabilizatoru darbību pilnā apmērā, kā arī gāzes ieņēmumu samazināšanos. Paredz, ka 2010. gadā stāvoklis vēl pasliktināsies. Tā kā 2009. gadā budžeta deficīts pārsniedza atsauces vērtību 3 % no IKP, vajadzēja sākt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Šajos apstākļos Padome 2009. gada decembrī sniedza Nīderlandei ieteikumus, nosakot 2013. gadu par termiņu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai. Samazināt budžeta deficītu, lai tas līdz minētajam datumam būtu mazāks par 3 % no IKP, būs viens no Nīderlandes politikas galvenajiem uzdevumiem. Starp citiem uzdevumiem ir, piemēram, nodrošināt publisko finanšu stabilitāti ilgtermiņā, vēl vairāk nostiprināt uzticēšanos finanšu sektorā un nodrošināt uzņēmēju piekļuvi finanšu resursiem.

| (3) | Lai gan liela daļa krīzes apstākļos novērotā reālā IKP krituma ir ciklisks kritums, nelabvēlīgi ir ietekmēts arī potenciālā ražošanas apjoma līmenis. Turklāt krīze var arī ietekmēt potenciālo izaugsmi vidējā termiņā, kas izpaudīsies kā ieguldījumu apjoma samazinājums, kredītu pieejamības ierobežojumi un pieaugošs strukturālais bezdarbs. Turklāt ekonomikas krīzes ietekme pastiprina demogrāfiskās novecošanas negatīvo ietekmi uz potenciālo ražošanas apjomu un publisko finanšu stabilitāti. Šādos apstākļos būs būtiski paātrināt strukturālo reformu tempu, lai atbalstītu potenciālo izaugsmi. Konkrētāk, Nīderlandei ir svarīgi reformēt darba tirgu, jo īpaši ar turpmāku pasākumu izstrādi, tostarp veicinot darba tirgus pārejas pasākumus nolūkā uzlabot sieviešu, vecāku darbinieku un nelabvēlīgā stāvoklī esošu personu dalību, lai palielinātu kopumā nostrādāto stundu skaitu, kā arī reformēt pētniecības un attīstības jomu, arī turpmāk īstenojot stimulējošus pasākumus šajā sfērā. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan liela daļa krīzes apstākļos novērotā reālā IKP krituma ir ciklisks kritums, nelabvēlīgi ir ietekmēts arī potenciālā ražošanas apjoma līmenis. Turklāt krīze var arī ietekmēt potenciālo izaugsmi vidējā termiņā, kas izpaudīsies kā ieguldījumu apjoma samazinājums, kredītu pieejamības ierobežojumi un pieaugošs strukturālais bezdarbs. Turklāt ekonomikas krīzes ietekme pastiprina demogrāfiskās novecošanas negatīvo ietekmi uz potenciālo ražošanas apjomu un publisko finanšu stabilitāti. Šādos apstākļos būs būtiski paātrināt strukturālo reformu tempu, lai atbalstītu potenciālo izaugsmi. Konkrētāk, Nīderlandei ir svarīgi reformēt darba tirgu, jo īpaši ar turpmāku pasākumu izstrādi, tostarp veicinot darba tirgus pārejas pasākumus nolūkā uzlabot sieviešu, vecāku darbinieku un nelabvēlīgā stāvoklī esošu personu dalību, lai palielinātu kopumā nostrādāto stundu skaitu, kā arī reformēt pētniecības un attīstības jomu, arī turpmāk īstenojot stimulējošus pasākumus šajā sfērā.

| (4) | (Programmas pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs 2010. gadam ir balstīts uz Nīderlandes Ekonomiskās politikas analīzes biroja (Bureau for Economic Policy Analysis) prognozēm un paredz, ka pēc 4 % sarukuma 2009. gadā reālais IKP atkal pieaugs par 1,5 % 2010. gadā, pēc tam atlikušajā programmas laikposmā atgriezīsies līdz vidējam 2 % līmenim. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju (2), šķiet balstīts uz optimistiskiem izaugsmes pieņēmumiem par 2010. un 2011. gadu un ticamiem pieņēmumiem par 2012. gadu. Programmā prognozētā inflācija 2010. gadam šķiet reāla, bet pārāk zema attiecībā uz 2011. un 2012. gadu. Ticams ir programmā paustais pieņēmums, ka ekonomiskās izaugsmes atveseļošanos galvenokārt virzīs tīrais eksports, turpretī prognozes par privātā patēriņa un ieguldījumu devumu izaugsmē šķiet pārlieku optimistiskas. Attiecībā uz darba tirgu programmas laikposmā prognozes gan par nodarbinātības izaugsmi, gan bezdarba attīstību šķiet samērā optimistiskas. |
| --- | --- |

(4)

(Programmas pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs 2010. gadam ir balstīts uz Nīderlandes Ekonomiskās politikas analīzes biroja (Bureau for Economic Policy Analysis) prognozēm un paredz, ka pēc 4 % sarukuma 2009. gadā reālais IKP atkal pieaugs par 1,5 % 2010. gadā, pēc tam atlikušajā programmas laikposmā atgriezīsies līdz vidējam 2 % līmenim. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā šobrīd pieejamo informāciju (2), šķiet balstīts uz optimistiskiem izaugsmes pieņēmumiem par 2010. un 2011. gadu un ticamiem pieņēmumiem par 2012. gadu. Programmā prognozētā inflācija 2010. gadam šķiet reāla, bet pārāk zema attiecībā uz 2011. un 2012. gadu. Ticams ir programmā paustais pieņēmums, ka ekonomiskās izaugsmes atveseļošanos galvenokārt virzīs tīrais eksports, turpretī prognozes par privātā patēriņa un ieguldījumu devumu izaugsmē šķiet pārlieku optimistiskas. Attiecībā uz darba tirgu programmas laikposmā prognozes gan par nodarbinātības izaugsmi, gan bezdarba attīstību šķiet samērā optimistiskas.

| (5) | Saskaņā ar programmā teikto valsts budžeta deficīts ir strauji pasliktinājies – ja 2008. gadā vēl bija budžeta pārpalikums 0,7 % no IKP, tad 2009. gadā jau bija budžeta deficīts 4,9 % no IKP; tas lielā mērā atspoguļo krīzes ietekmi uz valsts finansēm, taču deficītu izraisīja arī stimulēšanas pasākumi 1 % apmērā no IKP, ko valdība pieņēma saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP). Sagaidāms, ka nodokļu politika 2010. gadā būs atbalstoša, taču programmas pēdējos gados kļūs ierobežojoša. Saskaņā ar Padomes veicināto atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģiju un lai līdz 2013. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu un atgrieztos pie stabila publisko finanšu stāvokļa, pēc ekspansīvās fiskālās nostādnes 2009. un 2010. gadā jābūt ievērojamam budžeta ierobežojumam no 2011. gada un turpmāk. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar programmā teikto valsts budžeta deficīts ir strauji pasliktinājies – ja 2008. gadā vēl bija budžeta pārpalikums 0,7 % no IKP, tad 2009. gadā jau bija budžeta deficīts 4,9 % no IKP; tas lielā mērā atspoguļo krīzes ietekmi uz valsts finansēm, taču deficītu izraisīja arī stimulēšanas pasākumi 1 % apmērā no IKP, ko valdība pieņēma saskaņā ar Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP). Sagaidāms, ka nodokļu politika 2010. gadā būs atbalstoša, taču programmas pēdējos gados kļūs ierobežojoša. Saskaņā ar Padomes veicināto atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģiju un lai līdz 2013. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu un atgrieztos pie stabila publisko finanšu stāvokļa, pēc ekspansīvās fiskālās nostādnes 2009. un 2010. gadā jābūt ievērojamam budžeta ierobežojumam no 2011. gada un turpmāk.

| (6) | Programmas atjauninājumā budžeta mērķis 2010. gadam ir budžeta deficīts 6,1 % no IKP. Programmā paredzēts, ka ieņēmumu attiecība salīdzinājumā ar 2009. gadu samazināsies par 0,1 % no IKP, turpretī izdevumu attiecībai plāno kāpumu par 1,1 % no IKP. Programmas budžeta prognoze 2010. gadam ir par 0,2 % no IKP labāka salīdzinājumā ar 2010. gada budžeta mērķi un kopumā atbilst Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Programmas pamatā esošās optimistiskās makroekonomiskās prognozes tikai daļēji izpaužas budžeta rezultātos, galvenokārt tāpēc, ka lielākā izaugsme būs vērojama uz eksportu orientētā sektorā, kas dod mazus nodokļu ieņēmumus, un tāpēc, ka ir negatīva bāzes ietekme (0,1 % no IKP) no 2009. gada. Paredzēts, ka strukturālā bilance (t. i., cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko pārrēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, pasliktināsies, rādītājam no – 3,75 % no IKP 2009. gadā noslīdot līdz – 4,75 % no IKP 2010. gadā. 2010. gadā veikto diskrecionāro pasākumu kopējā ietekme ir niecīga, jo lielākiem diskrecionāriem izdevumiem atbilst nodokļu pieaugums. Strukturālās bilances pasliktināšanos 2010. gadā, kas tomēr novērota, var daļēji izskaidrot ar to, ka ir lielāki procentu izdevumi un mazāki ieņēmumi no gāzes pārdošanas, bet galvenokārt tomēr ar novēlotu krīzes ietekmi, piemēram, pieaugošu bezdarbu, kura dēļ izdevumu pieaugums un nodokļu ieņēmumu samazinājums ir lielāks, nekā varētu domāt, ja izmantotu standarta elastīguma parametrus. |
| --- | --- |

(6)

Programmas atjauninājumā budžeta mērķis 2010. gadam ir budžeta deficīts 6,1 % no IKP. Programmā paredzēts, ka ieņēmumu attiecība salīdzinājumā ar 2009. gadu samazināsies par 0,1 % no IKP, turpretī izdevumu attiecībai plāno kāpumu par 1,1 % no IKP. Programmas budžeta prognoze 2010. gadam ir par 0,2 % no IKP labāka salīdzinājumā ar 2010. gada budžeta mērķi un kopumā atbilst Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumam saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Programmas pamatā esošās optimistiskās makroekonomiskās prognozes tikai daļēji izpaužas budžeta rezultātos, galvenokārt tāpēc, ka lielākā izaugsme būs vērojama uz eksportu orientētā sektorā, kas dod mazus nodokļu ieņēmumus, un tāpēc, ka ir negatīva bāzes ietekme (0,1 % no IKP) no 2009. gada. Paredzēts, ka strukturālā bilance (t. i., cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), ko pārrēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, pasliktināsies, rādītājam no – 3,75 % no IKP 2009. gadā noslīdot līdz – 4,75 % no IKP 2010. gadā. 2010. gadā veikto diskrecionāro pasākumu kopējā ietekme ir niecīga, jo lielākiem diskrecionāriem izdevumiem atbilst nodokļu pieaugums. Strukturālās bilances pasliktināšanos 2010. gadā, kas tomēr novērota, var daļēji izskaidrot ar to, ka ir lielāki procentu izdevumi un mazāki ieņēmumi no gāzes pārdošanas, bet galvenokārt tomēr ar novēlotu krīzes ietekmi, piemēram, pieaugošu bezdarbu, kura dēļ izdevumu pieaugums un nodokļu ieņēmumu samazinājums ir lielāks, nekā varētu domāt, ja izmantotu standarta elastīguma parametrus.

| (7) | Programmas vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir līdz 2013. gadam samazināt budžeta deficītu zem 3 % no IKP. Ja izaugsmes prognozes būs labvēlīgas, tad konsolidācijai saskaņā ar programmu būtu jāsākas 2011. gadā. Pašreiz šis mērķis atbilstu ieteikumam saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu. Lai gan programmā ir minēta apņemšanās, veicot papildu pasākumus, iekļauties 2013. gada termiņā, tādu pasākumu apjoms un būtība nav precizēti. Turklāt programma neaptver 2013. gadu. Programmā ir parādīts nominālā budžeta deficīta uzlabojums līdz 5,0 % no IKP 2011. gadā (no 6,1 % iepriekšējā gadā) un 4,5 % 2012. gadā. Attiecībā uz primāro bilanci tiek prognozēta līdzīga notikumu gaita. Gaidāmie 2012. gada rezultāti būtu jāuzskata nevis par mērķi, bet par ekonomikas norišu tehnisku iznākumu, kura pamatā ir pieņēmums par politikas nemainīšanu. Programmas budžeta prognozes liecina, ka, lai samazinātu budžeta deficītu zem 3 % no IKP, 2013. gadā būs vajadzīgs papildu nomināls valsts kopbudžeta bilances uzlabojums par vairāk nekā 1,5 % no IKP. Sagaidāms, ka (pārrēķinātā) strukturālā bilance 2010. gadā pasliktināsies līdz – 4,75 % no IKP un pēc tam uzlabosies – līdz – 4 % no IKP 2011. gadā un – 3,5 % no IKP 2012. gadā. Valdības budžeta stratēģiju 2011. gadam veido galvenokārt stimulēšanas pasākumu (daļēja) atcelšana (aptuveni 0,5 % no IKP) un konsolidācijas pasākumi, kuru apjoms ir 0,25 % no IKP (EUR 1,8 miljardi). Prognozē, ka labākas makroekonomiskās vides un stimulēšanas pasākumu (daļējas) atcelšanas dēļ uzlabosies ieņēmumu attiecība, savukārt izdevumu attiecība samazināsies konsolidācijas pasākumu, labākas makroekonomiskās vides un stimulēšanas pasākumu (daļējas) atcelšanas dēļ. Programmā minēts, ka 2012. gadā ieņēmumu attiecība palielināsies un izdevumu attiecība nostabilizēsies, pamatojoties uz pieņēmumu par politikas nemainīšanu. Programmā ir apstiprināta apņemšanās sasniegt jauno vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM) – budžeta stāvokli – 0,5 % no IKP strukturālā izteiksmē. Ņemot vērā jaunākās prognozes un parāda līmeni, VTM ir saskaņā ar pakta mērķiem. Tomēr programma neparedz to sasniegt programmas darbības laikā. |
| --- | --- |

(7)

Programmas vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis ir līdz 2013. gadam samazināt budžeta deficītu zem 3 % no IKP. Ja izaugsmes prognozes būs labvēlīgas, tad konsolidācijai saskaņā ar programmu būtu jāsākas 2011. gadā. Pašreiz šis mērķis atbilstu ieteikumam saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu. Lai gan programmā ir minēta apņemšanās, veicot papildu pasākumus, iekļauties 2013. gada termiņā, tādu pasākumu apjoms un būtība nav precizēti. Turklāt programma neaptver 2013. gadu. Programmā ir parādīts nominālā budžeta deficīta uzlabojums līdz 5,0 % no IKP 2011. gadā (no 6,1 % iepriekšējā gadā) un 4,5 % 2012. gadā. Attiecībā uz primāro bilanci tiek prognozēta līdzīga notikumu gaita. Gaidāmie 2012. gada rezultāti būtu jāuzskata nevis par mērķi, bet par ekonomikas norišu tehnisku iznākumu, kura pamatā ir pieņēmums par politikas nemainīšanu. Programmas budžeta prognozes liecina, ka, lai samazinātu budžeta deficītu zem 3 % no IKP, 2013. gadā būs vajadzīgs papildu nomināls valsts kopbudžeta bilances uzlabojums par vairāk nekā 1,5 % no IKP. Sagaidāms, ka (pārrēķinātā) strukturālā bilance 2010. gadā pasliktināsies līdz – 4,75 % no IKP un pēc tam uzlabosies – līdz – 4 % no IKP 2011. gadā un – 3,5 % no IKP 2012. gadā. Valdības budžeta stratēģiju 2011. gadam veido galvenokārt stimulēšanas pasākumu (daļēja) atcelšana (aptuveni 0,5 % no IKP) un konsolidācijas pasākumi, kuru apjoms ir 0,25 % no IKP (EUR 1,8 miljardi). Prognozē, ka labākas makroekonomiskās vides un stimulēšanas pasākumu (daļējas) atcelšanas dēļ uzlabosies ieņēmumu attiecība, savukārt izdevumu attiecība samazināsies konsolidācijas pasākumu, labākas makroekonomiskās vides un stimulēšanas pasākumu (daļējas) atcelšanas dēļ. Programmā minēts, ka 2012. gadā ieņēmumu attiecība palielināsies un izdevumu attiecība nostabilizēsies, pamatojoties uz pieņēmumu par politikas nemainīšanu. Programmā ir apstiprināta apņemšanās sasniegt jauno vidēja termiņa budžeta mērķi (VTM) – budžeta stāvokli – 0,5 % no IKP strukturālā izteiksmē. Ņemot vērā jaunākās prognozes un parāda līmeni, VTM ir saskaņā ar pakta mērķiem. Tomēr programma neparedz to sasniegt programmas darbības laikā.

| (8) | Programmā iekļautās budžeta prognozes 2010. gadam šķiet ticamas, bet budžeta izpildes rezultāti var izrādīties sliktāki, nekā prognozēts 2011. un turpmākajiem gadiem. Valdības pasākumi finanšu tirgu stabilizēšanai, visticamāk, paliks spēkā visu programmas laiku, un tas varētu negatīvi ietekmēt budžeta mērķus. Lai gan 2010. gada optimistisko makroekonomisko scenāriju vairāk nekā pietiekami kompensē programmā iekļautās salīdzinoši piesardzīgās ieņēmumu prognozes, kuras varbūt pat dod iespēju ar uzviju izpildīt mērķi, pārējā programmas laikposmā tāda iespēja ir maz ticama. Turklāt ne visus konsolidācijas pasākumu radītos ietaupījumus izdosies realizēt, sākot ar 2011. gadu. Visbeidzot, sociālie pabalsti var izrādīties augstāki, nekā plānots programmā, ņemot vērā pārāk nedaudz optimistiskas prognozes attiecībā uz bezdarbu. Programmā arī nav pilnībā paskaidrotas pārmaiņas ieņēmumu un izdevumu attiecībā 2012. gadā, kad programmā plānots bilances uzlabojums 0,5 % apmērā no IKP, neveicot nekādus pasākumus. Prognoze balstās galvenokārt uz optimistiskiem pieņēmumiem par makroekonomisko attīstību un elastīgumu. Tomēr gan attiecībā uz 2011., gan 2012. gadu būtu jāatzīmē, ka Nīderlandes iestādes pašlaik veic būtisku budžeta pārskatīšanu, kas varētu kalpot par pamatu papildu konsolidācijas pasākumiem un saskaņā ar ieteikumiem no 2011. gada palielināt ikgadējo fiskālo pasākumu vidējo apmēru, kā rezultātā budžeta izpildes rezultāti būtu labāki par gaidītajiem, lai gan šādu papildu konsolidācijas pasākumu apjoms un būtība vēl nav skaidri. Nīderlandes sasniegumi budžeta konsolidācijas jomā ir samērā labi un nerada papildu risku pašreizējā situācijā. |
| --- | --- |

