# Úradný vestník C 140/2010

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2010.140.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 140 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5329. mája 2010 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2010.140.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 140

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5329. mája 2010

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Rada |
| 2010/C 140/01 | Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Estónska na roky 2009 – 2013 | 1 |
| 2010/C 140/02 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky 2009 – 2013 | 6 |
| 2010/C 140/03 | Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2009 – 2013 | 12 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Rada

2010/C 140/01

Stanovisko Rady k aktualizovanému konvergenčnému programu Estónska na roky 2009 – 2013

1

2010/C 140/02

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky 2009 – 2013

6

2010/C 140/03

Stanovisko Rady k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2009 – 2013

12

| | II   Oznámenia |
| --- | --- |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2010/C 140/04 | Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES – Prípady, ku ktorým nemá komisia námietky (
  1
  ) | 18 |
| 2010/C 140/05 | Schválenie poskytnutia štátnej pomoci v zmysle ustanovení článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie – Prípady, v ktorých Komisia nemá námietky (
  1
  ) | 20 |
| 2010/C 140/06 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5843 – Eli Lilly/Certain Animal Health Assets of Pfizer) (
  1
  ) | 21 |

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2010/C 140/04

Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES – Prípady, ku ktorým nemá komisia námietky (
  1
  )

1

18

2010/C 140/05

Schválenie poskytnutia štátnej pomoci v zmysle ustanovení článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie – Prípady, v ktorých Komisia nemá námietky (
  1
  )

1

20

2010/C 140/06

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec COMP/M.5843 – Eli Lilly/Certain Animal Health Assets of Pfizer) (
  1
  )

1

21

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Rada |
| 2010/C 140/07 | Závery Rady z 25. mája 2010 o budúcej revízii systému ochrannej známky v Európskej únii | 22 |
| | Európska komisia |
| 2010/C 140/08 | Výmenný kurz eura | 24 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

2010/C 140/07

Závery Rady z 25. mája 2010 o budúcej revízii systému ochrannej známky v Európskej únii

22

Európska komisia

2010/C 140/08

Výmenný kurz eura

24

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2010/C 140/09 | Štátna pomoc – Španielsko – Štátna pomoc C 10/10 (ex N 562/09) – Pomoc na reštrukturalizáciu podniku A NOVO Comlink SL – Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 108 ods. 2 ZFEÚ (
  1
  ) | 25 |
| 2010/C 140/10 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia) (
  1
  ) | 33 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2010/C 140/09

Štátna pomoc – Španielsko – Štátna pomoc C 10/10 (ex N 562/09) – Pomoc na reštrukturalizáciu podniku A NOVO Comlink SL – Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 108 ods. 2 ZFEÚ (
  1
  )

1

25

2010/C 140/10

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia) (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Rada

| 29.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 140/1

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému konvergenčnému programu Estónska na roky 2009 – 2013

2010/C 140/01

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Estónska na roky 2009 až 2013. |
| --- | --- |

(1)

Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Estónska na roky 2009 až 2013.

| (2) | Estónske hospodárstvo sa v súčasnosti zotavuje z hlbokej recesie. Zatiaľ čo recesia viedla k zásadným tlakom na verejné financie, zvrátenie neudržateľného domáceho dopytu a prepuknutie konjunktúry v oblasti nehnuteľností vyústilo do rýchleho riešenia predtým vysokých vnútorných a vonkajších nerovnováh. Vzhľadom na podstatné makroekonomické nerovnováhy pred poklesom rozumnou odpoveďou bol rozsiahly a rozhodný postup vlády na obmedzenie negatívneho vplyvu hospodárskeho poklesu na verejné financie v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Pomohli sa ním obmedziť hospodárske, rozpočtové a finančné systémové riziká a prispelo sa k obnoveniu konkurencieschopnosti prostredníctvom úpravy cien a miezd v hospodárstve. Udržiavanie robustných menových rezerv na podporu stability výmenného kurzu a rozumné politiky finančného sektora vrátane posilnenej cezhraničnej spolupráce pomohli zabrániť nepriaznivému vývoju. Vysoké úrovne dlhu naakumulované súkromným sektorom sa teraz postupne znižujú, ale napriek tomu ovplyvnia oživenie, pričom pribrzdia spotrebu a investície. Kľúčové výzvy budúcej politiky zahŕňajú zvyšovanie produktivity hospodárstva s cieľom ďalej zlepšiť konkurencieschopnosť, postúpiť smerom k dlhodobej konvergencii a obmedziť riziká strát zručností spôsobené dlhodobou nezamestnanosťou. Hospodárskou výzvou je vo všeobecnosti obnovenie pozitívneho a udržateľného rastu a zároveň zabránenie akémukoľvek opakovaniu významných vnútorných a vonkajších nerovnováh. Dôležitá úprava verejných financií na očakávaný nižší rast v nadchádzajúcich rokoch sa už vykonala, ale v strednodobom horizonte je stále potrebné dosiahnuť ďalší pokrok. |
| --- | --- |

(2)

Estónske hospodárstvo sa v súčasnosti zotavuje z hlbokej recesie. Zatiaľ čo recesia viedla k zásadným tlakom na verejné financie, zvrátenie neudržateľného domáceho dopytu a prepuknutie konjunktúry v oblasti nehnuteľností vyústilo do rýchleho riešenia predtým vysokých vnútorných a vonkajších nerovnováh. Vzhľadom na podstatné makroekonomické nerovnováhy pred poklesom rozumnou odpoveďou bol rozsiahly a rozhodný postup vlády na obmedzenie negatívneho vplyvu hospodárskeho poklesu na verejné financie v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Pomohli sa ním obmedziť hospodárske, rozpočtové a finančné systémové riziká a prispelo sa k obnoveniu konkurencieschopnosti prostredníctvom úpravy cien a miezd v hospodárstve. Udržiavanie robustných menových rezerv na podporu stability výmenného kurzu a rozumné politiky finančného sektora vrátane posilnenej cezhraničnej spolupráce pomohli zabrániť nepriaznivému vývoju. Vysoké úrovne dlhu naakumulované súkromným sektorom sa teraz postupne znižujú, ale napriek tomu ovplyvnia oživenie, pričom pribrzdia spotrebu a investície. Kľúčové výzvy budúcej politiky zahŕňajú zvyšovanie produktivity hospodárstva s cieľom ďalej zlepšiť konkurencieschopnosť, postúpiť smerom k dlhodobej konvergencii a obmedziť riziká strát zručností spôsobené dlhodobou nezamestnanosťou. Hospodárskou výzvou je vo všeobecnosti obnovenie pozitívneho a udržateľného rastu a zároveň zabránenie akémukoľvek opakovaniu významných vnútorných a vonkajších nerovnováh. Dôležitá úprava verejných financií na očakávaný nižší rast v nadchádzajúcich rokoch sa už vykonala, ale v strednodobom horizonte je stále potrebné dosiahnuť ďalší pokrok.

| (3) | Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho v strednodobom horizonte vplyv aj na potenciálny rast v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy sa okrem toho znásobuje negatívnymi vplyvmi demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Nevyhnutnou podmienkou pre toto je úprava ekonomiky smerom k udržateľnejšej skladbe rastu, v ktorej má vývoz význačnejšie miesto. Konkrétne vzhľadom na významné zvýšenie nezamesntnanosti v Estónsku je dôležité urýchliť najmä vykonávanie politík aktívneho trhu práce, zabezpečiť, aby vzdelávacie systémy a systémy odbornej prípravy lepšie reagovali na potreby trhu práce, a investovať do celoživotného vzdelávania. |
| --- | --- |

(3)

Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho v strednodobom horizonte vplyv aj na potenciálny rast v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy sa okrem toho znásobuje negatívnymi vplyvmi demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Nevyhnutnou podmienkou pre toto je úprava ekonomiky smerom k udržateľnejšej skladbe rastu, v ktorej má vývoz význačnejšie miesto. Konkrétne vzhľadom na významné zvýšenie nezamesntnanosti v Estónsku je dôležité urýchliť najmä vykonávanie politík aktívneho trhu práce, zabezpečiť, aby vzdelávacie systémy a systémy odbornej prípravy lepšie reagovali na potreby trhu práce, a investovať do celoživotného vzdelávania.

| (4) | V makroekonomickom scenári programu sa predpokladá, že reálny HDP po odhadovanom poklese o 14,5 % v roku 2009 bude po celý rok 2010 rovnaký (– 0,1 %) a vo zvyšnej časti programu sa obnoví na priemernú mieru rastu 3,7 %.
  Podľa prognózy sa cyklické podmienky začnú v priebehu roka 2010 postupne zlepšovať. Očakáva sa, že domáci dopyt bude v roku 2010 naďalej fungovať ako brzda oživovania a rast bude pochádzať predovšetkým zo zvýšeného vonkajšieho dopytu a obratu v cykle zásob. Podľa prognózy získajú domáce zdroje rastu hnaciu silu od roku 2011. Pri posúdení na základe informácií dostupných v súčasnosti (2) sa zdá, že tento scenár sa opiera o realistické predpoklady rastu, pričom neistoty týkajúce sa hospodárskeho vývoja zostávajú vysoké. Prognózy programu týkajúce sa inflácie vyzerajú realistické, pričom menové predpoklady a predpoklady výmenného kurzu sú konzistentné so zvyškom makroekonomického scenára. Domáce mzdy a ceny už v nominálnej hodnote klesajú a podľa programu a prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 sa očakáva, že budú klesať i v roku 2010, aj keď s určitými rozdielmi. Keďže dovoz v dôsledku recesie upadol, predtým vysoký deficit zahraničnej platobnej bilancie sa zmenil na prebytok, ktorého udržanie v strednodobom horizonte sa z dôvodu opatrnejších očakávaní programu týkajúcich sa vývoja domáceho dopytu očakáva na vyššej úrovni ako v jesennej predpovedi útvarov Komisie. V programe sa predpokladá ďalšie zvyšovanie nezamestnanosti v roku 2010 a pokles miery účasti na trhu práce počas celého obdobia programu. |
| --- | --- |

(4)

V makroekonomickom scenári programu sa predpokladá, že reálny HDP po odhadovanom poklese o 14,5 % v roku 2009 bude po celý rok 2010 rovnaký (– 0,1 %) a vo zvyšnej časti programu sa obnoví na priemernú mieru rastu 3,7 %.

Podľa prognózy sa cyklické podmienky začnú v priebehu roka 2010 postupne zlepšovať. Očakáva sa, že domáci dopyt bude v roku 2010 naďalej fungovať ako brzda oživovania a rast bude pochádzať predovšetkým zo zvýšeného vonkajšieho dopytu a obratu v cykle zásob. Podľa prognózy získajú domáce zdroje rastu hnaciu silu od roku 2011. Pri posúdení na základe informácií dostupných v súčasnosti (2) sa zdá, že tento scenár sa opiera o realistické predpoklady rastu, pričom neistoty týkajúce sa hospodárskeho vývoja zostávajú vysoké. Prognózy programu týkajúce sa inflácie vyzerajú realistické, pričom menové predpoklady a predpoklady výmenného kurzu sú konzistentné so zvyškom makroekonomického scenára. Domáce mzdy a ceny už v nominálnej hodnote klesajú a podľa programu a prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 sa očakáva, že budú klesať i v roku 2010, aj keď s určitými rozdielmi. Keďže dovoz v dôsledku recesie upadol, predtým vysoký deficit zahraničnej platobnej bilancie sa zmenil na prebytok, ktorého udržanie v strednodobom horizonte sa z dôvodu opatrnejších očakávaní programu týkajúcich sa vývoja domáceho dopytu očakáva na vyššej úrovni ako v jesennej predpovedi útvarov Komisie. V programe sa predpokladá ďalšie zvyšovanie nezamestnanosti v roku 2010 a pokles miery účasti na trhu práce počas celého obdobia programu.

| (5) | Celková hospodárska a rozpočtová stratégia orgánov odráža ich silnú vieru v zdravé verejné financie. V programe sa deficit verejných financií v roku 2009 odhaduje na 2,6 % HDP, veľmi blízko úrovni roka 2008 (2,7 %). To odzrkadľuje komplexnú a rozsiahlu rozpočtovú konsolidáciu vykonanú v priebehu roka 2009 napriek zhoršenej hospodárskej situácii. Výsledkom vykonanej konsolidácie bolo napriek podstatnému poklesu nominálneho HDP mierne zvýšenie nominálnych príjmov, spôsobené hlavne vyššími nedaňovými príjmami a zvýšením sadzby niekoľkých daní. V dôsledku výrazného zníženia verejnej spotreby sa na úrovni porovnateľnej s rokom 2008 udržali aj výdavky. Zvýšené čerpanie štrukturálnych fondov EÚ zároveň poskytlo proticyklickú podporu hospodárstvu.
  Zlepšenie štrukturálneho salda, t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a dočasných opatrení, vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky predstavovalo podľa programu 3,5 % HDP, čo viedlo k výrazne reštriktívnej fiškálnej pozícii. Celkový objem diskrečných opatrení zavedených v roku 2009 zároveň poukazuje na ešte vyššiu konsolidáciu vedúcu k viac než 9 % HDP. Tento rozdiel sa môže pripísať v prvom rade skutočnosti, že konsolidačná stratégia sa vo veľkej miere spoliehala na zvrátenie predtým stanoveného rastu výdavkov verejnej spotreby a sociálnych dávok; po druhé, účinkom negatívnej skladby na daňové príjmy, najmä vďaka vyhlásenému zníženiu súkromnej spotreby a nákladov na mzdy; po tretie, na základe neistôt súvisiacich s výpočtom cyklicky upravených sáld vzhľadom na rozsah a charakteristiky poklesu. Podľa programu sa celkový deficit verejných financií začne v roku 2010 postupne znižovať a do konca programového obdobia dosiahne prebytok. |
| --- | --- |

(5)

Celková hospodárska a rozpočtová stratégia orgánov odráža ich silnú vieru v zdravé verejné financie. V programe sa deficit verejných financií v roku 2009 odhaduje na 2,6 % HDP, veľmi blízko úrovni roka 2008 (2,7 %). To odzrkadľuje komplexnú a rozsiahlu rozpočtovú konsolidáciu vykonanú v priebehu roka 2009 napriek zhoršenej hospodárskej situácii. Výsledkom vykonanej konsolidácie bolo napriek podstatnému poklesu nominálneho HDP mierne zvýšenie nominálnych príjmov, spôsobené hlavne vyššími nedaňovými príjmami a zvýšením sadzby niekoľkých daní. V dôsledku výrazného zníženia verejnej spotreby sa na úrovni porovnateľnej s rokom 2008 udržali aj výdavky. Zvýšené čerpanie štrukturálnych fondov EÚ zároveň poskytlo proticyklickú podporu hospodárstvu.

Zlepšenie štrukturálneho salda, t. j. cyklicky upraveného salda bez jednorazových a dočasných opatrení, vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky predstavovalo podľa programu 3,5 % HDP, čo viedlo k výrazne reštriktívnej fiškálnej pozícii. Celkový objem diskrečných opatrení zavedených v roku 2009 zároveň poukazuje na ešte vyššiu konsolidáciu vedúcu k viac než 9 % HDP. Tento rozdiel sa môže pripísať v prvom rade skutočnosti, že konsolidačná stratégia sa vo veľkej miere spoliehala na zvrátenie predtým stanoveného rastu výdavkov verejnej spotreby a sociálnych dávok; po druhé, účinkom negatívnej skladby na daňové príjmy, najmä vďaka vyhlásenému zníženiu súkromnej spotreby a nákladov na mzdy; po tretie, na základe neistôt súvisiacich s výpočtom cyklicky upravených sáld vzhľadom na rozsah a charakteristiky poklesu. Podľa programu sa celkový deficit verejných financií začne v roku 2010 postupne znižovať a do konca programového obdobia dosiahne prebytok.

| (6) | V programe sa na rok 2010 predpokladá celkový deficit vo výške 2,2 % HDP. Zlepšenie celkového salda v porovnaní s predchádzajúcim rokom možno pripísať hlavne celoročnému vplyvu konsolidačných opatrení vykonávaných od druhej polovice roka 2009 na strane príjmov aj na strane výdavkov. Okrem toho sa v roku 2010 ďalej zvýšila spotrebná daň, v dôsledku čoho sa predpokladá zvýšenie daňových príjmov napriek poklesu nominálneho HDP približne o 1,25 %. Podľa prognózy zostanú nominálne výdavky približne na úrovni roka 2009 s určitým zvýšením vo verejných investíciách, ktoré je vyvážené ďalším poklesom spotreby verejných financií; pomer výdavkov sa teda mierne zvyšuje. Okrem celoročného vplyvu konsolidačných rozhodnutí prijatých v druhej polovici roka 2009, ktoré tvoria 2,5 % HDP, predstavujú dodatočné opatrenia na zlepšenie fiškálnej pozície v roku 2010 celkovo 0,7 % HDP. Napriek tomu je plánované fiškálne postavenie merané zmenou štrukturálneho salda vo všeobecnosti neutrálne. Rozdiel medzi týmito dvoma prístupmi sa čiastočne vysvetľuje zvýšenou závislosťou od jednorazových a dočasných opatrení v programe v situácii stále slabých cyklických podmienok, a sčasti pripisuje uvedeným neistotám, ktoré sa týkajú výpočtu cyklicky upravovaných sáld. |
| --- | --- |

(6)

V programe sa na rok 2010 predpokladá celkový deficit vo výške 2,2 % HDP. Zlepšenie celkového salda v porovnaní s predchádzajúcim rokom možno pripísať hlavne celoročnému vplyvu konsolidačných opatrení vykonávaných od druhej polovice roka 2009 na strane príjmov aj na strane výdavkov. Okrem toho sa v roku 2010 ďalej zvýšila spotrebná daň, v dôsledku čoho sa predpokladá zvýšenie daňových príjmov napriek poklesu nominálneho HDP približne o 1,25 %. Podľa prognózy zostanú nominálne výdavky približne na úrovni roka 2009 s určitým zvýšením vo verejných investíciách, ktoré je vyvážené ďalším poklesom spotreby verejných financií; pomer výdavkov sa teda mierne zvyšuje. Okrem celoročného vplyvu konsolidačných rozhodnutí prijatých v druhej polovici roka 2009, ktoré tvoria 2,5 % HDP, predstavujú dodatočné opatrenia na zlepšenie fiškálnej pozície v roku 2010 celkovo 0,7 % HDP. Napriek tomu je plánované fiškálne postavenie merané zmenou štrukturálneho salda vo všeobecnosti neutrálne. Rozdiel medzi týmito dvoma prístupmi sa čiastočne vysvetľuje zvýšenou závislosťou od jednorazových a dočasných opatrení v programe v situácii stále slabých cyklických podmienok, a sčasti pripisuje uvedeným neistotám, ktoré sa týkajú výpočtu cyklicky upravovaných sáld.

| (7) | Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie programu je dosiahnuť strednodobý cieľ vymedzený v programe ako štrukturálne saldo do konca obdobia programu v roku 2013, keď má podľa prognózy celkové a primárne saldo dosiahnuť prebytok. Vzhľadom na posledné prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom rozpočtovom cieli viac ako primeraným spôsobom odzrkadľujú ciele Paktu stability a rastu. Štrukturálne saldo vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky sa podľa programu bude v období rokov 2011 – 2013 zlepšovať o 0,5 až 1 % HDP ročne. Zlepšenie sa predpokladá najmä z dôvodu rýchlejšieho klesania pomeru výdavkov k HDP ako pomeru príjmov k HDP s očakávaným nominálnym znížením vo väčšine kategórií primárnych výdavkov, najmä v oblasti odmeňovania zamestnancov a sociálnych dávok, v záverečných rokoch programu. V programe však nie sú poskytnuté podrobné informácie o rozsiahlych opatreniach na podporu tejto konsolidácie. Závislosť plnenia rozpočtových cieľov od jednorazových opatrení sa v roku 2011 zníži a v záverečných rokoch programu sa odstráni. Ako odraz tohto trendu, ako aj dočerpávania financovania dostupného v rámci finančnej perspektívy na roky 2007 – 2013 sa očakáva pokles podielu nedaňových príjmov do konca obdobia programu na úroveň roka 2008. |
| --- | --- |

(7)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie programu je dosiahnuť strednodobý cieľ vymedzený v programe ako štrukturálne saldo do konca obdobia programu v roku 2013, keď má podľa prognózy celkové a primárne saldo dosiahnuť prebytok. Vzhľadom na posledné prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom rozpočtovom cieli viac ako primeraným spôsobom odzrkadľujú ciele Paktu stability a rastu. Štrukturálne saldo vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky sa podľa programu bude v období rokov 2011 – 2013 zlepšovať o 0,5 až 1 % HDP ročne. Zlepšenie sa predpokladá najmä z dôvodu rýchlejšieho klesania pomeru výdavkov k HDP ako pomeru príjmov k HDP s očakávaným nominálnym znížením vo väčšine kategórií primárnych výdavkov, najmä v oblasti odmeňovania zamestnancov a sociálnych dávok, v záverečných rokoch programu. V programe však nie sú poskytnuté podrobné informácie o rozsiahlych opatreniach na podporu tejto konsolidácie. Závislosť plnenia rozpočtových cieľov od jednorazových opatrení sa v roku 2011 zníži a v záverečných rokoch programu sa odstráni. Ako odraz tohto trendu, ako aj dočerpávania financovania dostupného v rámci finančnej perspektívy na roky 2007 – 2013 sa očakáva pokles podielu nedaňových príjmov do konca obdobia programu na úroveň roka 2008.

| (8) | Rozpočtové výsledky by sa v krátkodobom a strednodobom horizonte mohli ukázať horšie, ako sa predpokladá v programe. Ako sa už uviedlo, neistoty spojené s makroekonomickým prostredím sú vysoké a nesú so sebou zjavné rozpočtové riziká, aj keď sa zdá, že nie je dôvod predpokladať, že sa tieto riziká budú zvyšovať alebo znižovať. Ďalšie neistoty v roku 2010 pramenia zo spoliehania sa na nestále položky. Nemusí sa v plnej miere zrealizovať najmä plánovaný predaj nefinančných aktív vo celkovej výške 0,5 % HDP, zatiaľ čo odpočítanie dividend a akcií s podielom na zisku zo štátnych spoločností podlieha administratívnym rozhodnutiam, a preto určitým rizikám vykonávania. Okrem toho, lepší než očakávaný príjem z daní v roku 2009 možno sčasti pripísať rozšírenému predzásobeniu tovarom, ktorý podlieha spotrebným daniam, pred zvýšením sadzieb spotrebnej dane v januári 2010 a v roku 2010 môže vyústiť do kompenzácie negatívneho vplyvu na príjmy.
  Zatiaľ čo spoliehanie sa na jednorazové a dočasné opatrenia v záverečných rokoch programu klesá, informácie týkajúce sa štrukturálnych opatrení, ktoré ich majú nahradiť a predstavujú riziko pre ciele, sú nedostatočné. To však sčasti zmierňujú solídne doterejšie rozpočtové výsledky estónskych orgánov. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtové výsledky by sa v krátkodobom a strednodobom horizonte mohli ukázať horšie, ako sa predpokladá v programe. Ako sa už uviedlo, neistoty spojené s makroekonomickým prostredím sú vysoké a nesú so sebou zjavné rozpočtové riziká, aj keď sa zdá, že nie je dôvod predpokladať, že sa tieto riziká budú zvyšovať alebo znižovať. Ďalšie neistoty v roku 2010 pramenia zo spoliehania sa na nestále položky. Nemusí sa v plnej miere zrealizovať najmä plánovaný predaj nefinančných aktív vo celkovej výške 0,5 % HDP, zatiaľ čo odpočítanie dividend a akcií s podielom na zisku zo štátnych spoločností podlieha administratívnym rozhodnutiam, a preto určitým rizikám vykonávania. Okrem toho, lepší než očakávaný príjem z daní v roku 2009 možno sčasti pripísať rozšírenému predzásobeniu tovarom, ktorý podlieha spotrebným daniam, pred zvýšením sadzieb spotrebnej dane v januári 2010 a v roku 2010 môže vyústiť do kompenzácie negatívneho vplyvu na príjmy.

Zatiaľ čo spoliehanie sa na jednorazové a dočasné opatrenia v záverečných rokoch programu klesá, informácie týkajúce sa štrukturálnych opatrení, ktoré ich majú nahradiť a predstavujú riziko pre ciele, sú nedostatočné. To však sčasti zmierňujú solídne doterejšie rozpočtové výsledky estónskych orgánov.

| (9) | Hrubý dlh verejných financií vo výške 7,8 % HDP v roku 2009 je výrazne pod referenčnou úrovňou stanovenou v zmluve. Do konca obdobia programu sa predpokladá zvýšenie pomeru dlhu k HDP na 14,3 %, a to v nadväznosti na deficity verejných financií. Očakáva sa, že verejné financie si počas obdobia programu udržia svoju pozíciu čistých aktív. |
| --- | --- |

(9)

Hrubý dlh verejných financií vo výške 7,8 % HDP v roku 2009 je výrazne pod referenčnou úrovňou stanovenou v zmluve. Do konca obdobia programu sa predpokladá zvýšenie pomeru dlhu k HDP na 14,3 %, a to v nadväznosti na deficity verejných financií. Očakáva sa, že verejné financie si počas obdobia programu udržia svoju pozíciu čistých aktív.

| (10) | V strednodobých prognózach dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa len postupne zotaví na hodnoty predpokladané pred krízou, miery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne a zahrnú prognózované zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, sa ukazuje, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by v súčasnej situácii a v prípade nezmenenj politiky bola viac ako dostačujúca na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020. |
| --- | --- |

(10)

V strednodobých prognózach dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa len postupne zotaví na hodnoty predpokladané pred krízou, miery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne a zahrnú prognózované zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, sa ukazuje, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by v súčasnej situácii a v prípade nezmenenj politiky bola viac ako dostačujúca na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020.

| (11) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je výrazne nižší ako priemer EÚ. Súčasná úroveň hrubého dlhu v Estónsku je veľmi nízka a udržanie zdravých verejných financií počas obdobia programu v súlade s rozpočtovými plánmi by malo prispieť k obmedzeniu rizík udržateľnosti verejných financií, ktoré Komisia v správe o udržateľnosti za rok 2009 (3) hodnotila ako nízke. |
| --- | --- |

(11)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je výrazne nižší ako priemer EÚ. Súčasná úroveň hrubého dlhu v Estónsku je veľmi nízka a udržanie zdravých verejných financií počas obdobia programu v súlade s rozpočtovými plánmi by malo prispieť k obmedzeniu rizík udržateľnosti verejných financií, ktoré Komisia v správe o udržateľnosti za rok 2009 (3) hodnotila ako nízke.

| (12) | Rozpočtový rámec vychádza z pravidla vyrovnaného rozpočtu verejných financií v nominálnom vyjadrení. Toto pravidlo je dlhodobým stabilizátorom hospodárskej politiky, prispievajúcim k dôslednému dodržiavaniu rozpočtu a kumulácii finančných aktív.
  V posledných rokoch sa vykonávanie pravidla vyvíjalo prostredníctvom lepšieho zosúladenia s cyklom, prijímajúc určité charakteristiky prístupu štrukturálneho salda tak, aby bolo na vrchole cyklu zacielené na prebytok a akceptovalo deficity počas recesie. Neexistencia samostatných pravidiel pre výdavky a/alebo pravidiel pre príjmy však mohla prispieť k čiastočnému míňaniu neočakávaných príjmov počas cyklických obratov a vrcholov. Okrem toho, v strednodobom rozpočtovom rámci sú určité nedostatky, ktoré oslabujú kontinuitu medzi ročnými aktualizáciami; aktualizované konvergenčné programy sa ešte stále neprerokúvajú pred ich prijatím parlamentom. Program obsahuje plány, ktoré sú už v procese vykonávania, na posilnenie rozpočtového procesu zlepšovaním stratégie a ročného plánovania, čiže riešením niektorých z uvedených nedostatkov. |
| --- | --- |

(12)

Rozpočtový rámec vychádza z pravidla vyrovnaného rozpočtu verejných financií v nominálnom vyjadrení. Toto pravidlo je dlhodobým stabilizátorom hospodárskej politiky, prispievajúcim k dôslednému dodržiavaniu rozpočtu a kumulácii finančných aktív.

V posledných rokoch sa vykonávanie pravidla vyvíjalo prostredníctvom lepšieho zosúladenia s cyklom, prijímajúc určité charakteristiky prístupu štrukturálneho salda tak, aby bolo na vrchole cyklu zacielené na prebytok a akceptovalo deficity počas recesie. Neexistencia samostatných pravidiel pre výdavky a/alebo pravidiel pre príjmy však mohla prispieť k čiastočnému míňaniu neočakávaných príjmov počas cyklických obratov a vrcholov. Okrem toho, v strednodobom rozpočtovom rámci sú určité nedostatky, ktoré oslabujú kontinuitu medzi ročnými aktualizáciami; aktualizované konvergenčné programy sa ešte stále neprerokúvajú pred ich prijatím parlamentom. Program obsahuje plány, ktoré sú už v procese vykonávania, na posilnenie rozpočtového procesu zlepšovaním stratégie a ročného plánovania, čiže riešením niektorých z uvedených nedostatkov.

| (13) | Daňové zmeny realizované v rokoch 2009 – 2010 pokračujú v stratégii posunu daňového systému smerom k spotrebe a využívaniu prírodných zdrojov, zatiaľ čo sa zvyšuje aj závislosť od daní z pracovnej činnosti. Okrem toho, program sa odvoláva na prebiehajúcu analýzu účinnosti existujúcich výnimiek a preferenčné daňové sadzby, na zabezpečenie väčšej pružnosti v rozpočtovom procese znižovaním počtu príjmov určených na osobitné účely, na pretrvávajúce úsilie v boji proti vyhýbaniu sa dani a ďalšie zjednodušovanie a zefektívňovanie daňovej správy. Tieto opatrenia a ďalšie posuny v daňovom systéme od pracovných zdrojov k zdrojom menej citlivým na cykly môžu prispieť k zlepšeniu kvality verejných financií, ako aj k zmierneniu rizík rozpočtového výhľadu. |
| --- | --- |

(13)

Daňové zmeny realizované v rokoch 2009 – 2010 pokračujú v stratégii posunu daňového systému smerom k spotrebe a využívaniu prírodných zdrojov, zatiaľ čo sa zvyšuje aj závislosť od daní z pracovnej činnosti. Okrem toho, program sa odvoláva na prebiehajúcu analýzu účinnosti existujúcich výnimiek a preferenčné daňové sadzby, na zabezpečenie väčšej pružnosti v rozpočtovom procese znižovaním počtu príjmov určených na osobitné účely, na pretrvávajúce úsilie v boji proti vyhýbaniu sa dani a ďalšie zjednodušovanie a zefektívňovanie daňovej správy. Tieto opatrenia a ďalšie posuny v daňovom systéme od pracovných zdrojov k zdrojom menej citlivým na cykly môžu prispieť k zlepšeniu kvality verejných financií, ako aj k zmierneniu rizík rozpočtového výhľadu.

| (14) | Stratégia zabezpečujúca bezproblémové členstvo v systéme ERM II, posilnená množstvom politických záväzkov prijatých v čase vstupu do ERM II, sa zameriava na zabezpečenie stability výmenného kurzu udržiavaním veľkých menových nárazníkov, finančnej a fiškálnej stability a zachovaní pružnosti trhu práce a trhu výrobkov.
  Aj keď Estónsko zastihla kríza v komparatívne silnom postavení, s veľkými fiškálnymi rezervami, rozsiahlym zdravým bankovým sektorom a komparatívne vysokým stupňom pružnosti miezd a cien, predchádzajúce politiky nezabránili vzniku výrazných makroekonomických nerovnováh, ako dokazujú veľmi vysoké miery rastu úverov, významné inflačné tlaky, veľké deficity bežného účtu a neudržateľný rozmach trhu s nehnuteľnosťami. Na obmedzenie zhoršovania verejných financií počas krízy prijali orgány v roku 2009 niekoľko rozsiahlych konsolidačných balíkov. Táto konsolidácia bude mať pozitívny vplyv po roku 2009, zatiaľ čo najmä znižovanie mzdového fondu verejného sektora pozitívne prispieva k riešeniu nerovnováh v hospodárstve. Bankový sektor zostal dobre kapitalizovaný a má dostatočnú likviditu. Pokrok sa dosiahol aj v štrukturálnej politike. Nedávno prijaté pracovné právo zvýšilo pružnosť trhu práce, vďaka ktorej bola úprava hospodárstva z predchádzajúceho modelu vedeného domácim dopytom na udržateľnejší rast jednoduchšia. Pokiaľ ide o trhy výrobkov, cieľom opatrení politiky je posilniť hospodársku súťaž. Posilňuje sa konkurencieschopnosť obchodovateľného sektora, ktorý v roku 2009 začal ťažiťz prebiehajúceho znižovania mzdových nákladov a aj z cielených štátnych programov vrátane účinného využívania štrukturálnych fondov EÚ. Nasledujúcou výzvou je zabrániť akémukoľvek opakovaniu významných vnútorných a vonkajších nerovnováh po ustálení oživenia. |
| --- | --- |

(14)

Stratégia zabezpečujúca bezproblémové členstvo v systéme ERM II, posilnená množstvom politických záväzkov prijatých v čase vstupu do ERM II, sa zameriava na zabezpečenie stability výmenného kurzu udržiavaním veľkých menových nárazníkov, finančnej a fiškálnej stability a zachovaní pružnosti trhu práce a trhu výrobkov.

Aj keď Estónsko zastihla kríza v komparatívne silnom postavení, s veľkými fiškálnymi rezervami, rozsiahlym zdravým bankovým sektorom a komparatívne vysokým stupňom pružnosti miezd a cien, predchádzajúce politiky nezabránili vzniku výrazných makroekonomických nerovnováh, ako dokazujú veľmi vysoké miery rastu úverov, významné inflačné tlaky, veľké deficity bežného účtu a neudržateľný rozmach trhu s nehnuteľnosťami. Na obmedzenie zhoršovania verejných financií počas krízy prijali orgány v roku 2009 niekoľko rozsiahlych konsolidačných balíkov. Táto konsolidácia bude mať pozitívny vplyv po roku 2009, zatiaľ čo najmä znižovanie mzdového fondu verejného sektora pozitívne prispieva k riešeniu nerovnováh v hospodárstve. Bankový sektor zostal dobre kapitalizovaný a má dostatočnú likviditu. Pokrok sa dosiahol aj v štrukturálnej politike. Nedávno prijaté pracovné právo zvýšilo pružnosť trhu práce, vďaka ktorej bola úprava hospodárstva z predchádzajúceho modelu vedeného domácim dopytom na udržateľnejší rast jednoduchšia. Pokiaľ ide o trhy výrobkov, cieľom opatrení politiky je posilniť hospodársku súťaž. Posilňuje sa konkurencieschopnosť obchodovateľného sektora, ktorý v roku 2009 začal ťažiťz prebiehajúceho znižovania mzdových nákladov a aj z cielených štátnych programov vrátane účinného využívania štrukturálnych fondov EÚ. Nasledujúcou výzvou je zabrániť akémukoľvek opakovaniu významných vnútorných a vonkajších nerovnováh po ustálení oživenia.

| (15) | Vzhľadom na uvedené riziká rozpočtových cieľov možno rozpočtovú stratégiu programu považovať vo veľkej miere za zosúladenú s požiadavkami paktu. Príkladom primerane ambiciózneho cieľa, ktorý zodpovedá požiadavkám Paktu stability a rastu a je v súlade s bezproblémovým členstvom v ERM II, je najmä plánované dosiahnutie strednodobého cieľa do konca obdobia programu, a to i v situácii nedávneho výrazného poklesu hospodárskej činnosti. Z krátkodobého hľadiska však niektoré riziká pretrvávajú z dôvodu neistôt súvisiacich s makroekonomickým prostredím a závislosťou od nestálych položiek. Takisto je možné, že strednodobý rozpočtový cieľ sa nedosiahne tak, ako sa predpokladalo v programe, ak sa cielená konsolidácia v strednodobom horizonte neopiera o ďalšie opatrenia. |
| --- | --- |

(15)

Vzhľadom na uvedené riziká rozpočtových cieľov možno rozpočtovú stratégiu programu považovať vo veľkej miere za zosúladenú s požiadavkami paktu. Príkladom primerane ambiciózneho cieľa, ktorý zodpovedá požiadavkám Paktu stability a rastu a je v súlade s bezproblémovým členstvom v ERM II, je najmä plánované dosiahnutie strednodobého cieľa do konca obdobia programu, a to i v situácii nedávneho výrazného poklesu hospodárskej činnosti. Z krátkodobého hľadiska však niektoré riziká pretrvávajú z dôvodu neistôt súvisiacich s makroekonomickým prostredím a závislosťou od nestálych položiek. Takisto je možné, že strednodobý rozpočtový cieľ sa nedosiahne tak, ako sa predpokladalo v programe, ak sa cielená konsolidácia v strednodobom horizonte neopiera o ďalšie opatrenia.

| (16) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4). |
| --- | --- |

(16)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (4).

Celkovo sa dospelo k záveru, že Estónsko vykonalo v roku 2009 rozhodnú konsolidáciu verejných financií v situácii významného zhoršenia hospodárskej situácie, ktorá prispela k prebiehajúcej úprave hospodárstva a bola zameraná na podporu bezproblémového členstva v ERM II, zatiaľ čo sa snažilo vyhnúť situácii nadmerného deficitu. Hospodárstvo sa v súčasnosti dostáva z hlbokej recesie, pričom podľa prognózy zostane priemerný rast v strednodobom horizonte podstatne nižší ako v rokoch obratov a vrcholov nedávneho cyklu. Konsolidácia vykonaná v roku 2009 už predstavuje veľkú úpravu verejných financií na očakávaný nižší rast v strednodobom horizonte. Otázka dosiahnutia prísnejšej kontroly výdavkov a zlepšenia strednodobého rozpočtového rámca zostáva však stále otvorená. Program je zacielený na postupné znižovanie celkového deficitu verejných financií od roku 2010, ktorým sa má dosiahnuť prebytok v súlade so strednodobým cieľom do konca programového obdobia, aj keď tieto rozpočtové výsledky podliehajú v krátkodobom a strednodobom horizonte rizikám poklesu.

V zmysle uvedeného hodnotenia, ako aj vzhľadom na potrebu zabezpečiť udržateľnú konvergenciu a riadnu účasť v systéme ERM II sa Estónsko vyzýva, aby:

| i) | zabezpečilo udržanie deficitu verejných financií pod 3 % HDP a prijalo potrebné opatrenia na podporu cieleného návratu k strednodobému rozpočtovému cieľu v strednodobom horizonte; |
| --- | --- |

i)

zabezpečilo udržanie deficitu verejných financií pod 3 % HDP a prijalo potrebné opatrenia na podporu cieleného návratu k strednodobému rozpočtovému cieľu v strednodobom horizonte;

| ii) | posilnilo strednodobý rozpočtový rámec, najmä zlepšením plánovania výdavkov, a ďalej posilnilo systém monitorovania strategických cieľov a podávania správ o ich plnení. |
| --- | --- |

ii)

posilnilo strednodobý rozpočtový rámec, najmä zlepšením plánovania výdavkov, a ďalej posilnilo systém monitorovania strategických cieľov a podávania správ o ich plnení.

Porovnanie hlavných makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | KP jan. 2010 | –3,6 | –14,5 | –0,1 | 3,3 | 3,7 | 4,0 |
| KOM nov. 2009 | –3,6 | –13,7 | –0,1 | 4,2 | — | — |
| KP dec. 2008 | –2,2 | –3,5 | 2,6 | 4,8 | 5,0 | — |
| Inflácia HISC
  (%) | KP jan. 2010 | 10,6 | 0,2 | 0,4 | 1,9 | 2,3 | 2,7 |
| KOM nov. 2009 | 10,6 | 0,2 | 0,5 | 2,1 | — | — |
| KP dec. 2008 | 10,6 | 4,2 | 2,8 | 3,0 | 3,2 | — |
| Produkčná medzera (5)

  (% potenciálneho HDP) | KP jan. 2010 | 6,2 | –8,8 | –8,4 | –5,7 | –3,1 | –0,5 |
| KOM nov. 2009 (6) | 4,7 | –9,4 | –9,1 | –5,4 | — | — |
| KP dec. 2008 | 0,9 | –5,7 | –5,9 | –3,9 | –1,7 | — |
| Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta
  (% HDP) | KP jan. 2010 | –8,4 | 6,9 | 8,5 | 6,3 | 2,9 | –1,0 |
| KOM nov. 2009 | –8,2 | 6,3 | 3,7 | 2,4 | — | — |
| KP dec. 2008 | –10,5 | –5,1 | –5,0 | –4,7 | –4,7 | — |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | KP jan. 2010 | 37,1 | 45,0 | 45,7 | 44,0 | 41,5 | 39,2 |
| KOM nov. 2009 | 37,1 | 41,9 | 43,5 | 42,4 | — | — |
| KP dec. 2008 | 36,2 | 38,9 | 37,8 | 36,5 | 35,2 | — |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | KP jan. 2010 | 39,9 | 47,6 | 47,9 | 46,0 | 42,5 | 39,0 |
| KOM nov. 2009 | 39,9 | 44,8 | 46,7 | 45,4 | — | — |
| KP dec. 2008 | 38,2 | 40,6 | 38,8 | 36,4 | 35,0 | — |
| Saldo verejných financií (7)

  (% HDP) | KP jan. 2010 | –2,8 | –2,6 | –2,2 | –2,0 | –1,0 | 0,2 |
| KOM nov. 2009 | –2,7 | –3,0 | –3,2 | –3,0 | — | — |
| KP dec. 2008 | –1,9 | –1,7 | –1,0 | 0,1 | 0,2 | — |
| Primárne saldo
  (% HDP) | KP jan. 2010 | –2,5 | –2,3 | –2,0 | –1,7 | –0,6 | 0,7 |
| KOM nov. 2009 | –2,5 | –2,6 | –2,6 | –2,3 | — | — |
| KP dec. 2008 | –1,8 | –1,5 | –0,8 | 0,3 | 0,4 | — |
| Cyklicky upravené saldo (5)

  (% HDP) | KP jan. 2010 | –4,7 | 0,1 | 0,4 | –0,3 | –0,1 | 0,4 |
| KOM nov. 2009 | –4,2 | –0,1 | –0,4 | –1,3 | — | — |
| KP dec. 2008 | –2,2 | 0,0 | 0,8 | 1,3 | 0,7 | — |
| Štrukturálne saldo (8)

  (% HDP) | KP jan. 2010 | –4,7 | –1,1 | –1,5 | –0,9 | –0,1 | 0,4 |
| KOM nov. 2009 | –4,4 | –2,5 | –2,4 | –1,9 | — | — |
| KP dec. 2008 | –2,4 | –0,1 | 0,4 | 1,2 | 0,7 | — |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | KP jan. 2010 | 4,6 | 7,8 | 10,1 | 13,0 | 14,2 | 14,3 |
| KOM nov. 2009 | 4,6 | 7,4 | 10,9 | 13,2 | — | — |
| KP dec. 2008 | 3,7 | 3,7 | 3,5 | 3,0 | 2,8 | — |
| Konvergenčný program (KP); prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reálny HDP

(zmena v %)

KP jan. 2010

–3,6

–14,5

–0,1

3,3

3,7

4,0

KOM nov. 2009

–3,6

–13,7

–0,1

4,2

—

—

KP dec. 2008

–2,2

–3,5

2,6

4,8

5,0

—

Inflácia HISC

(%)

KP jan. 2010

10,6

0,2

0,4

1,9

2,3

2,7

KOM nov. 2009

10,6

0,2

0,5

2,1

—

—

KP dec. 2008

10,6

4,2

2,8

3,0

3,2

—

Produkčná medzera (5)

(% potenciálneho HDP)

KP jan. 2010

6,2

–8,8

–8,4

–5,7

–3,1

–0,5

KOM nov. 2009 (6)

4,7

–9,4

–9,1

–5,4

—

—

KP dec. 2008

0,9

–5,7

–5,9

–3,9

–1,7

—

Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta

(% HDP)

KP jan. 2010

–8,4

6,9

8,5

6,3

2,9

–1,0

KOM nov. 2009

–8,2

6,3

3,7

2,4

—

—

KP dec. 2008

–10,5

–5,1

–5,0

–4,7

–4,7

—

Verejné príjmy

(% HDP)

KP jan. 2010

37,1

45,0

45,7

44,0

41,5

39,2

KOM nov. 2009

37,1

41,9

43,5

42,4

—

—

KP dec. 2008

36,2

38,9

37,8

36,5

35,2

—

Verejné výdavky

(% HDP)

KP jan. 2010

39,9

47,6

47,9

46,0

42,5

39,0

KOM nov. 2009

39,9

44,8

46,7

45,4

—

—

KP dec. 2008

38,2

40,6

38,8

36,4

35,0

—

Saldo verejných financií (7)

(% HDP)

KP jan. 2010

–2,8

–2,6

–2,2

–2,0

–1,0

0,2

KOM nov. 2009

–2,7

–3,0

–3,2

–3,0

—

—

KP dec. 2008

–1,9

–1,7

–1,0

0,1

0,2

—

Primárne saldo

(% HDP)

KP jan. 2010

–2,5

–2,3

–2,0

–1,7

–0,6

0,7

KOM nov. 2009

–2,5

–2,6

–2,6

–2,3

—

—

KP dec. 2008

–1,8

–1,5

–0,8

0,3

0,4

—

Cyklicky upravené saldo (5)

(% HDP)

KP jan. 2010

–4,7

0,1

0,4

–0,3

–0,1

0,4

KOM nov. 2009

–4,2

–0,1

–0,4

–1,3

—

—

KP dec. 2008

–2,2

0,0

0,8

1,3

0,7

—

Štrukturálne saldo (8)

(% HDP)

KP jan. 2010

–4,7

–1,1

–1,5

–0,9

–0,1

0,4

KOM nov. 2009

–4,4

–2,5

–2,4

–1,9

—

—

KP dec. 2008

–2,4

–0,1

0,4

1,2

0,7

—

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

KP jan. 2010

4,6

7,8

10,1

13,0

14,2

14,3

KOM nov. 2009

4,6

7,4

10,9

13,2

—

—

KP dec. 2008

3,7

3,7

3,5

3,0

2,8

—

Konvergenčný program (KP); prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä prognóza útvarov Komisie z jesene 2009, ale aj iné informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili.

(3)  V záveroch Rady z 10. novembra 2009 o udržateľnosti verejných financií „Rada vyzýva členské štáty, aby vo svojich nadchádzajúcich programoch stability a konvergenčných programoch sústredili pozornosť na stratégie orientované na udržateľnosť“, a ďalej „vyzýva Komisiu, aby spolu s Výborom pre hospodársku politiku a Hospodárskym a finančným výborom ďalej včas pre ďalšiu správu o udržateľnosti pripravovala metodiky na posudzovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií“, ktorá sa očakáva v roku 2012.

(4)  Konkrétne chýbajú predpoklady nominálneho účinného výmenného kurzu.

(5)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií v programoch.

(6)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,3 %, – 0,2 %, – 0,4 % a 0,2 % postupne v rokoch 2008 – 2011.

(7)  Konvergenčný program: definícia ESA 95; útvary Komisie: definícia postupu pri nadmernom deficite.

(8)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Jednorazové a iné dočasné opatrenia celkovo znižujúce deficit tvoria podľa najnovšieho programu 1,2 % HDP v roku 2009, 1,9 % HDP v roku 2010 a 0,6 % HDP v roku 2011 a opatrenia celkovo znižujúce deficit podľa prognóz útvarov Komisie z jesene 2009 tvoria 0,2 % HDP v roku 2008, 2,4 % HDP v roku 2009, 2,0 % HDP v roku 2010 a 0,6 % HDP v roku 2011.