(8)

Programmā iekļautās budžeta prognozes 2010. gadam šķiet ticamas, bet budžeta izpildes rezultāti var izrādīties sliktāki, nekā prognozēts 2011. un turpmākajiem gadiem. Valdības pasākumi finanšu tirgu stabilizēšanai, visticamāk, paliks spēkā visu programmas laiku, un tas varētu negatīvi ietekmēt budžeta mērķus. Lai gan 2010. gada optimistisko makroekonomisko scenāriju vairāk nekā pietiekami kompensē programmā iekļautās salīdzinoši piesardzīgās ieņēmumu prognozes, kuras varbūt pat dod iespēju ar uzviju izpildīt mērķi, pārējā programmas laikposmā tāda iespēja ir maz ticama. Turklāt ne visus konsolidācijas pasākumu radītos ietaupījumus izdosies realizēt, sākot ar 2011. gadu. Visbeidzot, sociālie pabalsti var izrādīties augstāki, nekā plānots programmā, ņemot vērā pārāk nedaudz optimistiskas prognozes attiecībā uz bezdarbu. Programmā arī nav pilnībā paskaidrotas pārmaiņas ieņēmumu un izdevumu attiecībā 2012. gadā, kad programmā plānots bilances uzlabojums 0,5 % apmērā no IKP, neveicot nekādus pasākumus. Prognoze balstās galvenokārt uz optimistiskiem pieņēmumiem par makroekonomisko attīstību un elastīgumu. Tomēr gan attiecībā uz 2011., gan 2012. gadu būtu jāatzīmē, ka Nīderlandes iestādes pašlaik veic būtisku budžeta pārskatīšanu, kas varētu kalpot par pamatu papildu konsolidācijas pasākumiem un saskaņā ar ieteikumiem no 2011. gada palielināt ikgadējo fiskālo pasākumu vidējo apmēru, kā rezultātā budžeta izpildes rezultāti būtu labāki par gaidītajiem, lai gan šādu papildu konsolidācijas pasākumu apjoms un būtība vēl nav skaidri. Nīderlandes sasniegumi budžeta konsolidācijas jomā ir samērā labi un nerada papildu risku pašreizējā situācijā.

| (9) | Valsts kopējā parāda attiecība pret IKP 2009. gadā bija virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības, un paredzams, ka visā programmas laikposmā tā palielināsies. Lēš, ka 2009. gadā parāda attiecība bija 62,3 %, t. i., lielāka nekā iepriekšējā gadā, kad tā bija 58,2 %. Parāda attiecības kāpumu lielā mērā noteica budžeta deficīts un IKP pieauguma sarukums, lai gan ietekmi mazināja ievērojama pozitīva krājumu plūsmas korekcija, kas atspoguļoja faktu, ka finanšu sektors sācis atmaksāt valdības piešķirto palīdzību. Prognozē, ka parāda attiecība programmas laikposmā palielināsies vēl par 10 % no IKP – līdz 72,5 % 2012. gadā, ko galvenokārt izraisīs nemainīgi liels valsts budžeta deficīts. Valsts kopējā parāda līmeni apdraud ievērojams risks, kas rodas, pirmkārt, no varbūtības, ka budžeta deficīts būs lielāks nekā mērķa deficīts, jo īpaši 2011. gadā, un, otrkārt un galvenokārt, no tā, ka finanšu sektoram ir izsniegtas lielas garantijas, kuru kopapjoms pašlaik ir gandrīz 14 % no IKP. Ja garantijas tiktu aktivizētas, tas vēl vairāk palielinātu parāda attiecību. No otras puses, ja finanšu iestādes (agri) atmaksātu valdības atbalstu, parāda attiecība būtiski samazinātos. |
| --- | --- |

(9)

Valsts kopējā parāda attiecība pret IKP 2009. gadā bija virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības, un paredzams, ka visā programmas laikposmā tā palielināsies. Lēš, ka 2009. gadā parāda attiecība bija 62,3 %, t. i., lielāka nekā iepriekšējā gadā, kad tā bija 58,2 %. Parāda attiecības kāpumu lielā mērā noteica budžeta deficīts un IKP pieauguma sarukums, lai gan ietekmi mazināja ievērojama pozitīva krājumu plūsmas korekcija, kas atspoguļoja faktu, ka finanšu sektors sācis atmaksāt valdības piešķirto palīdzību. Prognozē, ka parāda attiecība programmas laikposmā palielināsies vēl par 10 % no IKP – līdz 72,5 % 2012. gadā, ko galvenokārt izraisīs nemainīgi liels valsts budžeta deficīts. Valsts kopējā parāda līmeni apdraud ievērojams risks, kas rodas, pirmkārt, no varbūtības, ka budžeta deficīts būs lielāks nekā mērķa deficīts, jo īpaši 2011. gadā, un, otrkārt un galvenokārt, no tā, ka finanšu sektoram ir izsniegtas lielas garantijas, kuru kopapjoms pašlaik ir gandrīz 14 % no IKP. Ja garantijas tiktu aktivizētas, tas vēl vairāk palielinātu parāda attiecību. No otras puses, ja finanšu iestādes (agri) atmaksātu valdības atbalstu, parāda attiecība būtiski samazinātos.

| (10) | Prognozes par parādu vidējā termiņā, kurās pieņemts, ka IKP pieauguma rādītāji pakāpeniski atkal sasniegs vērtības, kas tika prognozētas pirms krīzes, un ka nodokļi no jauna sasniegs pirmskrīzes līmeni, kā arī ietverta paredzētā ar sabiedrības novecošanos saistīto izdevumu palielināšanās, liecina, ka ar programmā paredzēto budžeta stratēģiju, kāda tā ir šobrīd un bez turpmākām politikas izmaiņām, nepietiks, lai līdz 2020. gadam stabilizētu parāda attiecību pret IKP. |
| --- | --- |

(10)

Prognozes par parādu vidējā termiņā, kurās pieņemts, ka IKP pieauguma rādītāji pakāpeniski atkal sasniegs vērtības, kas tika prognozētas pirms krīzes, un ka nodokļi no jauna sasniegs pirmskrīzes līmeni, kā arī ietverta paredzētā ar sabiedrības novecošanos saistīto izdevumu palielināšanās, liecina, ka ar programmā paredzēto budžeta stratēģiju, kāda tā ir šobrīd un bez turpmākām politikas izmaiņām, nepietiks, lai līdz 2020. gadam stabilizētu parāda attiecību pret IKP.

| (11) | Sabiedrības novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu ir ievērojami augstāka par vidējo ES rādītāju galvenokārt tāpēc, ka diezgan ievērojami pieaugs izdevumi par pensijām un ilgtermiņa veselības aprūpi. Nodrošinot lielo primāro pārpalikumu vidējā termiņā un īstenojot strukturālās reformas, kas ierobežotu prognozēto ar novecošanos saistīto izdevumu pieaugumu, būtu vieglāk mazināt apdraudējumus publisko finanšu stabilitātei, kuri Komisijas 2009. gada Ilgtspējas ziņojumā (3) tika novērtēti kā lieli. Tiek lēsts, ka līdz ar ierosināto pensionēšanās vecuma palielinājumu par diviem gadiem (no 65 līdz 67 gadiem) līdz 2025. gadam tiks samazināta ilgtspējas starpība, un, ja šis palielinājums tiks pieņemts, tas būs pirmais solis publisko finanšu stabilitātes uzlabošanā. |
| --- | --- |

(11)

Sabiedrības novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu ir ievērojami augstāka par vidējo ES rādītāju galvenokārt tāpēc, ka diezgan ievērojami pieaugs izdevumi par pensijām un ilgtermiņa veselības aprūpi. Nodrošinot lielo primāro pārpalikumu vidējā termiņā un īstenojot strukturālās reformas, kas ierobežotu prognozēto ar novecošanos saistīto izdevumu pieaugumu, būtu vieglāk mazināt apdraudējumus publisko finanšu stabilitātei, kuri Komisijas 2009. gada Ilgtspējas ziņojumā (3) tika novērtēti kā lieli. Tiek lēsts, ka līdz ar ierosināto pensionēšanās vecuma palielinājumu par diviem gadiem (no 65 līdz 67 gadiem) līdz 2025. gadam tiks samazināta ilgtspējas starpība, un, ja šis palielinājums tiks pieņemts, tas būs pirmais solis publisko finanšu stabilitātes uzlabošanā.

| (12) | 1994. gadā ieviestā uz tendencēm balstītā budžeta veidošanas sistēma visumā tiek uzskatīta par efektīvu un iedarbīgu (4). Galvenais šajā sistēmā ir daudzgadīgi izdevumu griesti un neatkarīgo organizāciju, jo īpaši CPB, nozīme (5). Budžetu plāno uz četriem gadiem, un plānošanas pamatā ir makroekonomiskais scenārijs, ko sagatavo Nīderlandes Ekonomikas politikas analīzes institūts (CPB) (6); tas nodrošina prognožu objektivitāti un neatkarību. Budžeta mērķi, ievērojot fiskālos uzdevumus saistībā ar sabiedrības novecošanos un Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības, nosaka četriem gadiem. Izdevumu griestus, kas ir fiskālās sistēmas stūrakmens, aprēķina, vadoties no šī budžeta mērķa. Izdevumu griesti faktiski ir ievēroti. 2009. gada martā valdība nolēma izdevumu griestus neattiecināt uz bezdarbnieku pabalstiem, kurus sevišķi ietekmē cikliski apstākļi. Šis pasākums novērsa to, ka pieaugošā bezdarba dēļ bija procikliski jāsamazina budžets, un pēc šā pasākuma īstenošanas nostiprinājās automātiskie stabilizatori (par apmēram 0,3 % no IKP 2009. gadā). Šķiet, ka pašreizējā fiskālajā situācijā uz tendencēm balstītai budžeta sistēmai ir bijusi labvēlīga ietekme. Ekonomikas atveseļošanas laikā uz tendencēm balstītai budžeta sistēmai būs arī svarīga pievienotā vērtība. Sagaidāms, ka automātiskie stabilizatori automātiski uzlabos budžeta stāvokli, bet izdevumu daļas griesti vienlaikus būs instruments izdevumu pieauguma ierobežošanai. |
| --- | --- |

(12)

1994. gadā ieviestā uz tendencēm balstītā budžeta veidošanas sistēma visumā tiek uzskatīta par efektīvu un iedarbīgu (4). Galvenais šajā sistēmā ir daudzgadīgi izdevumu griesti un neatkarīgo organizāciju, jo īpaši CPB, nozīme (5). Budžetu plāno uz četriem gadiem, un plānošanas pamatā ir makroekonomiskais scenārijs, ko sagatavo Nīderlandes Ekonomikas politikas analīzes institūts (CPB) (6); tas nodrošina prognožu objektivitāti un neatkarību. Budžeta mērķi, ievērojot fiskālos uzdevumus saistībā ar sabiedrības novecošanos un Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības, nosaka četriem gadiem. Izdevumu griestus, kas ir fiskālās sistēmas stūrakmens, aprēķina, vadoties no šī budžeta mērķa. Izdevumu griesti faktiski ir ievēroti. 2009. gada martā valdība nolēma izdevumu griestus neattiecināt uz bezdarbnieku pabalstiem, kurus sevišķi ietekmē cikliski apstākļi. Šis pasākums novērsa to, ka pieaugošā bezdarba dēļ bija procikliski jāsamazina budžets, un pēc šā pasākuma īstenošanas nostiprinājās automātiskie stabilizatori (par apmēram 0,3 % no IKP 2009. gadā). Šķiet, ka pašreizējā fiskālajā situācijā uz tendencēm balstītai budžeta sistēmai ir bijusi labvēlīga ietekme. Ekonomikas atveseļošanas laikā uz tendencēm balstītai budžeta sistēmai būs arī svarīga pievienotā vērtība. Sagaidāms, ka automātiskie stabilizatori automātiski uzlabos budžeta stāvokli, bet izdevumu daļas griesti vienlaikus būs instruments izdevumu pieauguma ierobežošanai.

| (13) | Var uzskatīt, ka publisko finanšu kvalitātes ziņā Nīderlandei dažās jomās sokas diezgan labi. Īpaši tādās jomās kā publiskā infrastruktūra, vispārējie pakalpojumi un fiskālā pārvaldība. Programmā ir paziņots nodoms turpināt uzlabot publisko finanšu kvalitāti tādās jomās kā labāks regulējums un administratīvā sloga samazināšana. Attiecībā uz administratīvo slogu programmā noteiktais mērķis ir 2011. gadā panākt tīro samazinājumu 25 % apmērā salīdzinājumā ar 2007. gadu. Iestādes pašlaik būtiski pārskata budžetu, galvenokārt koncentrējoties uz izdevumu daļu un cenšoties atvieglot lēmumu pieņemšanas procesu par strukturālām reformām un konsolidācijas pasākumiem. Ieņēmumu daļā iestādes gatavo atsevišķu pētījumu nodokļu sistēmas pārskatīšanai, kā mērķis ir izveidot tādu nodokļu sistēmu, kas nākotnē radīs stabilus ieņēmumus, radot pēc iespējas mazākus traucējumus ekonomikā un pēc iespējas taisnīgāk sadalot izmaksas. Pēc pārskatīšanas varētu vēl vairāk nostiprināties publisko finanšu kvalitāte vidējā termiņā un ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(13)

Var uzskatīt, ka publisko finanšu kvalitātes ziņā Nīderlandei dažās jomās sokas diezgan labi. Īpaši tādās jomās kā publiskā infrastruktūra, vispārējie pakalpojumi un fiskālā pārvaldība. Programmā ir paziņots nodoms turpināt uzlabot publisko finanšu kvalitāti tādās jomās kā labāks regulējums un administratīvā sloga samazināšana. Attiecībā uz administratīvo slogu programmā noteiktais mērķis ir 2011. gadā panākt tīro samazinājumu 25 % apmērā salīdzinājumā ar 2007. gadu. Iestādes pašlaik būtiski pārskata budžetu, galvenokārt koncentrējoties uz izdevumu daļu un cenšoties atvieglot lēmumu pieņemšanas procesu par strukturālām reformām un konsolidācijas pasākumiem. Ieņēmumu daļā iestādes gatavo atsevišķu pētījumu nodokļu sistēmas pārskatīšanai, kā mērķis ir izveidot tādu nodokļu sistēmu, kas nākotnē radīs stabilus ieņēmumus, radot pēc iespējas mazākus traucējumus ekonomikā un pēc iespējas taisnīgāk sadalot izmaksas. Pēc pārskatīšanas varētu vēl vairāk nostiprināties publisko finanšu kvalitāte vidējā termiņā un ilgtermiņā.

| (14) | Kopumā programmā izklāstītā budžeta stratēģija 2010. un 2011. gadam atbilst Padomes ieteikumiem saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Pašreizējā redakcijā un ņemot vērā minētos apdraudējumus, no 2012. gada budžeta stratēģija nebūtu atbilstīga Padomes ieteikumiem saskaņā ar 126. panta 7. punktu, konkrētāk, 2013. gads nav programmā ietverts. Jo īpaši 2010. gadam programmas budžeta prognozes ir mazliet labākas nekā 2010. gada budžetā iekļautās, kas daļēji liecina par labāku makroekonomisko scenāriju, un ir pakļautas līdzsvarotiem riskiem. Programmā paredzēts, ka no 2011. gada līdz 2012. gadam ik gadus tiks īstenoti samērā nelieli fiskālie pasākumi vidēji 0,75 % apmērā no IKP, uz ko attiecas minētie riski. Attiecībā uz 2011. gadu programmas budžeta prognožu pamatā ir konkrēti konsolidācijas pasākumi. No otras puses, plānotās izmaiņas strukturālajā bilancē 2012. gadā (0,5 % no IKP) nav pamatotas ar papildu pasākumiem, un tās nevar izskaidrot arī ar standarta elastīgumu. Tas liecina, ka ir vajadzīgi papildu konsolidācijas pasākumi, lai no 2011. gada līdz 2013. gadam īstenotu vajadzīgos ikgadējos fiskālos pasākumus vidēji 0,75 % apmērā no IKP saskaņā ar Padomes ieteikumiem, ņemot vērā arī to, ka programmā nav ietverts 2013. gads. Programmā paziņotais nominālais valsts budžeta deficīts 4,5 % apmērā no IKP 2012. gadā, kas ir uzskatāms nevis par mērķi, bet gan iznākumu pieņēmumam par politikas nemainīšanu, liecina, ka, lai iekļautos 2013. gada termiņā, ir vajadzīgs papildu uzlabojums vismaz 1,5 % apmērā no IKP. Ņemot vērā programmā sniegtās prognozes un iepriekš minētos riskus, ar pašreizējo budžeta stratēģiju nav pietiekami, lai valsts parāda attiecība pret IKP atkal sāktu samazināties. Lai gan programmā valdība pauž apņemšanos veikt papildu politikas pasākumus, lai līdz 2013. gadam samazinātu budžeta deficītu zem atsauces vērtības 3 % no IKP, programmā nav iekļautas norādes par to, kā minētais mērķis tiks sasniegts. |
| --- | --- |

(14)

Kopumā programmā izklāstītā budžeta stratēģija 2010. un 2011. gadam atbilst Padomes ieteikumiem saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Pašreizējā redakcijā un ņemot vērā minētos apdraudējumus, no 2012. gada budžeta stratēģija nebūtu atbilstīga Padomes ieteikumiem saskaņā ar 126. panta 7. punktu, konkrētāk, 2013. gads nav programmā ietverts. Jo īpaši 2010. gadam programmas budžeta prognozes ir mazliet labākas nekā 2010. gada budžetā iekļautās, kas daļēji liecina par labāku makroekonomisko scenāriju, un ir pakļautas līdzsvarotiem riskiem. Programmā paredzēts, ka no 2011. gada līdz 2012. gadam ik gadus tiks īstenoti samērā nelieli fiskālie pasākumi vidēji 0,75 % apmērā no IKP, uz ko attiecas minētie riski. Attiecībā uz 2011. gadu programmas budžeta prognožu pamatā ir konkrēti konsolidācijas pasākumi. No otras puses, plānotās izmaiņas strukturālajā bilancē 2012. gadā (0,5 % no IKP) nav pamatotas ar papildu pasākumiem, un tās nevar izskaidrot arī ar standarta elastīgumu. Tas liecina, ka ir vajadzīgi papildu konsolidācijas pasākumi, lai no 2011. gada līdz 2013. gadam īstenotu vajadzīgos ikgadējos fiskālos pasākumus vidēji 0,75 % apmērā no IKP saskaņā ar Padomes ieteikumiem, ņemot vērā arī to, ka programmā nav ietverts 2013. gads. Programmā paziņotais nominālais valsts budžeta deficīts 4,5 % apmērā no IKP 2012. gadā, kas ir uzskatāms nevis par mērķi, bet gan iznākumu pieņēmumam par politikas nemainīšanu, liecina, ka, lai iekļautos 2013. gada termiņā, ir vajadzīgs papildu uzlabojums vismaz 1,5 % apmērā no IKP. Ņemot vērā programmā sniegtās prognozes un iepriekš minētos riskus, ar pašreizējo budžeta stratēģiju nav pietiekami, lai valsts parāda attiecība pret IKP atkal sāktu samazināties. Lai gan programmā valdība pauž apņemšanos veikt papildu politikas pasākumus, lai līdz 2013. gadam samazinātu budžeta deficītu zem atsauces vērtības 3 % no IKP, programmā nav iekļautas norādes par to, kā minētais mērķis tiks sasniegts.

| (15) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie dati un lielākā daļa fakultatīvo datu. Padome 2009. gada 2. decembrī atbilstīgi 126. panta 7. punktam pieņēma ieteikumu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu, kurā arī aicināja Nīderlandi par Padomes ieteikumu īstenošanā sasniegto ziņot atsevišķā nodaļā stabilitātes programmu atjauninājumos. Šo ieteikumu Nīderlande ir daļēji izpildījusi. Konkrētāk, programma neaptver 2013. gadu, kas ir korekcijas laikposma pēdējais gads. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā sniegti visi obligātie dati un lielākā daļa fakultatīvo datu. Padome 2009. gada 2. decembrī atbilstīgi 126. panta 7. punktam pieņēma ieteikumu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanu, kurā arī aicināja Nīderlandi par Padomes ieteikumu īstenošanā sasniegto ziņot atsevišķā nodaļā stabilitātes programmu atjauninājumos. Šo ieteikumu Nīderlande ir daļēji izpildījusi. Konkrētāk, programma neaptver 2013. gadu, kas ir korekcijas laikposma pēdējais gads.

Vispārējais secinājums ir tāds, ka krīze ir smagi skārusi Nīderlandi, kā rezultātā 2009. gadā ir strauji pasliktinājusies budžeta bilance – no pārpalikuma 0,7 % apmērā no IKP 2008. gadā līdz budžeta deficītam 4,9 % apmērā no IKP 2009. gadā, un tāpēc vajadzēja sākt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. 2010. gadā ir sagaidāma turpmāka pasliktināšanās, galvenokārt saistībā ar dažādām aizkavētām krīzes ietekmēm, piemēram, pieaugošu bezdarbu. Kad tiks atcelti fiskālie stimuli un īstenoti konsolidācijas pasākumi, 2011. gadā budžeta bilancei būtu jāuzlabojas. 2012. gadā paredzētais budžeta uzlabojums skaidrojams ar cikliskajiem apstākļiem, ar nosacījumu, ka politika nemainīsies. Sagaidāms, ka parāda attiecība, kas 2009. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 %, programmas laikposmā ievērojami pieaugs. Programmā minēto korekcijas gaitu apdraud negatīvi riski, un tai nāktu par labu pastiprināta konsolidācija pēc 2011. gada. Galvenie riski ir saistīti ar pārlieku optimistiskiem makroekonomikas pieņēmumiem un to, ka ikgadējie fiskālie pasākumi ir plānoti tikai 0,75 % apmērā no IKP, kā bija ieteikusi Padome. Programmā ir iekļauta apņemšanās veikt papildu politikas pasākumus, lai iekļautos 2013. gada termiņā. Tomēr, tā kā 2013. gads programmā nav ietverts, pilnībā novērtēt budžeta stratēģiju nav iespējams. Tāpēc būtu vēlams saņemt vairāk informācijas (jo īpaši iekļaujot datus par 2013. gadu) par vispārējo stratēģiju, kura ir pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas pamatā. Nodrošinot lielāku primāro pārpalikumu vidējā termiņā un īstenojot reformu pasākumus, kas ierobežotu prognozēto ar sabiedrības novecošanos saistīto izdevumu pieaugumu, būtu vieglāk mazināt apdraudējumus publisko finanšu stabilitātei. Ja pieņems nesen ierosināto pensiju reformu, tas būs svarīgs pirmais solis ceļā uz šā mērķa sasniegšanu.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un 2009. gada 2. decembra ieteikumu saskaņā ar LESD 126. pantu, Nīderlande tiek aicināta:

| i) | saistībā ar budžeta būtisku pārskatīšanu precizēt, kādus konsolidācijas atbalsta pasākumus īstenos no 2011. gada un jo īpaši nākamajos gados, vēl vairāk nostiprināt konsolidācijas pasākumus, lai varētu īstenot ikgadējos fiskālos pasākumus budžeta deficīta samazināšanai zem 3 % no IKP līdz 2013. gadam, un visā programmas laikposmā izmantot neparedzētus makroekonomiskās un fiskālās ainas uzlabojumus, lai paātrinātu budžeta deficīta samazināšanu un kopējā parāda attiecības samazināšanu, atkal cenšoties pietuvināt to atsauces vērtībai; |
| --- | --- |

i)

saistībā ar budžeta būtisku pārskatīšanu precizēt, kādus konsolidācijas atbalsta pasākumus īstenos no 2011. gada un jo īpaši nākamajos gados, vēl vairāk nostiprināt konsolidācijas pasākumus, lai varētu īstenot ikgadējos fiskālos pasākumus budžeta deficīta samazināšanai zem 3 % no IKP līdz 2013. gadam, un visā programmas laikposmā izmantot neparedzētus makroekonomiskās un fiskālās ainas uzlabojumus, lai paātrinātu budžeta deficīta samazināšanu un kopējā parāda attiecības samazināšanu, atkal cenšoties pietuvināt to atsauces vērtībai;

| ii) | turpināt uzlabot publisko finanšu ilglaicīgu stabilitāti, īstenojot strukturālas reformas, lai apturētu ar sabiedrības novecošanos saistīto izdevumu pieaugumu. |
| --- | --- |

ii)

turpināt uzlabot publisko finanšu ilglaicīgu stabilitāti, īstenojot strukturālas reformas, lai apturētu ar sabiedrības novecošanos saistīto izdevumu pieaugumu.

Nīderlande arī tiek aicināta sniegt vairāk informācijas par turpmākajos gados paredzētās konsolidācijas gaitu un galvenajiem tās pamatā esošajiem pasākumiem, tiklīdz šī informācija kļūst pieejama, – vēlākais, tajās turpmākās stabilitātes programmas nodaļās, kuras attiecas uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2008. g. | 2009. g. | 2010. g. | 2011. g. | 2012. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | SP 2010. g. janvāris | 2,0 | –4 | 1,5 | 2 | 2 |
| COM 2009. g. novembris | 2,0 | –4,5 | 0,3 | 1,6 | n. p. |
| SP 2008. g. novembris | 2,25 | 1,25 | 2 | 2 | n. p. |
| SPCI inflācija
  (%) | SP 2010. g. janvāris | 2,2 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| COM 2009. g. novembris | 2,2 | 1,1 | 0,9 | 1,2 | n. p. |
| SP 2008. g. novembris | 2,5 | 3,25 | 2 | 2 | n. p. |
| Ražošanas apjoma starpība (7)

  (% no potenciālā IKP) | SP 2010. g. janvāris | 2,6 | –2,7 | –2,3 | –1,9 | –1,8 |
| COM 2009. g. novembris (8) | 3,0 | –2,7 | –3,1 | –2,4 | n. p. |
| SP 2008. g. novembris | 0,7 | –0,1 | –0,5 | –0,6 | n. p. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums attiecībā uz citām pasaules valstīm
  (% no IKP) | SP 2010. g. janvāris | 4,2 | 4,5 | 5,75 | 6,25 | 6,25 |
| COM 2009. g. novembris | 3,9 | 2,7 | 2,7 | 3,6 | n. p. |
| SP 2008. g. novembris | 8,5 | 9,5 | 7,5 | 8,0 | n. p. |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | SP 2010. g. janvāris | 45,6 | 44,4 | 44,3 | 44,9 | 45,5 |
| COM 2009. g. novembris | 46,6 | 44,8 | 44,8 | 45,1 | n. p. |
| SP 2008. g. novembris | 46,6 | 46,3 | 46,1 | 46,3 | n. p. |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | SP 2010. g. janvāris | 44,9 | 49,3 | 50,4 | 49,9 | 50,0 |
| COM 2009. g. novembris | 45,9 | 49,5 | 50,9 | 50,7 | n. p. |
| SP 2008. g. novembris | 45,4 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | n. p. |
| Vispārējā valsts budžeta bilance
  (% no IKP) | SP 2010. g. janvāris | 0,7 | –4,9 | –6,1 | –5,0 | –4,5 |
| COM 2009. g. novembris | 0,7 | –4,7 | –6,1 | –5,6 | n. p. |
| SP 2008. g. novembris | 1,2 | 1,2 | 0,8 | 1,1 | n. p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | SP 2010. g. janvāris | 2,8 | –2,5 | –3,7 | –2,6 | –2,0 |
| COM 2009. g. novembris | 2,8 | –2,3 | –3,7 | –3,1 | n. p. |
| SP 2008. g. novembris | 3,4 | 3,3 | 2,9 | 3,1 | n. p. |
| Cikliski koriģētā bilance (7)

  (% no IKP) | SP 2010. g. janvāris | –0,8 | –3,4 | –4,8 | –3,9 | –3,5 |
| COM 2009. g. novembris | –1,0 | –3,2 | –4,4 | –4,3 | n. p. |
| SP 2008. g. novembris | 0,8 | 1,3 | 1,1 | 1,5 | n. p. |
| Strukturālā bilance (9)

  (% no IKP) | SP 2010. g. janvāris | –0,6 | –3,8 | –4,8 | –3,9 | –3,5 |
| COM 2009. g. novembris | –1,0 | –3,6 | –4,4 | –4,3 | n. p. |
| SP 2008. g. novembris | 0,8 | 1,0 | 1,1 | 1,5 | n. p. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | SP 2010. g. janvāris | 58,2 | 62,3 | 67,2 | 69,6 | 72,5 |
| COM 2009. g. novembris | 58,2 | 59,8 | 65,6 | 69,7 | n. p. |
| SP 2008. g. novembris | 42,1 | 39,6 | 38,0 | 36,2 | n. p. |
| Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2008. g.

2009. g.

2010. g.

2011. g.

2012. g.

Reālais IKP

(izmaiņas %)

SP 2010. g. janvāris

2,0

–4

1,5

2

2

COM 2009. g. novembris

2,0

–4,5

0,3

1,6

n. p.

SP 2008. g. novembris

2,25

1,25

2

2

n. p.

SPCI inflācija

(%)

SP 2010. g. janvāris

2,2

1

1

1

1

COM 2009. g. novembris

2,2

1,1

0,9

1,2

n. p.

SP 2008. g. novembris

2,5

3,25

2

2

n. p.

Ražošanas apjoma starpība (7)

(% no potenciālā IKP)

SP 2010. g. janvāris

2,6

–2,7

–2,3

–1,9

–1,8

COM 2009. g. novembris (8)

3,0

–2,7

–3,1

–2,4

n. p.

SP 2008. g. novembris

0,7

–0,1

–0,5

–0,6

n. p.

Tīrais aizdevums/aizņēmums attiecībā uz citām pasaules valstīm

(% no IKP)

SP 2010. g. janvāris

4,2

4,5

5,75

6,25

6,25

COM 2009. g. novembris

3,9

2,7

2,7

3,6

n. p.

SP 2008. g. novembris

8,5

9,5

7,5

8,0

n. p.

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

SP 2010. g. janvāris

45,6

44,4

44,3

44,9

45,5

COM 2009. g. novembris

46,6

44,8

44,8

45,1

n. p.

SP 2008. g. novembris

46,6

46,3

46,1

46,3

n. p.

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

SP 2010. g. janvāris

44,9

49,3

50,4

49,9

50,0

COM 2009. g. novembris

45,9

49,5

50,9

50,7

n. p.

SP 2008. g. novembris

45,4

45,1

45,3

45,2

n. p.

Vispārējā valsts budžeta bilance

(% no IKP)

SP 2010. g. janvāris

0,7

–4,9

–6,1

–5,0

–4,5

COM 2009. g. novembris

0,7

–4,7

–6,1

–5,6

n. p.

SP 2008. g. novembris

1,2

1,2

0,8

1,1

n. p.

Primārā bilance

(% no IKP)

SP 2010. g. janvāris

2,8

–2,5

–3,7

–2,6

–2,0

COM 2009. g. novembris

2,8

–2,3

–3,7

–3,1

n. p.

SP 2008. g. novembris

3,4

3,3

2,9

3,1

n. p.

Cikliski koriģētā bilance (7)

(% no IKP)

SP 2010. g. janvāris

–0,8

–3,4

–4,8

–3,9

–3,5

COM 2009. g. novembris

–1,0

–3,2

–4,4

–4,3

n. p.

SP 2008. g. novembris

0,8

1,3

1,1

1,5

n. p.

Strukturālā bilance (9)

(% no IKP)

SP 2010. g. janvāris

–0,6

–3,8

–4,8

–3,9

–3,5

COM 2009. g. novembris

–1,0

–3,6

–4,4

–4,3

n. p.

SP 2008. g. novembris

0,8

1,0

1,1

1,5

n. p.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

SP 2010. g. janvāris

58,2

62,3

67,2

69,6

72,5

COM 2009. g. novembris

58,2

59,8

65,6

69,7

n. p.

SP 2008. g. novembris

42,1

39,6

38,0

36,2

n. p.

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā interneta vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Novērtējumā jo īpaši ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze, kā arī cita informācija, kas kopš tā laika kļuvusi pieejama, tostarp Komisijas dienestu 2010. gada februāra starpposma prognoze.

(3)  Padomes 2009. gada 10. novembra secinājumos par valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā norādīts, ka “Padome aicina dalībvalstis to gaidāmajās stabilitātes un konverģences programmās pievērsties stratēģijām, kas vērstas uz stabilitāti” un tā aicina arī turpmāk “Komisiju kopā ar Ekonomikas politikas komiteju un Ekonomikas un finanšu komiteju turpināt izstrādāt metodes, lai laikā līdz nākamajam stabilitātes ziņojumam izvērtētu valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā.” Nākamais ziņojums paredzēts 2012. gadā.

(4)  Skatīt, piemēram, SVF, 2001a, Code of good practices on fiscal transparency un OECD, 2002, Best practices for budget transparency, OECD journal on budgeting.

(5)  Skatīt arī SVF 2005. gada ziņojumu par valsti 05/225 un Eiropas Komisijas 2007. gada dokumentu Public Finances in EMU 2007, un Bos, F., “the Dutch fiscal framework; history, current practice and the role of the CPB”, CPB document 150, Netherlands Bureau for Economic Policy Analysis, The Hague, July 2007.

(6)  Nīderlandes Ekonomikas politikas analīzes institūts, kas labāk pazīstams kā Centraal Planbureau (CPB), ir neatkarīga valsts prognozēšanas iestāde.

(7)  Starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu un cikliski koriģēto bilanci saskaņā ar programmām ir pārrēķinājuši Komisijas dienesti, pamatojoties uz programmās ietverto informāciju.

(8)  Pamatojoties uz attiecīgi 1,7 %, 1,1 %, 0,7 % un 0,9 % aplēsto potenciālo pieaugumu laikposmā no 2008. gada līdz 2011. gadam.

(9)  Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar visjaunāko programmu un Komisijas dienestu 2009. gada novembra prognozi vienreizējie un citi pagaidu pasākumi 2009. gadā ir 0,4 % no IKP (budžeta deficītu samazinoši).