Zdroj:

Konvergenčný program (KP); prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 29.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 140/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 140/6

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Francúzska na roky 2009 – 2013

2010/C 140/02

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Francúzska na roky 2009 až 2013. |
| --- | --- |

(1)

Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Francúzska na roky 2009 až 2013.

| (2) | Hospodárska činnosť vo Francúzsku počas roku 2008 stratila dynamiku a v poslednom štvrťroku 2008 a v prvom štvrťroku 2009 prudko klesla. Od druhého štvrťroka 2009 sa opäť zvýšila, podporovaná stimulačnými opatreniami vo Francúzsku a v susedných krajinách. Jednou z prvoradých výziev pre hospodársku politiku je situácia verejných financií. Konkrétne, od roku 2002 bol deficit vo Francúzsku buď nad hranicou 3 % HDP alebo blízko nej, v čom sa odzrkadľovala najmä nedostatočná konsolidácia. V súvislosti s tým sa voči Francúzsku vykonával v rokoch 2002 až 2007 postup pri nadmernom deficite a v máji 2008 dostalo Francúzsko politické usmernenia od Komisie. V nadväznosti na oznámenie o deficite nad úrovňou 3 % HDP v roku 2008 sa vo februári 2009 začal nový postup pri nadmernom deficite, v ktorom sa ustanovuje odstránenie nadmerného deficitu do roku 2013. Medzi ďalšie výzvy patrí riešenie nedostatkov na strane ponuky, ktoré vedú k nedostatočnej vonkajšej konkurencieschopnosti, ako aj zvýšenie využitia pracovných síl. |
| --- | --- |

(2)

Hospodárska činnosť vo Francúzsku počas roku 2008 stratila dynamiku a v poslednom štvrťroku 2008 a v prvom štvrťroku 2009 prudko klesla. Od druhého štvrťroka 2009 sa opäť zvýšila, podporovaná stimulačnými opatreniami vo Francúzsku a v susedných krajinách. Jednou z prvoradých výziev pre hospodársku politiku je situácia verejných financií. Konkrétne, od roku 2002 bol deficit vo Francúzsku buď nad hranicou 3 % HDP alebo blízko nej, v čom sa odzrkadľovala najmä nedostatočná konsolidácia. V súvislosti s tým sa voči Francúzsku vykonával v rokoch 2002 až 2007 postup pri nadmernom deficite a v máji 2008 dostalo Francúzsko politické usmernenia od Komisie. V nadväznosti na oznámenie o deficite nad úrovňou 3 % HDP v roku 2008 sa vo februári 2009 začal nový postup pri nadmernom deficite, v ktorom sa ustanovuje odstránenie nadmerného deficitu do roku 2013. Medzi ďalšie výzvy patrí riešenie nedostatkov na strane ponuky, ktoré vedú k nedostatočnej vonkajšej konkurencieschopnosti, ako aj zvýšenie využitia pracovných síl.

| (3) | Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy sa okrem toho znásobuje negatívnymi vplyvmi demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Konkrétne pre Francúzsko je dôležité vykonať reformy v oblasti trhu práce a v oblasti celkového rámca hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(3)

Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy sa okrem toho znásobuje negatívnymi vplyvmi demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Konkrétne pre Francúzsko je dôležité vykonať reformy v oblasti trhu práce a v oblasti celkového rámca hospodárskej súťaže.

| (4) | V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že reálny HDP po znížení o 2,2 % v roku 2009 opäť vzrastie o 1,4 % v roku 2010, a potom sa v priebehu zostávajúceho obdobia programu zotaví na priemernú mieru 2,5 %. Pri hodnotení na základe informácií dostupných v súčasnosti (2) sa zdá, že na rok 2010 vychádza tento scenár z mierne nadhodnotených predpokladov rastu vo všeobecnosti v súlade s prognózami útvarov Komisie a zloženie rastu v prognózach programu je bohatšie na dane ako v predpovedi útvarov Komisie. Od roku 2011 sú predpoklady rastu výrazne optimistické a v období rokov 2011 až 2013 sú v priemere o 0,75 percentuálneho bodu nad potenciálom rastu (po prepočte útvarmi Komisie spoločne dohodnutou metodikou na základe informácií v programe). To sa prejaví v rýchlo sa uzatvárajúcej produkčnej medzere. Počas celého obdobia programu závisia miery rastu hlavne od domáceho dopytu, a najmä od spotreby domácností. Prognózy inflácie uvedené v programe sa zdajú byť v súlade s predpoveďami útvarov Komisie, rovnako aj prognózy rastu zamestnanosti, ktoré zostávajú v roku 2010 záporné, a následne sa zotavia, v čom sa odzrkadľuje tradičné zaostávanie za činnosťou. |
| --- | --- |

(4)

V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že reálny HDP po znížení o 2,2 % v roku 2009 opäť vzrastie o 1,4 % v roku 2010, a potom sa v priebehu zostávajúceho obdobia programu zotaví na priemernú mieru 2,5 %. Pri hodnotení na základe informácií dostupných v súčasnosti (2) sa zdá, že na rok 2010 vychádza tento scenár z mierne nadhodnotených predpokladov rastu vo všeobecnosti v súlade s prognózami útvarov Komisie a zloženie rastu v prognózach programu je bohatšie na dane ako v predpovedi útvarov Komisie. Od roku 2011 sú predpoklady rastu výrazne optimistické a v období rokov 2011 až 2013 sú v priemere o 0,75 percentuálneho bodu nad potenciálom rastu (po prepočte útvarmi Komisie spoločne dohodnutou metodikou na základe informácií v programe). To sa prejaví v rýchlo sa uzatvárajúcej produkčnej medzere. Počas celého obdobia programu závisia miery rastu hlavne od domáceho dopytu, a najmä od spotreby domácností. Prognózy inflácie uvedené v programe sa zdajú byť v súlade s predpoveďami útvarov Komisie, rovnako aj prognózy rastu zamestnanosti, ktoré zostávajú v roku 2010 záporné, a následne sa zotavia, v čom sa odzrkadľuje tradičné zaostávanie za činnosťou.

| (5) | Deficit verejných financií v roku 2009 sa v programe odhaduje vo výške 7,9 % HDP. Výrazné zhoršenie z deficitu vo výške 3,4 % HDP v roku 2008 odzrkadľuje vo veľkej miere vplyv krízy na verejné financie (najmä na daň z príjmov právnických osôb a DPH), ale bolo spôsobené aj stimulačnými opatreniami vo výške 1,1 % HDP, ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. V programe sa očakáva, že fiškálna politika bude v roku 2010 neutrálna a v záverečných rokoch obdobia programu sa zmení na reštriktívnu s cieľom odstrániť nadmerný deficit do roku 2013 pri predpokladanom scenári rastu. Táto konsolidácia je v súlade so stratégiou na ukončenie angažovanosti štátu, ktorú zastáva Rada. |
| --- | --- |

(5)

Deficit verejných financií v roku 2009 sa v programe odhaduje vo výške 7,9 % HDP. Výrazné zhoršenie z deficitu vo výške 3,4 % HDP v roku 2008 odzrkadľuje vo veľkej miere vplyv krízy na verejné financie (najmä na daň z príjmov právnických osôb a DPH), ale bolo spôsobené aj stimulačnými opatreniami vo výške 1,1 % HDP, ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. V programe sa očakáva, že fiškálna politika bude v roku 2010 neutrálna a v záverečných rokoch obdobia programu sa zmení na reštriktívnu s cieľom odstrániť nadmerný deficit do roku 2013 pri predpokladanom scenári rastu. Táto konsolidácia je v súlade so stratégiou na ukončenie angažovanosti štátu, ktorú zastáva Rada.

| (6) | V programe stability z februára 2010 sa očakáva, že deficit verejných financií sa v roku 2010 ďalej zhorší o 0,3 % HDP a v roku 2010 dosiahne 8,2 % HDP. Francúzsko vykonalo v roku 2010 opatrenia znižujúce deficit plánované vo vládnom návrhu zákona o rozpočte na rok 2010 a súčasne vo veľkej miere zabránilo ďalšiemu zhoršovaniu verejných financií, s výnimkou rozhodnutia o verejnej pôžičke „na investovanie do budúcnosti“, ktoré bude mať v roku 2010 (a neskôr) záporný rozpočtový vplyv približne vo výške 0,1 % HDP, čo sa v podstate zdá byť v súlade s najnovšími odporúčaniami podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ určenými Francúzsku. Prognóza deficitu na rok 2010 je o 0,3 % HDP lepšia ako prognóza v návrhu rozpočtu na rok 2010 z dôvodu lepšieho výsledného deficitu očakávaného za rok 2009 (0,2 % HDP) a revízie prognóz rastu (0,3 % HDP), a je čiastočne neutralizovaná pozastavením účinnosti environmentálnej dane francúzskym ústavným súdom, ako aj zavedením opatrení vyplývajúcich z už spomínanej verejnej pôžičky, čím sa spolu zhorší deficit približne o 0,2 % HDP. Uvedené prvky zmenili saldo diskrečných opatrení približne z + 0,25 % HDP v čase odporúčania Rady na takmer neutrálne v programe. Stimulačné opatrenia v súvislosti s európskym plánom na oživenie hospodárstva vo výške 1,1 % HDP sa v roku 2010 čiastočne postupne ukončujú a znižujú na 0,4 % HDP a existujú ešte niektoré ďalšie konsolidačné opatrenia vo výške 0,1 % HDP (najmä zvýšenie daní zahrnutých v rozpočte na sociálne zabezpečenie), vďaka ktorým celkové konsolidačné opatrenia predstavujú 0,8 % HDP. Tieto opatrenia sú však vykompenzované novými opatreniami zvyšujúcimi deficit, ktoré majú väčšinou krátokodobé náklady zahrnuté v pôvodnom rozpočte na rok 2010 vo výške 0,7 % HDP, najmä reformou miestnej podnikateľskej dane (približne 0,6 % HDP) a znížením DPH pre sektor verejného stravovania (0,1 % HDP), ako aj už spomínanými opatreniami týkajúcimi sa verejnej pôžičky (približne 0,1 % HDP). V roku 2010 sa štrukturálny deficit, t. j. cyklicky upravený deficit bez jednorazových a iných dočasných opatrení prepočítaný útvarmi Komisie na základe spoločne dohodnutej metodiky vychádzajúc z číselných údajov programu, zhorší o 0,25 percentuálneho bodu a dosiahne 6,75 % HDP. Keď sa zohľadní prechodný vplyv očakávaných úhrad v prospech firiem vo výške 0,4 % HDP v súvislosti so zavedením reformy miestnej podnikateľskej dane, jednorazového opatrenia, ktoré sa v programe nehodnotí ako také, zlepší sa štrukturálny deficit v roku 2010 mierne o 0,1 percentuálneho bodu a dosiahne hodnotu 6,5 % HDP. |
| --- | --- |

(6)

V programe stability z februára 2010 sa očakáva, že deficit verejných financií sa v roku 2010 ďalej zhorší o 0,3 % HDP a v roku 2010 dosiahne 8,2 % HDP. Francúzsko vykonalo v roku 2010 opatrenia znižujúce deficit plánované vo vládnom návrhu zákona o rozpočte na rok 2010 a súčasne vo veľkej miere zabránilo ďalšiemu zhoršovaniu verejných financií, s výnimkou rozhodnutia o verejnej pôžičke „na investovanie do budúcnosti“, ktoré bude mať v roku 2010 (a neskôr) záporný rozpočtový vplyv približne vo výške 0,1 % HDP, čo sa v podstate zdá byť v súlade s najnovšími odporúčaniami podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ určenými Francúzsku. Prognóza deficitu na rok 2010 je o 0,3 % HDP lepšia ako prognóza v návrhu rozpočtu na rok 2010 z dôvodu lepšieho výsledného deficitu očakávaného za rok 2009 (0,2 % HDP) a revízie prognóz rastu (0,3 % HDP), a je čiastočne neutralizovaná pozastavením účinnosti environmentálnej dane francúzskym ústavným súdom, ako aj zavedením opatrení vyplývajúcich z už spomínanej verejnej pôžičky, čím sa spolu zhorší deficit približne o 0,2 % HDP. Uvedené prvky zmenili saldo diskrečných opatrení približne z + 0,25 % HDP v čase odporúčania Rady na takmer neutrálne v programe. Stimulačné opatrenia v súvislosti s európskym plánom na oživenie hospodárstva vo výške 1,1 % HDP sa v roku 2010 čiastočne postupne ukončujú a znižujú na 0,4 % HDP a existujú ešte niektoré ďalšie konsolidačné opatrenia vo výške 0,1 % HDP (najmä zvýšenie daní zahrnutých v rozpočte na sociálne zabezpečenie), vďaka ktorým celkové konsolidačné opatrenia predstavujú 0,8 % HDP. Tieto opatrenia sú však vykompenzované novými opatreniami zvyšujúcimi deficit, ktoré majú väčšinou krátokodobé náklady zahrnuté v pôvodnom rozpočte na rok 2010 vo výške 0,7 % HDP, najmä reformou miestnej podnikateľskej dane (približne 0,6 % HDP) a znížením DPH pre sektor verejného stravovania (0,1 % HDP), ako aj už spomínanými opatreniami týkajúcimi sa verejnej pôžičky (približne 0,1 % HDP). V roku 2010 sa štrukturálny deficit, t. j. cyklicky upravený deficit bez jednorazových a iných dočasných opatrení prepočítaný útvarmi Komisie na základe spoločne dohodnutej metodiky vychádzajúc z číselných údajov programu, zhorší o 0,25 percentuálneho bodu a dosiahne 6,75 % HDP. Keď sa zohľadní prechodný vplyv očakávaných úhrad v prospech firiem vo výške 0,4 % HDP v súvislosti so zavedením reformy miestnej podnikateľskej dane, jednorazového opatrenia, ktoré sa v programe nehodnotí ako také, zlepší sa štrukturálny deficit v roku 2010 mierne o 0,1 percentuálneho bodu a dosiahne hodnotu 6,5 % HDP.

| (7) | Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie programu je znížiť saldo verejných financií na referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2013, čo je lehota stanovená v odporúčaní Rady z 2. decembra 2009. V programe sa predpokladá, že nominálny rozpočtový deficit klesne v roku 2011 na 6 % HDP, v roku 2012 ďalej klesne na 4,6 %, a napokon v roku 2013 dosiahne 3 %. Primárne saldo by malo mať do istej miery podobný trend vývoja a na konci obdobia programu by malo dosiahnuť – 0,1 % HDP z – 5,5 % HDP v roku 2010. Štrukturálny deficit vypočítaný na základe spoločne dohodnutej metodiky sa bude po roku 2010 ďalej zlepšovať a v roku 2011 dosiahne približne 5 % HDP, 4 % v roku 2012 a 2,75 % v roku 2013. Priemerná ročná fiškálna konsolidácia dosiahne počas rokov 2010 – 2013 úroveň 0,9 % HDP, čo je o niečo menej ako priemerná konsolidácia nad úrovňou 1 % HDP ročne, ktorú odporučila Rada. Stratégia konsolidácie uvedená v programe sa bude okrem úplného ukončenia opatrení v súvislosti s európskym plánom na oživenie hospodárstva v roku 2011 opierať o opatrenia zamerané na brzdenie rastu výdavkov na všetkých úrovniach verejnej správy. Francúzske orgány majú v úmysle pokračovať v znižovaní vplyvu existujúcich oslobodení od daní na rozpočet približne o 0,1 % HDP každý rok, začínajúc v roku 2011. Opatrenia podporujúce stratégiu konsolidácie ešte nie sú konkretizované, mali by sa však oznámiť v nadchádzajúcich mesiacoch. V programe sa uvádza, že strednodobým cieľom (MTO) je vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení. Vzhľadom na najaktuálnejšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom cieli viac než primeraným spôsobom odzrkadľujú ciele paktu. V aktualizovanom programe stability sa nepredpokladá dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa v priebehu obdobia programu. |
| --- | --- |

(7)

Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie programu je znížiť saldo verejných financií na referenčnú hodnotu 3 % HDP do roku 2013, čo je lehota stanovená v odporúčaní Rady z 2. decembra 2009. V programe sa predpokladá, že nominálny rozpočtový deficit klesne v roku 2011 na 6 % HDP, v roku 2012 ďalej klesne na 4,6 %, a napokon v roku 2013 dosiahne 3 %. Primárne saldo by malo mať do istej miery podobný trend vývoja a na konci obdobia programu by malo dosiahnuť – 0,1 % HDP z – 5,5 % HDP v roku 2010. Štrukturálny deficit vypočítaný na základe spoločne dohodnutej metodiky sa bude po roku 2010 ďalej zlepšovať a v roku 2011 dosiahne približne 5 % HDP, 4 % v roku 2012 a 2,75 % v roku 2013. Priemerná ročná fiškálna konsolidácia dosiahne počas rokov 2010 – 2013 úroveň 0,9 % HDP, čo je o niečo menej ako priemerná konsolidácia nad úrovňou 1 % HDP ročne, ktorú odporučila Rada. Stratégia konsolidácie uvedená v programe sa bude okrem úplného ukončenia opatrení v súvislosti s európskym plánom na oživenie hospodárstva v roku 2011 opierať o opatrenia zamerané na brzdenie rastu výdavkov na všetkých úrovniach verejnej správy. Francúzske orgány majú v úmysle pokračovať v znižovaní vplyvu existujúcich oslobodení od daní na rozpočet približne o 0,1 % HDP každý rok, začínajúc v roku 2011. Opatrenia podporujúce stratégiu konsolidácie ešte nie sú konkretizované, mali by sa však oznámiť v nadchádzajúcich mesiacoch. V programe sa uvádza, že strednodobým cieľom (MTO) je vyrovnaný rozpočet v štrukturálnom vyjadrení. Vzhľadom na najaktuálnejšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom cieli viac než primeraným spôsobom odzrkadľujú ciele paktu. V aktualizovanom programe stability sa nepredpokladá dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa v priebehu obdobia programu.

| (8) | Kým v roku 2010 sa cieľový deficit zdá dosť realistický a dokonca ponecháva určitý priestor na lepšie výsledky v prípade, že sa environmentálna daň v upravenej forme nakoniec zavedie, rozpočtové prognózy v období od roku 2011 by mohli byť horšie, ako sa predpokladá v programe. Konkrétne, makroekonomický scenár počas obdobia rokov 2011 – 2013 je výrazne optimistický. Presnejšie, prognózy deficitu sú vysoko citlivé na rast: ak by podľa analýzy citlivosti v programe bol rast HDP počas tohto obdobia nižší o 0,25 percentuálneho bodu, deficit verejných financií by v roku 2013 klesol len na 4 % HDP.
  Súhrnná strata vo výške 0,75 % HDP by sa preto prejavila v roku 2013 v náraste deficitu o 1 % HDP. Okrem toho, ciele týkajúce sa deficitu by mohli byť negatívnym spôsobom ovplyvnené možnými výdavkovými sklzmi, keďže korekcia trendov verejných výdavkov na všetkých úrovniach verejnej správy nie je v porovnaní s ich minulými trendmi podoprená dostatočne konkretizovanými opatreniami. Pomerne optimistická prognóza vývoja príjmov je založená na hypotéze javu dobiehania po príliš negatívnom vývoji počas krízy, keďže sa očakáva, že elasticita pomeru daní k HDP dosiahne v rokoch 2011 až 2013 v priemere hodnotu 1,2. Zníženie oslobodení od daní približne o 0,1 % HDP každý rok od roku 2011 zatiaľ takisto nie je konkretizované. Minulé výsledky v dodržiavaní rozpočtových cieľov vo všeobecnosti naznačujú, že prekročenia nemožno vylúčiť. Hodnotenie vychádzajúce z informácií predložených v programe naznačuje, že existuje značné riziko, že výsledný deficit za obdobie 2011 – 2013 môže byť horší, ako je cieľ stanovený v programe. |
| --- | --- |

(8)

Kým v roku 2010 sa cieľový deficit zdá dosť realistický a dokonca ponecháva určitý priestor na lepšie výsledky v prípade, že sa environmentálna daň v upravenej forme nakoniec zavedie, rozpočtové prognózy v období od roku 2011 by mohli byť horšie, ako sa predpokladá v programe. Konkrétne, makroekonomický scenár počas obdobia rokov 2011 – 2013 je výrazne optimistický. Presnejšie, prognózy deficitu sú vysoko citlivé na rast: ak by podľa analýzy citlivosti v programe bol rast HDP počas tohto obdobia nižší o 0,25 percentuálneho bodu, deficit verejných financií by v roku 2013 klesol len na 4 % HDP.

Súhrnná strata vo výške 0,75 % HDP by sa preto prejavila v roku 2013 v náraste deficitu o 1 % HDP. Okrem toho, ciele týkajúce sa deficitu by mohli byť negatívnym spôsobom ovplyvnené možnými výdavkovými sklzmi, keďže korekcia trendov verejných výdavkov na všetkých úrovniach verejnej správy nie je v porovnaní s ich minulými trendmi podoprená dostatočne konkretizovanými opatreniami. Pomerne optimistická prognóza vývoja príjmov je založená na hypotéze javu dobiehania po príliš negatívnom vývoji počas krízy, keďže sa očakáva, že elasticita pomeru daní k HDP dosiahne v rokoch 2011 až 2013 v priemere hodnotu 1,2. Zníženie oslobodení od daní približne o 0,1 % HDP každý rok od roku 2011 zatiaľ takisto nie je konkretizované. Minulé výsledky v dodržiavaní rozpočtových cieľov vo všeobecnosti naznačujú, že prekročenia nemožno vylúčiť. Hodnotenie vychádzajúce z informácií predložených v programe naznačuje, že existuje značné riziko, že výsledný deficit za obdobie 2011 – 2013 môže byť horší, ako je cieľ stanovený v programe.

| (9) | Pomer hrubého verejného dlhu k HDP bol v roku 2009 nad referenčnou hodnotou uvedenou v zmluve a podľa programu má rastúci trend do roku 2012. Hrubý verejný dlh sa odhaduje na 77,4 % HDP v roku 2009, čo predstavuje nárast zo 67,4 % v roku 2008. K rastu pomeru dlhu k HDP okrem zvýšenia deficitu a poklesu rastu HDP prispelo výrazné zosúladenie dlhu a deficitu, odzrkadľujúce najmä finančné operácie pre bankovníctvo a automobilový priemysel. V priebehu obdobia programu sa predpokladá jeho ďalší nárast o 9,2 percentuálnych bodov a dosiahnutie úrovne približne vo výške 87 % HDP, najmä v dôsledku pokračujúcich vysokých deficitov verejných financií. Vzhľadom na podstatné riziká pre rozpočtové ciele, je pravdepodobné, že vývoj pomeru dlhu k HDP bude najmä po roku 2011 menej priaznivý ako prognóza v programe. |
| --- | --- |

(9)

Pomer hrubého verejného dlhu k HDP bol v roku 2009 nad referenčnou hodnotou uvedenou v zmluve a podľa programu má rastúci trend do roku 2012. Hrubý verejný dlh sa odhaduje na 77,4 % HDP v roku 2009, čo predstavuje nárast zo 67,4 % v roku 2008. K rastu pomeru dlhu k HDP okrem zvýšenia deficitu a poklesu rastu HDP prispelo výrazné zosúladenie dlhu a deficitu, odzrkadľujúce najmä finančné operácie pre bankovníctvo a automobilový priemysel. V priebehu obdobia programu sa predpokladá jeho ďalší nárast o 9,2 percentuálnych bodov a dosiahnutie úrovne približne vo výške 87 % HDP, najmä v dôsledku pokračujúcich vysokých deficitov verejných financií. Vzhľadom na podstatné riziká pre rozpočtové ciele, je pravdepodobné, že vývoj pomeru dlhu k HDP bude najmä po roku 2011 menej priaznivý ako prognóza v programe.

| (10) | V strednodobých prognózach dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa len postupne zotaví na hodnoty prognózované pred krízou a že miery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne a zahrnú prognózované zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, sa ukazuje, že rozpočtový vývoj, s ktorým sa počíta v programe, by v súčasnej situácii a v prípade nezmenenej politiky nestačil na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020. |
| --- | --- |

(10)

V strednodobých prognózach dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa len postupne zotaví na hodnoty prognózované pred krízou a že miery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne a zahrnú prognózované zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, sa ukazuje, že rozpočtový vývoj, s ktorým sa počíta v programe, by v súčasnej situácii a v prípade nezmenenej politiky nestačil na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020.

| (11) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je zjavne nižší ako priemer v EÚ, pričom výdavky na dôchodky vykazujú obmedzenejší nárast v dôsledku už schválených dôchodkových reforiem. Rozpočtová pozícia v roku 2009, odhadovaná v programe, ešte znásobuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na stabilizačný interval. Zabezpečením primárnych prebytkov v strednodobom horizonte by sa prispelo k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií, ktoré boli v správe Komisie o udržateľnosti z roku 2009 (3) hodnotené ako stredné. |
| --- | --- |

(11)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je zjavne nižší ako priemer v EÚ, pričom výdavky na dôchodky vykazujú obmedzenejší nárast v dôsledku už schválených dôchodkových reforiem. Rozpočtová pozícia v roku 2009, odhadovaná v programe, ešte znásobuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na stabilizačný interval. Zabezpečením primárnych prebytkov v strednodobom horizonte by sa prispelo k zníženiu rizík pre udržateľnosť verejných financií, ktoré boli v správe Komisie o udržateľnosti z roku 2009 (3) hodnotené ako stredné.

| (12) | V ostatnom období boli zavedené reformy na ďalšie zlepšenie celkového rozpočtového rámca. Parlament 9. februára 2009 prijal prvý zákon o viacročnom plánovaní verejných financií, v ktorom sa stanovujú ciele v oblasti výdavkov vo všetkých podsektoroch verejnej správy. Ustanovuje sa v ňom aj zásada rozpočtovej neutrality pre ustanovenie nových oslobodení od daní, ktorých súhrnné náklady musia byť úplne vykompenzované. Táto zásada je povinná a v roku 2009 sa, usudzujúc na základe viacročného hodnotenia, takmer splnila. Ročný rozpočtový rámec vo Francúzsku obsahuje najmä výdavkové normy stanovené pre podsektory verejnej správy. Prvé pravidlo, takzvané „výdavkové pravidlo nulového nárastu objemu“, je stanovené na úrovni ústrednej štátnej správy. Aj keď v minulosti mohli zmeny v hraniciach tohto pravidla pomôcť pri jeho dodržiavaní, nedávno sa tieto hranice rozšírili s cieľom dosiahnuť lepšiu kontrolu výdavkov verejnej správy a tieto hranice sa dodržali.
  Vnútroštátny cieľ výdavkov na zdravotné poistenie (Objectif National des Dépenses d’Assurance Maladie) zavedený v roku 1997 pomohol pri kontrole výdavkov na zdravotnú starostlivosť, aj keď sa ciele výdavkov často nedosiahli. Na záver, výdavky orgánov miestnej samosprávy sú obmedzené „zlatým pravidlom“ s právnym základom, ktoré týmto orgánom bráni zvyšovať dlh financovaním prevádzkových výdavkov, a pravidlom, ktoré ustanovuje, že nárast objemu finančných prostriedkov prevádzaných ústrednou štátnou správou nemôže presiahnuť mieru inflácie. Ciele stanovené v programoch stability sa však zriedka dosiahli. Vláda má v úmysle ďalej reformovať fiškálny rámec. Dňa 28. januára 2010 sa konala konferencia o verejných financiách, zameraná na riešenie problematiky zhoršovania francúzskych verejných financií a na spôsoby, ako vykonávať konsolidáciu rozpočtu. Zriadili sa viaceré pracovné skupiny, ktoré mali navrhnúť nové reformy, ktoré sa majú oznámiť v apríli a ktorých cieľom je najmä ďalšie obmedzovanie rastu výdavkov na zdravotníctvo alebo lepšia kontrola miestnych výdavkov. Zriadená bola aj pracovná skupina pre pravidlá vyrovnaného rozpočtu. V programe sa tiež uvádza, že v apríli sa predložia nové opatrenia zamerané na znižovanie výdavkov ústrednej štátnej správy. Stratégia konsolidácie predložená v programe sa spolieha aj na zlepšenie rozpočtového rámca, ktorý vyplynie z návrhov týchto pracovných skupín. |
| --- | --- |

(12)

V ostatnom období boli zavedené reformy na ďalšie zlepšenie celkového rozpočtového rámca. Parlament 9. februára 2009 prijal prvý zákon o viacročnom plánovaní verejných financií, v ktorom sa stanovujú ciele v oblasti výdavkov vo všetkých podsektoroch verejnej správy. Ustanovuje sa v ňom aj zásada rozpočtovej neutrality pre ustanovenie nových oslobodení od daní, ktorých súhrnné náklady musia byť úplne vykompenzované. Táto zásada je povinná a v roku 2009 sa, usudzujúc na základe viacročného hodnotenia, takmer splnila. Ročný rozpočtový rámec vo Francúzsku obsahuje najmä výdavkové normy stanovené pre podsektory verejnej správy. Prvé pravidlo, takzvané „výdavkové pravidlo nulového nárastu objemu“, je stanovené na úrovni ústrednej štátnej správy. Aj keď v minulosti mohli zmeny v hraniciach tohto pravidla pomôcť pri jeho dodržiavaní, nedávno sa tieto hranice rozšírili s cieľom dosiahnuť lepšiu kontrolu výdavkov verejnej správy a tieto hranice sa dodržali.