Avots:

Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

| 4.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 146/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 146/18

---

PADOMES ATZINUMS

par atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu 2009./2010.–2014./2015. gadam

2010/C 146/04

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

| (1) | Padome 2010. gada 26. aprīlī izvērtēja atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2009./2010. gada līdz 2014./2015. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 26. aprīlī izvērtēja atjaunināto Apvienotās Karalistes konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2009./2010. gada līdz 2014./2015. gadam.

| (2) | Ekonomiskās un finanšu krīzes dēļ, kura sākās 2007. gadā pēc vairākiem spēcīgas izaugsmes gadiem, Apvienotās Karalistes ekonomikas rādītāji nokritās kopumā par aptuveni 6 %, un 2009. gada pēdējā ceturksnī parādījās pieticīgas atveseļošanās pazīmes. Krīzi daļēji padarīja vēl smagāku laikposms pirms pašas krīzes, kad pakāpeniski palielinājās aizņēmuma līdzekļu izmantošana ieguldījumiem mājsaimniecību un finanšu sektorā, līdz ar ko atkarība no neto kapitāla pieplūdes bija visaptveroša un pastāvīga. Reaģējot uz krīzes vēršanos plašumā, Anglijas Banka īstenoja agresīvu programmu, saskaņā ar kuru samazināja procentu likmes, piešķīra likviditātes atbalstu banku nozarei un no 2009. gada marta ieviesa kvantitatīvās mīkstināšanas pasākumus. Valdība veica arī plašus finanšu sistēmas stabilizēšanas pasākumus, kuru skaitā bija lieli kapitāla ieguldījumi, noguldījumu garantijas un saistību apdrošināšana. Saskaņā ar EEAP valdība īstenoja apjomīgus fiskālās stimulēšanas pasākumus, kuri kopā ar automātisko stabilizatoru darbību un aktīvu cenu krituma ietekmi uz ieņēmumiem veicināja publisko finanšu ievērojamu pasliktināšanos. Apvienotās Karalistes publisko finanšu stabilitātes pavājināšanos vēl vairāk saasināja tas, ka primārā bilance jau bija ievērojamā strukturālajā deficītā vēl pirmskrīzes periodā, līdz ar to, krīzei vēršoties plašumā, nominālais valsts budžeta deficīts drīz vien paaugstinājās krietni virs atsauces vērtības 3 % no IKP. Attiecīgi 2008. gada 8. jūlijā tika uzsākta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra Apvienotajai Karalistei, un 2009. gada 2. decembrī Padome izdeva jaunākos ieteikumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. panta 7. punktu, lai līdz 2014./2015. gadam novērstu budžeta deficītu. Galvenie uzdevumi Apvienotās Karalistes ekonomikai nākamajos gados ir stabilizēt publiskās finanses apstākļos, kad mājsaimniecību sektors cenšas samazināt nenomaksātās saistības, sasniegt pienācīgus kredītu piešķiršanas līmeņus joprojām trauslajā finanšu sistēmā, kad daudzi kredītu sniedzēji ir samazinājuši savas aizdevumu sniegšanas iespējas, un likt pamatus ražošanas novirzīšanai uz lielāku tirgojamo preču ražošanas apjomu, lai pastāvīgi uzlabotu savu ārējo bilanci. |
| --- | --- |

(2)

Ekonomiskās un finanšu krīzes dēļ, kura sākās 2007. gadā pēc vairākiem spēcīgas izaugsmes gadiem, Apvienotās Karalistes ekonomikas rādītāji nokritās kopumā par aptuveni 6 %, un 2009. gada pēdējā ceturksnī parādījās pieticīgas atveseļošanās pazīmes. Krīzi daļēji padarīja vēl smagāku laikposms pirms pašas krīzes, kad pakāpeniski palielinājās aizņēmuma līdzekļu izmantošana ieguldījumiem mājsaimniecību un finanšu sektorā, līdz ar ko atkarība no neto kapitāla pieplūdes bija visaptveroša un pastāvīga. Reaģējot uz krīzes vēršanos plašumā, Anglijas Banka īstenoja agresīvu programmu, saskaņā ar kuru samazināja procentu likmes, piešķīra likviditātes atbalstu banku nozarei un no 2009. gada marta ieviesa kvantitatīvās mīkstināšanas pasākumus. Valdība veica arī plašus finanšu sistēmas stabilizēšanas pasākumus, kuru skaitā bija lieli kapitāla ieguldījumi, noguldījumu garantijas un saistību apdrošināšana. Saskaņā ar EEAP valdība īstenoja apjomīgus fiskālās stimulēšanas pasākumus, kuri kopā ar automātisko stabilizatoru darbību un aktīvu cenu krituma ietekmi uz ieņēmumiem veicināja publisko finanšu ievērojamu pasliktināšanos. Apvienotās Karalistes publisko finanšu stabilitātes pavājināšanos vēl vairāk saasināja tas, ka primārā bilance jau bija ievērojamā strukturālajā deficītā vēl pirmskrīzes periodā, līdz ar to, krīzei vēršoties plašumā, nominālais valsts budžeta deficīts drīz vien paaugstinājās krietni virs atsauces vērtības 3 % no IKP. Attiecīgi 2008. gada 8. jūlijā tika uzsākta pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra Apvienotajai Karalistei, un 2009. gada 2. decembrī Padome izdeva jaunākos ieteikumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. panta 7. punktu, lai līdz 2014./2015. gadam novērstu budžeta deficītu. Galvenie uzdevumi Apvienotās Karalistes ekonomikai nākamajos gados ir stabilizēt publiskās finanses apstākļos, kad mājsaimniecību sektors cenšas samazināt nenomaksātās saistības, sasniegt pienācīgus kredītu piešķiršanas līmeņus joprojām trauslajā finanšu sistēmā, kad daudzi kredītu sniedzēji ir samazinājuši savas aizdevumu sniegšanas iespējas, un likt pamatus ražošanas novirzīšanai uz lielāku tirgojamo preču ražošanas apjomu, lai pastāvīgi uzlabotu savu ārējo bilanci.

| (3) | Lai gan liela daļa novērotā faktiskā IKP samazinājuma krīzes apstākļos ir cikliska, ir bijusi arī nelabvēlīga ietekme uz potenciālā ražošanas apjoma līmeni. Turklāt krīze var ietekmēt arī potenciālo izaugsmi vidējā termiņā, jo samazināsies ieguldījumi un kredītresursu pieejamība. Turklāt ekonomiskās krīzes ietekme pastiprina demogrāfiskās novecošanās negatīvās sekas uz potenciālo ražošanas apjomu un publisko finanšu stabilitāti. Šādos apstākļos būs būtiski paātrināt strukturālo reformu tempu, lai atbalstītu potenciālo izaugsmi. Apvienotajai Karalistei jo īpaši ir svarīgi sākt reformas, lai uzlabotu prasmju līmeni un palielinātu ražīgumu. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan liela daļa novērotā faktiskā IKP samazinājuma krīzes apstākļos ir cikliska, ir bijusi arī nelabvēlīga ietekme uz potenciālā ražošanas apjoma līmeni. Turklāt krīze var ietekmēt arī potenciālo izaugsmi vidējā termiņā, jo samazināsies ieguldījumi un kredītresursu pieejamība. Turklāt ekonomiskās krīzes ietekme pastiprina demogrāfiskās novecošanās negatīvās sekas uz potenciālo ražošanas apjomu un publisko finanšu stabilitāti. Šādos apstākļos būs būtiski paātrināt strukturālo reformu tempu, lai atbalstītu potenciālo izaugsmi. Apvienotajai Karalistei jo īpaši ir svarīgi sākt reformas, lai uzlabotu prasmju līmeni un palielinātu ražīgumu.

| (4) | Programmā paredzēti divi makroekonomiskie scenāriji: centrālais scenārijs un piesardzīgāks alternatīvais scenārijs, kura pamatā ir pieauguma tendence, kas ir par vienu ceturtdaļu procentu punkta zemāka nekā centrālajā scenārijā. Publisko finanšu prognožu pamatā ir alternatīvais scenārijs, ko uzskata par atsauces scenāriju atjauninātās programmas novērtēšanā. Šajā scenārijā ir paredzēta IKP pieauguma atjaunošanās līdz 2 % 2010./2011. gadā un līdz 3,25 % gadā laikposmā no 2011./2012. gada līdz 2014./2015. gadam. Tomēr, ievērojot jaunākos datus, tagad pat šis piesardzīgākais scenārijs, ko pabeidza 2009. gada decembra sākumā, šķiet pamatots uz labvēlīgiem izaugsmes pieņēmumiem, jo īpaši attiecībā uz 2010./2011. un 2011./2012. gadu (2). Inflācijas prognozes šķiet reālistiskas. Programmā nav iekļautas precīzas maiņas kursa prognozes; tajā ietverts pieņēmums par pozitīvu ieguldījumu IKP pieaugumā, ko dos neto tirdzniecība, krājumu cikls un – no 2011. gada un turpmākajos gados – iekšzemes pieprasījums, jo īpaši kapitālieguldījumi un mājsaimniecību tēriņi. Šie pieņēmumi kopumā ir ticami. Neto tirdzniecības ieguldījums ir saskaņā ar Komisijas prognozēm, lai gan negatīvais neto tirdzniecības ieguldījums 2009. gada otrajā pusē vājina šīs prognozes. Divi negatīvi riski, kas apdraud mājsaimniecību tēriņus, ir iespējama faktisko izmantojamo ienākumu pieauguma palēnināšanās, citstarp nepietiekamas darba tirgus atveseļošanās dēļ, un turpmāks mājsaimniecību ietaupījumu attiecības palielinājums. |
| --- | --- |

(4)

Programmā paredzēti divi makroekonomiskie scenāriji: centrālais scenārijs un piesardzīgāks alternatīvais scenārijs, kura pamatā ir pieauguma tendence, kas ir par vienu ceturtdaļu procentu punkta zemāka nekā centrālajā scenārijā. Publisko finanšu prognožu pamatā ir alternatīvais scenārijs, ko uzskata par atsauces scenāriju atjauninātās programmas novērtēšanā. Šajā scenārijā ir paredzēta IKP pieauguma atjaunošanās līdz 2 % 2010./2011. gadā un līdz 3,25 % gadā laikposmā no 2011./2012. gada līdz 2014./2015. gadam. Tomēr, ievērojot jaunākos datus, tagad pat šis piesardzīgākais scenārijs, ko pabeidza 2009. gada decembra sākumā, šķiet pamatots uz labvēlīgiem izaugsmes pieņēmumiem, jo īpaši attiecībā uz 2010./2011. un 2011./2012. gadu (2). Inflācijas prognozes šķiet reālistiskas. Programmā nav iekļautas precīzas maiņas kursa prognozes; tajā ietverts pieņēmums par pozitīvu ieguldījumu IKP pieaugumā, ko dos neto tirdzniecība, krājumu cikls un – no 2011. gada un turpmākajos gados – iekšzemes pieprasījums, jo īpaši kapitālieguldījumi un mājsaimniecību tēriņi. Šie pieņēmumi kopumā ir ticami. Neto tirdzniecības ieguldījums ir saskaņā ar Komisijas prognozēm, lai gan negatīvais neto tirdzniecības ieguldījums 2009. gada otrajā pusē vājina šīs prognozes. Divi negatīvi riski, kas apdraud mājsaimniecību tēriņus, ir iespējama faktisko izmantojamo ienākumu pieauguma palēnināšanās, citstarp nepietiekamas darba tirgus atveseļošanās dēļ, un turpmāks mājsaimniecību ietaupījumu attiecības palielinājums.

| (5) | Programmā tiek lēsts, ka 2009./2010. gadā valsts budžeta deficīts būs 12,7 % no IKP. Tas ir ievērojams pasliktinājums salīdzinājumā ar 2008./2009. gadu, kad budžeta deficīts bija 6,8 % no IKP, un šis rādītājs lielā mērā atspoguļo krīzes ietekmi uz valsts finansēm. Lēš, ka valsts ieņēmumu attiecības kritums un izdevumu attiecības kāpums 2009./2010. gadā, ko papildus ietekmējusi kopsaucēja ietekme, kuru rada nominālā IKP straujais kritums, ir attiecīgi par aptuveni 45 % un 55 % veicinājuši valsts budžeta deficīta pasliktināšanos. Saimnieciskās darbības sarukuma ietekmi uz publiskajām finansēm pastiprināja recesijas saistīšana ar nopietnu lejupslīdi finanšu un mājokļu tirgos, kas līdz šim bija bijis liels ieņēmumu avots. Turklāt apmēram vienu ceturto daļu budžeta deficīta palielinājuma 2009./2010. gadā izraisīja stimulēšanas pasākumi, kuru kopapjoms bija 1,5 % no IKP un ko valdība pieņēma atbilstīgi Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam (EEAP), kā arī lēmums atļaut automātiskiem stabilizatoriem pilnībā darboties, lai atbalstītu ekonomiku. Tomēr publisko finanšu straujā pasliktināšanās ir nopietni ietekmējusi Apvienotās Karalistes iespēju īstenot mazāk stingru fiskālo politiku, vienlaikus saglabājot budžeta stabilitāti, un prasa ātri uzlabot budžeta stāvokli. Saskaņā ar Padomes atbalstīto atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģiju un lai līdz 2014./2015. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu un atgrieztos pie stabila publisko finanšu stāvokļa, ir jāīsteno turpmāki fiskālie ierobežojumi. Programmā izklāstīto konsolidācijas plānu īstenošana palīdzēs veicināt stabilitāti vidējā termiņā un uzlabot fiskālo pozīciju. |
| --- | --- |

(5)

Programmā tiek lēsts, ka 2009./2010. gadā valsts budžeta deficīts būs 12,7 % no IKP. Tas ir ievērojams pasliktinājums salīdzinājumā ar 2008./2009. gadu, kad budžeta deficīts bija 6,8 % no IKP, un šis rādītājs lielā mērā atspoguļo krīzes ietekmi uz valsts finansēm. Lēš, ka valsts ieņēmumu attiecības kritums un izdevumu attiecības kāpums 2009./2010. gadā, ko papildus ietekmējusi kopsaucēja ietekme, kuru rada nominālā IKP straujais kritums, ir attiecīgi par aptuveni 45 % un 55 % veicinājuši valsts budžeta deficīta pasliktināšanos. Saimnieciskās darbības sarukuma ietekmi uz publiskajām finansēm pastiprināja recesijas saistīšana ar nopietnu lejupslīdi finanšu un mājokļu tirgos, kas līdz šim bija bijis liels ieņēmumu avots. Turklāt apmēram vienu ceturto daļu budžeta deficīta palielinājuma 2009./2010. gadā izraisīja stimulēšanas pasākumi, kuru kopapjoms bija 1,5 % no IKP un ko valdība pieņēma atbilstīgi Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam (EEAP), kā arī lēmums atļaut automātiskiem stabilizatoriem pilnībā darboties, lai atbalstītu ekonomiku. Tomēr publisko finanšu straujā pasliktināšanās ir nopietni ietekmējusi Apvienotās Karalistes iespēju īstenot mazāk stingru fiskālo politiku, vienlaikus saglabājot budžeta stabilitāti, un prasa ātri uzlabot budžeta stāvokli. Saskaņā ar Padomes atbalstīto atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģiju un lai līdz 2014./2015. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu un atgrieztos pie stabila publisko finanšu stāvokļa, ir jāīsteno turpmāki fiskālie ierobežojumi. Programmā izklāstīto konsolidācijas plānu īstenošana palīdzēs veicināt stabilitāti vidējā termiņā un uzlabot fiskālo pozīciju.

| (6) | Atjauninājumā 2010./2011. gadā ir prognozēts valsts budžeta deficīta attiecības samazinājums gadu no gada par 0,6 procentu punktiem – līdz 12,1 % no IKP. Pieticīgais valsts budžeta deficīta uzlabojums pilnībā atspoguļo plānoto valsts ieņēmumu palielinājumu par 6,5 % nominālā izteiksmē, no kura apmēram viena trešdaļa rodas līdz ar PVN likmes pieaugumu līdz līmenim, kāds bija pirms stimulu ieviešanas, ko īstenoja 2010. gada janvārī. No otras puses, tiek prognozēts, ka valsts izdevumi turpinās pieaugt – lai gan nedaudz lēnākā, tomēr ātrā tempā: par vairāk nekā aptuveni 4,5 % nominālā un 2,5 % reālā izteiksmē iepriekšējā gadā un atstājot izdevumu attiecību pret IKP nemainīgu no iepriekšējā gada. Diskrecionārie pasākumi, kuri stāsies spēkā 2010./2011. gadā, tostarp tie, kas paziņoti 2008. gada pirmsbudžeta ziņojumā 2008. gada novembrī un 2009. gada budžetā 2009. gada aprīlī, kopumā samazinās valsts budžeta deficītu par aptuveni 1,0 % no IKP. Aplēsts, ka strukturālā bilance, kas definēta kā cikliski koriģēta bilance, izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus, 2010./2011. gadā uzlabosies par vēl mazāku rādītāju – 0,25 % no IKP. Prognozētais strukturālā budžeta deficīta uzlabojums ir ievērojami zemāks nekā iepriekš minēto diskrecionāro pasākumu neto ietekme, kas atspoguļo ilgstošo struktūras ietekmi, kura nomāc kopējo ieņēmumu elastīgumu. |
| --- | --- |

(6)

Atjauninājumā 2010./2011. gadā ir prognozēts valsts budžeta deficīta attiecības samazinājums gadu no gada par 0,6 procentu punktiem – līdz 12,1 % no IKP. Pieticīgais valsts budžeta deficīta uzlabojums pilnībā atspoguļo plānoto valsts ieņēmumu palielinājumu par 6,5 % nominālā izteiksmē, no kura apmēram viena trešdaļa rodas līdz ar PVN likmes pieaugumu līdz līmenim, kāds bija pirms stimulu ieviešanas, ko īstenoja 2010. gada janvārī. No otras puses, tiek prognozēts, ka valsts izdevumi turpinās pieaugt – lai gan nedaudz lēnākā, tomēr ātrā tempā: par vairāk nekā aptuveni 4,5 % nominālā un 2,5 % reālā izteiksmē iepriekšējā gadā un atstājot izdevumu attiecību pret IKP nemainīgu no iepriekšējā gada. Diskrecionārie pasākumi, kuri stāsies spēkā 2010./2011. gadā, tostarp tie, kas paziņoti 2008. gada pirmsbudžeta ziņojumā 2008. gada novembrī un 2009. gada budžetā 2009. gada aprīlī, kopumā samazinās valsts budžeta deficītu par aptuveni 1,0 % no IKP. Aplēsts, ka strukturālā bilance, kas definēta kā cikliski koriģēta bilance, izņemot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus, 2010./2011. gadā uzlabosies par vēl mazāku rādītāju – 0,25 % no IKP. Prognozētais strukturālā budžeta deficīta uzlabojums ir ievērojami zemāks nekā iepriekš minēto diskrecionāro pasākumu neto ietekme, kas atspoguļo ilgstošo struktūras ietekmi, kura nomāc kopējo ieņēmumu elastīgumu.