Vnútroštátny cieľ výdavkov na zdravotné poistenie (Objectif National des Dépenses d’Assurance Maladie) zavedený v roku 1997 pomohol pri kontrole výdavkov na zdravotnú starostlivosť, aj keď sa ciele výdavkov často nedosiahli. Na záver, výdavky orgánov miestnej samosprávy sú obmedzené „zlatým pravidlom“ s právnym základom, ktoré týmto orgánom bráni zvyšovať dlh financovaním prevádzkových výdavkov, a pravidlom, ktoré ustanovuje, že nárast objemu finančných prostriedkov prevádzaných ústrednou štátnou správou nemôže presiahnuť mieru inflácie. Ciele stanovené v programoch stability sa však zriedka dosiahli. Vláda má v úmysle ďalej reformovať fiškálny rámec. Dňa 28. januára 2010 sa konala konferencia o verejných financiách, zameraná na riešenie problematiky zhoršovania francúzskych verejných financií a na spôsoby, ako vykonávať konsolidáciu rozpočtu. Zriadili sa viaceré pracovné skupiny, ktoré mali navrhnúť nové reformy, ktoré sa majú oznámiť v apríli a ktorých cieľom je najmä ďalšie obmedzovanie rastu výdavkov na zdravotníctvo alebo lepšia kontrola miestnych výdavkov. Zriadená bola aj pracovná skupina pre pravidlá vyrovnaného rozpočtu. V programe sa tiež uvádza, že v apríli sa predložia nové opatrenia zamerané na znižovanie výdavkov ústrednej štátnej správy. Stratégia konsolidácie predložená v programe sa spolieha aj na zlepšenie rozpočtového rámca, ktorý vyplynie z návrhov týchto pracovných skupín.

| (13) | Pomer výdavkov k HDP vo Francúzsku v roku 2008 vo výške 52,7 % je najvyšší v eurozóne. Nárast verejných výdavkov počas ostatných desaťročí prispel k vysokým deficitom a úrovniam dlhu, ktoré mali negatívny vplyv na dlhodobú udržateľnosť francúzskych verejných financií. Francúzske orgány zaviedli v roku 2007 všeobecnú revíziu verejných politík (Revue Générale des Politiques Publiques, alebo RGPP) s cieľom stanoviť spôsoby zabezpečenia vyššej efektívnosti výdavkov verejnej správy. Doteraz bolo stanovených viac ako 300 opatrení (s cieľom dosiahnuť úspory vo výške približne 0,3 % HDP, čo bolo dosť mierne v porovnaní s celkovou výškou verejných výdavkov presahujúcou 50 % HDP). Približne tri štvrtiny boli zavedené a umožnili napríklad nenahradiť jedného z dvoch štátnych zamestnancov odchádzajúcich do dôchodku v podsektore ústrednej štátnej správy. Vláda v zákone o rozpočte na rok 2010 oznámila, že RGPP sa rozšíri na ostatné ústredné orgány a že ďalšie reformy by sa mali oznámiť na jeseň. Na záver, pokiaľ ide o už spomínaný dôchodkový systém, v programe sa uvádza reforma očakávaná v roku 2010. Zatiaľ sa neoznámili žiadne opatrenia. |
| --- | --- |

(13)

Pomer výdavkov k HDP vo Francúzsku v roku 2008 vo výške 52,7 % je najvyšší v eurozóne. Nárast verejných výdavkov počas ostatných desaťročí prispel k vysokým deficitom a úrovniam dlhu, ktoré mali negatívny vplyv na dlhodobú udržateľnosť francúzskych verejných financií. Francúzske orgány zaviedli v roku 2007 všeobecnú revíziu verejných politík (Revue Générale des Politiques Publiques, alebo RGPP) s cieľom stanoviť spôsoby zabezpečenia vyššej efektívnosti výdavkov verejnej správy. Doteraz bolo stanovených viac ako 300 opatrení (s cieľom dosiahnuť úspory vo výške približne 0,3 % HDP, čo bolo dosť mierne v porovnaní s celkovou výškou verejných výdavkov presahujúcou 50 % HDP). Približne tri štvrtiny boli zavedené a umožnili napríklad nenahradiť jedného z dvoch štátnych zamestnancov odchádzajúcich do dôchodku v podsektore ústrednej štátnej správy. Vláda v zákone o rozpočte na rok 2010 oznámila, že RGPP sa rozšíri na ostatné ústredné orgány a že ďalšie reformy by sa mali oznámiť na jeseň. Na záver, pokiaľ ide o už spomínaný dôchodkový systém, v programe sa uvádza reforma očakávaná v roku 2010. Zatiaľ sa neoznámili žiadne opatrenia.

| (14) | Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010 vytýčená v programe vo všeobecnosti v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7. Vzhľadom na riziká sa však zdá, že od roku 2011 rozpočtová stratégia nebude v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7. Priemerná ročná fiškálna konsolidácia založená na vývoji (prepočítaného) štrukturálneho salda, dosiahne podľa programu 0,9 % HDP. Je to trochu menej, ako sa požadovalo v odporúčaniach Rady podľa článku 126 ods. 7 („vyše 1 % HDP“), a okrem toho to podlieha už uvedeným rizikám. V programe sa však predpokladá, že nominálny rozpočtový deficit napokon dosiahne 3 % HDP, najmä v dôsledku výrazne optimistického makroekonomického scenára v záverečných rokoch programu, ako aj skôr optimistických predpokladov týkajúcich sa elasticity pomeru fiškálnych príjmov k HDP. Vzhľadom na riziká pre súčasné politiky môže byť výsledný deficit za obdobie 2011 – 2013 celkovo horší, ako sa ustanovuje v programe, a môže byť potrebné výrazne ho posilniť s cieľom dosiahnuť odstránenie nadmerného deficitu do roku 2013, ako odporučila Rada. Použitím príjmov z novej verzie pozastavenej environmentálnej dane uvedenej v programe by sa mohli dosiahnuť trocha lepšie rozpočtové ciele už od roku 2010. Na záver, rozpočtová stratégia nemusí byť dostatočná ani na to, aby sa nastúpil trend znižovania dlhu. |
| --- | --- |

(14)

Celkovo je rozpočtová stratégia na rok 2010 vytýčená v programe vo všeobecnosti v súlade s odporúčaniami Rady podľa článku 126 ods. 7. Vzhľadom na riziká sa však zdá, že od roku 2011 rozpočtová stratégia nebude v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7. Priemerná ročná fiškálna konsolidácia založená na vývoji (prepočítaného) štrukturálneho salda, dosiahne podľa programu 0,9 % HDP. Je to trochu menej, ako sa požadovalo v odporúčaniach Rady podľa článku 126 ods. 7 („vyše 1 % HDP“), a okrem toho to podlieha už uvedeným rizikám. V programe sa však predpokladá, že nominálny rozpočtový deficit napokon dosiahne 3 % HDP, najmä v dôsledku výrazne optimistického makroekonomického scenára v záverečných rokoch programu, ako aj skôr optimistických predpokladov týkajúcich sa elasticity pomeru fiškálnych príjmov k HDP. Vzhľadom na riziká pre súčasné politiky môže byť výsledný deficit za obdobie 2011 – 2013 celkovo horší, ako sa ustanovuje v programe, a môže byť potrebné výrazne ho posilniť s cieľom dosiahnuť odstránenie nadmerného deficitu do roku 2013, ako odporučila Rada. Použitím príjmov z novej verzie pozastavenej environmentálnej dane uvedenej v programe by sa mohli dosiahnuť trocha lepšie rozpočtové ciele už od roku 2010. Na záver, rozpočtová stratégia nemusí byť dostatočná ani na to, aby sa nastúpil trend znižovania dlhu.

| (15) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje ustanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov (4). Vo svojich odporúčaniach podľa článku 104/126 ods. 7 z 2. decembra 2009 s cieľom odstrániť nadmerný deficit Rada zároveň vyzvala Francúzsko, aby prekladalo správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v samostatnej kapitole v aktualizácii programu stability. Francúzsko toto odporúčanie splnilo. |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje ustanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov (4). Vo svojich odporúčaniach podľa článku 104/126 ods. 7 z 2. decembra 2009 s cieľom odstrániť nadmerný deficit Rada zároveň vyzvala Francúzsko, aby prekladalo správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v samostatnej kapitole v aktualizácii programu stability. Francúzsko toto odporúčanie splnilo.

Celkovým záverom je, že po výraznom zhoršení verejných financií v roku 2009 vyvolanom hospodárskym poklesom a opatreniami prijatými v súvislosti s európskym plánom na oživenie hospodárstva sa očakáva, že deficit verejných financií za rok 2010 ďalej narastie na úroveň 8,2 % HDP. Konsolidačné opatrenia a čiastočné obmedzovanie opatrení prijatých v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva budú kompenzované ďalšími opatreniami zvyšujúcimi deficit so zväčša krátkodobými nákladmi vrátane verejných investícií vyplývajúcich z verejnej pôžičky. Rozpočtové saldo by sa potom zlepšilo. Očakáva sa, že aj pomer dlhu k HDP sa v priebehu obdobia programu podstatne zvýši. Proces úprav uvedený v programe vedie k deficitu vo výške 3 % HDP v roku 2013 bez bezpečnostného rozpätia a vychádza z výrazne optimistického makroekonomického scenára v rokoch 2011 až 2013 spolu s priemernými ročnými štrukturálnymi úpravami, ktoré sú o niečo nižšie ako úprava nad úrovňou 1 % HDP, odporúčaná Radou. Predpokladajú sa pri ňom opatrenia najmä na strane výdavkov, ktoré podporujú stratégiu konsolidácie, aj keď v programe nie sú konkretizované a stanovia sa až v nadchádzajúcich mesiacoch. Rozpočtové prognózy preto podliehajú podstatným rizikám znižovania a možno bude treba zodpovedajúcim spôsobom posilniť fiškálnu konsolidáciu s cieľom zaistiť odstránenie nadmerného deficitu do roku 2013. K zníženiu rizika udržateľnosti verejných financií by prispelo zabezpečenie vyšších primárnych prebytkov v strednodobom horizonte. V programe sa uvádza, že reforma dôchodkového systému sa predloží v roku 2010.

V zmysle uvedeného hodnotenia a pri zohľadnení odporúčania podľa článku 126 ZFEÚ z 2. decembra 2009 sa Francúzsko vyzýva, aby:

| i) | v priebehu obdobia programu využilo neočakávané príjmy súvisiace so zlepšením makroekonomického a fiškálneho výhľadu, ako aj zavedenie všetkých stanovených daňových opatrení na zrýchlenie znižovania deficitu a na zníženie pomeru hrubého dlhu k HDP späť smerom k referenčnej hodnote 60 % HDP; |
| --- | --- |

i)

v priebehu obdobia programu využilo neočakávané príjmy súvisiace so zlepšením makroekonomického a fiškálneho výhľadu, ako aj zavedenie všetkých stanovených daňových opatrení na zrýchlenie znižovania deficitu a na zníženie pomeru hrubého dlhu k HDP späť smerom k referenčnej hodnote 60 % HDP;

| ii) | bolo pripravené prijať ďalšie konsolidačné opatrenia v prípade, že sa naplnia riziká súvisiace so skutočnosťou, že makroekonomický scenár programu je optimistickejší ako scenár, z ktorého vychádza odporúčanie podľa článku 126 ods. 7; konkretizovalo opatrenia potrebné na zaistenie priemernej ročnej fiškálnej konsolidácie nad úrovňou 1 % HDP počas obdobia 2010 – 2013 a dosiahlo odstránenie nadmerného deficitu do roku 2013; |
| --- | --- |

ii)

bolo pripravené prijať ďalšie konsolidačné opatrenia v prípade, že sa naplnia riziká súvisiace so skutočnosťou, že makroekonomický scenár programu je optimistickejší ako scenár, z ktorého vychádza odporúčanie podľa článku 126 ods. 7; konkretizovalo opatrenia potrebné na zaistenie priemernej ročnej fiškálnej konsolidácie nad úrovňou 1 % HDP počas obdobia 2010 – 2013 a dosiahlo odstránenie nadmerného deficitu do roku 2013;

| iii) | zabezpečilo posilnenie rozpočtového rámca, najmä na strane výdavkov, a aby účinne podporovalo dosiahnutie vytýčených strednodobých fiškálnych plánov na všetkých úrovniach štátnej správy, ako plánuje francúzska vláda. |
| --- | --- |

iii)

zabezpečilo posilnenie rozpočtového rámca, najmä na strane výdavkov, a aby účinne podporovalo dosiahnutie vytýčených strednodobých fiškálnych plánov na všetkých úrovniach štátnej správy, ako plánuje francúzska vláda.

Francúzsko sa tiež vyzýva, aby poskytovalo viac informácií o všeobecných opatreniach na podporu plánovanej konsolidácie v záverečných rokoch programu, najneskôr v kapitolách o postupe pri nadmernom deficite budúcich aktualizácií programu stability.

Porovnanie hlavných makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS feb. 2010 | 0,4 | –2,25 | 1,4 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| KOM nov. 2009 | 0,4 | –2,2 | 1,2 | 1,5 | — | — |
| PS dec. 2008 | 1,0 | 0,2 – 0,5 | 2,0 | 2,5 | 2,5 | — |
| Inflácia HISC
  (%) | PS feb. 2010 | 3,2 | 0,1 | 1,3 | 1,6 | 1,75 | 1,75 |
| KOM nov. 2009 | 3,2 | 0,1 | 1,1 | 1,4 | — | — |
| PS dec. 2008 | 3,3 | 1,5 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | — |
| Produkčná medzera (5)

  (% potenciálneho HDP) | PS feb. 2010 | 0,8 | –2,9 | –2,9 | –2,1 | –1,2 | –0,4 |
| KOM nov. 2009 (6) | 0,8 | –2,5 | –2,5 | –2,4 | — | — |
| PS dec. 2008 | –0,6 | –1,8 | –1,6 | –1,1 | –0,4 | — |
| Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta
  (% HDP) | PS feb. 2010 | –3,3 | –2,5 | –2,8 | –2,8 | –2,7 | –2,7 |
| KOM nov. 2009 | –3,3 | –2,3 | –2,3 | –2,3 | — | — |
| PS dec. 2008 | –3,4 | –2,6 | –2,5 | –2,4 | –2,4 | — |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | PS feb. 2010 | 49,3 | 47,7 | 47,6 | 48,6 | 49,1 | 49,8 |
| KOM nov. 2009 | 49,3 | 47,0 | 46,8 | 47,1 | — | — |
| PS dec. 2008 | 49,8 | 49,6 | 50,0 | 50,0 | 50,2 | — |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | PS feb. 2010 | 52,7 | 55,6 | 55,8 | 54,6 | 53,7 | 52,8 |
| KOM nov. 2009 | 52,7 | 55,2 | 55,1 | 54,8 | — | — |
| PS dec. 2008 | 52,7 | 53,5 | 52,7 | 52,0 | 51,3 | — |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS feb. 2010 | –3,4 | –7,9 | –8,2 | –6,0 | –4,6 | –3,0 |
| KOM nov. 2009 | –3,4 | –8,3 | –8,2 | –7,7 | — | — |
| PS dec. 2008 | –2,9 | –3,9 | –2,7 | –1,9 | –1,1 | — |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS feb. 2010 | –0,6 | –5,4 | –5,5 | –3,2 | –1,7 | –0,1 |
| KOM nov. 2009 | –0,6 | –5,5 | –5,4 | –4,7 | — | — |
| PS dec. 2008 | 0,0 | –1,1 | 0,1 | 0,9 | 1,7 | — |
| Cyklicky upravené saldo (5)

  (% HDP) | PS feb. 2010 | –3,8 | –6,5 | –6,8 | –4,9 | –4,0 | –2,8 |
| KOM nov. 2009 | –3,8 | –7,0 | –7,0 | –6,5 | — | — |
| PS dec. 2008 | –2,6 | –3,0 | –1,9 | –1,4 | –0,9 | — |
| Štrukturálne saldo (7)

  (% HDP) | PS feb. 2010 | –3,8 | –6,5 | –6,8 | –4,9 | –4,0 | –2,8 |
| KOM nov. 2009 | –3,9 | –7,0 | –6,6 | –6,5 | — | — |
| PS dec. 2008 | –2,6 | –3 | –1,9 | –1,4 | –0,9 | — |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS feb. 2010 | 67,4 | 77,4 | 83,2 | 86,1 | 87,1 | 86,6 |
| KOM nov. 2009 | 67,4 | 76,1 | 82,5 | 87,6 | — | — |
| PS dec. 2008 | 66,7 | 69,1 | 69,4 | 68,5 | 66,8 | — |
| Program stability (PS); prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reálny HDP

(zmena v %)

PS feb. 2010

0,4

–2,25

1,4

2,5

2,5

2,5

KOM nov. 2009

0,4

–2,2

1,2

1,5

—

—

PS dec. 2008

1,0

0,2 – 0,5

2,0

2,5

2,5

—

Inflácia HISC

(%)

PS feb. 2010

3,2

0,1

1,3

1,6

1,75

1,75

KOM nov. 2009

3,2

0,1

1,1

1,4

—

—

PS dec. 2008

3,3

1,5

1,75

1,75

1,75

—

Produkčná medzera (5)

(% potenciálneho HDP)

PS feb. 2010

0,8

–2,9

–2,9

–2,1

–1,2

–0,4

KOM nov. 2009 (6)

0,8

–2,5

–2,5

–2,4

—

—

PS dec. 2008

–0,6

–1,8

–1,6

–1,1

–0,4

—

Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta

(% HDP)

PS feb. 2010

–3,3

–2,5

–2,8

–2,8

–2,7

–2,7

KOM nov. 2009

–3,3

–2,3

–2,3

–2,3

—

—

PS dec. 2008

–3,4

–2,6

–2,5

–2,4

–2,4

—

Verejné príjmy

(% HDP)

PS feb. 2010

49,3

47,7

47,6

48,6

49,1

49,8

KOM nov. 2009

49,3

47,0

46,8

47,1

—

—

PS dec. 2008

49,8

49,6

50,0

50,0

50,2

—

Verejné výdavky

(% HDP)

PS feb. 2010

52,7

55,6

55,8

54,6

53,7

52,8

KOM nov. 2009

52,7

55,2

55,1

54,8

—

—

PS dec. 2008

52,7

53,5

52,7

52,0

51,3

—

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS feb. 2010

–3,4

–7,9

–8,2

–6,0

–4,6

–3,0

KOM nov. 2009

–3,4

–8,3

–8,2

–7,7

—

—

PS dec. 2008

–2,9

–3,9

–2,7

–1,9

–1,1

—

Primárne saldo

(% HDP)

PS feb. 2010

–0,6

–5,4

–5,5

–3,2

–1,7

–0,1

KOM nov. 2009

–0,6

–5,5

–5,4

–4,7

—

—

PS dec. 2008

0,0

–1,1

0,1

0,9

1,7

—

Cyklicky upravené saldo (5)

(% HDP)

PS feb. 2010

–3,8

–6,5

–6,8

–4,9

–4,0

–2,8

KOM nov. 2009

–3,8

–7,0

–7,0

–6,5

—

—

PS dec. 2008

–2,6

–3,0

–1,9

–1,4

–0,9

—

Štrukturálne saldo (7)

(% HDP)

PS feb. 2010

–3,8

–6,5

–6,8

–4,9

–4,0

–2,8

KOM nov. 2009

–3,9

–7,0

–6,6

–6,5

—

—

PS dec. 2008

–2,6

–3

–1,9

–1,4

–0,9

—

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS feb. 2010

67,4

77,4

83,2

86,1

87,1

86,6

KOM nov. 2009

67,4

76,1

82,5

87,6

—

—

PS dec. 2008

66,7

69,1

69,4

68,5

66,8

—

Program stability (PS); prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä predpoveď útvarov Komisie z jesene 2009 a priebežná predpoveď útvarov Komisie z februára 2010, ale aj iné informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili.

(3)  V záveroch Rady z 10. novembra 2009 o udržateľnosti verejných financií „Rada vyzýva členské štáty, aby vo svojich nadchádzajúcich programoch stability a konvergenčných programoch sústredili pozornosť na stratégie orientované na udržateľnosť“, a ďalej „vyzýva Komisiu, aby spolu s Výborom pre hospodársku politiku a Hospodárskym a finančným výborom ďalej včas pre ďalšiu správu o udržateľnosti pripravovala metodiky na posudzovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií “, ktorá sa očakáva v roku 2012.

(4)  Nie sú predložené predpoklady týkajúce sa krátkodobých a dlhodobých úrokových mier.

(5)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií v programoch.

(6)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,5 %, 1,2 %, 1,2 % a 1,4 % v uvedenom poradí v období 2008 – 2011.

(7)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Jednorazové a iné dočasné opatrenia sú podľa najnovšieho programu nulové v priebehu celého zahrnutého obdobia (2008 – 2013) a podľa prognózy útvarov Komisie z novembra 2009 predstavujú v roku 2008 hodnotu 0,1 % HDP znižujúcu deficit a v roku 2010 hodnotu 0,4 % HDP zvyšujúcu deficit.

Zdroj:

Program stability (PS); prognózy útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

| 29.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 140/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 140/12

---

STANOVISKO RADY

k aktualizovanému programu stability Nemecka na roky 2009 – 2013

2010/C 140/03

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

| (1) | Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Nemecka na roky 2009 až 2013. |
| --- | --- |

(1)

Rada 26. apríla 2010 preskúmala aktualizovaný program stability Nemecka na roky 2009 až 2013.

| (2) | Reálny HDP po prudkom poklese vyvolanom vývozom na prelome rokov 2008 a 2009 znovu výrazne vzrástol v polovici roku 2009 vďaka expanzívnym politikám a oživeniu zahraničného dopytu. Opätovná strata dynamiky ku koncu roku 2009 však poukázala na krehkosť súčasného hospodárskeho oživenia. Hoci trh práce doteraz zostal pružný, pričom sa v ňom čiastočne odzrkadľovali štátom financované krátkodobé pracovné dohody, bankový sektor utrpel značné straty a zaznamenal značné odpisy investícií do štruktúrovaných aktív.
  V dôsledku rozsiahlych fiškálnych stimulačných opatrení (v rokoch 2009 a 2010) prijatých v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP), ako aj poklesu príjmov súvisiaceho s krízou a vyšších výdavkov sa rozpočet verejnej správy posunul z vyváženej pozície v roku 2008 do deficitu vyššieho ako 3 % HDP v roku 2009. Tento vývoj viedol k začatiu postupu pri nadmernom deficite týkajúcom sa Nemecka 2. decembra 2009 a Rada stanovila rok 2013 ako lehotu na korekciu nadmerného deficitu. Zatiaľ čo oživenie v strednodobom horizonte by sa malo podporiť štrukturálnymi reformami vykonanými v minulosti, najmä na trhu práce, zdravými podnikmi, prosperujúcimi domácnosťami a silnou konkurenčnou pozíciou, hlavnou výzvou bude zvýšenie potenciálneho rastu predovšetkým posilnením domácich zdrojov rastu. Spojenie potrebnej fiškálnej konsolidácie so stabilizáciou bankového sektora, zabezpečenie prístupu nefinančného sektora k financiám a ďalšie zvýšenie schopnosti trhu práce prispôsobiť sa budú základnými prvkami na podporu hospodárskeho oživenia. |
| --- | --- |

(2)

Reálny HDP po prudkom poklese vyvolanom vývozom na prelome rokov 2008 a 2009 znovu výrazne vzrástol v polovici roku 2009 vďaka expanzívnym politikám a oživeniu zahraničného dopytu. Opätovná strata dynamiky ku koncu roku 2009 však poukázala na krehkosť súčasného hospodárskeho oživenia. Hoci trh práce doteraz zostal pružný, pričom sa v ňom čiastočne odzrkadľovali štátom financované krátkodobé pracovné dohody, bankový sektor utrpel značné straty a zaznamenal značné odpisy investícií do štruktúrovaných aktív.

V dôsledku rozsiahlych fiškálnych stimulačných opatrení (v rokoch 2009 a 2010) prijatých v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva (EERP), ako aj poklesu príjmov súvisiaceho s krízou a vyšších výdavkov sa rozpočet verejnej správy posunul z vyváženej pozície v roku 2008 do deficitu vyššieho ako 3 % HDP v roku 2009. Tento vývoj viedol k začatiu postupu pri nadmernom deficite týkajúcom sa Nemecka 2. decembra 2009 a Rada stanovila rok 2013 ako lehotu na korekciu nadmerného deficitu. Zatiaľ čo oživenie v strednodobom horizonte by sa malo podporiť štrukturálnymi reformami vykonanými v minulosti, najmä na trhu práce, zdravými podnikmi, prosperujúcimi domácnosťami a silnou konkurenčnou pozíciou, hlavnou výzvou bude zvýšenie potenciálneho rastu predovšetkým posilnením domácich zdrojov rastu. Spojenie potrebnej fiškálnej konsolidácie so stabilizáciou bankového sektora, zabezpečenie prístupu nefinančného sektora k financiám a ďalšie zvýšenie schopnosti trhu práce prispôsobiť sa budú základnými prvkami na podporu hospodárskeho oživenia.

| (3) | Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy sa okrem toho znásobuje negatívnými vplyvmi demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Konkrétne, v prípade Nemecka je dôležité vykonať reformy v oblasti hospodárskej súťaže, pokiaľ ide o služby, integrácie trhu práce i vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- |

(3)

Hoci je pokles reálneho HDP zaznamenaný v kontexte krízy z väčšej časti spôsobený hospodárskym cyklom, kríza negatívne ovplyvnila aj úroveň potenciálneho produktu. Kríza môže mať okrem toho vplyv aj na potenciálny rast v strednodobom horizonte v dôsledku nižších investícií, obmedzení v dostupnosti úverov a zvyšujúcej sa štrukturálnej nezamestnanosti. Vplyv hospodárskej krízy sa okrem toho znásobuje negatívnými vplyvmi demografického starnutia na potenciálny produkt a udržateľnosť verejných financií. V takejto situácii bude nevyhnutné zrýchliť tempo štrukturálnych reforiem s cieľom podporiť potenciálny rast. Konkrétne, v prípade Nemecka je dôležité vykonať reformy v oblasti hospodárskej súťaže, pokiaľ ide o služby, integrácie trhu práce i vzdelávania a odbornej prípravy.

| (4) | V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že rast reálneho HDP sa po prepade v rozsahu 5 % v roku 2009 obnoví a zvýši sa z 1,4 % v roku 2010 na priemernú mieru 2 % v zostávajúcej časti obdobia programu. Pri posúdení na základe informácií dostupných v súčasnosti (2) sa zdá, že tento scenár vychádza z predpokladov rastu, ktoré sú do určitej miery optimistické. Prognózy rastu reálneho HDP na roky 2010 aj 2011 sú o niečo vyššie ako v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2009. V programe sa okrem toho predpokladá trochu výraznejšia expanzia súkromnej spotreby v roku 2011, podporená priaznivejším výhľadom v oblasti zamestnanosti, nezamestnanosti a rastu miezd. Prognózy inflácie na rok 2011 uvedené v programe by sa mohli ukázať ako nadhodnotené, zdajú sa však realistické pre zostávajúcu časť obdobia programu. |
| --- | --- |

(4)

V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá, že rast reálneho HDP sa po prepade v rozsahu 5 % v roku 2009 obnoví a zvýši sa z 1,4 % v roku 2010 na priemernú mieru 2 % v zostávajúcej časti obdobia programu. Pri posúdení na základe informácií dostupných v súčasnosti (2) sa zdá, že tento scenár vychádza z predpokladov rastu, ktoré sú do určitej miery optimistické. Prognózy rastu reálneho HDP na roky 2010 aj 2011 sú o niečo vyššie ako v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2009. V programe sa okrem toho predpokladá trochu výraznejšia expanzia súkromnej spotreby v roku 2011, podporená priaznivejším výhľadom v oblasti zamestnanosti, nezamestnanosti a rastu miezd. Prognózy inflácie na rok 2011 uvedené v programe by sa mohli ukázať ako nadhodnotené, zdajú sa však realistické pre zostávajúcu časť obdobia programu.

| (5) | Deficit verejných financií v roku 2009 sa v programe odhaduje na úrovni 3,2 % HDP. Vo výraznom zhoršení oproti vyváženej rozpočtovej pozícii v roku 2008 sa vo veľkom rozsahu odzrkadľuje vplyv automatických stabilizátorov, bolo však spôsobené aj stimulačnými opatreniami v rozsahu okolo 1,75 % HDP, ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Zvýšenie deficitu bolo zapríčinené najmä výdavkami v dôsledku vyšších sociálnych transferov, vyšších verejných investícií a dotácií na podporu krátkodobého zamestnania. Podľa programu sa plánuje, že fiškálna politika zostane v roku 2010 podporná a potom opäť reštriktívna v záverečných rokoch programu. Vzhľadom na pomerne priaznivú rozpočtovú a hospodársku situáciu Nemecka je pokračujúca fiškálna expanzia v roku 2010 primeraná a je v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. V súlade so stratégiou na ukončenie angažovanosti štátu, ktorú zastáva Rada, a s cieľom odstrániť nadmerný deficit do roku 2013 a vrátiť sa k udržateľnému stavu verejných financií nasleduje po expanzívnej fiškálnej pozícii v rokoch 2009 a 2010 výrazné fiškálne sprísnenie od roku 2011. |
| --- | --- |

(5)

Deficit verejných financií v roku 2009 sa v programe odhaduje na úrovni 3,2 % HDP. Vo výraznom zhoršení oproti vyváženej rozpočtovej pozícii v roku 2008 sa vo veľkom rozsahu odzrkadľuje vplyv automatických stabilizátorov, bolo však spôsobené aj stimulačnými opatreniami v rozsahu okolo 1,75 % HDP, ktoré vláda prijala v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Zvýšenie deficitu bolo zapríčinené najmä výdavkami v dôsledku vyšších sociálnych transferov, vyšších verejných investícií a dotácií na podporu krátkodobého zamestnania. Podľa programu sa plánuje, že fiškálna politika zostane v roku 2010 podporná a potom opäť reštriktívna v záverečných rokoch programu. Vzhľadom na pomerne priaznivú rozpočtovú a hospodársku situáciu Nemecka je pokračujúca fiškálna expanzia v roku 2010 primeraná a je v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. V súlade so stratégiou na ukončenie angažovanosti štátu, ktorú zastáva Rada, a s cieľom odstrániť nadmerný deficit do roku 2013 a vrátiť sa k udržateľnému stavu verejných financií nasleduje po expanzívnej fiškálnej pozícii v rokoch 2009 a 2010 výrazné fiškálne sprísnenie od roku 2011.

| (6) | Nominálny deficit verejných financií sa podľa programu zvýši z 3,2 % HDP v roku 2009 na 5,5 % v roku 2010, čo je v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Ďalšie zvýšenie deficitu v roku 2010 je spôsobené hlavne fiškálnymi stimulačnými opatreniami a vplyvom automatických stabilizátorov. Očakáva sa pokles verejných príjmov o takmer 2 % HDP v dôsledku opatrení na podporu domácností (ako je daňová odpočítateľnosť príspevkov na zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť, znížená sadzba príspevku na zdravotné poistenie, vyššie prídavky na deti a vyššie základné osobné nezdaniteľné položky), ako aj slabší domáci dopyt. Plánovaný nárast verejných výdavkov o približne 0,5 % HDP možno pripísať predovšetkým zhoršujúcej sa situácii na trhu práce a pokračujúcim investíciám do verejnej infraštruktúry vykonaným v rámci fiškálneho stimulu (okolo 0,25 % HDP podľa odhadu útvarov Komisie). Kurz fiškálnej politiky zostane v roku 2010 výrazne expanzívny, čo sa odzrkadľuje vo zvýšení štrukturálneho deficitu (cyklicky upraveného bez jednorazových a iných dočasných opatrení, prepočítaného útvarmi Komisie na základe informácií v programe podľa spoločne dohodnutej metodiky) o 2,5 % HDP. Výrazné zhoršenie štrukturálneho salda sa môže pripísať hlavne novým stimulačným opatreniam zavedeným v roku 2010 a oneskorenému vplyvu niektorých stimulačných opatrení prijatých v roku 2009 (ako je napr. znížená sadzba príspevku na zdravotné poistenie a dodatočné investície do infraštruktúry). Zmena štrukturálneho deficitu vypočítaná podľa spoločne dohodnutej metodiky (prístup zhora nadol) v rozsahu – 2,5 % HDP sa líši od zmeny vysvetlenej v informáciách o diskrečných opatreniach vykonávaných v roku 2010 (prístup zdola nahor), ktorý odhadli útvary Komisie na úrovni približne – 1,75 % HDP. Tento rozdiel môže súvisieť s negatívnym vplyvom štruktúry na daňové príjmy, najmä v dôsledku slabej súkromnej spotreby a rastu miezd a pravdepodobnej straty príjmov z daní súvisiacich so ziskom. |
| --- | --- |

(6)

Nominálny deficit verejných financií sa podľa programu zvýši z 3,2 % HDP v roku 2009 na 5,5 % v roku 2010, čo je v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Ďalšie zvýšenie deficitu v roku 2010 je spôsobené hlavne fiškálnymi stimulačnými opatreniami a vplyvom automatických stabilizátorov. Očakáva sa pokles verejných príjmov o takmer 2 % HDP v dôsledku opatrení na podporu domácností (ako je daňová odpočítateľnosť príspevkov na zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť, znížená sadzba príspevku na zdravotné poistenie, vyššie prídavky na deti a vyššie základné osobné nezdaniteľné položky), ako aj slabší domáci dopyt. Plánovaný nárast verejných výdavkov o približne 0,5 % HDP možno pripísať predovšetkým zhoršujúcej sa situácii na trhu práce a pokračujúcim investíciám do verejnej infraštruktúry vykonaným v rámci fiškálneho stimulu (okolo 0,25 % HDP podľa odhadu útvarov Komisie). Kurz fiškálnej politiky zostane v roku 2010 výrazne expanzívny, čo sa odzrkadľuje vo zvýšení štrukturálneho deficitu (cyklicky upraveného bez jednorazových a iných dočasných opatrení, prepočítaného útvarmi Komisie na základe informácií v programe podľa spoločne dohodnutej metodiky) o 2,5 % HDP. Výrazné zhoršenie štrukturálneho salda sa môže pripísať hlavne novým stimulačným opatreniam zavedeným v roku 2010 a oneskorenému vplyvu niektorých stimulačných opatrení prijatých v roku 2009 (ako je napr. znížená sadzba príspevku na zdravotné poistenie a dodatočné investície do infraštruktúry). Zmena štrukturálneho deficitu vypočítaná podľa spoločne dohodnutej metodiky (prístup zhora nadol) v rozsahu – 2,5 % HDP sa líši od zmeny vysvetlenej v informáciách o diskrečných opatreniach vykonávaných v roku 2010 (prístup zdola nahor), ktorý odhadli útvary Komisie na úrovni približne – 1,75 % HDP. Tento rozdiel môže súvisieť s negatívnym vplyvom štruktúry na daňové príjmy, najmä v dôsledku slabej súkromnej spotreby a rastu miezd a pravdepodobnej straty príjmov z daní súvisiacich so ziskom.

| (7) | Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie je odstránenie nadmerného deficitu do roku 2013 pri priemernej ročnej fiškálnej konsolidácii v rozsahu takmer 0,75 % HDP v rokoch 2011 – 2013, čo je v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009.
  V programe sa plánuje zlepšenie salda verejných financií od roku 2011. Očakáva sa, že v rokoch 2011 a 2012 sa vykoná konsolidácia v rovnakom rozsahu, pokiaľ ide o nominálne vyjadrenie, okolo 1 percentuálneho bodu v každom roku, pričom v roku 2013 bude nasledovať menšia úprava v rozsahu okolo 0,5 percentuálneho bodu. Plánovaný spôsob úpravy sa zakladá na technickom predpoklade konsolidácie na strane výdavkov na spolkovej úrovni (s obmedzením rozpätia rovnakým dielom vo všetkých kategóriách výdavkov s výnimkou platieb úrokov a prevodov na iné vládne úrovne a do zahraničia). Tento technický predpoklad súvisí s požiadavkami na konsolidáciu uloženými na základe nového vnútroštátneho rozpočtového pravidla. Plánuje sa, že očakávanú konsolidáciu bude znášať najmä spolková vláda (okolo 2 % HDP v rokoch 2011 až 2013) a v menšom rozsahu spolkové krajiny – „Länder“ (okolo 0,5 % HDP). Plánuje sa, že deficit v štrukturálnom vyjadrení (prepočítaný podľa spoločne dohodnutej metodiky) sa zlepší približne o 0,5 % HDP v roku 2011, približne o 1 % HDP v roku 2012 a približne o 0,75 % HDP v roku 2013. Vzhľadom na rastúci dlh a platby úrokov zvyšujúce sa ku koncu programového obdobia sa primárne saldo musí zlepšovať rýchlejšie ako celkový deficit. Cieľom Nemecka v strednodobom horizonte je dosiahnuť takmer vyvážený rozpočet verejnej správy v štrukturálnom vyjadrení. Podľa programu to znamená strednodobý cieľ na úrovni – 0,5 % HDP. Vzhľadom na najaktuálnejšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom cieli odzrkadľujú ciele paktu. V aktualizovanom programe stability sa však nepredpokladá dosiahnutie strednodobého cieľa počas programového obdobia. |
| --- | --- |

(7)

Hlavným cieľom strednodobej rozpočtovej stratégie je odstránenie nadmerného deficitu do roku 2013 pri priemernej ročnej fiškálnej konsolidácii v rozsahu takmer 0,75 % HDP v rokoch 2011 – 2013, čo je v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009.

V programe sa plánuje zlepšenie salda verejných financií od roku 2011. Očakáva sa, že v rokoch 2011 a 2012 sa vykoná konsolidácia v rovnakom rozsahu, pokiaľ ide o nominálne vyjadrenie, okolo 1 percentuálneho bodu v každom roku, pričom v roku 2013 bude nasledovať menšia úprava v rozsahu okolo 0,5 percentuálneho bodu. Plánovaný spôsob úpravy sa zakladá na technickom predpoklade konsolidácie na strane výdavkov na spolkovej úrovni (s obmedzením rozpätia rovnakým dielom vo všetkých kategóriách výdavkov s výnimkou platieb úrokov a prevodov na iné vládne úrovne a do zahraničia). Tento technický predpoklad súvisí s požiadavkami na konsolidáciu uloženými na základe nového vnútroštátneho rozpočtového pravidla. Plánuje sa, že očakávanú konsolidáciu bude znášať najmä spolková vláda (okolo 2 % HDP v rokoch 2011 až 2013) a v menšom rozsahu spolkové krajiny – „Länder“ (okolo 0,5 % HDP). Plánuje sa, že deficit v štrukturálnom vyjadrení (prepočítaný podľa spoločne dohodnutej metodiky) sa zlepší približne o 0,5 % HDP v roku 2011, približne o 1 % HDP v roku 2012 a približne o 0,75 % HDP v roku 2013. Vzhľadom na rastúci dlh a platby úrokov zvyšujúce sa ku koncu programového obdobia sa primárne saldo musí zlepšovať rýchlejšie ako celkový deficit. Cieľom Nemecka v strednodobom horizonte je dosiahnuť takmer vyvážený rozpočet verejnej správy v štrukturálnom vyjadrení. Podľa programu to znamená strednodobý cieľ na úrovni – 0,5 % HDP. Vzhľadom na najaktuálnejšie prognózy a úroveň dlhu sa v strednodobom cieli odzrkadľujú ciele paktu. V aktualizovanom programe stability sa však nepredpokladá dosiahnutie strednodobého cieľa počas programového obdobia.

| (8) | Rozpočtové výsledky by sa mohli ukázať ako horšie v porovnaní s plánom v programe, najmä v roku 2011 a neskôr. To súvisí s chýbajúcimi špecifickými konsolidačnými opatreniami po roku 2010, potrebou účinne zaviesť nové vnútroštátne rozpočtové pravidlo na centrálnej a nižšej ako spolkovej úrovni správy bez toho, aby sa konsolidačné požiadavky odložili na neskoršie roky, neistotou týkajúcou sa možného zavedenia ďalších znížení daní plánovaných v koaličnej dohode a ich zosúladenia s potrebným rozpočtovým znížením výdavkov, ako aj s mierne optimistickými predpokladmi rastu. Dodatočnými opatreniami na stabilizáciu finančného trhu by sa mohol ďalej zaťažiť rozpočet, hoci niektoré náklady na vládnu podporu by sa mohli v budúcnosti vrátiť. |
| --- | --- |

(8)

Rozpočtové výsledky by sa mohli ukázať ako horšie v porovnaní s plánom v programe, najmä v roku 2011 a neskôr. To súvisí s chýbajúcimi špecifickými konsolidačnými opatreniami po roku 2010, potrebou účinne zaviesť nové vnútroštátne rozpočtové pravidlo na centrálnej a nižšej ako spolkovej úrovni správy bez toho, aby sa konsolidačné požiadavky odložili na neskoršie roky, neistotou týkajúcou sa možného zavedenia ďalších znížení daní plánovaných v koaličnej dohode a ich zosúladenia s potrebným rozpočtovým znížením výdavkov, ako aj s mierne optimistickými predpokladmi rastu. Dodatočnými opatreniami na stabilizáciu finančného trhu by sa mohol ďalej zaťažiť rozpočet, hoci niektoré náklady na vládnu podporu by sa mohli v budúcnosti vrátiť.

| (9) | Hrubý verejný dlh sa odhaduje na úrovni 72,5 % HDP v roku 2009 v porovnaní s úrovňou 65,9 % v predchádzajúcom roku. K zvýšeniu pomeru dlhu k HDP prispelo okrem zvýšenia deficitu a poklesu rastu HDP podstatné zosúladenie dlhu a deficitu (okolo 1 % HDP), v ktorom sa odzrkadľovali predovšetkým operácie na záchranu bánk. Plánuje sa, že pomer dlhu k HDP sa ďalej zvýši o 9,5 percentuálneho bodu počas obdobia programu až na úroveň 82 % HDP, čo spôsobujú najmä naďalej pretrvávajúce deficity verejných financií a v menšom rozsahu nešpecifikované zosúladenia dlhu a deficitu zvyšujúce dlh v rozsahu okolo 0,5 % HDP ročne v období rokov 2011 až 2013. Prognóza dlhu uvedená v programe sa opiera o predpoklad, že úroveň dlhu nebude ovplyvnená založením „zlých bánk“. Vývoj pomeru dlhu k HDP podlieha okrem rizík spojených s vývojom deficitu aj rizikám týkajúcim sa ďalších možných zaťažení súvisiacich so stabilizáciou finančného trhu. Pomer hrubého verejného dlhu k HDP je vyšší ako referenčná hodnota uvedená v zmluve a má rastúcu tendenciu počas celého obdobia programu. |
| --- | --- |

(9)

Hrubý verejný dlh sa odhaduje na úrovni 72,5 % HDP v roku 2009 v porovnaní s úrovňou 65,9 % v predchádzajúcom roku. K zvýšeniu pomeru dlhu k HDP prispelo okrem zvýšenia deficitu a poklesu rastu HDP podstatné zosúladenie dlhu a deficitu (okolo 1 % HDP), v ktorom sa odzrkadľovali predovšetkým operácie na záchranu bánk. Plánuje sa, že pomer dlhu k HDP sa ďalej zvýši o 9,5 percentuálneho bodu počas obdobia programu až na úroveň 82 % HDP, čo spôsobujú najmä naďalej pretrvávajúce deficity verejných financií a v menšom rozsahu nešpecifikované zosúladenia dlhu a deficitu zvyšujúce dlh v rozsahu okolo 0,5 % HDP ročne v období rokov 2011 až 2013. Prognóza dlhu uvedená v programe sa opiera o predpoklad, že úroveň dlhu nebude ovplyvnená založením „zlých bánk“. Vývoj pomeru dlhu k HDP podlieha okrem rizík spojených s vývojom deficitu aj rizikám týkajúcim sa ďalších možných zaťažení súvisiacich so stabilizáciou finančného trhu. Pomer hrubého verejného dlhu k HDP je vyšší ako referenčná hodnota uvedená v zmluve a má rastúcu tendenciu počas celého obdobia programu.

| (10) | V strednodobých prognózach dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa len postupne zotaví na hodnoty predpokladané pred krízou a že miery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne, a v ktorých je zahrnuté predpokladané zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, sa ukazuje, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by v súčasnej situácii a bez ďalších zmien stratégie nebola dostatočná na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020. |
| --- | --- |

(10)

V strednodobých prognózach dlhu, v ktorých sa predpokladá, že miera rastu HDP sa len postupne zotaví na hodnoty predpokladané pred krízou a že miery zdanenia sa vrátia na predkrízové úrovne, a v ktorých je zahrnuté predpokladané zvýšenie výdavkov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, sa ukazuje, že rozpočtová stratégia, s ktorou sa počíta v programe, by v súčasnej situácii a bez ďalších zmien stratégie nebola dostatočná na stabilizáciu pomeru dlhu k HDP do roku 2020.

| (11) | Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je mierne vyšší ako priemer EÚ. Rozpočtová pozícia v roku 2009, ako sa odhaduje v programe, ešte zvyšuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na stabilizačný interval. K obmedzeniu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií, ktoré Komisia v správe o udržateľnosti (3) z roku 2009 posúdila ako stredné, by prispelo dosiahnutie primárnych prebytkov v strednodobom horizonte. |
| --- | --- |

(11)

Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet je mierne vyšší ako priemer EÚ. Rozpočtová pozícia v roku 2009, ako sa odhaduje v programe, ešte zvyšuje rozpočtový vplyv starnutia obyvateľstva na stabilizačný interval. K obmedzeniu rizík spojených s udržateľnosťou verejných financií, ktoré Komisia v správe o udržateľnosti (3) z roku 2009 posúdila ako stredné, by prispelo dosiahnutie primárnych prebytkov v strednodobom horizonte.

| (12) | Fiškálny rámec Nemecka sa značne posilnil vďaka novému rozpočtovému pravidlu zakotvenému do ústavy v auguste 2009. Nové pravidlo je podľa štruktúry preventívnej časti Paktu stability a rastu pravidlom zameraným na takmer vyvážený stav, ktorým sa stanovuje strop pre spolkový štrukturálny deficit na 0,35 % HDP od roku 2016, pričom prechodné obdobie sa začína v roku 2011. Regionálne rozpočty spolkových krajín (Länder) musia byť štrukturálne vyvážené od roku 2020, ich príslušné spôsoby konsolidácie sú však stále nejasné. Chýbajúce plány zníženia výdavkov na nižšej ako spolkovej úrovni a neistoty týkajúce sa potreby financovania fondov sociálneho zabezpečenia v budúcnosti predstavujú možné riziko pre konsolidáciu rozpočtu verejnej správy. Novým pravidlom sa však zvyšuje fiškálna dôveryhodnosť a značne znižuje diskrečná odchýlka v porovnaní s predchádzajúcim rozpočtovým pravidlom, ktoré nemohlo zabrániť akumulácii dlhu v posledných desaťročiach. Novovytvorená Rada pre stabilitu (Stabilitätsrat) zložená z ministrov financií spolkovej vlády a vlád spolkových krajín bude pravidelne monitorovať spolkové a regionálne rozpočty vrátane vykonávania konsolidačných opatrení v rámci Paktu stability a rastu. Jej odporúčania však nie sú záväzné a nie je oprávnená ukladať sankcie. Plánuje sa ďalšie zlepšenie nového rámca prostredníctvom prechodu z prístupu zdola nahor na prístup zhora nadol pri rozpočtovom plánovaní, zlepšenia kontroly výdavkov ministerstvom financií, a tým aj podpory dodržiavania konsolidácie vopred vymedzenej na základe rozpočtového pravidla. Vláda okrem toho plánuje postupnú úpravu spolkového systému rozpočtovania a účtovníctva s väčším dôrazom na hodnotenie príjmov a výdavkov na základe výkonu. |
| --- | --- |

(12)

Fiškálny rámec Nemecka sa značne posilnil vďaka novému rozpočtovému pravidlu zakotvenému do ústavy v auguste 2009. Nové pravidlo je podľa štruktúry preventívnej časti Paktu stability a rastu pravidlom zameraným na takmer vyvážený stav, ktorým sa stanovuje strop pre spolkový štrukturálny deficit na 0,35 % HDP od roku 2016, pričom prechodné obdobie sa začína v roku 2011. Regionálne rozpočty spolkových krajín (Länder) musia byť štrukturálne vyvážené od roku 2020, ich príslušné spôsoby konsolidácie sú však stále nejasné. Chýbajúce plány zníženia výdavkov na nižšej ako spolkovej úrovni a neistoty týkajúce sa potreby financovania fondov sociálneho zabezpečenia v budúcnosti predstavujú možné riziko pre konsolidáciu rozpočtu verejnej správy. Novým pravidlom sa však zvyšuje fiškálna dôveryhodnosť a značne znižuje diskrečná odchýlka v porovnaní s predchádzajúcim rozpočtovým pravidlom, ktoré nemohlo zabrániť akumulácii dlhu v posledných desaťročiach. Novovytvorená Rada pre stabilitu (Stabilitätsrat) zložená z ministrov financií spolkovej vlády a vlád spolkových krajín bude pravidelne monitorovať spolkové a regionálne rozpočty vrátane vykonávania konsolidačných opatrení v rámci Paktu stability a rastu. Jej odporúčania však nie sú záväzné a nie je oprávnená ukladať sankcie. Plánuje sa ďalšie zlepšenie nového rámca prostredníctvom prechodu z prístupu zdola nahor na prístup zhora nadol pri rozpočtovom plánovaní, zlepšenia kontroly výdavkov ministerstvom financií, a tým aj podpory dodržiavania konsolidácie vopred vymedzenej na základe rozpočtového pravidla. Vláda okrem toho plánuje postupnú úpravu spolkového systému rozpočtovania a účtovníctva s väčším dôrazom na hodnotenie príjmov a výdavkov na základe výkonu.

| (13) | Napriek celkove dobrej kvalite verejných financií Nemecka existuje stále priestor na zlepšenie. Na strane príjmov sú predpisy týkajúce sa daní z príjmov právnických a fyzických osôb stále zložité a daňový systém ponúka početné úľavy. Napriek ďalším plánom zvýšiť výdavky na vzdelávanie a na výskum a vývoj, pomerne nízky pomer investícií do verejnej spotreby poukazuje na potenciál zloženia výdavkov viac zameraného na rast.
  Hoci sa v programe uznáva dôležitosť komplexného preskúmania štátnych dotácií, nie sú v ňom vymedzené žiadne konkrétne plány v tomto smere. Dodatočné zvýšenie efektívnosti by sa mohlo dosiahnuť zlepšením rozpočtovej koordinácie medzi spolkovou vládou a regionálnymi vládami a prostredníctvom ďalšej reorganizácie verejnej správy [napr. širšie využívanie riadenia kvality, outsourcingu, elektronickej štátnej správy (e-government), zníženie zamestnanosti vo verejnom sektore atď.] (4). Potreba fiškálnej konsolidácie obmedzuje priestor na dotácie na verejný dôchodkový systém zo všeobecného rozpočtu. Nedávnymi ad hoc zmenami vzorca na úpravu dôchodkov sa oslabila dôveryhodnosť vykonaných dôchodkových reforiem, pretože korekcia plánovaná v neskorších rokoch sa môže ukázať ako ťažká. Pokiaľ ide o povinné zdravotné poistenie, vláda zriadila osobitný výbor na ministerskej úrovni s cieľom opätovne posúdiť financovanie systému zdravotníctva, najmä preskúmať možnosti na oddelenie príspevkov na zdravotné poistenie od mzdového príjmu s cieľom znížiť iné ako mzdové pracovné náklady. Prvé výsledky sa očakávajú v júli 2010. |
| --- | --- |

(13)

Napriek celkove dobrej kvalite verejných financií Nemecka existuje stále priestor na zlepšenie. Na strane príjmov sú predpisy týkajúce sa daní z príjmov právnických a fyzických osôb stále zložité a daňový systém ponúka početné úľavy. Napriek ďalším plánom zvýšiť výdavky na vzdelávanie a na výskum a vývoj, pomerne nízky pomer investícií do verejnej spotreby poukazuje na potenciál zloženia výdavkov viac zameraného na rast.