| (7) | Kaut arī programmā ir izklāstīti fiskālās konsolidācijas plāni no 2010./2011. gada, atjauninājumā nav iekļauts budžeta stāvokļa vidēja termiņa mērķis, kas nodrošinātu publisko finanšu stabilitāti (3). Tas neatbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām. Programmas vidējā termiņa fiskālā stratēģija ir daudz mazāk vērienīga, nekā paredzēts Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumā saskaņā ar 126. panta 7. punktu, un neatbilst ieteikumam līdz 2014./2015. gadam samazināt budžeta deficītu zem 3 % no IKP.
  Jo īpaši valsts budžeta deficīts 2014./2015. gadā – termiņā, kas noteikts Padomes ieteikumā Apvienotajai Karalistei, lai samazinātu budžeta deficītu zem 3 % no IKP, – programmā tiek prognozēts 4,7 % apmērā no IKP. Vidējais ikgadējais strukturālā deficīta uzlabojums, ko pārrēķinājuši Komisijas dienesti, izmantojot kopīgi saskaņotu metodoloģiju, laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam ir lēsts tikai 1,0 % apmērā no IKP apmērā, t. i., par 0,75 procentu punktiem mazāk, nekā Padome ieteikusi 2009. gada decembrī. Aptuveni 60 % no 7,5 procentu punktu lielā samazinājuma valsts budžeta deficīta attiecībā laikposmā no 2011./2012. gada līdz 2014./2015. gadam radīsies no plānotajiem izdevumu pieauguma ierobežojumiem. Plānots, ka valsts primārie izdevumi šajos gados palielināsies gadā vidēji par 1,5 %, kas nozīmē samazinājumu reālā izteiksmē vidēji gadā par 0,75 %. Gandrīz viena ceturtdaļa no izdevumu attiecības samazinājuma laikposmā no 2011./2012. gada līdz 2014./2015. gadam būs ieguldījumu tēriņu samazinājuma dēļ. Ieņēmumus palielinoši diskrecionārie pasākumi, tostarp ienākuma nodokļa papildu augstākā likme 2010. gada aprīlī un plānots sociālā nodrošinājuma iemaksu likmju palielinājums no 2011. gada aprīļa, dos apmēram 10 % no prognozētā budžeta deficīta samazinājuma no 2011./2012. gada un turpmākajos gados, bet apmēram 30 % uzlabojums pamatdeficītā radīsies programmā paredzētās cikliskās atveseļošanās dēļ. 2010. gada budžetā, ar ko nāca klajā 2010. gada 24. martā, 2009./2010. gada budžeta deficīts lēsts par 0,5 % no IKP mazāks, nekā bija plānots programmā, un prognozēts, ka rezultāti, kas būs labāki nekā plānots, palīdzēs samazināt deficītu turpmākajos gados. Budžetā ir paredzēti jauni fiskālās ierobežošanas pasākumi, kas visā programmas laikposmā sasniegs 0,1 % no IKP, un budžeta deficīts 2014./2015. gadā ir plānots 4,2 % no IKP. |
| --- | --- |

(7)

Kaut arī programmā ir izklāstīti fiskālās konsolidācijas plāni no 2010./2011. gada, atjauninājumā nav iekļauts budžeta stāvokļa vidēja termiņa mērķis, kas nodrošinātu publisko finanšu stabilitāti (3). Tas neatbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām. Programmas vidējā termiņa fiskālā stratēģija ir daudz mazāk vērienīga, nekā paredzēts Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumā saskaņā ar 126. panta 7. punktu, un neatbilst ieteikumam līdz 2014./2015. gadam samazināt budžeta deficītu zem 3 % no IKP.

Jo īpaši valsts budžeta deficīts 2014./2015. gadā – termiņā, kas noteikts Padomes ieteikumā Apvienotajai Karalistei, lai samazinātu budžeta deficītu zem 3 % no IKP, – programmā tiek prognozēts 4,7 % apmērā no IKP. Vidējais ikgadējais strukturālā deficīta uzlabojums, ko pārrēķinājuši Komisijas dienesti, izmantojot kopīgi saskaņotu metodoloģiju, laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam ir lēsts tikai 1,0 % apmērā no IKP apmērā, t. i., par 0,75 procentu punktiem mazāk, nekā Padome ieteikusi 2009. gada decembrī. Aptuveni 60 % no 7,5 procentu punktu lielā samazinājuma valsts budžeta deficīta attiecībā laikposmā no 2011./2012. gada līdz 2014./2015. gadam radīsies no plānotajiem izdevumu pieauguma ierobežojumiem. Plānots, ka valsts primārie izdevumi šajos gados palielināsies gadā vidēji par 1,5 %, kas nozīmē samazinājumu reālā izteiksmē vidēji gadā par 0,75 %. Gandrīz viena ceturtdaļa no izdevumu attiecības samazinājuma laikposmā no 2011./2012. gada līdz 2014./2015. gadam būs ieguldījumu tēriņu samazinājuma dēļ. Ieņēmumus palielinoši diskrecionārie pasākumi, tostarp ienākuma nodokļa papildu augstākā likme 2010. gada aprīlī un plānots sociālā nodrošinājuma iemaksu likmju palielinājums no 2011. gada aprīļa, dos apmēram 10 % no prognozētā budžeta deficīta samazinājuma no 2011./2012. gada un turpmākajos gados, bet apmēram 30 % uzlabojums pamatdeficītā radīsies programmā paredzētās cikliskās atveseļošanās dēļ. 2010. gada budžetā, ar ko nāca klajā 2010. gada 24. martā, 2009./2010. gada budžeta deficīts lēsts par 0,5 % no IKP mazāks, nekā bija plānots programmā, un prognozēts, ka rezultāti, kas būs labāki nekā plānots, palīdzēs samazināt deficītu turpmākajos gados. Budžetā ir paredzēti jauni fiskālās ierobežošanas pasākumi, kas visā programmas laikposmā sasniegs 0,1 % no IKP, un budžeta deficīts 2014./2015. gadā ir plānots 4,2 % no IKP.

| (8) | Budžeta rezultāti varētu izrādīties sliktāki, nekā prognozēts visā programmas laikposmā. Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozēs ir paredzēta vājāka ekonomiskā izaugsme 2010./2011. un 2011./2012. gadā, bet saskaņā ar Komisijas dienestu novērtējumu ir maz ticams, ka Apvienotās Karalistes ikgadējā ekonomiskā izaugsme 2012./2013.–2014./2015. gadā sasniegs 3,25 % gadā, kā pieņemts programmā. Programmā paredzētie izteikti labvēlīgie makroekonomiskie apstākļi apdraud programmas fiskālās prognozes.
  Ja ekonomiskā izaugsme no 2011./2012. gada un turpmākajos gados būtu mazāka nekā plānots, tas izraisītu programmā prognozētā valsts budžeta deficīta pārsniegumu. Valdības vidēja termiņa konsolidācijas programmu lielā mērā virza pieņēmums par ievērojamu un bezprecedenta primāro izdevumu ierobežojumu, tomēr par laikposmu no 2011./2012. gada līdz 2014./2015. gadam šo pieņēmumu vēl nepamato sīki izstrādāti struktūrvienību izdevumu plāni (kuri pašlaik ir izstrādāti tikai līdz 2010./2011. finanšu gada beigām). Tas, ka nav sīki izstrādātu struktūrvienību izdevumu ierobežojumu, lai pamatotu programmas kopējo izdevumu pieņēmumus, ir vēl viens nenoteiktības avots programmas vidējā termiņa fiskālajā plānā. Vidējā termiņa tēriņu pieauguma krasa palēnināšanās, kas ir viens no atjauninātajā programmā iekļautajiem mērķiem, nozīmē, ka būs ļoti grūti panākt efektivitāti, kā arī būs plašā mērogā jāpārskata prioritātes valsts sektorā. Kopumā ir ievērojamas grūtības ar īstenošanu, kas saistītas ar plānotajiem līdz šim bezprecedenta apmēra izdevumu ierobežojumiem, kas būs jāuztur ilgstošā laikposmā. Līdz ar intervences pasākumiem savā finanšu nozarē Apvienotā Karaliste ir arī uzņēmusies būtiskas iespējamās saistības. Saskaņā ar Aktīvu aizsardzības shēmu (Asset Protection Scheme) valdība ir piekritusi apdrošināt banku nozares aktīvus, kuru kopapjoms ir gandrīz 20 % no IKP. Pakāpe, kādā apdrošinātos aizdevumus un ieguldījumus apdraud saistību neizpildes risks, ir ļoti neskaidra, un shēma var radīt neto izmaksas valdībai, ja valdības atbalsta izmaksas nākotnē netiek pilnībā atgūtas. Līdz ar to varētu samazināties fiskālās konsolidācijas temps. |
| --- | --- |

(8)

Budžeta rezultāti varētu izrādīties sliktāki, nekā prognozēts visā programmas laikposmā. Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozēs ir paredzēta vājāka ekonomiskā izaugsme 2010./2011. un 2011./2012. gadā, bet saskaņā ar Komisijas dienestu novērtējumu ir maz ticams, ka Apvienotās Karalistes ikgadējā ekonomiskā izaugsme 2012./2013.–2014./2015. gadā sasniegs 3,25 % gadā, kā pieņemts programmā. Programmā paredzētie izteikti labvēlīgie makroekonomiskie apstākļi apdraud programmas fiskālās prognozes.

Ja ekonomiskā izaugsme no 2011./2012. gada un turpmākajos gados būtu mazāka nekā plānots, tas izraisītu programmā prognozētā valsts budžeta deficīta pārsniegumu. Valdības vidēja termiņa konsolidācijas programmu lielā mērā virza pieņēmums par ievērojamu un bezprecedenta primāro izdevumu ierobežojumu, tomēr par laikposmu no 2011./2012. gada līdz 2014./2015. gadam šo pieņēmumu vēl nepamato sīki izstrādāti struktūrvienību izdevumu plāni (kuri pašlaik ir izstrādāti tikai līdz 2010./2011. finanšu gada beigām). Tas, ka nav sīki izstrādātu struktūrvienību izdevumu ierobežojumu, lai pamatotu programmas kopējo izdevumu pieņēmumus, ir vēl viens nenoteiktības avots programmas vidējā termiņa fiskālajā plānā. Vidējā termiņa tēriņu pieauguma krasa palēnināšanās, kas ir viens no atjauninātajā programmā iekļautajiem mērķiem, nozīmē, ka būs ļoti grūti panākt efektivitāti, kā arī būs plašā mērogā jāpārskata prioritātes valsts sektorā. Kopumā ir ievērojamas grūtības ar īstenošanu, kas saistītas ar plānotajiem līdz šim bezprecedenta apmēra izdevumu ierobežojumiem, kas būs jāuztur ilgstošā laikposmā. Līdz ar intervences pasākumiem savā finanšu nozarē Apvienotā Karaliste ir arī uzņēmusies būtiskas iespējamās saistības. Saskaņā ar Aktīvu aizsardzības shēmu (Asset Protection Scheme) valdība ir piekritusi apdrošināt banku nozares aktīvus, kuru kopapjoms ir gandrīz 20 % no IKP. Pakāpe, kādā apdrošinātos aizdevumus un ieguldījumus apdraud saistību neizpildes risks, ir ļoti neskaidra, un shēma var radīt neto izmaksas valdībai, ja valdības atbalsta izmaksas nākotnē netiek pilnībā atgūtas. Līdz ar to varētu samazināties fiskālās konsolidācijas temps.

| (9) | Tiek prognozēts, ka valsts kopējais parāds 2009./2010. gadā ir aptuveni 73 % no IKP salīdzinājumā ar 55,5 % iepriekšējā gadā. Apmēram trīs piektdaļas no parāda attiecības palielinājuma 2009./2010. gadā atspoguļo lielu primāro budžeta deficītu, savukārt parāda–deficīta korekcija līdz ar valdības aizņemšanos, lai finansētu akciju iegādi banku nozarē un aizdotu komerciālām finanšu iestādēm, veicināja parāda attiecības pieaugumu par gandrīz 3,75 procentu punktiem. Prognozē, ka parāda attiecība laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam palielināsies vēl par 18,25 procentu punktiem. Programmā prognozēts, ka līdz pēdējam minētajam gadam parāda attiecība nostabilizēsies pie aptuveni 91,5 % no IKP, jo sagaidāms, ka liela nominālā IKP pieauguma ieguldījums parāda attiecībā kompensēs valsts parāda pieaugumu primārās bilances dēļ, kas līdz programmas laikposma beigām paliks deficītā, kā arī procentu maksājumus, kuriem plāno pieaugumu no 2,25 % no IKP 2009./2010. gadā līdz gandrīz 4 % 2013./2014. gadā. Parāda attiecība ir arī pakļauta vairākiem riskiem visā programmas laikposmā. Pozitīvi ir tas, ka, veiksmīgi pārdodot banku nozares akcijas, kas iepirktas valdības finanšu sektora intervences pasākumu ietvaros, var samazināt valsts parādu. Negatīvus riskus parāda attiecībai rada galvenokārt iespējamība, ka budžeta deficīts būs lielāks, nekā prognozēts, un negatīva IKP kopsaucēja ietekme zemākas reālās ekonomiskās izaugsmes dēļ. Varbūtēji augstāku aizņemšanās izmaksu ietekmei, kas rastos pasaules vai vietējā tirgus ietekmes dēļ, vajadzētu būt salīdzinoši ierobežotai, ņemot vērā Apvienotās Karalistes ilgo termiņstruktūru, tomēr tam nebūtu pozitīvas ietekmes. |
| --- | --- |

(9)

Tiek prognozēts, ka valsts kopējais parāds 2009./2010. gadā ir aptuveni 73 % no IKP salīdzinājumā ar 55,5 % iepriekšējā gadā. Apmēram trīs piektdaļas no parāda attiecības palielinājuma 2009./2010. gadā atspoguļo lielu primāro budžeta deficītu, savukārt parāda–deficīta korekcija līdz ar valdības aizņemšanos, lai finansētu akciju iegādi banku nozarē un aizdotu komerciālām finanšu iestādēm, veicināja parāda attiecības pieaugumu par gandrīz 3,75 procentu punktiem. Prognozē, ka parāda attiecība laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam palielināsies vēl par 18,25 procentu punktiem. Programmā prognozēts, ka līdz pēdējam minētajam gadam parāda attiecība nostabilizēsies pie aptuveni 91,5 % no IKP, jo sagaidāms, ka liela nominālā IKP pieauguma ieguldījums parāda attiecībā kompensēs valsts parāda pieaugumu primārās bilances dēļ, kas līdz programmas laikposma beigām paliks deficītā, kā arī procentu maksājumus, kuriem plāno pieaugumu no 2,25 % no IKP 2009./2010. gadā līdz gandrīz 4 % 2013./2014. gadā. Parāda attiecība ir arī pakļauta vairākiem riskiem visā programmas laikposmā. Pozitīvi ir tas, ka, veiksmīgi pārdodot banku nozares akcijas, kas iepirktas valdības finanšu sektora intervences pasākumu ietvaros, var samazināt valsts parādu. Negatīvus riskus parāda attiecībai rada galvenokārt iespējamība, ka budžeta deficīts būs lielāks, nekā prognozēts, un negatīva IKP kopsaucēja ietekme zemākas reālās ekonomiskās izaugsmes dēļ. Varbūtēji augstāku aizņemšanās izmaksu ietekmei, kas rastos pasaules vai vietējā tirgus ietekmes dēļ, vajadzētu būt salīdzinoši ierobežotai, ņemot vērā Apvienotās Karalistes ilgo termiņstruktūru, tomēr tam nebūtu pozitīvas ietekmes.

| (10) | Vidēja termiņa parādu prognozes, kurās pieņemts, ka IKP pieauguma koeficienti tikai pakāpeniski atjaunosies līdz vērtībām, kas prognozētas pirms krīzes, nodokļu koeficienti atgriezīsies līdz pirmskrīzes līmenim un pieaugs ar novecošanu saistīti izdevumi, liecina, ka ar programmā paredzēto budžeta stratēģiju šobrīd plānotajā apjomā un bez papildu politikas pasākumiem pietiktu, lai līdz 2020. gadam stabilizētu parāda attiecību pret IKP. |
| --- | --- |

(10)

Vidēja termiņa parādu prognozes, kurās pieņemts, ka IKP pieauguma koeficienti tikai pakāpeniski atjaunosies līdz vērtībām, kas prognozētas pirms krīzes, nodokļu koeficienti atgriezīsies līdz pirmskrīzes līmenim un pieaugs ar novecošanu saistīti izdevumi, liecina, ka ar programmā paredzēto budžeta stratēģiju šobrīd plānotajā apjomā un bez papildu politikas pasākumiem pietiktu, lai līdz 2020. gadam stabilizētu parāda attiecību pret IKP.

| (11) | Tā kā sabiedrības novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir tuva ES vidējam rādītājam, budžeta stāvoklis 2009. gadā saskaņā ar aplēsēm programmā apdraud publisko finanšu stabilitāti pat tad, ja netiek ņemta vērā sabiedrības novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu. Primāro pārpalikumu nodrošināšana vidējā termiņā un strukturālas reformas palīdzētu samazināt publisko finanšu stabilitāti apdraudošos riskus, kas Komisijas 2009. gada 2009. gada ziņojumā par ilgtspējību (4) novērtēti kā lieli. Kopējā parāda attiecība ir virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības visā programmas laikposmā. |
| --- | --- |

(11)

Tā kā sabiedrības novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu ir tuva ES vidējam rādītājam, budžeta stāvoklis 2009. gadā saskaņā ar aplēsēm programmā apdraud publisko finanšu stabilitāti pat tad, ja netiek ņemta vērā sabiedrības novecošanas ilgtermiņa ietekme uz budžetu. Primāro pārpalikumu nodrošināšana vidējā termiņā un strukturālas reformas palīdzētu samazināt publisko finanšu stabilitāti apdraudošos riskus, kas Komisijas 2009. gada 2009. gada ziņojumā par ilgtspējību (4) novērtēti kā lieli. Kopējā parāda attiecība ir virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības visā programmas laikposmā.