Hoci sa v programe uznáva dôležitosť komplexného preskúmania štátnych dotácií, nie sú v ňom vymedzené žiadne konkrétne plány v tomto smere. Dodatočné zvýšenie efektívnosti by sa mohlo dosiahnuť zlepšením rozpočtovej koordinácie medzi spolkovou vládou a regionálnymi vládami a prostredníctvom ďalšej reorganizácie verejnej správy [napr. širšie využívanie riadenia kvality, outsourcingu, elektronickej štátnej správy (e-government), zníženie zamestnanosti vo verejnom sektore atď.] (4). Potreba fiškálnej konsolidácie obmedzuje priestor na dotácie na verejný dôchodkový systém zo všeobecného rozpočtu. Nedávnymi ad hoc zmenami vzorca na úpravu dôchodkov sa oslabila dôveryhodnosť vykonaných dôchodkových reforiem, pretože korekcia plánovaná v neskorších rokoch sa môže ukázať ako ťažká. Pokiaľ ide o povinné zdravotné poistenie, vláda zriadila osobitný výbor na ministerskej úrovni s cieľom opätovne posúdiť financovanie systému zdravotníctva, najmä preskúmať možnosti na oddelenie príspevkov na zdravotné poistenie od mzdového príjmu s cieľom znížiť iné ako mzdové pracovné náklady. Prvé výsledky sa očakávajú v júli 2010.

| (14) | Celkove je rozpočtová stratégia na rok 2010 vytýčená v programe v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Rozpočtová stratégia však vzhľadom na riziká nemusí byť od roku 2011 v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Predovšetkým, spôsob konsolidácie od roku 2011 nie je podložený žiadnymi konkrétnymi opatreniami a neuvádzajú sa informácie týkajúce sa možného vykonania expanzívnych opatrení navrhnutých v novej koaličnej dohode vlády a ich zosúladenia s potrebným znížením rozpočtových výdavkov. Vnútroštátne rozpočtové pravidlo – základný bod plánov konsolidácie – sa ešte musí zaviesť na všetkých úrovniach vlády. Okrem toho, hospodárske oživenie, ktoré sa ukazuje pomalšie, ako by sa v súčasnosti očakávalo, by mohlo ohroziť rozpočtové ciele.
  Priemerná ročná fiškálna konsolidácia nemusí vzhľadom na riziká postačovať na úpravu, ktorú odporúčala Rada podľa článku 126 ods. 7. Rozpočtová stratégia vzhľadom na prognózy dlhu uvedené v programe a riziko súvisiace s ďalšími možnými opatreniami na stabilizáciu finančného trhu nepostačuje na zabezpečenie opätovného klesania pomeru dlhu k HDP. Plánovaná konsolidácia zameraná na výdavky, ako aj plánované zvýšenie výdavkov na vzdelávanie a na výskum a vývoj by boli v súlade s cieľom podporiť oživenie potenciálneho rastu. Plánovaný pokles celkového podielu investícií pod úroveň z roku 2009 je však dôvodom na obavy. |
| --- | --- |

(14)

Celkove je rozpočtová stratégia na rok 2010 vytýčená v programe v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Rozpočtová stratégia však vzhľadom na riziká nemusí byť od roku 2011 v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Predovšetkým, spôsob konsolidácie od roku 2011 nie je podložený žiadnymi konkrétnymi opatreniami a neuvádzajú sa informácie týkajúce sa možného vykonania expanzívnych opatrení navrhnutých v novej koaličnej dohode vlády a ich zosúladenia s potrebným znížením rozpočtových výdavkov. Vnútroštátne rozpočtové pravidlo – základný bod plánov konsolidácie – sa ešte musí zaviesť na všetkých úrovniach vlády. Okrem toho, hospodárske oživenie, ktoré sa ukazuje pomalšie, ako by sa v súčasnosti očakávalo, by mohlo ohroziť rozpočtové ciele.

Priemerná ročná fiškálna konsolidácia nemusí vzhľadom na riziká postačovať na úpravu, ktorú odporúčala Rada podľa článku 126 ods. 7. Rozpočtová stratégia vzhľadom na prognózy dlhu uvedené v programe a riziko súvisiace s ďalšími možnými opatreniami na stabilizáciu finančného trhu nepostačuje na zabezpečenie opätovného klesania pomeru dlhu k HDP. Plánovaná konsolidácia zameraná na výdavky, ako aj plánované zvýšenie výdavkov na vzdelávanie a na výskum a vývoj by boli v súlade s cieľom podporiť oživenie potenciálneho rastu. Plánovaný pokles celkového podielu investícií pod úroveň z roku 2009 je však dôvodom na obavy.

| (15) | Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (5). Vo svojich odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009 s cieľom odstrániť nadmerný deficit Rada zároveň vyzvala Nemecko, aby prekladalo správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v osobitnej kapitole v každej aktualizácii programu stability. V príslušnom oddiele aktualizácie programu sa uvádzajú iba veľmi obmedzené informácie o tom, ako nemecká vláda plánuje napredovať pri vykonávaní odporúčania Rady. |
| --- | --- |

(15)

Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe pravidiel pre programy stability a konvergenčné programy, program má určité nedostatky v povinných i nepovinných údajoch (5). Vo svojich odporúčaniach podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009 s cieľom odstrániť nadmerný deficit Rada zároveň vyzvala Nemecko, aby prekladalo správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčaní Rady v osobitnej kapitole v každej aktualizácii programu stability. V príslušnom oddiele aktualizácie programu sa uvádzajú iba veľmi obmedzené informácie o tom, ako nemecká vláda plánuje napredovať pri vykonávaní odporúčania Rady.

Celkovým záverom je, že verejné financie Nemecka sa v dôsledku finančnej a hospodárskej krízy podstatne zhoršili z dôvodu automatických stabilizátorov a rozsiahlej reakcie zameranej na potlačenie krízy v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva. Plánovaná konsolidácia od roku 2011, založená na výdavkoch, by viedla k odstráneniu nadmerného deficitu do roku 2013. Rozpočtová stratégia od roku 2011 však vzhľadom na riziká nemusí byť v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009. Toto konštatovanie je spojené s chýbajúcimi špecifickými východiskovými opatreniami pre navrhovaný spôsob znižovania výdavkov po roku 2010, neistotou týkajúcou sa vykonania ďalších znížení daní plánovaných v novej koaličnej dohode vlády a ich zosúladenia s potrebnou konsolidáciou, rizikami súvisiacimi so silou hospodárskeho oživenia a možnou potrebou ďalších opatrení na stabilizáciu finančného trhu.

Úplná realizácia zdokonaleného strednodobého rozpočtového rámca a pevné odhodlanie dodržiavať ho na všetkých úrovniach vlády budú preto rozhodujúce pre dosiahnutie predpokladanej fiškálnej konsolidácie. Plánovaná konsolidácia založená na výdavkoch sa zdá vhodná vzhľadom na potrebu zosúladiť potrebnú fiškálnu konsolidáciu s posilnením potenciálu dlhodobého rastu hospodárstva, rovnako ako plánované zvýšenie výdavkov na vzdelávanie a na výskum a vývoj. Vzhľadom na rastúci verejný dlh a opakované zmeny vzorca na úpravu dôchodkov ad hoc, ako aj na neistoty súvisiace s financovaním povinného zdravotného poistenia by sa pozornosť mala opätovne venovať opatreniam zameraným na zlepšenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.

V zmysle uvedeného hodnotenia a tiež pri zohľadnení odporúčania podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní EÚ z 2. decembra 2009 sa Nemecko vyzýva, aby:

| i) | konkretizovalo opatrenia potrebné na podloženie plánovanej konsolidácie; vykonalo rozpočtovú stratégiu na roky 2011 – 2013, ako je vymedzená v programe s cieľom odstrániť nadmerný deficit do roku 2013; využilo, ako sa predpisuje v odporúčaní na odstránenie nadmerného deficitu, všetky príležitosti presahujúce opatrenia na konsolidáciu vrátane tých, ktoré vyplývajú zo zlepšených hospodárskych podmienok, na zrýchlenie znižovania pomeru hrubého dlhu k HDP smerom k referenčnej hodnote na úrovni 60 % HDP; |
| --- | --- |

i)

konkretizovalo opatrenia potrebné na podloženie plánovanej konsolidácie; vykonalo rozpočtovú stratégiu na roky 2011 – 2013, ako je vymedzená v programe s cieľom odstrániť nadmerný deficit do roku 2013; využilo, ako sa predpisuje v odporúčaní na odstránenie nadmerného deficitu, všetky príležitosti presahujúce opatrenia na konsolidáciu vrátane tých, ktoré vyplývajú zo zlepšených hospodárskych podmienok, na zrýchlenie znižovania pomeru hrubého dlhu k HDP smerom k referenčnej hodnote na úrovni 60 % HDP;

| ii) | zabezpečilo zavedenie nového ústavného rozpočtového pravidla na všetkých úrovniach správy v plnom rozsahu a zrušilo odchýlku od vzorca na úpravu dôchodkov v roku 2008, ako sa plánuje. |
| --- | --- |

ii)

zabezpečilo zavedenie nového ústavného rozpočtového pravidla na všetkých úrovniach správy v plnom rozsahu a zrušilo odchýlku od vzorca na úpravu dôchodkov v roku 2008, ako sa plánuje.

Nemecko sa takisto vyzýva, aby na posúdenie účinných opatrení v rámci postupu pri nadmernom deficite včas predložilo dodatok k programu s cieľom podať správu o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní odporúčania Rady podľa článku 126 ods. 7 z 2. decembra 2009, a podrobnejšie vypracovalo stratégiu konsolidácie, ktorá bude nevyhnutná na dosiahnutie pokroku smerom k odstráneniu nadmerného deficitu.

Nemecko sa takisto vyzýva, aby zlepšilo dodržiavanie požiadaviek na údaje stanovených v kódexe pravidiel.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

| | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reálny HDP
  (zmena v %) | PS jan. 2010 | 1,3 | –5,0 | 1,4 | 2 | 2 | 2 |
| KOM nov. 2009 | 1,3 | –5,0 | 1,2 | 1,7 | — | — |
| PS jan. 2009 | 1,3 | –2,3 | 1,25 | 1,25 | 1,25 | — |
| Inflácia HISC
  (%) | PS jan. 2010 | — | — | — | — | — | — |
| KOM nov. 2009 | 2,8 | 0,3 | 0,8 | 1,0 | — | — |
| PS jan. 2009 | — | — | — | — | — | — |
| Produkčná medzera (6)

  (% potenciálneho HDP) | PS jan. 2010 | 3,2 | –2,6 | –2,1 | –1,3 | –1,1 | –0,9 |
| KOM nov. 2009 (7) | 3,0 | –2,9 | –2,6 | –2,2 | — | — |
| PS jan. 2009 | 2,2 | –0,9 | –0,7 | –0,7 | –1,0 | — |
| Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 6,6 | 4,5 | 4,9 | 5 | 5,5 | 5,5 |
| KOM nov. 2009 | 6,6 | 4,0 | 3,8 | 3,7 | — | — |
| PS jan. 2009 | 7,1 | 7,0 | 7 | 7 | 7 | — |
| Verejné príjmy
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 43,7 | 44,4 | 42,5 | 42 | 42 | 42 |
| KOM nov. 2009 | 43,7 | 44,6 | 43,3 | 42,9 | — | — |
| PS jan. 2009 | 44 | 43,5 | 42,5 | 42,5 | 43 | — |
| Verejné výdavky
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 43,7 | 47,6 | 48 | 47 | 46 | 45 |
| KOM nov. 2009 | 43,7 | 48,0 | 48,3 | 47,5 | — | — |
| PS jan. 2009 | 44 | 46,5 | 46,5 | 45,5 | 45,5 | — |
| Saldo verejných financií
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 0,0 | –3,2 | –5,5 | –4,5 | –3,5 | –3 |
| KOM nov. 2009 | 0,0 | –3,4 | –5,0 | –4,6 | — | — |
| PS jan. 2009 | 0 | –3 | –4 | –3 | –2,5 | — |
| Primárne saldo
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 2,7 | –0,6 | –3 | –2 | –0,5 | 0,5 |
| KOM nov. 2009 | 2,7 | –0,6 | –2,2 | –1,7 | — | — |
| PS jan. 2009 | 2,5 | 0 | –1 | 0 | 0,5 | — |
| Cyklicky upravené saldo (6)

  (% HDP) | PS jan. 2010 | –1,6 | –1,9 | –4,4 | –4,1 | –3,1 | –2,3 |
| KOM nov. 2009 | –1,5 | –1,9 | –3,6 | –3,5 | — | — |
| PS jan. 2009 | –1,2 | –2,4 | –3,5 | –2,4 | –2,1 | — |
| Štrukturálne saldo (8)

  (% HDP) | PS jan. 2010 | –1,2 | –1,8 | –4,4 | –3,9 | –3,0 | –2,3 |
| KOM nov. 2009 | –1,1 | –1,9 | –3,6 | –3,5 | – | — |
| PS jan. 2009 | –0,8 | –2,5 | –3,4 | –2,4 | –2,1 | — |
| Hrubý verejný dlh
  (% HDP) | PS jan. 2010 | 65,9 | 72,5 | 76,5 | 79,5 | 81 | 82 |
| KOM nov. 2009 | 65,9 | 73,1 | 76,7 | 79,7 | — | — |
| PS jan. 2009 | 65,5 | 68,5 | 70,5 | 71,5 | 72,5 | — |
| Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Reálny HDP

(zmena v %)

PS jan. 2010

1,3

–5,0

1,4

2

2

2

KOM nov. 2009

1,3

–5,0

1,2

1,7

—

—

PS jan. 2009

1,3

–2,3

1,25

1,25

1,25

—

Inflácia HISC

(%)

PS jan. 2010

—

—

—

—

—

—

KOM nov. 2009

2,8

0,3

0,8

1,0

—

—

PS jan. 2009

—

—

—

—

—

—

Produkčná medzera (6)

(% potenciálneho HDP)

PS jan. 2010

3,2

–2,6

–2,1

–1,3

–1,1

–0,9

KOM nov. 2009 (7)

3,0

–2,9

–2,6

–2,2

—

—

PS jan. 2009

2,2

–0,9

–0,7

–0,7

–1,0

—

Čisté poskytnuté úvery/prijaté úvery voči zvyšku sveta

(% HDP)

PS jan. 2010

6,6

4,5

4,9

5

5,5

5,5

KOM nov. 2009

6,6

4,0

3,8

3,7

—

—

PS jan. 2009

7,1

7,0

7

7

7

—

Verejné príjmy

(% HDP)

PS jan. 2010

43,7

44,4

42,5

42

42

42

KOM nov. 2009

43,7

44,6

43,3

42,9

—

—

PS jan. 2009

44

43,5

42,5

42,5

43

—

Verejné výdavky

(% HDP)

PS jan. 2010

43,7

47,6

48

47

46

45

KOM nov. 2009

43,7

48,0

48,3

47,5

—

—

PS jan. 2009

44

46,5

46,5

45,5

45,5

—

Saldo verejných financií

(% HDP)

PS jan. 2010

0,0

–3,2

–5,5

–4,5

–3,5

–3

KOM nov. 2009

0,0

–3,4

–5,0

–4,6

—

—

PS jan. 2009

0

–3

–4

–3

–2,5

—

Primárne saldo

(% HDP)

PS jan. 2010

2,7

–0,6

–3

–2

–0,5

0,5

KOM nov. 2009

2,7

–0,6

–2,2

–1,7

—

—

PS jan. 2009

2,5

0

–1

0

0,5

—

Cyklicky upravené saldo (6)

(% HDP)

PS jan. 2010

–1,6

–1,9

–4,4

–4,1

–3,1

–2,3

KOM nov. 2009

–1,5

–1,9

–3,6

–3,5

—

—

PS jan. 2009

–1,2

–2,4

–3,5

–2,4

–2,1

—

Štrukturálne saldo (8)

(% HDP)

PS jan. 2010

–1,2

–1,8

–4,4

–3,9

–3,0

–2,3

KOM nov. 2009

–1,1

–1,9

–3,6

–3,5

–

—

PS jan. 2009

–0,8

–2,5

–3,4

–2,4

–2,1

—

Hrubý verejný dlh

(% HDP)

PS jan. 2010

65,9

72,5

76,5

79,5

81

82

KOM nov. 2009

65,9

73,1

76,7

79,7

—

—

PS jan. 2009

65,5

68,5

70,5

71,5

72,5

—

Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Dokumenty uvedené v tomto texte sú dostupné na tejto webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  V hodnotení sa zohľadňuje najmä predpoveď útvarov Komisie z jesene 2009, ale aj iné informácie, ktoré sa odvtedy sprístupnili, vrátane priebežnej predpovede útvarov Komisie z februára 2010.

(3)  V záveroch Rady z 10. novembra 2009 o udržateľnosti verejných financií „Rada vyzýva členské štáty, aby vo svojich nadchádzajúcich programoch stability a konvergenčných programoch sústredili pozornosť na stratégie orientované na udržateľnosť“, a ďalej „vyzýva Komisiu, aby spolu s Výborom pre hospodársku politiku a Hospodárskym a finančným výborom ďalej včas pre ďalšiu správu o udržateľnosti pripravovala metodiky na posudzovanie dlhodobej udržateľnosti verejných financií“, ktorá sa očakáva v roku 2012.

(4)  Pozri Bundesrechnungshof (2009), „Chancen zur Entlastung und Modernisierung des Bundeshaushalts“.

(5)  Konkrétne, chýbajú údaje o majetkových príjmoch, predpokladanej úrokovej sadzbe v prípade dlhu, podrobných kategóriách zosúladenia deficitu a dlhu a cyklickom vývoji, pričom kategórie „Kompenzácie zamestnancov a medzispotreba“ a „Sociálne platby“ sú zobrazené v rôznych agregáciách. To objektívne sťažuje vykonanie hodnotenia.

(6)  Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií v programoch.

(7)  Založené na odhadovanom potenciálnom raste 1,0 %, 0,7 %, 0,9 % a 1,2 % postupne v rokoch 2008 – 2011.

(8)  Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Podľa najnovšieho programu predstavujú jednorazové a iné dočasné opatrenia 0,4 % HDP v roku 2008 a 0,1 % HDP v roku 2009 a zvyšujú deficit a podľa predpovede útvarov Komisie z novembra 2009 predstavujú 0,3 % HDP v roku 2008 a zvyšujú deficit. Podľa najnovšieho programu nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia v rokoch 2010 – 2013 a podľa predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 v rokoch 2009 – 2011.

Zdroj:

Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jesene 2009 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 29.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 140/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 140/18

---

Povolenie štátnej pomoci v rámci ustanovení článkov 87 a 88 Zmluvy o ES

Prípady, ku ktorým nemá komisia námietky

(Text s významom pre EHP)

2010/C 140/04

| Dátum prijatia rozhodnutia | 12.1.2009 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 626/08 |
| Členský štát | Španielsko |
| Región | País Vasco |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Ayudas a actividades culturales de carácter supramunicipal |
| Právny základ | Orden 3 de Diciembre de 2008, de la Consejería de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2009, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Kultúra |
| Forma pomoci | Priama dotácia |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky: 0,75 mil. EUR;
  Celková výška plánovanej pomoci: 0,75 mil. EUR |
| Intenzita | 70 % |
| Trvanie | 1.1.2009 – 31.12.2009 |
| Sektory hospodárstva | Rekreačné, kultúrne a športové činnosti |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Departamento de Cultura del Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava — País Vasco |
| ESPAÑA |

Dátum prijatia rozhodnutia

12.1.2009

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 626/08

Členský štát

Španielsko

Región

País Vasco

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Ayudas a actividades culturales de carácter supramunicipal

Právny základ

Orden 3 de Diciembre de 2008, de la Consejería de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2009, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Kultúra

Forma pomoci

Priama dotácia

Rozpočet

Ročné plánované výdavky: 0,75 mil. EUR;

Celková výška plánovanej pomoci: 0,75 mil. EUR

Intenzita

70 %

Trvanie

1.1.2009 – 31.12.2009

Sektory hospodárstva

Rekreačné, kultúrne a športové činnosti

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Departamento de Cultura del Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava — País Vasco

ESPAÑA

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

| Dátum prijatia rozhodnutia | 20.11.2009 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 378/09 |
| Členský štát | Holandsko |
| Región | Noord–Brabant |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Verruiming van de Monumentenregeling in Noord-Brabant |
| Právny základ | Titel 4.2 Algemene wet bestuursrecht Algemene Subsidie Verordening Noord-Brabant Monumenten |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Zachovanie kultúrneho dedičstva, Kultúra |
| Forma pomoci | Priama dotácia |
| Rozpočet | Celková výška plánovanej pomoci: 25 mil. EUR |
| Intenzita | 100 % |
| Trvanie | do 31.12.2013 |
| Sektory hospodárstva | Stavebníctvo, Rekreačné, kultúrne a športové činnosti |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Stimulus Programmamagement |
| Postbus 585 |
| 5600 AN Eindhoven |
| NEDERLAND |

Dátum prijatia rozhodnutia

20.11.2009

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 378/09

Členský štát

Holandsko

Región

Noord–Brabant

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Verruiming van de Monumentenregeling in Noord-Brabant

Právny základ

Titel 4.2 Algemene wet bestuursrecht Algemene Subsidie Verordening Noord-Brabant Monumenten

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Zachovanie kultúrneho dedičstva, Kultúra

Forma pomoci

Priama dotácia

Rozpočet

Celková výška plánovanej pomoci: 25 mil. EUR

Intenzita

100 %

Trvanie

do 31.12.2013

Sektory hospodárstva

Stavebníctvo, Rekreačné, kultúrne a športové činnosti

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Stimulus Programmamagement

Postbus 585

5600 AN Eindhoven

NEDERLAND

Ďalšie informácie

—

Autentické znenie rozhodnutia, ktoré neobsahuje dôverné informácie, možno nájsť na internetovej stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

---

| 29.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 140/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 140/20

---

Schválenie poskytnutia štátnej pomoci v zmysle ustanovení článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie

Prípady, v ktorých Komisia nemá námietky

(Text s významom pre EHP)

2010/C 140/05

| Dátum prijatia rozhodnutia | 21.4.2010 |
| --- | --- |
| Referenčné číslo štátnej pomoci | N 1/10 |
| Členský štát | Španielsko |
| Región | País Vasco |
| Názov (a/alebo názov príjemcu) | Régimen de ayudas a los museos del País Vasco |
| Právny základ | Orden de 10 de diciembre de 2009 de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones destinadas a la promoción museística y al desarrollo de actividades museísticas relacionadas con el patrimonio y la difusión cultural |
| Druh opatrenia | Schéma pomoci |
| Účel | Kultúra |
| Forma pomoci | Priama dotácia |
| Rozpočet | Ročné plánované výdavky 0,62 mil. EUR; Celková výška plánovanej pomoci 0,62 mil. EUR |
| Intenzita | 75 % |
| Trvanie | 4.2010 – 31.12.2010 |
| Sektory hospodárstva | Rekreačné, kultúrne a športové činnosti |
| Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc | Consejería de Cultura |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava — País Vasco |
| ESPAÑA |

Dátum prijatia rozhodnutia

21.4.2010

Referenčné číslo štátnej pomoci

N 1/10

Členský štát

Španielsko

Región

País Vasco

Názov (a/alebo názov príjemcu)

Régimen de ayudas a los museos del País Vasco

Právny základ

Orden de 10 de diciembre de 2009 de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones destinadas a la promoción museística y al desarrollo de actividades museísticas relacionadas con el patrimonio y la difusión cultural

Druh opatrenia

Schéma pomoci

Účel

Kultúra

Forma pomoci

Priama dotácia

Rozpočet

Ročné plánované výdavky 0,62 mil. EUR; Celková výška plánovanej pomoci 0,62 mil. EUR

Intenzita

75 %

Trvanie

4.2010 – 31.12.2010

Sektory hospodárstva

Rekreačné, kultúrne a športové činnosti

Názov a adresa orgánu poskytujúceho pomoc

Consejería de Cultura

C/ Donostia, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava — País Vasco

ESPAÑA

Ďalšie informácie

—

Rozhodnutie v autentickom jazykovom znení, z ktorého boli odstránené všetky informácie, ktoré sú predmetom obchodného tajomstva, je uverejnené na stránke:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sk.htm

---

| 29.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 140/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 140/21

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec COMP/M.5843 – Eli Lilly/Certain Animal Health Assets of Pfizer)

(Text s významom pre EHP)

2010/C 140/06

Dňa 21. mája 2010 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú so spoločným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v angličtine jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32010M5843. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslom dokumentu 32010M5843. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

| 29.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 140/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 140/22

---

Závery Rady z 25. mája 2010 o budúcej revízii systému ochrannej známky v Európskej únii

2010/C 140/07

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

| 1. | PRIPOMÍNA, že v máji 2007 prijala závery o finančných výhľadoch Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) (ďalej len „OHIM“) a ďalšom vývoji systému ochrannej známky Spoločenstva (1); |
| --- | --- |

1.