| (12) | Ar Fiskālās atbildības aktu, ko Parlaments apstiprināja 2010. gada 10. februārī, tika izveidots ar likumu noteikts fiskālais plāns Apvienotās Karalistes iestādēm. Minētajā aktā ir izklāstīts Fiskālās konsolidācijas plāns, kurā paredzēts, ka valdība “valsts sektora neto aizņēmuma attiecību pret IKP četru gadu laikā samazina uz pusi salīdzinājumā ar prognozēto augstāko vērtību 2009.–2010. gadā. Valdība nosaka mērķi, kas iekļauts ar likumprojektu aktivizētajos sekundārajos tiesību aktos, lai aizņēmumu attiecība 2013.–2014. gadā būtu 5,5 % no IKP vai mazāk”. Fiskālās konsolidācijas plānā arī prasīts, lai valdība “ik gadu laikposmā no 2009.–2010. gada līdz 2015.–2016. gadam samazinātu aizņēmumu attiecību pret IKP un nodrošinātu, lai 2015.–2016. gadā valsts sektora neto parāda attiecība pret IKP samazinātos”. Specifiskāku izdevumu kontroli veic ar daudzgadu “izdevumu pārskatu” sistēmas starpniecību, kuros izklāstīti vispārējie izdevumi un konkrētu struktūrvienību paredzamo izdevumu ierobežojumi (“struktūrvienību izdevumu ierobežojumi”). Tomēr valsts izdevumi ne vienmēr ir bijuši pietiekami ierobežoti, jo kopējie izdevumu rezultāti laikposmā no 2002./2003. gada līdz 2008./2009. gadam vidēji ir pārsnieguši izdevumu pārskatos noteiktos sākotnējos griestus. Fiskālās atbildības aktā ir arī prasīts, lai valdība “sniedz paskaidrojumu (Parlamentam), ja mērķi nav sasniegti”. Lai mazinātu mērķu nesasniegšanas risku, būtu noderīgi stiprināt mehānismu, ar kura palīdzību varētu novērtēt, cik tie ir reāli, un rezerves plānu, kas jāīsteno, ja makroekonomiskās prognozes un pamatā esošie pieņēmumi izrādās neprecīzi.
  Kopumā, kamēr Fiskālās atbildības akts ir solis pareizā virzienā, aktā izklāstītais konsolidācijas plāns ir ievērojami mazāk vērienīgs, nekā paredzēts Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumā saskaņā ar 126. panta 7. punktu, un tas neatbilst mērķim samazināt budžeta deficītu zem atsauces vērtības 3 % no IKP līdz 2014./2015. gadam. |
| --- | --- |

(12)

Ar Fiskālās atbildības aktu, ko Parlaments apstiprināja 2010. gada 10. februārī, tika izveidots ar likumu noteikts fiskālais plāns Apvienotās Karalistes iestādēm. Minētajā aktā ir izklāstīts Fiskālās konsolidācijas plāns, kurā paredzēts, ka valdība “valsts sektora neto aizņēmuma attiecību pret IKP četru gadu laikā samazina uz pusi salīdzinājumā ar prognozēto augstāko vērtību 2009.–2010. gadā. Valdība nosaka mērķi, kas iekļauts ar likumprojektu aktivizētajos sekundārajos tiesību aktos, lai aizņēmumu attiecība 2013.–2014. gadā būtu 5,5 % no IKP vai mazāk”. Fiskālās konsolidācijas plānā arī prasīts, lai valdība “ik gadu laikposmā no 2009.–2010. gada līdz 2015.–2016. gadam samazinātu aizņēmumu attiecību pret IKP un nodrošinātu, lai 2015.–2016. gadā valsts sektora neto parāda attiecība pret IKP samazinātos”. Specifiskāku izdevumu kontroli veic ar daudzgadu “izdevumu pārskatu” sistēmas starpniecību, kuros izklāstīti vispārējie izdevumi un konkrētu struktūrvienību paredzamo izdevumu ierobežojumi (“struktūrvienību izdevumu ierobežojumi”). Tomēr valsts izdevumi ne vienmēr ir bijuši pietiekami ierobežoti, jo kopējie izdevumu rezultāti laikposmā no 2002./2003. gada līdz 2008./2009. gadam vidēji ir pārsnieguši izdevumu pārskatos noteiktos sākotnējos griestus. Fiskālās atbildības aktā ir arī prasīts, lai valdība “sniedz paskaidrojumu (Parlamentam), ja mērķi nav sasniegti”. Lai mazinātu mērķu nesasniegšanas risku, būtu noderīgi stiprināt mehānismu, ar kura palīdzību varētu novērtēt, cik tie ir reāli, un rezerves plānu, kas jāīsteno, ja makroekonomiskās prognozes un pamatā esošie pieņēmumi izrādās neprecīzi.

Kopumā, kamēr Fiskālās atbildības akts ir solis pareizā virzienā, aktā izklāstītais konsolidācijas plāns ir ievērojami mazāk vērienīgs, nekā paredzēts Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumā saskaņā ar 126. panta 7. punktu, un tas neatbilst mērķim samazināt budžeta deficītu zem atsauces vērtības 3 % no IKP līdz 2014./2015. gadam.

| (13) | Valsts izdevumu attiecības palielinājums kopš 2000. gada, kurš pēdējos gados kļuvis straujāks, jo īpaši norāda uz vajadzību nodrošināt Apvienotās Karalistes valsts izdevumu efektivitāti un rentabilitāti. Trīs gadu laikposmā, kas aptverts 2007. gada vispārējā izdevumu pārskatā (t. i., 2008./2009.–2010./2011. gadā), Apvienotās Karalistes valdība apņēmās sasniegt turpmākus ar lietderīguma palielināšanu saistītus ietaupījumus papildu 2,5 % apmērā no IKP. Aptuveni viena piektā daļa no šādiem ietaupījumiem ir ietaupījumi, ko valdība plāno sasniegt 2007. gada vispārējā izdevumu pārskata periodā. Šie plāni ir balstīti uz atzinumiem, kas gūti Darbības efektivitātes programmā, kuras ietvaros vienu gadu tika izskatīti darbības izdevumi valsts sektorā un konstatēts, ka līdz 2013./2014. gadam salīdzinājumā ar 2007./2008. gadu iespējams ik gadu sasniegt ietaupījumus 1 % apmērā no IKP. Šo vērienīgo un labi plānoto efektivitātes iniciatīvu izvērtēšana būs svarīgs solis, lai pierādītu, ka tās tik tiešām uzlabo publisko finanšu kvalitāti, kā arī ierobežo valsts izdevumus. Šajā sakarā atzinīgi vērtējami paziņotie plāni, saskaņā ar kuriem Valsts revīzijas birojam jānovērtē 2007. gada vispārējā izdevumu pārskata ietaupījumi. Turklāt izteiktais mērķis saskaņā ar Sabiedriskās vērtības programmu sabiedrības veselības aprūpes nozarē sasniegt efektivitātes ietaupījumus aptuveni 0,5 % apmērā no IKP gadā līdz 2012./2013. gadam šķiet īpaši pamatots, ņemot vērā to, ka kopš 2000. gada Apvienotās Karalistes Valsts veselības dienesta izdevumi ir strauji palielinājušies un ražīgums ir krities neatkarīgi no uzlabojumiem veselības aprūpes rezultātos. |
| --- | --- |

(13)

Valsts izdevumu attiecības palielinājums kopš 2000. gada, kurš pēdējos gados kļuvis straujāks, jo īpaši norāda uz vajadzību nodrošināt Apvienotās Karalistes valsts izdevumu efektivitāti un rentabilitāti. Trīs gadu laikposmā, kas aptverts 2007. gada vispārējā izdevumu pārskatā (t. i., 2008./2009.–2010./2011. gadā), Apvienotās Karalistes valdība apņēmās sasniegt turpmākus ar lietderīguma palielināšanu saistītus ietaupījumus papildu 2,5 % apmērā no IKP. Aptuveni viena piektā daļa no šādiem ietaupījumiem ir ietaupījumi, ko valdība plāno sasniegt 2007. gada vispārējā izdevumu pārskata periodā. Šie plāni ir balstīti uz atzinumiem, kas gūti Darbības efektivitātes programmā, kuras ietvaros vienu gadu tika izskatīti darbības izdevumi valsts sektorā un konstatēts, ka līdz 2013./2014. gadam salīdzinājumā ar 2007./2008. gadu iespējams ik gadu sasniegt ietaupījumus 1 % apmērā no IKP. Šo vērienīgo un labi plānoto efektivitātes iniciatīvu izvērtēšana būs svarīgs solis, lai pierādītu, ka tās tik tiešām uzlabo publisko finanšu kvalitāti, kā arī ierobežo valsts izdevumus. Šajā sakarā atzinīgi vērtējami paziņotie plāni, saskaņā ar kuriem Valsts revīzijas birojam jānovērtē 2007. gada vispārējā izdevumu pārskata ietaupījumi. Turklāt izteiktais mērķis saskaņā ar Sabiedriskās vērtības programmu sabiedrības veselības aprūpes nozarē sasniegt efektivitātes ietaupījumus aptuveni 0,5 % apmērā no IKP gadā līdz 2012./2013. gadam šķiet īpaši pamatots, ņemot vērā to, ka kopš 2000. gada Apvienotās Karalistes Valsts veselības dienesta izdevumi ir strauji palielinājušies un ražīgums ir krities neatkarīgi no uzlabojumiem veselības aprūpes rezultātos.

| (14) | Kopumā 2010./2011. gadā programmā izklāstītā budžeta stratēģija atbilst Padomes ieteikumiem saskaņā ar 126. panta 7. punktu – jo īpaši tas attiecas uz konsolidācijas sākšanu minētajā gadā. Tomēr no 2011./2012. gada un turpmākajos gados budžeta stratēģija neatbilst Padomes ieteikumiem saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Pat jau saskaņā ar šīs programmas prognozēm valsts budžeta deficīts 2014./2015. gadā – termiņā, kas 2009. gada decembra ieteikumā paredzēts Apvienotās Karalistes pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai, – acīmredzami būs virs atsauces vērtības 3 % no IKP (4,7 % no IKP), turklāt to turpina apdraudēt iepriekš minētie negatīvie riski. Turklāt pasākumi, kas pēc Padomes ieteikuma saņemšanas paziņoti 2009. gada pirmsbudžeta ziņojumā 2009. gada 9. decembrī, nozīmēja, ka 2010./2011.–2012./2013. gadā tiks īstenoti nelieli fiskālie atvieglojumi attiecībā uz fiskālajiem plāniem 2009. gada budžetā 2009. gada aprīlī, un tas neatbilst Padomes ieteikumam “atturēties no turpmākiem pasākumiem, kas veicinātu valsts finanšu pasliktināšanos”. Ikgadējais vidējais strukturālā deficīta uzlabojums, ko pārrēķinājuši Komisijas dienesti atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam tiek lēsts 1,0 % apmērā no IKP, t. i., par 0,75 procentu punktu mazāk, nekā norādīts Padomes 2009. gada decembra ieteikumā. Ņemot vērā programmā norādītās parāda prognozes un iepriekš minētos riskus, ar budžeta stratēģiju var nepietikt, lai parāda attiecība pret IKP atkal sāktu samazināties. |
| --- | --- |

(14)

Kopumā 2010./2011. gadā programmā izklāstītā budžeta stratēģija atbilst Padomes ieteikumiem saskaņā ar 126. panta 7. punktu – jo īpaši tas attiecas uz konsolidācijas sākšanu minētajā gadā. Tomēr no 2011./2012. gada un turpmākajos gados budžeta stratēģija neatbilst Padomes ieteikumiem saskaņā ar 126. panta 7. punktu. Pat jau saskaņā ar šīs programmas prognozēm valsts budžeta deficīts 2014./2015. gadā – termiņā, kas 2009. gada decembra ieteikumā paredzēts Apvienotās Karalistes pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai, – acīmredzami būs virs atsauces vērtības 3 % no IKP (4,7 % no IKP), turklāt to turpina apdraudēt iepriekš minētie negatīvie riski. Turklāt pasākumi, kas pēc Padomes ieteikuma saņemšanas paziņoti 2009. gada pirmsbudžeta ziņojumā 2009. gada 9. decembrī, nozīmēja, ka 2010./2011.–2012./2013. gadā tiks īstenoti nelieli fiskālie atvieglojumi attiecībā uz fiskālajiem plāniem 2009. gada budžetā 2009. gada aprīlī, un tas neatbilst Padomes ieteikumam “atturēties no turpmākiem pasākumiem, kas veicinātu valsts finanšu pasliktināšanos”. Ikgadējais vidējais strukturālā deficīta uzlabojums, ko pārrēķinājuši Komisijas dienesti atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, laikposmā no 2010./2011. gada līdz 2014./2015. gadam tiek lēsts 1,0 % apmērā no IKP, t. i., par 0,75 procentu punktu mazāk, nekā norādīts Padomes 2009. gada decembra ieteikumā. Ņemot vērā programmā norādītās parāda prognozes un iepriekš minētos riskus, ar budžeta stratēģiju var nepietikt, lai parāda attiecība pret IKP atkal sāktu samazināties.

| (15) | Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā trūkst dažu būtisku obligāto un fakultatīvo datu (5). Padome 2009. gada 2. decembra ieteikumos atbilstīgi 126. panta 7. punktam par pārmērīga valsts budžeta deficīta situācijas novēršanu arī aicināja Apvienoto Karalisti par fiskālās konsolidācijas stratēģijas īstenošanā sasniegto ziņot atsevišķā nodaļā konverģences programmas atjauninājumos. Apvienotā Karaliste šo ieteikumu nav pilnībā ievērojusi, lai gan informācija bija iekļauta programmā. |
| --- | --- |

(15)

Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā trūkst dažu būtisku obligāto un fakultatīvo datu (5). Padome 2009. gada 2. decembra ieteikumos atbilstīgi 126. panta 7. punktam par pārmērīga valsts budžeta deficīta situācijas novēršanu arī aicināja Apvienoto Karalisti par fiskālās konsolidācijas stratēģijas īstenošanā sasniegto ziņot atsevišķā nodaļā konverģences programmas atjauninājumos. Apvienotā Karaliste šo ieteikumu nav pilnībā ievērojusi, lai gan informācija bija iekļauta programmā.

Vispārējais secinājums ir tāds, ka konverģences programmā iekļautā fiskālā stratēģija nav pietiekami vērienīga un tā ievērojami jāstiprina, lai tā atbilstu Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumiem saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu. Automātisko stabilizatoru darbība, aktīvu cenu kritums un fiskālie stimuli visi kopā ir izraisījuši krietnu Apvienotās Karalistes publisko finanšu pasliktināšanos. Tomēr publisko finanšu stāvokli vēl vairāk pavājināja tas, ka Apvienotās Karalistes budžeta deficīts jau pirmskrīzes periodā bija ļoti tuvu atsauces vērtībai 3 % no IKP. Ierobežojoša fiskālā politika 2010./2011. gadā ir piemērota. Lai varētu atjaunot publisko finanšu stabilu stāvokli ticamā termiņā, kā noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā, papildus pašlaik plānotajiem pasākumiem vajadzīgi būtiski papildu fiskālās ierobežošanas pasākumi. Tā kā lielāko daļu prognozētā budžeta deficīta samazinājuma vidējā termiņā paredzēts sasniegt, ierobežojot vispārējos izdevumus laikposmā no 2011./2012. gada līdz 2014./2015. gadam, nenoteiktību rada tas, ka nav sīki izstrādātu struktūrvienību izdevumu ierobežojumu, kas pamatotu minētos izdevumu mērķus. Cerību, ka Apvienotās Karalistes iestādes spēs īstenot konsolidācijas prognozes, aptumšo risks, ka makroekonomiskie apstākļi var izrādīties nelabvēlīgāki par iestāžu prognozētajiem, kā arī neskaidrības saistībā ar banku nozares aizdevumiem un valdības apdrošinātajiem ieguldījumiem. Ņemot vērā negatīvos riskus, kas apdraud Apvienotās Karalistes fiskālās prognozes, īstermiņā un vidējā termiņā ir vajadzīgs vērienīgāks konsolidācijas plāns. Primāro pārpalikumu nodrošināšana vidējā termiņā arī palīdzētu samazināt publisko finanšu stabilitāti apdraudošos riskus, kas Komisijas 2009. gada ziņojumā par ilgtspējību Apvienotajā Karalistē novērtēti kā augsti.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu un 2009. gada 2. decembra ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, Apvienoto Karalisti aicina:

| i) | izvairīties no turpmākiem pasākumiem, kas veicinātu publisko finanšu pasliktināšanos 2010./2011. gadā, un, ja ekonomiskā izaugsme izrādītos vājāka, nekā paredzēts programmā, ierobežot valsts budžeta deficītu 2010./2011. gadā līdz maksimālajam lielumam, kas prognozēts 2010. gada janvāra programmā, ja gadījumā īstenotos riski saistībā ar to, ka programmā ietvertais makroekonomiskais scenārijs ir labvēlīgāks nekā atbilstīgi 126. panta 7. punktam pieņemtā ieteikuma pamatā esošais scenārijs; |
| --- | --- |

i)

izvairīties no turpmākiem pasākumiem, kas veicinātu publisko finanšu pasliktināšanos 2010./2011. gadā, un, ja ekonomiskā izaugsme izrādītos vājāka, nekā paredzēts programmā, ierobežot valsts budžeta deficītu 2010./2011. gadā līdz maksimālajam lielumam, kas prognozēts 2010. gada janvāra programmā, ja gadījumā īstenotos riski saistībā ar to, ka programmā ietvertais makroekonomiskais scenārijs ir labvēlīgāks nekā atbilstīgi 126. panta 7. punktam pieņemtā ieteikuma pamatā esošais scenārijs;

| ii) | izvirzīt par mērķi vērienīgāku valsts budžeta deficīta samazināšanu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP vēlākais līdz 2014./2015. gadam, tostarp nostiprinot plānoto fiskālo pasākumu tempu no 2011./2012. gada un turpmākajos gados, kā noteikts Padomes ieteikumā atbilstīgi 126. panta 7. punktam, un izmantot jebkuras citas iespējas, tostarp labākus nekā gaidīts ekonomiskos un tirgus apstākļus, lai paātrinātu kopējā parāda attiecības samazināšanu līdz atsauces vērtībai 60 % no IKP, tādējādi arī uzlabojot publisko finanšu stabilitāti ilgtermiņā; |
| --- | --- |

ii)

izvirzīt par mērķi vērienīgāku valsts budžeta deficīta samazināšanu zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības 3 % no IKP vēlākais līdz 2014./2015. gadam, tostarp nostiprinot plānoto fiskālo pasākumu tempu no 2011./2012. gada un turpmākajos gados, kā noteikts Padomes ieteikumā atbilstīgi 126. panta 7. punktam, un izmantot jebkuras citas iespējas, tostarp labākus nekā gaidīts ekonomiskos un tirgus apstākļus, lai paātrinātu kopējā parāda attiecības samazināšanu līdz atsauces vērtībai 60 % no IKP, tādējādi arī uzlabojot publisko finanšu stabilitāti ilgtermiņā;

| iii) | 2010. gadā publicēt sīki izstrādātus struktūrvienību izdevumu ierobežojumus, kuri ir vispārējo izdevumu prognožu pamatā, vismaz trīs gadu laikposmam pēc 2010./2011. gada; |
| --- | --- |

iii)

2010. gadā publicēt sīki izstrādātus struktūrvienību izdevumu ierobežojumus, kuri ir vispārējo izdevumu prognožu pamatā, vismaz trīs gadu laikposmam pēc 2010./2011. gada;

| iv) | īstenot izdevumu efektivitātes ietaupījumus, kas identificēti Darbības efektivitātes programmā un citās ar lietderības palielināšanu saistītās iniciatīvās; |
| --- | --- |

iv)

īstenot izdevumu efektivitātes ietaupījumus, kas identificēti Darbības efektivitātes programmā un citās ar lietderības palielināšanu saistītās iniciatīvās;

Apvienotā Karaliste tiek aicināta arī stingrāk ievērot rīcības kodeksā izklāstītās prasības par datu iesniegšanu.