PRIPOMÍNA, že v máji 2007 prijala závery o finančných výhľadoch Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) (ďalej len „OHIM“) a ďalšom vývoji systému ochrannej známky Spoločenstva (1);

| 2. | POTVRDZUJE dohodu o balíku rozpočtových opatrení zameraných na lepšie vyváženie rozpočtu OHIM v budúcnosti, ktorá sa dosiahla na spoločnom zasadnutí správnej rady a rozpočtového výboru úradu OHIM 18. a 19. septembra 2008, pričom tento balík pozostáva z troch hlavných prvkov: i) zníženia poplatkov za získanie ochrany prostredníctvom ochrannej známky Spoločenstva; ii) zriadenia fondu pre spoluprácu a iii) budúceho rozdelenia 50 % udržiavacích poplatkov medzi vnútroštátne úrady pre ochranné známky členských štátov (ďalej len „vnútroštátne úrady“); |
| --- | --- |

2.

POTVRDZUJE dohodu o balíku rozpočtových opatrení zameraných na lepšie vyváženie rozpočtu OHIM v budúcnosti, ktorá sa dosiahla na spoločnom zasadnutí správnej rady a rozpočtového výboru úradu OHIM 18. a 19. septembra 2008, pričom tento balík pozostáva z troch hlavných prvkov: i) zníženia poplatkov za získanie ochrany prostredníctvom ochrannej známky Spoločenstva; ii) zriadenia fondu pre spoluprácu a iii) budúceho rozdelenia 50 % udržiavacích poplatkov medzi vnútroštátne úrady pre ochranné známky členských štátov (ďalej len „vnútroštátne úrady“);

| 3. | SÚHLASÍ, že tieto rozpočtové opatrenia nie sú len vhodnými a užitočnými nástrojmi na zaručenie vyváženého rozpočtu úradu OHIM v budúcnosti, ale prostredníctvom posilnenej spolupráce medzi úradom OHIM a vnútroštátnymi úradmi prispievajú aj k modernizácii, zjednodušeniu, harmonizácii a posilneniu systému ochrannej známky v Európe ako celku; |
| --- | --- |

3.

SÚHLASÍ, že tieto rozpočtové opatrenia nie sú len vhodnými a užitočnými nástrojmi na zaručenie vyváženého rozpočtu úradu OHIM v budúcnosti, ale prostredníctvom posilnenej spolupráce medzi úradom OHIM a vnútroštátnymi úradmi prispievajú aj k modernizácii, zjednodušeniu, harmonizácii a posilneniu systému ochrannej známky v Európe ako celku;

| 4. | VÍTA skutočnosť, že poplatky za získanie registrácie ochrannej známky Spoločenstva sa v nadväznosti na dohodu zo septembra 2008 prostredníctvom nariadenia Komisie (ES) č. 355/2009 s účinnosťou od 1. mája 2009 podstatne znížili; |
| --- | --- |

4.

VÍTA skutočnosť, že poplatky za získanie registrácie ochrannej známky Spoločenstva sa v nadväznosti na dohodu zo septembra 2008 prostredníctvom nariadenia Komisie (ES) č. 355/2009 s účinnosťou od 1. mája 2009 podstatne znížili;

| 5. | VÍTA významný pokrok, ktorý dosiahol OHIM, pokiaľ ide o zriadenie fondu pre spoluprácu, a NABÁDA ho, aby finalizoval prednostne túto činnosť s cieľom urýchlene zabezpečiť plnú funkčnosť uvedeného fondu s aktívnou účasťou vnútroštátnych úradov; |
| --- | --- |

5.

VÍTA významný pokrok, ktorý dosiahol OHIM, pokiaľ ide o zriadenie fondu pre spoluprácu, a NABÁDA ho, aby finalizoval prednostne túto činnosť s cieľom urýchlene zabezpečiť plnú funkčnosť uvedeného fondu s aktívnou účasťou vnútroštátnych úradov;

| 6. | PRIPOMÍNA oznámenie Komisie zo 16. júla 2008 o stratégii v oblasti práv priemyselného vlastníctva v Európe (2). |
| --- | --- |

6.

PRIPOMÍNA oznámenie Komisie zo 16. júla 2008 o stratégii v oblasti práv priemyselného vlastníctva v Európe (2).

| 7. | VÍTA skutočnosť, že Komisia začala štúdiu o celkovom fungovaní systému ochrannej známky v Európe, a PODPORUJE jej ciele tak, ako sa uvádzajú v referenčnom rámci; |
| --- | --- |

7.

VÍTA skutočnosť, že Komisia začala štúdiu o celkovom fungovaní systému ochrannej známky v Európe, a PODPORUJE jej ciele tak, ako sa uvádzajú v referenčnom rámci;

| 8. | BERIE NA VEDOMIE predbežné výsledky štúdie, ktoré sa prezentovali pracovnej skupine pre duševné vlastníctvo 25. marca 2010; |
| --- | --- |

8.

BERIE NA VEDOMIE predbežné výsledky štúdie, ktoré sa prezentovali pracovnej skupine pre duševné vlastníctvo 25. marca 2010;

| 9. | NABÁDA Komisiu k finalizácii tejto štúdie s cieľom vytvoriť pevný základ pre jej ďalšie legislatívne iniciatívy; |
| --- | --- |

9.

NABÁDA Komisiu k finalizácii tejto štúdie s cieľom vytvoriť pevný základ pre jej ďalšie legislatívne iniciatívy;

| 10. | UZNÁVA skutočnosť, že väčšina združení používateľov systému ochrannej známky Spoločenstva je spokojná s týmto systémom a aj so zásadou súčasnej existencie ochrannej známky Spoločenstva a národných ochranných známok a považujú za potrebné doladiť ho v rámci budúcej revízie, a to s ohľadom na potrebu vyváženého vzťahu medzi systémom ochrannej známky Spoločenstva a vnútroštátnymi systémami; |
| --- | --- |

10.

UZNÁVA skutočnosť, že väčšina združení používateľov systému ochrannej známky Spoločenstva je spokojná s týmto systémom a aj so zásadou súčasnej existencie ochrannej známky Spoločenstva a národných ochranných známok a považujú za potrebné doladiť ho v rámci budúcej revízie, a to s ohľadom na potrebu vyváženého vzťahu medzi systémom ochrannej známky Spoločenstva a vnútroštátnymi systémami;

| 11. | UZNÁVA skutočnosť, že národné ochranné známky naďalej spĺňajú potreby veľkého počtu žiadateľov, a že z toho dôvodu by sa ochrana prostredníctvom národnej ochrannej známky mala ponechať ako alternatíva pre týchto žiadateľov; |
| --- | --- |

11.

UZNÁVA skutočnosť, že národné ochranné známky naďalej spĺňajú potreby veľkého počtu žiadateľov, a že z toho dôvodu by sa ochrana prostredníctvom národnej ochrannej známky mala ponechať ako alternatíva pre týchto žiadateľov;

| 12. | PRIPOMÍNA oznámenie Komisie z 11. septembra 2009 o zvyšovaní účinnosti presadzovania práv duševného vlastníctva na vnútornom trhu (3); |
| --- | --- |

12.

PRIPOMÍNA oznámenie Komisie z 11. septembra 2009 o zvyšovaní účinnosti presadzovania práv duševného vlastníctva na vnútornom trhu (3);

| 13. | PRIPOMÍNA svoje uznesenie z 1. marca 2010 o presadzovaní práv duševného vlastníctva na vnútornom trhu (4); |
| --- | --- |

13.

PRIPOMÍNA svoje uznesenie z 1. marca 2010 o presadzovaní práv duševného vlastníctva na vnútornom trhu (4);

| 14. | VYZÝVA Komisiu, aby predložila návrhy na revíziu nariadenia Rady (ES) č. 207/2009 o ochrannej známke Spoločenstva a smernice 2008/95/ES o aproximácii právnych predpisov členských štátov v oblasti ochranných známok. |
| --- | --- |

14.

VYZÝVA Komisiu, aby predložila návrhy na revíziu nariadenia Rady (ES) č. 207/2009 o ochrannej známke Spoločenstva a smernice 2008/95/ES o aproximácii právnych predpisov členských štátov v oblasti ochranných známok.

Revízia by mala predovšetkým obsahovať:

| — | zavedenie osobitného ustanovenia, ktorým sa vymedzí rámec spolupráce medzi OHIM a vnútroštátnymi úradmi, |
| --- | --- |

—

zavedenie osobitného ustanovenia, ktorým sa vymedzí rámec spolupráce medzi OHIM a vnútroštátnymi úradmi,

| — | jasný odkaz na skutočnosť, že harmonizácia postupov a nástrojov predstavuje cieľ, ktorý by mali sledovať všetky úrady pre ochranné známky v EÚ, a že OHIM spolu s aktívnou účasťou svojej správnej rady by mal podporovať a uľahčovať úsilie v tejto oblasti, |
| --- | --- |

—

jasný odkaz na skutočnosť, že harmonizácia postupov a nástrojov predstavuje cieľ, ktorý by mali sledovať všetky úrady pre ochranné známky v EÚ, a že OHIM spolu s aktívnou účasťou svojej správnej rady by mal podporovať a uľahčovať úsilie v tejto oblasti,

| — | vytvorenie jasného právneho základu pre účasť úradu OHIM na činnostiach súvisiacich s presadzovaním, vrátane boja proti falšovaniu, a to predovšetkým posilnením jeho spolupráce s vnútroštátnymi úradmi v súlade s ich právomocami na vnútroštátnej úrovni, ako aj s európskym strediskom pre sledovanie falšovania a autorského pirátstva (5), |
| --- | --- |

—

vytvorenie jasného právneho základu pre účasť úradu OHIM na činnostiach súvisiacich s presadzovaním, vrátane boja proti falšovaniu, a to predovšetkým posilnením jeho spolupráce s vnútroštátnymi úradmi v súlade s ich právomocami na vnútroštátnej úrovni, ako aj s európskym strediskom pre sledovanie falšovania a autorského pirátstva (5),

| — | vytvorenie právneho základu pre rozdelenie sumy zodpovedajúcej 50 percentám udržiavacích poplatkov OHIM medzi vnútroštátne úrady podľa spravodlivých, nestranných a relevantných kritérií rozdeľovania, ktoré by sa mali určiť tak, aby sa okrem iného zabezpečila minimálna suma pre každý členský štát, ako aj zavedenie vhodných mechanizmov, v ktorých sa náležitým spôsobom zohľadnia finančné ustanovenia platné pre jednotlivé vnútroštátne úrady, aby sa zabezpečilo, že tieto prostriedky budú pre vnútroštátne úrady dostupné a budú sa využívať na účely úzko súvisiace s ochranou, podporou a/alebo presadzovaním ochranných známok, a to aj vrátane boja proti falšovaniu, |
| --- | --- |

—

vytvorenie právneho základu pre rozdelenie sumy zodpovedajúcej 50 percentám udržiavacích poplatkov OHIM medzi vnútroštátne úrady podľa spravodlivých, nestranných a relevantných kritérií rozdeľovania, ktoré by sa mali určiť tak, aby sa okrem iného zabezpečila minimálna suma pre každý členský štát, ako aj zavedenie vhodných mechanizmov, v ktorých sa náležitým spôsobom zohľadnia finančné ustanovenia platné pre jednotlivé vnútroštátne úrady, aby sa zabezpečilo, že tieto prostriedky budú pre vnútroštátne úrady dostupné a budú sa využívať na účely úzko súvisiace s ochranou, podporou a/alebo presadzovaním ochranných známok, a to aj vrátane boja proti falšovaniu,

| — | zmeny a doplnenia a iné opatrenia, ak by boli vhodné, zamerané na podporu dopĺňajúceho sa vzťahu medzi systémom ochrannej známky Spoločenstva a vnútroštátnymi systémami, |
| --- | --- |

—

zmeny a doplnenia a iné opatrenia, ak by boli vhodné, zamerané na podporu dopĺňajúceho sa vzťahu medzi systémom ochrannej známky Spoločenstva a vnútroštátnymi systémami,

| — | opatrenia na dosiahnutie väčšieho súladu medzi smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/95/ES o aproximácii právnych predpisov členských štátov v oblasti ochranných známok (kodifikované znenie) (6) a nariadením Rady (ES) č. 207/2009 z 26. februára 2009 o ochrannej známke Spoločenstva (kodifikované znenie) (7), čo by prispelo k zníženiu počtu oblastí, kde sa v rámci systému ochrannej známky v Európe ako celku rozchádzajú. |
| --- | --- |

—

opatrenia na dosiahnutie väčšieho súladu medzi smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/95/ES o aproximácii právnych predpisov členských štátov v oblasti ochranných známok (kodifikované znenie) (6) a nariadením Rady (ES) č. 207/2009 z 26. februára 2009 o ochrannej známke Spoločenstva (kodifikované znenie) (7), čo by prispelo k zníženiu počtu oblastí, kde sa v rámci systému ochrannej známky v Európe ako celku rozchádzajú.

---

(1)  Dokument Rady 9427/07.

(2)  Dokument Rady 12267/08.

(3)  Dokument Rady 13286/09.

(4)  Ú. v. EÚ C 56, 6.3.2010, s. 1.

(5)  S osobitným zreteľom na body 24 a 38 rezolúcie Rady z 1. marca 2010 o presadzovaní práv duševného vlastníctva na vnútornom trhu.

(6)  Ú. v. EÚ L 299, 8.11.2008, s. 25.

(7)  Ú. v. EÚ L 78, 24.3.2009, s. 1.

---

Európska komisia

| 29.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 140/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 140/24

---

Výmenný kurz eura (1)

28. mája 2010

2010/C 140/08

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,2384 |
| JPY | Japonský jen | 113,06 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4411 |
| GBP | Britská libra | 0,84995 |
| SEK | Švédska koruna | 9,6580 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,4258 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 7,9615 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,780 |
| EEK | Estónska koruna | 15,6466 |
| HUF | Maďarský forint | 273,93 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,7080 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,0615 |
| RON | Rumunský lei | 4,1646 |
| TRY | Turecká líra | 1,9299 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,4534 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,2954 |
| HKD | Hongkongský dolár | 9,6470 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,8165 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,7312 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 479,69 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 9,4046 |
| CNY | Čínsky juan | 8,4599 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,2665 |
| IDR | Indonézska rupia | 11 387,55 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,0781 |
| PHP | Filipínske peso | 57,118 |
| RUB | Ruský rubeľ | 37,9200 |
| THB | Thajský baht | 40,328 |
| BRL | Brazílsky real | 2,2492 |
| MXN | Mexické peso | 15,8205 |
| INR | Indická rupia | 57,4347 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,2384

JPY

Japonský jen

113,06

DKK

Dánska koruna

7,4411

GBP

Britská libra

0,84995

SEK

Švédska koruna

9,6580

CHF

Švajčiarsky frank

1,4258

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

7,9615

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,780

EEK

Estónska koruna

15,6466

HUF

Maďarský forint

273,93

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,7080

PLN

Poľský zlotý

4,0615

RON

Rumunský lei

4,1646

TRY

Turecká líra

1,9299

AUD

Austrálsky dolár

1,4534

CAD

Kanadský dolár

1,2954

HKD

Hongkongský dolár

9,6470

NZD

Novozélandský dolár

1,8165

SGD

Singapurský dolár

1,7312

KRW

Juhokórejský won

1 479,69

ZAR

Juhoafrický rand

9,4046

CNY

Čínsky juan

8,4599

HRK

Chorvátska kuna

7,2665

IDR

Indonézska rupia

11 387,55

MYR

Malajzijský ringgit

4,0781

PHP

Filipínske peso

57,118

RUB

Ruský rubeľ

37,9200

THB

Thajský baht

40,328

BRL

Brazílsky real

2,2492

MXN

Mexické peso

15,8205

INR

Indická rupia

57,4347

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 29.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 140/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 140/25

---

ŠTÁTNA POMOC – ŠPANIELSKO

Štátna pomoc C 10/10 (ex N 562/09) – Pomoc na reštrukturalizáciu podniku A NOVO Comlink SL

Výzva na predloženie pripomienok v súlade s článkom 108 ods. 2 ZFEÚ

(Text s významom pre EHP)

2010/C 140/09

Listom z dňa 24. marca 2010, ktorý je uvedený v autentickom jazyku za týmto zhrnutím, Komisia oznámila Španielskemu kráľovstvu svoje rozhodnutie začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 ZFEÚ, pokiaľ ide o uvedené opatrenie pomoci.

Zainteresované strany môžu predložiť svoje pripomienky k opatreniam, vo veci ktorých Komisia začína konanie, v lehote jedného mesiaca odo dňa uverejnenia tohto zhrnutia a nasledujúceho listu. Kontaktné údaje:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Tieto pripomienky sa oznámia Španielsku. Zainteresované strany môžu písomne s uvedením dôvodov požiadať o dôverné zaobchádzanie s údajmi o ich totožnosti.

TEXT ZHRNUTIA

POSTUP

Dňa 16. októbra 2009 notifikovalo Španielsko pomoc na reštrukturalizáciu podniku A NOVO Comlink SL. Dňa 12. novembra 2009 požiadala Komisia o doplňujúce informácie. Španielsko predložilo tieto informácie 25. januára 2010.

OPIS PRÍJEMCU POMOCI A REŠTRUKTURALIZÁCIE

Pomoc, ktorú má v úmysle poskytnúť región Andalúzia, vychádza z právneho aktu z 5. novembra 2008 – Orden de 5 de novembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de ayudas a empresas viables con dificultades coyunturales en Andalucia – schémy pomoci pre MSP, ktorá si vyžaduje notifikáciu v prípade veľkých podnikov. A NOVO Comlink SL (ďalej len „A NOVO“) je veľkým podnikom zabezpečujúcim popredajný servis pre počítače, mobilné telefóny a iné elektronické zariadenia. Je 100 % dcérskou spoločnosťou francúzskej spoločnosti A NOVO SA a pôvodne sa venoval výrobe telefónov. V období rokov 2004 – 2006 sa prestal podnik A NOVO venovať výrobe a sústredil sa na popredajný servis. Podnik A NOVO sa dnes nachádza vo finančných ťažkostiach. Notifikovaný reštrukturalizačný plán bol vypracovaný v novembri 2008. Navrhuje sa v ňom pokračovať v súčasnej činnosti podniku A NOVO a očakáva sa rast vo všetkých oblastiach činnosti. Notifikovaná pomoc zahŕňa záruku na úver, ktorý predstavuje sumu 4 375 miliónov EUR, bonifikáciu úrokov tohto úveru a úver v hodnote 2 milióny EUR od regiónu Andalúzia. V máji 2009 bola okrem toho podniku A NOVO poskytnutá pomoc na záchranu vo forme záruky za úver, ktorá nebola notifikovaná Komisii.

POSÚDENIE

Komisia dospela k záveru, že predmetné opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

V nadväznosti na analýzu týchto opatrení štátnej pomoci v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ a usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci pre záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (1) sa Komisia rozhodla začať konanie v súlade s článkom 108 ods. 2 ZFEÚ, pretože má pochybnosti o tom, či sú splnené podmienky schválenia pomoci na reštrukturalizáciu.

Keďže podnik A NOVO je súčasťou veľkej skupiny, Komisia má pochybnosti o tom, či je oprávnený na pomoc na reštrukturalizáciu v súlade s bodmi 10 a 11 uvedených usmernení. Pokiaľ ide o reštrukturalizačný plán, Komisia má pochybnosti, či povedie k obnoveniu dlhodobej životaschopnosti podniku, ako sa vyžaduje v bodoch 35 a 36 uvedených usmernení. Plán neobsahuje kompenzačné opatrenia, ako zníženie kapacity (body 38 a 39 usmernení), ani vlastný príspevok príjemcu, ako sa vyžaduje v bode 43 usmernení. Takisto nie je jasné, či je výška pomoci obmedzená na nevyhnutné minimum (bod 45 usmernení).

Preto existujú pochybnosti o tom, či je pomoc na reštrukturalizáciu v súlade s usmerneniami o štátnej pomoci pre záchranu a reštrukturalizáciu. Komisia navyše nemá dostatočné informácie, aby mohla posúdiť zlučiteľnosť nenotifikovanej pomoci na záchranu. Takisto je nepravdepodobné, že by predmetné opatrenia boli zlučiteľné s vnútorným trhom v zmysle dočasného rámca pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (2).

TEXT LISTU

„Por la presente, la Comisión informa al Reino de España de que, tras examinar la información suministrada por sus autoridades sobre las medidas mencionadas anteriormente y notificadas de conformidad con el artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea (denominado en lo sucesivo “TFUE”) (3), ha decidido iniciar el procedimiento del artículo 108, apartado 2, de dicho Tratado.

1.   PROCEDIMIENTO

| (1) | El 16 de octubre de 2009, España notificó una ayuda de reestructuración planteada por la región de Andalucía en favor de A NOVO Comlink SL. El 12 de noviembre de 2009, la Comisión pidió información adicional. El 25 de enero de 2010, España presentó la información solicitada. |
| --- | --- |

(1)

El 16 de octubre de 2009, España notificó una ayuda de reestructuración planteada por la región de Andalucía en favor de A NOVO Comlink SL. El 12 de noviembre de 2009, la Comisión pidió información adicional. El 25 de enero de 2010, España presentó la información solicitada.

2.   DESCRIPCIÓN

2.1.   Beneficiario

| (2) | A NOVO Comlink SL es una gran empresa activa en el sector de las actividades postventa para ordenadores, teléfonos móviles y otros equipos electrónicos. Es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA. A NOVO Comlink SL (en lo sucesivo A NOVO) posee el 100 % de A NOVO Arce SL y de Cedro Soluciones SL. Originalmente, A NOVO fabricaba teléfonos. Entre 2004 y 2006, A NOVO cesó las actividades de producción y se concentró en los servicios postventa. A NOVO está situada en Málaga, en la región de Andalucía, un área que puede beneficiarse de ayuda regional con arreglo a la excepción del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE. |
| --- | --- |

(2)

A NOVO Comlink SL es una gran empresa activa en el sector de las actividades postventa para ordenadores, teléfonos móviles y otros equipos electrónicos. Es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA. A NOVO Comlink SL (en lo sucesivo A NOVO) posee el 100 % de A NOVO Arce SL y de Cedro Soluciones SL. Originalmente, A NOVO fabricaba teléfonos. Entre 2004 y 2006, A NOVO cesó las actividades de producción y se concentró en los servicios postventa. A NOVO está situada en Málaga, en la región de Andalucía, un área que puede beneficiarse de ayuda regional con arreglo a la excepción del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE.

| (3) | La plantilla de A NOVO creció de 263 personas en 2006 a 402 en 2008. En 2008, A NOVO tenía un volumen de negocios de 15,3 millones. Las ventas de servicios postventa en 2008 ascendieron a 14 889 millones EUR; eran de 8 672 millones EUR en 2006 y de 12 984 millones EUR en 2007 (estimación para 2009: 16 118 millones EUR). A NOVO no padece un exceso de capacidad de mano de obra o de equipos. Prevé un crecimiento del volumen de negocios cercano al 10 % para 2009 y del 6 % para el siguiente. Las actuales cuotas de mercado en el sector de los servicios postventa en España son de aproximadamente el 40 % para los ordenadores, el 30 % para los teléfonos móviles y el 10 % para los descodificadores de televisión. |
| --- | --- |

(3)

La plantilla de A NOVO creció de 263 personas en 2006 a 402 en 2008. En 2008, A NOVO tenía un volumen de negocios de 15,3 millones. Las ventas de servicios postventa en 2008 ascendieron a 14 889 millones EUR; eran de 8 672 millones EUR en 2006 y de 12 984 millones EUR en 2007 (estimación para 2009: 16 118 millones EUR). A NOVO no padece un exceso de capacidad de mano de obra o de equipos. Prevé un crecimiento del volumen de negocios cercano al 10 % para 2009 y del 6 % para el siguiente. Las actuales cuotas de mercado en el sector de los servicios postventa en España son de aproximadamente el 40 % para los ordenadores, el 30 % para los teléfonos móviles y el 10 % para los descodificadores de televisión.

2.2.   Dificultades financieras

| (4) | Según las autoridades españolas, A NOVO cumple las condiciones de insolvencia. Afirman que del capital inicial suscrito en 2001, que ascendía a 15 millones EUR, han desaparecido más de 10 millones EUR, y que solo en 2008 se ha perdido más de una cuarta parte. | 2001 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capital | 15 000 000 | 14 684 923 | 6 167 668 | 6 167 668 | 8 967 667 | 4 056 802 |

(4)

Según las autoridades españolas, A NOVO cumple las condiciones de insolvencia. Afirman que del capital inicial suscrito en 2001, que ascendía a 15 millones EUR, han desaparecido más de 10 millones EUR, y que solo en 2008 se ha perdido más de una cuarta parte.