Apvienotā Karaliste tiek aicināta arī savlaicīgi (lai varētu veikt efektīvas rīcības novērtējumu atbilstīgi pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrai) iesniegt programmas papildinājumu, kurā ziņots par sasniegto, īstenojot Padomes 2009. gada 2. decembra ieteikumu saskaņā ar 126. panta 7. punktu, un sīki izklāstīti konsolidācijas stratēģijas pasākumi, kas būs vajadzīgi, lai gūtu panākumus pārmērīga budžeta deficīta novēršanā. Padome atkārtoti aicina Apvienoto Karalisti visos turpmākajos atjauninājumos iekļaut arī nodaļu ar šo informāciju, kamēr vien dalībvalstij piemēro pārmērīga deficīta novēršanas procedūru.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu pārskats

| | 2008./2009. g. | 2009./2010. g. | 2010./2011. g. | 2011./2012. g. | 2012./2013. g. | 2013./2014. g. | 2014./2015. g. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reālais IKP
  (izmaiņas %) | KP 2010. gada janvāris | –1,3 | –3,5 | 2,0 | 3,3 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |
| COM 2009. gada novembris | 0,6 | –4,6 | 0,9 | 1,9 | n. p. | n. p. | n. p. |
| KP 2008. gada decembris | –0,3 | –0,5 | 2,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | n. p. |
| SPCI inflācija
  (%) | KP 2010. gada janvāris | 3,8 | 2,3 | 2,0 | 1,5 | 1,8 | 2,0 | 2,0 |
| COM 2009. gada novembris | 3,6 | 2,0 | 1,4 | 1,6 | n. p. | n. p. | n. p. |
| KP 2008. gada decembris | 3,8 | 1,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | n. p. |
| Ražošanas apjoma starpība (6)

  (% no potenciālā IKP) | KP 2010. gada janvāris | 0,0 | –4,6 | –4,4 | –2,8 | –1,5 | –0,4 | 0,5 |
| COM 2009. gada novembris (7) | 0,4 | –3,7 | –3,5 | –2,7 | n. p. | n. p. | n. p. |
| KP 2008. gada decembris | –0,5 | –2,4 | –2,1 | –1,2 | –0,4 | 0,2 | n. p. |
| Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm
  (% no IKP) (8) | KP 2010. gada janvāris | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. |
| COM 2009. gada novembris | –1,4 | –2,2 | –1,4 | –0,7 | n. p. | n. p. | n. p. |
| KP 2008. gada decembris | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. | n. p. |
| Valsts budžeta ieņēmumi
  (% no IKP) | KP 2010. gada janvāris
   (9) | 36,6 | 34,8 | 35,4 | 36,7 | 37,1 | 37,2 | 37,1 |
| COM 2009. gada novembris | 41,9 | 38,4 | 39,2 | 39,8 | n. p. | n. p. | n. p. |
| KP 2008. gada decembris | 36,7 | 35,5 | 36,6 | 37,3 | 37,7 | 38,0 | n. p. |
| Valsts budžeta izdevumi
  (% no IKP) | KP 2010. gada janvāris
   (9) | 43,4 | 47,4 | 47,4 | 45,8 | 44,2 | 42,7 | 41,5 |
| COM 2009. gada novembris | 49,0 | 51,2 | 51,5 | 50,3 | n. p. | n. p. | n. p. |
| KP 2008. gada decembris | 42,2 | 43,7 | 43,7 | 42,9 | 42,1 | 41,4 | n. p. |
| Valsts kopbudžeta bilance
  (% no IKP) | KP 2010. gada janvāris | –6,9 | –12,7 | –12,1 | –9,2 | –7,4 | –5,6 | –4,7 |
| COM 2009. gada novembris | –6,9 | –13,0 | –12,5 | –10,7 | n. p. | n. p. | n. p. |
| KP 2008. gada decembris | –5,5 | –8,2 | –7,1 | –5,6 | –4,4 | –3,4 | n. p. |
| Primārā bilance
  (% no IKP) | KP 2010. gada janvāris | –4,7 | –10,5 | –9,1 | –5,7 | –3,7 | –1,8 | –0,9 |
| COM 2009. gada novembris | –4,8 | –11,0 | –9,6 | –7,5 | n. p. | n. p. | n. p. |
| KP 2008. gada decembris | –3,4 | –6,4 | –4,5 | –2,6 | –1,4 | –0,3 | n. p. |
| Cikliski koriģētā bilance (6)

  (% no IKP) | KP 2010. gada janvāris | –6,9 | –10,8 | –10,3 | –8,0 | –6,8 | –5,5 | –4,9 |
| COM 2009. gada novembris | –7,1 | –11,5 | –11,0 | –9,6 | n. p. | n. p. | n. p. |
| KP 2008. gada decembris | –5,3 | –7,2 | –6,2 | –5,1 | –4,2 | –3,5 | n. p. |
| Strukturālā bilance (10)

  (% no IKP) | KP 2010. gada janvāris | –6,2 | –10,5 | –10,3 | –8,0 | –6,8 | –5,5 | –4,9 |
| COM 2009. gada novembris | –6,3 | –11,4 | –11,0 | –9,6 | n. p. | n. p. | n. p. |
| KP 2008. gada decembris | –5,3 | –7,2 | –6,2 | –5,1 | –4,2 | –3,5 | n. p. |
| Valsts kopējais parāds
  (% no IKP) | KP 2010. gada janvāris | 55,5 | 72,9 | 82,1 | 88,0 | 90,9 | 91,6 | 91,2 |
| COM 2009. gada novembris | 55,5 | 71,7 | 81,9 | 89,0 | n. p. | n. p. | n. p. |
| KP 2008. gada decembris | 52,9 | 60,5 | 65,1 | 67,5 | 68,6 | 68,5 | n. p. |
| Avots:


  Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini. |

2008./2009. g.

2009./2010. g.

2010./2011. g.

2011./2012. g.

2012./2013. g.

2013./2014. g.

2014./2015. g.

Reālais IKP

(izmaiņas %)

KP 2010. gada janvāris

–1,3

–3,5

2,0

3,3

3,3

3,3

3,3

COM 2009. gada novembris

0,6

–4,6

0,9

1,9

n. p.

n. p.

n. p.

KP 2008. gada decembris

–0,3

–0,5

2,0

3,0

3,0

3,0

n. p.

SPCI inflācija

(%)

KP 2010. gada janvāris

3,8

2,3

2,0

1,5

1,8

2,0

2,0

COM 2009. gada novembris

3,6

2,0

1,4

1,6

n. p.

n. p.

n. p.

KP 2008. gada decembris

3,8

1,0

2,0

2,0

2,0

2,0

n. p.

Ražošanas apjoma starpība (6)

(% no potenciālā IKP)

KP 2010. gada janvāris

0,0

–4,6

–4,4

–2,8

–1,5

–0,4

0,5

COM 2009. gada novembris (7)

0,4

–3,7

–3,5

–2,7

n. p.

n. p.

n. p.

KP 2008. gada decembris

–0,5

–2,4

–2,1

–1,2

–0,4

0,2

n. p.

Tīrais aizdevums/aizņēmums salīdzinājumā ar citām pasaules valstīm

(% no IKP) (8)

KP 2010. gada janvāris

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

COM 2009. gada novembris

–1,4

–2,2

–1,4

–0,7

n. p.

n. p.

n. p.

KP 2008. gada decembris

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

n. p.

Valsts budžeta ieņēmumi

(% no IKP)

KP 2010. gada janvāris
   (9)

36,6

34,8

35,4

36,7

37,1

37,2

37,1

COM 2009. gada novembris

41,9

38,4

39,2

39,8

n. p.

n. p.

n. p.

KP 2008. gada decembris

36,7

35,5

36,6

37,3

37,7

38,0

n. p.

Valsts budžeta izdevumi

(% no IKP)

KP 2010. gada janvāris
   (9)

43,4

47,4

47,4

45,8

44,2

42,7

41,5

COM 2009. gada novembris

49,0

51,2

51,5

50,3

n. p.

n. p.

n. p.

KP 2008. gada decembris

42,2

43,7

43,7

42,9

42,1

41,4

n. p.

Valsts kopbudžeta bilance

(% no IKP)

KP 2010. gada janvāris

–6,9

–12,7

–12,1

–9,2

–7,4

–5,6

–4,7

COM 2009. gada novembris

–6,9

–13,0

–12,5

–10,7

n. p.

n. p.

n. p.

KP 2008. gada decembris

–5,5

–8,2

–7,1

–5,6

–4,4

–3,4

n. p.

Primārā bilance

(% no IKP)

KP 2010. gada janvāris

–4,7

–10,5

–9,1

–5,7

–3,7

–1,8

–0,9

COM 2009. gada novembris

–4,8

–11,0

–9,6

–7,5

n. p.

n. p.

n. p.

KP 2008. gada decembris

–3,4

–6,4

–4,5

–2,6

–1,4

–0,3

n. p.

Cikliski koriģētā bilance (6)

(% no IKP)

KP 2010. gada janvāris

–6,9

–10,8

–10,3

–8,0

–6,8

–5,5

–4,9

COM 2009. gada novembris

–7,1

–11,5

–11,0

–9,6

n. p.

n. p.

n. p.

KP 2008. gada decembris

–5,3

–7,2

–6,2

–5,1

–4,2

–3,5

n. p.

Strukturālā bilance (10)

(% no IKP)

KP 2010. gada janvāris

–6,2

–10,5

–10,3

–8,0

–6,8

–5,5

–4,9

COM 2009. gada novembris

–6,3

–11,4

–11,0

–9,6

n. p.

n. p.

n. p.

KP 2008. gada decembris

–5,3

–7,2

–6,2

–5,1

–4,2

–3,5

n. p.

Valsts kopējais parāds

(% no IKP)

KP 2010. gada janvāris

55,5

72,9

82,1

88,0

90,9

91,6

91,2

COM 2009. gada novembris

55,5

71,7

81,9

89,0

n. p.

n. p.

n. p.

KP 2008. gada decembris

52,9

60,5

65,1

67,5

68,6

68,5

n. p.

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

(1)  OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Novērtējumā jo īpaši ir ņemta vērā Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze, kā arī cita informācija, kas kopš tā laika kļuvusi pieejama.

(3)  Katrai valstij konkrētos VTM jāņem vērā trīs komponenti: i) parādu stabilizējoša bilance parāda attiecībai, kas vienāda ar atsauces vērtību (60 % no IKP) (atkarībā no ilgtermiņa potenciālās izaugsmes), atstājot budžeta manevrēšanas iespēju dalībvalstīm ar salīdzinoši zemu parādu; ii) dalībvalstīm, kuru parāda attiecība pārsniedz atsauces vērtību (60 % no IKP), – parādu samazinoši papildu pasākumi, kuri sekmē strauju progresu šīs atsauces vērtības virzienā; un iii) korekcijas daļa, kas vajadzīga, lai segtu ar sabiedrības novecošanu saistīto valdības izdevumu nākotnes palielinājuma pašreizējo vērtību.

(4)  Padomes 2009. gada 10. novembra secinājumos par valsts finanšu stabilitāti “Padome aicina dalībvalstis to gaidāmajās stabilitātes un konverģences programmās pievērsties stratēģijām, kas vērstas uz stabilitāti”, kā arī “aicina Komisiju kopā ar Ekonomikas politikas komiteju un Ekonomikas un finanšu komiteju turpināt izstrādāt metodes, lai laikā līdz nākamajam stabilitātes ziņojumam izvērtētu valsts finanšu stabilitāti ilgtermiņā”. Minēto ziņojumu paredzēts izdot 2012. gadā.

(5)  Jo īpaši datu trūkums par darba tirgu ir ievērojami sarežģījis iespēju pārrēķināt potenciālā un faktiskā ražošanas apjoma starpību atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai.

(6)  Ražošanas apjoma starpības un cikliski koriģētās bilances no programmām atbilstīgi Komisijas dienestu pārrēķinam, pamatojoties uz programmās sniegto informāciju.

(7)  Pamatojoties uz attiecīgi 1,5 %, 0,8 %, 0,8 % un 1,1 % lēsto potenciālo pieaugumu laikā no 2008. līdz 2011. gadam.

(8)  Dati kalendārajiem gadiem.

(9)  Vispārējā valdības sektora ieņēmumu un izdevumu dati Apvienotās Karalistes programmā nav sniegti saskaņā ar EKS95. Tabulā iekļautie dati ir balstīti uz 2009. gada pirmsbudžeta ziņojuma papildmateriāla 2.7. tabulu. Par laikposmu no 2011./2012. gada līdz 2014./2015. gadam valsts kopējo ieņēmumu un izdevumu dati ir secināti no prognozēm valsts sektoram.

(10)  Cikliski koriģēta bilance, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. Saskaņā ar visjaunāko programmu vienreizējie un citi pagaidu pasākumi tiek prognozēti 0,7 % apmērā no IKP 2008./2009. gadā un 0,3 % apmērā no IKP 2009./2010. gadā (budžeta deficītu palielinoši).

Avots:

Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze (COM); Komisijas dienestu aprēķini.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 4.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 146/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 146/24

---

Euro maiņas kurss (1)

2010. gada 3. jūnijs

2010/C 146/05

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2268 |
| JPY | Japānas jena | 113,74 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4413 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83570 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,5210 |
| CHF | Šveices franks | 1,4149 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,8660 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,750 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 275,20 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7085 |
| PLN | Polijas zlots | 4,0705 |
| RON | Rumānijas leja | 4,1900 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9317 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4469 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,2734 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,5586 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7896 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7223 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 469,46 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,3434 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,3768 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,2620 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 276,70 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,0061 |
| PHP | Filipīnu peso | 56,846 |
| RUB | Krievijas rublis | 37,9828 |
| THB | Taizemes bāts | 39,969 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2262 |
| MXN | Meksikas peso | 15,6245 |
| INR | Indijas rūpija | 57,2550 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2268

JPY

Japānas jena

113,74

DKK

Dānijas krona

7,4413

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83570

SEK

Zviedrijas krona

9,5210

CHF

Šveices franks

1,4149

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,8660

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,750

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

275,20

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7085

PLN

Polijas zlots

4,0705

RON

Rumānijas leja

4,1900

TRY

Turcijas lira

1,9317

AUD

Austrālijas dolārs

1,4469

CAD

Kanādas dolārs

1,2734

HKD

Hongkongas dolārs

9,5586

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7896

SGD

Singapūras dolārs

1,7223

KRW

Dienvidkorejas vona

1 469,46

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,3434

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,3768

HRK

Horvātijas kuna

7,2620

IDR

Indonēzijas rūpija

11 276,70

MYR

Malaizijas ringits

4,0061

PHP

Filipīnu peso

56,846

RUB

Krievijas rublis

37,9828

THB

Taizemes bāts

39,969

BRL

Brazīlijas reāls

2,2262

MXN

Meksikas peso

15,6245

INR

Indijas rūpija

57,2550

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 4.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 146/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 146/25

---

LĒMUMS IZBEIGT OFICIĀLĀS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRU PĒC DALĪBVALSTS ATSAUKUMA

Valsts atbalsts – Vācija

(Līguma par Eiropas Savienības darbību 107.–109. pants)

Komisijas paziņojums saskaņā ar LESD 108. panta 2. punktu – atsaukums

Valsts atbalsts C 28/08 (ex N 345/06) – MVU piemaksa uzņēmumam Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 146/06

Komisija ir nolēmusi izbeigt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto oficiālās izmeklēšanas procedūru (1), kuru uzsāka 2008. gada 17. jūnijā attiecībā uz iepriekš minēto pasākumu, jo tā ir konstatējusi, ka Vācija 2010. gada 25. februārī ir atsaukusi paziņoto pasākumu un neturpinās šo atbalsta projektu.

---

(1)  OV C 268, 23.10.2008., 23. lpp.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 4.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 146/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 146/26

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 146/07

| 1. | Komisija 2010. gada 28. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas 139/2004 (1) 4 pantu, kuras rezultātā uzņēmums Avnet Inc. (“Avnet”, Amerikas Savienotās Valstis) minētās Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Bell Micro Products Inc. (“Bell Micro”, Amerikas Savienotās Valstis), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 28. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas 139/2004 (1) 4 pantu, kuras rezultātā uzņēmums Avnet Inc. (“Avnet”, Amerikas Savienotās Valstis) minētās Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Bell Micro Products Inc. (“Bell Micro”, Amerikas Savienotās Valstis), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Avnet: elektronisko ierīču daļu, datorpreču un tehnoloģiju pakalpojumu izplatīšana, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Avnet: elektronisko ierīču daļu, datorpreču un tehnoloģiju pakalpojumu izplatīšana,

| — | Bell Micro: datu glabāšanas produktu un sistēmu, datorpreču, ārējo ierīču un programmnodrošinājuma izplatīšana un pievienotās vērtības pakalpojumu sniegšana. |
| --- | --- |

—

Bell Micro: datu glabāšanas produktu un sistēmu, datorpreču, ārējo ierīču un programmnodrošinājuma izplatīšana un pievienotās vērtības pakalpojumu sniegšana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

---

| 4.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 146/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 146/27

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 146/08

| 1. | Komisija 2010. gada 28. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Univar Europe Holdings B.V. (“Univar”, Nīderlande), ko kontrolē fondi, kurus konsultē un pārvalda uzņēmums CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (“CVC”, Luksemburga), Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst vienpersonisku kontroli pār uzņēmumu Eurochem Holding B.V. (“Eurochem”, Nīderlande), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 28. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Univar Europe Holdings B.V. (“Univar”, Nīderlande), ko kontrolē fondi, kurus konsultē un pārvalda uzņēmums CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (“CVC”, Luksemburga), Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst vienpersonisku kontroli pār uzņēmumu Eurochem Holding B.V. (“Eurochem”, Nīderlande), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | CVC: ieguldījumi, konsultācijas par ieguldījumu fondiem un ieguldījumu vadība ieguldījumu fondu vārdā, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

CVC: ieguldījumi, konsultācijas par ieguldījumu fondiem un ieguldījumu vadība ieguldījumu fondu vārdā,

| — | Univar: ķīmisko produktu izplatīšana, |
| --- | --- |

—

Univar: ķīmisko produktu izplatīšana,

| — | Eurochem: ķīmisko produktu izplatīšana. |
| --- | --- |

—

Eurochem: ķīmisko produktu izplatīšana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

---

| 4.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 146/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 146/28

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 146/09

| 1. | Komisija 2010. gada 26. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Total Petrochemicals Feluy S.A. (“TPF”, Beļģija), kas pieder Total Group (“Total”, Francija), iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē daļēju kontroli pār uzņēmuma Polimeri Europa Benelux S.A. (“Polimeri”, Beļģija) polistirola ražošanas līnijām (un saistītiem vispārīgas nozīmes un triecienizturīgā polistirola ražošanas procesiem) Feluy ražotnē, Beļģijā (“the Target”), iegādājoties aktīvus. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 26. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Total Petrochemicals Feluy S.A. (“TPF”, Beļģija), kas pieder Total Group (“Total”, Francija), iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē daļēju kontroli pār uzņēmuma Polimeri Europa Benelux S.A. (“Polimeri”, Beļģija) polistirola ražošanas līnijām (un saistītiem vispārīgas nozīmes un triecienizturīgā polistirola ražošanas procesiem) Feluy ražotnē, Beļģijā (“the Target”), iegādājoties aktīvus.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | TPF: polimēru izstrādājumu ražošana (polietilēns, polipropilēns, polistirols), |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

TPF: polimēru izstrādājumu ražošana (polietilēns, polipropilēns, polistirols),

| — | Target: polistirola ražošana. |
| --- | --- |

—

Target: polistirola ražošana.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

---

| 4.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 146/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 146/29

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 146/10

| 1. | Komisija 2010. gada 26. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums KKR & Co. L.P. (“KKR”, ASV) un uzņēmumi Triton Managers III Limited un TFF III Limited (kopā saukti “Triton Fund III”, Džērsija), kas pieder Triton investment funds group (“Triton”, Džērsija), Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Ambea AB (“Ambea”, Zviedrija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 26. maijā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums KKR & Co. L.P. (“KKR”, ASV) un uzņēmumi Triton Managers III Limited un TFF III Limited (kopā saukti “Triton Fund III”, Džērsija), kas pieder Triton investment funds group (“Triton”, Džērsija), Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu Ambea AB (“Ambea”, Zviedrija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | KKR: aktīvu pārvaldīšanas pakalpojumi publiskiem un privātiem tirgus ieguldītājiem, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

KKR: aktīvu pārvaldīšanas pakalpojumi publiskiem un privātiem tirgus ieguldītājiem,

| — | Triton: privātā kapitāla ieguldījumu fonds, |
| --- | --- |

—

Triton: privātā kapitāla ieguldījumu fonds,

| — | Ambea: veselības aprūpes pakalpojumu un aprūpes pakalpojumu sniegšana Zviedrijā, Somijā un Norvēģijā. |
| --- | --- |

—

Ambea: veselības aprūpes pakalpojumu un aprūpes pakalpojumu sniegšana Zviedrijā, Somijā un Norvēģijā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 4.6.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 146/30 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 146/30

---

INFORMATĪVS PAZIŅOJUMS – SABIEDRISKĀ APSPRIEŠANA

Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuras iesniegusi Ukraina

2010/C 146/11

Patlaban notiekošajās sarunās par Brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšanu ar Ukrainu tiek izskatīta iespēja kā ģeogrāfiskas izcelsmes norādes Eiropas Savienībā aizsargāt turpmāk tekstā minētos un Ukrainā saskaņā ar likumu Nr. 752-XIV par preču ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu tiesību aizsardzību reģistrētos nosaukumus.

Komisija aicina jebkuru dalībvalsti vai trešo valsti, vai jebkuru pamatoti ieinteresētu fizisko vai juridisko personu, kas veic uzņēmējdarbību vai ir pastāvīgais iedzīvotājs dalībvalstī vai trešā valstī, celt iebildumus pret šādu aizsardzību, iesniedzot pienācīgi pamatotu paziņojumu.

Paziņojumi par iebildumiem Komisijai jāsaņem divu mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas. Paziņojumi par iebildumiem jānosūta elektroniski uz šādu adresi: AGRI-B3-GI@ec.europa.eu

Paziņojumi par iebildumiem tiks izskatīti vienīgi tad, ja tie būs saņemti minētajā termiņā un ja šajos paziņojumos būs norādīts, ka ierosinātā nosaukuma aizsardzība var izraisīt šādas sīkāk aprakstītas situācijas.

| 1) | Nosaukums ir pretrunā augu šķirnes vai dzīvnieku šķirnes nosaukumam un tāpēc var maldināt patērētāju attiecībā uz produkta patieso izcelsmi. |
| --- | --- |

1)

Nosaukums ir pretrunā augu šķirnes vai dzīvnieku šķirnes nosaukumam un tāpēc var maldināt patērētāju attiecībā uz produkta patieso izcelsmi.

| 2) | Nosaukums ir pilnīgs vai daļējs homonīms nosaukumam, kurš Kopienā jau ir aizsargāts saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (1), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula, kurā ir iekļauta kopējā vīna tirgus organizācija), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 110/2008 (2) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, vai ir iekļauts Kopienas noslēgtajos nolīgumos ar vienu no turpmāk minētajām valstīm:






  — | Albāniju (2006/580/EK (3): Padomes 2006. gada 12. jūnija Lēmums par Pagaidu nolīguma par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītajiem jautājumiem parakstīšanu un noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (3. protokols par savstarpējām preferenciālām koncesijām dažiem vīniem un par vīnu, stipro alkoholisko dzērienu un aromatizēto vīnu nosaukumu savstarpēju atzīšanu, aizsardzību un kontroli)), |
| --- | --- | --- |

2)

Nosaukums ir pilnīgs vai daļējs homonīms nosaukumam, kurš Kopienā jau ir aizsargāts saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (1), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula, kurā ir iekļauta kopējā vīna tirgus organizācija), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 110/2008 (2) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, vai ir iekļauts Kopienas noslēgtajos nolīgumos ar vienu no turpmāk minētajām valstīm:

—

Albāniju (2006/580/EK (3): Padomes 2006. gada 12. jūnija Lēmums par Pagaidu nolīguma par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītajiem jautājumiem parakstīšanu un noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Albānijas Republiku, no otras puses (3. protokols par savstarpējām preferenciālām koncesijām dažiem vīniem un par vīnu, stipro alkoholisko dzērienu un aromatizēto vīnu nosaukumu savstarpēju atzīšanu, aizsardzību un kontroli)),

| — | Austrāliju (94/184/EK (4): Padomes 1994. gada 24. janvāra Lēmums par Eiropas Kopienas un Austrālijas nolīguma par vīna tirdzniecību noslēgšanu), |
| --- | --- |

—

Austrāliju (94/184/EK (4): Padomes 1994. gada 24. janvāra Lēmums par Eiropas Kopienas un Austrālijas nolīguma par vīna tirdzniecību noslēgšanu),

| — | Bosniju un Hercegovinu (2008/474/EK (5): Padomes 2008. gada 16. jūnija Lēmums par to, lai noslēgtu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses; 7. protokols), |
| --- | --- |

—

Bosniju un Hercegovinu (2008/474/EK (5): Padomes 2008. gada 16. jūnija Lēmums par to, lai noslēgtu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses; 7. protokols),

| — | Kanādu (2004/91/EK: Padomes 2003. gada 30. jūlija Lēmums par Eiropas Kopienas un Kanādas nolīguma noslēgšanu (6) par vīna un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecību), |
| --- | --- |

—

Kanādu (2004/91/EK: Padomes 2003. gada 30. jūlija Lēmums par Eiropas Kopienas un Kanādas nolīguma noslēgšanu (6) par vīna un stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecību),

| — | Čīli (2002/979/EK (7): Padomes 2002. gada 18. novembra Lēmums par tā Nolīguma dažu noteikumu parakstīšanu un pagaidu piemērošanu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses), |
| --- | --- |

—

Čīli (2002/979/EK (7): Padomes 2002. gada 18. novembra Lēmums par tā Nolīguma dažu noteikumu parakstīšanu un pagaidu piemērošanu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses),

| — | Horvātiju (2001/918/EK (8): Padomes 2001. gada 3. decembra Lēmums par tāda papildprotokola noslēgšanu, ar ko pielāgo tirdzniecības aspektus, kuri paredzēti Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā rezultātus, ko puses panākušas sarunās par savstarpējām preferenciālām koncesijām dažiem vīniem, vīnu nosaukumu savstarpēju atzīšanu, aizsardzību un kontroli, kā arī stipro alkoholisko dzērienu un aromatizētu dzērienu nosaukumu savstarpēju atzīšanu, aizsardzību un kontroli), |
| --- | --- |

—

Horvātiju (2001/918/EK (8): Padomes 2001. gada 3. decembra Lēmums par tāda papildprotokola noslēgšanu, ar ko pielāgo tirdzniecības aspektus, kuri paredzēti Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā rezultātus, ko puses panākušas sarunās par savstarpējām preferenciālām koncesijām dažiem vīniem, vīnu nosaukumu savstarpēju atzīšanu, aizsardzību un kontroli, kā arī stipro alkoholisko dzērienu un aromatizētu dzērienu nosaukumu savstarpēju atzīšanu, aizsardzību un kontroli),

| — | Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku (2001/916/EK (9): Padomes 2001. gada 3. decembra Lēmums par papildprotokola noslēgšanu, ar ko pielāgo tirdzniecības aspektus Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tas dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā pušu sarunu iznākumu par savstarpējām preferenču koncesijām dažiem vīniem, vīnu nosaukumu savstarpēju atzīšanu, aizsardzību un kontroli, kā arī alkoholisku un aromatizētu dzērienu apzīmējumu savstarpēju atzīšanu, aizsardzību un kontroli), |
| --- | --- |

—

Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku (2001/916/EK (9): Padomes 2001. gada 3. decembra Lēmums par papildprotokola noslēgšanu, ar ko pielāgo tirdzniecības aspektus Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tas dalībvalstīm, no vienas puses, un Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā pušu sarunu iznākumu par savstarpējām preferenču koncesijām dažiem vīniem, vīnu nosaukumu savstarpēju atzīšanu, aizsardzību un kontroli, kā arī alkoholisku un aromatizētu dzērienu apzīmējumu savstarpēju atzīšanu, aizsardzību un kontroli),

| — | Meksiku (97/361/EK (10): Padomes 1997. gada 27. maija Lēmums par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Meksikas Savienotajām Valstīm par stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu savstarpēju atzīšanu un aizsardzību), |
| --- | --- |

—

Meksiku (97/361/EK (10): Padomes 1997. gada 27. maija Lēmums par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Meksikas Savienotajām Valstīm par stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu savstarpēju atzīšanu un aizsardzību),

| — | Melnkalni (2007/855/EK (11): Padomes 2007. gada 15. oktobra Lēmums, lai parakstītu un noslēgtu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses), |
| --- | --- |

—

Melnkalni (2007/855/EK (11): Padomes 2007. gada 15. oktobra Lēmums, lai parakstītu un noslēgtu Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses),

| — | Dienvidāfriku (2002/51/EK (12): Padomes 2002. gada 21. janvāra Lēmums par Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Dienvidāfrikas Republiku par vīna tirdzniecību noslēgšanu un Padomes 2002. gada 21. janvāra Lēmums 2002/52/EK (13) par Eiropas Kopienas un Dienvidāfrikas Republikas Nolīguma par stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecību slēgšanu), |
| --- | --- |

—

Dienvidāfriku (2002/51/EK (12): Padomes 2002. gada 21. janvāra Lēmums par Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Dienvidāfrikas Republiku par vīna tirdzniecību noslēgšanu un Padomes 2002. gada 21. janvāra Lēmums 2002/52/EK (13) par Eiropas Kopienas un Dienvidāfrikas Republikas Nolīguma par stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecību slēgšanu),

| — | Šveici (2002/309/EK, Euratom (14): Padomes un attiecībā uz nolīgumu par zinātnisku un tehnoloģisku sadarbību arī Komisijas 2002. gada 4. aprīļa Lēmums par septiņu nolīgumu noslēgšanu ar Šveices Konfederāciju un jo īpaši Eiropas Kopienu un Šveices Konfederācijas Nolīguma par tirdzniecību ar lauksaimniecības produktiem 7. pielikumā), |
| --- | --- |

—

Šveici (2002/309/EK, Euratom (14): Padomes un attiecībā uz nolīgumu par zinātnisku un tehnoloģisku sadarbību arī Komisijas 2002. gada 4. aprīļa Lēmums par septiņu nolīgumu noslēgšanu ar Šveices Konfederāciju un jo īpaši Eiropas Kopienu un Šveices Konfederācijas Nolīguma par tirdzniecību ar lauksaimniecības produktiem 7. pielikumā),

| — | Amerikas Savienotajām Valstīm (2006/232/EK (15): Padomes 2005. gada 20. decembra Lēmums, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par vīna tirdzniecību). |
| --- | --- |

—

Amerikas Savienotajām Valstīm (2006/232/EK (15): Padomes 2005. gada 20. decembra Lēmums, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm par vīna tirdzniecību).

| 3) | Nosaukums, ņemot vērā preču zīmes reputāciju, atpazīstamību un lietošanas ilgumu, var patērētāju maldināt attiecībā uz produkta patieso identitāti. |
| --- | --- |

3)

Nosaukums, ņemot vērā preču zīmes reputāciju, atpazīstamību un lietošanas ilgumu, var patērētāju maldināt attiecībā uz produkta patieso identitāti.

| 4) | Nosaukuma reģistrācija var apdraudēt pilnīgi vai daļēji identiska nosaukuma vai preču zīmes pastāvēšanu vai tādu produktu pastāvēšanu, kas likumīgi tirgoti vismaz piecus gadus pirms šā paziņojuma publicēšanas dienas. |
| --- | --- |

4)

Nosaukuma reģistrācija var apdraudēt pilnīgi vai daļēji identiska nosaukuma vai preču zīmes pastāvēšanu vai tādu produktu pastāvēšanu, kas likumīgi tirgoti vismaz piecus gadus pirms šā paziņojuma publicēšanas dienas.

| 5) | Ja minētajos paziņojumos par iebildumiem sniegta sīkāka informācija, no kuras iespējams secināt, ka nosaukums, attiecībā uz kuru aizsardzība ir pieprasīta, ir uzskatāms par parastu nosaukumu. |
| --- | --- |

5)

Ja minētajos paziņojumos par iebildumiem sniegta sīkāka informācija, no kuras iespējams secināt, ka nosaukums, attiecībā uz kuru aizsardzība ir pieprasīta, ir uzskatāms par parastu nosaukumu.

Iepriekš minētos kritērijus izvērtē saistībā ar Eiropas Savienības teritoriju, kas intelektuālā īpašuma tiesību gadījumā nozīmē vienīgi teritoriju(-as), kur minētās tiesības ir aizsargātas. Šo nosaukumu iespējamā aizsardzība Eiropas Savienībā atkarīga no tā, vai minēto sarunu rezultāts būs pozitīvs un vai tām sekos attiecīgs tiesību akts.

Lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu saraksts
   (16)

| Produktu grupa | Nosaukums, ar kādu reģistrēts Ukrainā | Transkripcija latīņu burtiem |
| --- | --- | --- |
| Vīns | Сонячна Долина | Soniachna Dolyna


  (Soniachna Dolina) |
| Vīns | Новий Свiт | Novyj Svit


  (Novy Svet) |

Produktu grupa

Nosaukums, ar kādu reģistrēts Ukrainā

Transkripcija latīņu burtiem

Vīns

Сонячна Долина

Soniachna Dolyna

(Soniachna Dolina)

Vīns

Новий Свiт

Novyj Svit

(Novy Svet)

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

(2)  OV L 36, 13.2.2008., 16. lpp.

(3)  OV L 239, 1.9.2006., 1. lpp.

(4)  OV L 86, 31.3.1994., 1. lpp.

(5)  OV L 169, 30.6.2008., 10. lpp.

(6)  OV L 35, 6.2.2004., 1. lpp.

(7)  OV L 352, 30.12.2002., 1. lpp.

(8)  OV L 342, 27.12.2001., 42. lpp.

(9)  OV L 342, 27.12.2001., 6. lpp.

(10)  OV L 152, 11.6.1997., 15. lpp.

(11)  OV L 345, 28.12.2007., 1. lpp.

(12)  OV L 28, 30.1.2002., 3. lpp.

(13)  OV L 28, 30.1.2002., 112. lpp.

(14)  OV L 114, 30.4.2002., 1. lpp.

(15)  OV L 87, 24.3.2006., 1. lpp.

(16)  Saraksts, ko patlaban notiekošo sarunu ietvarā iesniegušas Ukrainas iestādes. Izvilkums no Ukrainas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistra, Likums Nr. 752-XIV par preču ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, 1999. gada 16. jūnijs (http://www.sdip.gov.ua).

---