2001

2004

2005

2006

2007

2008

Capital

15 000 000

14 684 923

6 167 668

6 167 668

8 967 667

4 056 802

Las autoridades españolas también subrayan las deudas y pérdidas crecientes y la disminución del volumen de negocios:

| | Eur |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 |
| Incremento de pérdidas | –2 603 000 | –4 549 000 | –3 923 000 |
| Disminución del volumen de negocios | 22 090 000 | 21 853 000 | 15 305 000 |
| Crecimiento de la deuda | 4 281 000 | 5 836 000 | 6 997 000 |

Eur

2006

2007

2008

Incremento de pérdidas

–2 603 000

–4 549 000

–3 923 000

Disminución del volumen de negocios

22 090 000

21 853 000

15 305 000

Crecimiento de la deuda

4 281 000

5 836 000

6 997 000

Sin embargo, el descenso del volumen de negocios hasta 2008 se debió principalmente a la reducción progresiva de las actividades de producción. Para las actividades del servicio postventa, que eran la única actividad restante en 2008, la cifra para 2006 es de 8 672 millones EUR, y para 2007 de 12 984 millones EUR. Es decir, el volumen de negocios de las únicas actividades pertinentes desde 2008 se ha incrementado a partir de 2006.

| (5) | En julio de 2005, se inició una reestructuración de A NOVO con vistas a cambiar su actividad pasando de la producción de teléfonos a la prestación de servicios postventa. Con este motivo, se elaboró un plan de reestructuración que contemplaba reducciones salariales y un sistema de jubilación anticipada para el personal de producción. A NOVO aportó a este plan 14,7 millones EUR procedentes de una operación de venta y posterior arrendamiento financiero de sus bienes inmuebles. Debido al sistema de reducción de plantilla, de 2005 a 2008 A NOVO acumuló unas pérdidas de 12,3 millones EUR. El plan de 2005 también preveía que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años. En la actualidad A NOVO, según España, tiene dificultades para conseguir dinero en los mercados de capitales. |
| --- | --- |

(5)

En julio de 2005, se inició una reestructuración de A NOVO con vistas a cambiar su actividad pasando de la producción de teléfonos a la prestación de servicios postventa. Con este motivo, se elaboró un plan de reestructuración que contemplaba reducciones salariales y un sistema de jubilación anticipada para el personal de producción. A NOVO aportó a este plan 14,7 millones EUR procedentes de una operación de venta y posterior arrendamiento financiero de sus bienes inmuebles. Debido al sistema de reducción de plantilla, de 2005 a 2008 A NOVO acumuló unas pérdidas de 12,3 millones EUR. El plan de 2005 también preveía que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años. En la actualidad A NOVO, según España, tiene dificultades para conseguir dinero en los mercados de capitales.

2.3.   El plan de reestructuración notificado

| (6) | El plan de reestructuración notificado no describe las razones que llevaron a las dificultades actuales. Hace referencia al plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y los contratos financieros de aquel entonces, pero no indica si las dificultades fueron causadas por cálculos incorrectos contenidos en el plan de 2005 o por acontecimientos inesperados. |
| --- | --- |

(6)

El plan de reestructuración notificado no describe las razones que llevaron a las dificultades actuales. Hace referencia al plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y los contratos financieros de aquel entonces, pero no indica si las dificultades fueron causadas por cálculos incorrectos contenidos en el plan de 2005 o por acontecimientos inesperados.

| (7) | El plan de reestructuración de noviembre de 2008, notificado en octubre de 2009, abarca el período de 2009 a 2013. Ha sido elaborado por el propio beneficiario, al parecer sin un control externo independiente. Prevé una ayuda de reestructuración para A NOVO basada en la Orden de 5 de noviembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de ayudas a empresas viables con dificultades coyunturales en Andalucía, de la región de Andalucía. Esta Orden fue aprobada por la Comisión en mayo de 2009, como régimen de ayuda de salvamento y de reestructuración para PYME que requiere la notificación de las concesiones individuales de tal ayuda a grandes empresas (asunto N 608/08). El único objetivo del plan es una reestructuración financiera en forma de inyección de nuevo capital. |
| --- | --- |

(7)

El plan de reestructuración de noviembre de 2008, notificado en octubre de 2009, abarca el período de 2009 a 2013. Ha sido elaborado por el propio beneficiario, al parecer sin un control externo independiente. Prevé una ayuda de reestructuración para A NOVO basada en la Orden de 5 de noviembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de ayudas a empresas viables con dificultades coyunturales en Andalucía, de la región de Andalucía. Esta Orden fue aprobada por la Comisión en mayo de 2009, como régimen de ayuda de salvamento y de reestructuración para PYME que requiere la notificación de las concesiones individuales de tal ayuda a grandes empresas (asunto N 608/08). El único objetivo del plan es una reestructuración financiera en forma de inyección de nuevo capital.

| (8) | La ayuda prevista por la región de Andalucía consiste en






  — | una garantía del 80 % para un préstamo de 4 375 000 EUR con una duración de 10 años. El tipo de interés es el Euribor más 1,25 %, la comisión de garantía es del 1,50 % anual. El préstamo está contragarantizado por el único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia, |
| --- | --- | --- |

(8)

La ayuda prevista por la región de Andalucía consiste en

—

una garantía del 80 % para un préstamo de 4 375 000 EUR con una duración de 10 años. El tipo de interés es el Euribor más 1,25 %, la comisión de garantía es del 1,50 % anual. El préstamo está contragarantizado por el único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia,

| — | una bonificación del tipo de interés de un 0,89 %, lo que equivale al 50 % del tipo de base del 1,77 % publicado por la Comisión para determinar los tipos de referencia para septiembre de 2009 (4). Esto equivale, según la notificación, a una ayuda de 357 136 EUR, |
| --- | --- |

—

una bonificación del tipo de interés de un 0,89 %, lo que equivale al 50 % del tipo de base del 1,77 % publicado por la Comisión para determinar los tipos de referencia para septiembre de 2009 (4). Esto equivale, según la notificación, a una ayuda de 357 136 EUR,

| — | un préstamo público de 2 000 000 EUR durante 10 años, concedido por la Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía (IDEA). El tipo de interés será el tipo del mercado interbancario en la fecha de la celebración del acuerdo de préstamo en septiembre de 2009 (1,77 %). Al parecer, no se añade ningún margen a este índice de base. Este préstamo tiene la garantía del único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia. |
| --- | --- |

—

un préstamo público de 2 000 000 EUR durante 10 años, concedido por la Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía (IDEA). El tipo de interés será el tipo del mercado interbancario en la fecha de la celebración del acuerdo de préstamo en septiembre de 2009 (1,77 %). Al parecer, no se añade ningún margen a este índice de base. Este préstamo tiene la garantía del único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia.

| (9) | La región de Andalucía supeditó la concesión de la ayuda a que A NOVO contratase a treinta y siete trabajadores de la empresa Servivation a partir de septiembre de 2009. Servivation emplea al personal despedido tras el cierre de un fabricante de teléfonos móviles. |
| --- | --- |

(9)

La región de Andalucía supeditó la concesión de la ayuda a que A NOVO contratase a treinta y siete trabajadores de la empresa Servivation a partir de septiembre de 2009. Servivation emplea al personal despedido tras el cierre de un fabricante de teléfonos móviles.

| (10) | Por lo que se refiere a la cantidad de efectivo necesaria, España afirma que las deudas pendientes actuales consisten en:






  — | deudas con proveedores de 2,7 millones EUR, |
| --- | --- | --- |

(10)

Por lo que se refiere a la cantidad de efectivo necesaria, España afirma que las deudas pendientes actuales consisten en:

—

deudas con proveedores de 2,7 millones EUR,

| — | deudas de 650 000 EUR con el Estado, |
| --- | --- |

—

deudas de 650 000 EUR con el Estado,

| — | deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO, |
| --- | --- |

—

deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO,

| — | otras necesidades resultantes de la expansión de las actividades. |
| --- | --- |

—

otras necesidades resultantes de la expansión de las actividades.

Todo ello asciende a una necesidad de efectivo de alrededor de 5 millones EUR.

| (11) | Aparte de la inyección de nuevo capital descrita anteriormente, el plan de reestructuración no prevé ninguna reestructuración de las actividades de la empresa ni de su organización y gestión ni de la plantilla. Por el contrario, insiste en proseguir sin cambio en sus operaciones, con la esperanza de salir de las dificultades financieras sin alterar el funcionamiento y la estructura del beneficiario. En lo que respecta a la estructura de la empresa, el plan se refiere a las medidas del plan de reestructuración de 2005, que se ejecutaron entre 2004 y 2007, consistentes en el cese gradual de la producción para dedicarse a prestar servicios postventa para otros fabricantes. El plan describe los diversos ámbitos actuales de actividad y sus posibilidades de expansión e indica la expectativa de crecimiento en volumen de cada área con los clientes actuales y con la captación de nuevos clientes —con la ayuda de la inyección de nuevo capital. De hecho, el plan sólo afirma que A NOVO quiere proseguir según lo previsto en el plan de reestructuración de 2005. Como no se prevé ninguna medida de reestructuración, no contiene ningún calendario para la ejecución de medida alguna. |
| --- | --- |

(11)

Aparte de la inyección de nuevo capital descrita anteriormente, el plan de reestructuración no prevé ninguna reestructuración de las actividades de la empresa ni de su organización y gestión ni de la plantilla. Por el contrario, insiste en proseguir sin cambio en sus operaciones, con la esperanza de salir de las dificultades financieras sin alterar el funcionamiento y la estructura del beneficiario. En lo que respecta a la estructura de la empresa, el plan se refiere a las medidas del plan de reestructuración de 2005, que se ejecutaron entre 2004 y 2007, consistentes en el cese gradual de la producción para dedicarse a prestar servicios postventa para otros fabricantes. El plan describe los diversos ámbitos actuales de actividad y sus posibilidades de expansión e indica la expectativa de crecimiento en volumen de cada área con los clientes actuales y con la captación de nuevos clientes —con la ayuda de la inyección de nuevo capital. De hecho, el plan sólo afirma que A NOVO quiere proseguir según lo previsto en el plan de reestructuración de 2005. Como no se prevé ninguna medida de reestructuración, no contiene ningún calendario para la ejecución de medida alguna.

| (12) | El plan no hace referencia a ninguna contribución propia del beneficiario o de su empresa matriz. En lo que respecta a las medidas compensatorias, el plan no prevé ninguna reducción de capacidad o venta de activos. Al contrario, se propone aumentar la mano de obra para incrementar sus ventas. |
| --- | --- |

(12)

El plan no hace referencia a ninguna contribución propia del beneficiario o de su empresa matriz. En lo que respecta a las medidas compensatorias, el plan no prevé ninguna reducción de capacidad o venta de activos. Al contrario, se propone aumentar la mano de obra para incrementar sus ventas.

| (13) | Por lo que se refiere a las perspectivas, la única hipótesis presentada relativa al desarrollo de la demanda de los servicios de la empresa es moderadamente optimista, pues espera un crecimiento en todos los sectores de actividad del beneficiario. No se establece ninguna distinción entre las hipótesis optimista, intermedia y pesimista. |
| --- | --- |

(13)

Por lo que se refiere a las perspectivas, la única hipótesis presentada relativa al desarrollo de la demanda de los servicios de la empresa es moderadamente optimista, pues espera un crecimiento en todos los sectores de actividad del beneficiario. No se establece ninguna distinción entre las hipótesis optimista, intermedia y pesimista.

2.4.   Medidas no notificadas a la Comisión

| (14) | Durante la evaluación del plan de reestructuración, se tuvo conocimiento de que en mayo de 2009 se había concedido a A NOVO una ayuda de salvamento en forma de garantía del 80 % sobre un préstamo de 1 825 000 EUR durante 6 meses, con una comisión anual del 1,5 % y un tipo de interés del 2,86 %. España no notificó esta garantía. El plan de reestructuración presentado con la notificación en octubre de 2009 se elaboró en noviembre de 2008, antes de la concesión de la ayuda de salvamento. |
| --- | --- |

(14)

Durante la evaluación del plan de reestructuración, se tuvo conocimiento de que en mayo de 2009 se había concedido a A NOVO una ayuda de salvamento en forma de garantía del 80 % sobre un préstamo de 1 825 000 EUR durante 6 meses, con una comisión anual del 1,5 % y un tipo de interés del 2,86 %. España no notificó esta garantía. El plan de reestructuración presentado con la notificación en octubre de 2009 se elaboró en noviembre de 2008, antes de la concesión de la ayuda de salvamento.

| (15) | Además, la Comisión observa que el plan de reestructuración de 2005 preveía, según una referencia que figuraba en plan de reestructuración de 2008, que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años. |
| --- | --- |

(15)

Además, la Comisión observa que el plan de reestructuración de 2005 preveía, según una referencia que figuraba en plan de reestructuración de 2008, que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años.

3.   EVALUACIÓN

3.1.   Ayuda estatal con arreglo al artículo 107, apartado 1, del TFUE

| (16) | El artículo 107, apartado 1, del TFUE declara incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones. |
| --- | --- |

(16)

El artículo 107, apartado 1, del TFUE declara incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones.

| (17) | Las medidas que nos ocupan, las garantías, la subvención de intereses, el préstamo de la región de Andalucía y los pagos directos a los trabajadores de A NOVO, implican recursos del Estado. Son concedidas por la región de Andalucía y son imputables al Estado. |
| --- | --- |

(17)

Las medidas que nos ocupan, las garantías, la subvención de intereses, el préstamo de la región de Andalucía y los pagos directos a los trabajadores de A NOVO, implican recursos del Estado. Son concedidas por la región de Andalucía y son imputables al Estado.

| (18) | Para ser consideradas ayuda estatal, las medidas deben conferir una ventaja al beneficiario que éste no podría obtener en condiciones normales de mercado. La subvención de intereses por un valor de 357 136 EUR cumple esta condición. En cuanto a las dos garantías del Estado, se debe considerar que una garantía constituye ayuda si el prestatario se encuentra en una situación financiera difícil [punto 3.2, letra a) de la Comunicación de la Comisión relativa a la aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado CE a las ayudas estatales otorgadas en forma de garantía] (5). En este caso, la Comisión considera que las garantían confieren una ventaja al prestatario. Por lo que respecta a la determinación del importe de la ayuda, la Comisión no puede en la fase actual determinar el equivalente en subvención de las garantías, pues carece de información sobre el grado de solvencia de A NOVO. Finalmente, el préstamo de la región de Andalucía confiere una ventaja a A NOVO. El tipo de interés se determina según el tipo anual del mercado interbancario de dinero. No se añade ningún margen a este índice de base. Sin embargo, incluso suponiendo una elevada colateralización de la garantía dada por A NOVO SA, Francia, para un préstamo a una empresa en una situación financiera difícil, habría que añadir de 220 a 400 puntos básicos al tipo de base (6). Por lo tanto, el préstamo también constituye ayuda. Para determinar el equivalente en subvención del préstamo se necesitaría más información sobre el índice de solvencia de A NOVO. |
| --- | --- |

(18)

Para ser consideradas ayuda estatal, las medidas deben conferir una ventaja al beneficiario que éste no podría obtener en condiciones normales de mercado. La subvención de intereses por un valor de 357 136 EUR cumple esta condición. En cuanto a las dos garantías del Estado, se debe considerar que una garantía constituye ayuda si el prestatario se encuentra en una situación financiera difícil [punto 3.2, letra a) de la Comunicación de la Comisión relativa a la aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado CE a las ayudas estatales otorgadas en forma de garantía] (5). En este caso, la Comisión considera que las garantían confieren una ventaja al prestatario. Por lo que respecta a la determinación del importe de la ayuda, la Comisión no puede en la fase actual determinar el equivalente en subvención de las garantías, pues carece de información sobre el grado de solvencia de A NOVO. Finalmente, el préstamo de la región de Andalucía confiere una ventaja a A NOVO. El tipo de interés se determina según el tipo anual del mercado interbancario de dinero. No se añade ningún margen a este índice de base. Sin embargo, incluso suponiendo una elevada colateralización de la garantía dada por A NOVO SA, Francia, para un préstamo a una empresa en una situación financiera difícil, habría que añadir de 220 a 400 puntos básicos al tipo de base (6). Por lo tanto, el préstamo también constituye ayuda. Para determinar el equivalente en subvención del préstamo se necesitaría más información sobre el índice de solvencia de A NOVO.

| (19) | Por consiguiente, las cuatro medidas favorecen al beneficiario individualmente y le confieren una ventaja en el contexto de su reestructuración que, tal como afirman las autoridades españolas en su presentación, no podría haber obtenido en el mercado financiero. Como consecuencia, la posición de la empresa beneficiaria se refuerza en comparación con la de sus competidores. Por lo tanto, las medidas son selectivas y es probable que falseen la competencia. |
| --- | --- |

(19)

Por consiguiente, las cuatro medidas favorecen al beneficiario individualmente y le confieren una ventaja en el contexto de su reestructuración que, tal como afirman las autoridades españolas en su presentación, no podría haber obtenido en el mercado financiero. Como consecuencia, la posición de la empresa beneficiaria se refuerza en comparación con la de sus competidores. Por lo tanto, las medidas son selectivas y es probable que falseen la competencia.

| (20) | En lo referente a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, España no ha presentado información que permita a la Comisión evaluar si constituye o no ayuda. Si los pagos se efectuaron al amparo de un régimen general de la seguridad social, no se considerarán ayuda estatal. Si los pagos tuvieran que correr normalmente por cuenta de la propia empresa— en virtud del Derecho laboral o de un convenio colectivo—, los pagos formarían parte de los costes normales de la empresa. Si el Estado se hace cargo de estos pagos, deben contabilizarse como ayuda (7). |
| --- | --- |

(20)

En lo referente a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, España no ha presentado información que permita a la Comisión evaluar si constituye o no ayuda. Si los pagos se efectuaron al amparo de un régimen general de la seguridad social, no se considerarán ayuda estatal. Si los pagos tuvieran que correr normalmente por cuenta de la propia empresa— en virtud del Derecho laboral o de un convenio colectivo—, los pagos formarían parte de los costes normales de la empresa. Si el Estado se hace cargo de estos pagos, deben contabilizarse como ayuda (7).

| (21) | Por lo que respecta al efecto sobre los intercambios, las autoridades españolas alegan que los servicios postventa, en los que opera el beneficiario, se prestan a nivel local y se limitan al territorio de España. No obstante, el Tribunal ha confirmado que dicho efecto no depende del carácter local o regional de los servicios prestados ni de la importancia del ámbito de actividad de que se trate (8). Además, estos servicios se intercambian libremente en la Unión. Por último, los propietarios de las empresas que prestan estos servicios están radicados en más de un Estado miembro. Esto es particularmente cierto en el caso del presente beneficiario, que forma parte del grupo francés A NOVO, un operador importante en los servicios postventa en Europa. Por lo tanto, se cumple la condición de afectar al comercio entre los Estados miembros. |
| --- | --- |

(21)

Por lo que respecta al efecto sobre los intercambios, las autoridades españolas alegan que los servicios postventa, en los que opera el beneficiario, se prestan a nivel local y se limitan al territorio de España. No obstante, el Tribunal ha confirmado que dicho efecto no depende del carácter local o regional de los servicios prestados ni de la importancia del ámbito de actividad de que se trate (8). Además, estos servicios se intercambian libremente en la Unión. Por último, los propietarios de las empresas que prestan estos servicios están radicados en más de un Estado miembro. Esto es particularmente cierto en el caso del presente beneficiario, que forma parte del grupo francés A NOVO, un operador importante en los servicios postventa en Europa. Por lo tanto, se cumple la condición de afectar al comercio entre los Estados miembros.

| (22) | Por todo ello, las dos garantías, la subvención de intereses y el préstamo descritos constituyen ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, TFUE. La Comisión carece de la información necesaria que le permita determinar si también constituyen ayuda los pagos directos a los trabajadores prometidos en 2005 por la región de Andalucía. |
| --- | --- |

(22)

Por todo ello, las dos garantías, la subvención de intereses y el préstamo descritos constituyen ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, TFUE. La Comisión carece de la información necesaria que le permita determinar si también constituyen ayuda los pagos directos a los trabajadores prometidos en 2005 por la región de Andalucía.

3.2.   Compatibilidad de la ayuda con el mercado interior a tenor de las Directrices sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis

3.2.1.   La ayuda de salvamento no notificada

| (23) | Las autoridades españolas no han notificado la ayuda de salvamento de mayo de 2009 ni han presentado la información necesaria para evaluar la compatibilidad de esta ayuda con el mercado interior, especialmente por lo que se refiere al punto 25 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (9) (denominadas en lo sucesivo “las Directrices”) y su función en el plan de restructuración de 2008, que se adoptó antes de la concesión de esta ayuda. Por consiguiente, en la fase actual la Comisión tiene dudas sobre la compatibilidad de esta medida de ayuda con el mercado interior. |
| --- | --- |

(23)

Las autoridades españolas no han notificado la ayuda de salvamento de mayo de 2009 ni han presentado la información necesaria para evaluar la compatibilidad de esta ayuda con el mercado interior, especialmente por lo que se refiere al punto 25 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (9) (denominadas en lo sucesivo “las Directrices”) y su función en el plan de restructuración de 2008, que se adoptó antes de la concesión de esta ayuda. Por consiguiente, en la fase actual la Comisión tiene dudas sobre la compatibilidad de esta medida de ayuda con el mercado interior.

3.2.2.   La ayuda de reestructuración notificada

| (24) | Según la notificación, el objetivo de la ayuda es la reestructuración de una empresa en crisis. Según el artículo 107, apartado 3, letra c), TFUE, la ayuda destinada a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas puede autorizarse siempre que no altere las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La ayuda de salvamento o de reestructuración de empresas en crisis puede considerarse compatible con el mercado interior en virtud de esta disposición si se respetan las condiciones fijadas en las Directrices. |
| --- | --- |

(24)

Según la notificación, el objetivo de la ayuda es la reestructuración de una empresa en crisis. Según el artículo 107, apartado 3, letra c), TFUE, la ayuda destinada a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas puede autorizarse siempre que no altere las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La ayuda de salvamento o de reestructuración de empresas en crisis puede considerarse compatible con el mercado interior en virtud de esta disposición si se respetan las condiciones fijadas en las Directrices.

Derecho del beneficiario a la ayuda como empresa en crisis

| (25) | En primer lugar es necesario poder considerar que la empresa beneficiaria es una empresa en crisis. Según las Directrices, se considera que una empresa está en crisis si es incapaz de recuperarse mediante sus recursos propios o consiguiendo los fondos necesarios de los accionistas o en el mercado, y sin la intervención de los poderes públicos. Las Directrices también enumeran algunas características habituales de tales empresas, tales como el endeudamiento creciente y el debilitamiento de su activo neto. |
| --- | --- |

(25)

En primer lugar es necesario poder considerar que la empresa beneficiaria es una empresa en crisis. Según las Directrices, se considera que una empresa está en crisis si es incapaz de recuperarse mediante sus recursos propios o consiguiendo los fondos necesarios de los accionistas o en el mercado, y sin la intervención de los poderes públicos. Las Directrices también enumeran algunas características habituales de tales empresas, tales como el endeudamiento creciente y el debilitamiento de su activo neto.

| (26) | Según los datos mencionados anteriormente en el apartado 4, cabe concluir en principio que A NOVO es una empresa en crisis en el sentido de las Directrices, debido a la desaparición de más de la mitad de su capital suscrito y a que se ha perdido más de una cuarta parte del mismo en los últimos 12 meses [punto 10, letra a) de las Directrices]. Según España, la empresa cumple además los criterios establecidos en la legislación española para someterse a un procedimiento de quiebra [punto 10, letra c) de las Directrices]. En todo caso, registraba unas pérdidas cada vez mayores y una disminución global del volumen de negocios, en el sentido contemplado en el punto 11 de las Directrices. Sin embargo, según lo descrito en el apartado 4, el volumen de negocios pertinente para la actividad actual y futura de A NOVO, a saber, los servicios postventa, ha registrado un crecimiento considerable. |
| --- | --- |

(26)

Según los datos mencionados anteriormente en el apartado 4, cabe concluir en principio que A NOVO es una empresa en crisis en el sentido de las Directrices, debido a la desaparición de más de la mitad de su capital suscrito y a que se ha perdido más de una cuarta parte del mismo en los últimos 12 meses [punto 10, letra a) de las Directrices]. Según España, la empresa cumple además los criterios establecidos en la legislación española para someterse a un procedimiento de quiebra [punto 10, letra c) de las Directrices]. En todo caso, registraba unas pérdidas cada vez mayores y una disminución global del volumen de negocios, en el sentido contemplado en el punto 11 de las Directrices. Sin embargo, según lo descrito en el apartado 4, el volumen de negocios pertinente para la actividad actual y futura de A NOVO, a saber, los servicios postventa, ha registrado un crecimiento considerable.

| (27) | No se conoce con precisión a partir de qué fecha se debe considerar que la empresa está en crisis. Según los datos presentados (véase el apartado 4), se puede concluir que esta situación ya se daba en 2008. |
| --- | --- |

(27)

No se conoce con precisión a partir de qué fecha se debe considerar que la empresa está en crisis. Según los datos presentados (véase el apartado 4), se puede concluir que esta situación ya se daba en 2008.

| (28) | La dificultad de la empresa para obtener crédito también puede deberse a que ya no es propietaria de los inmuebles que utiliza, tras la operación de venta y posterior arrendamiento financiero mencionada en el apartado 5. Sin embargo, este aspecto debe examinarse e investigarse con mayor detenimiento. |
| --- | --- |

(28)

La dificultad de la empresa para obtener crédito también puede deberse a que ya no es propietaria de los inmuebles que utiliza, tras la operación de venta y posterior arrendamiento financiero mencionada en el apartado 5. Sin embargo, este aspecto debe examinarse e investigarse con mayor detenimiento.

| (29) | Además, A NOVO es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA, cuyo volumen de negocios en 2009 fue de alrededor de 350 millones EUR y con un beneficio neto de 12 millones EUR. Según el punto 11 de las Directrices, una empresa en crisis solo podrá beneficiarse de las ayudas cuando no pueda recuperarse con los fondos obtenidos de sus propietarios. Además, el punto 13 de las Directrices exige, cuando la empresa pertenezca a un grupo de empresas mayor, que el Estado miembro demuestre que las dificultades de la empresa son intrínsecas a la misma y demasiado complejas para ser resueltas por el propio grupo. Las autoridades españolas no han presentado información que permita determinar si se cumplen estas condiciones. |
| --- | --- |

(29)

Además, A NOVO es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA, cuyo volumen de negocios en 2009 fue de alrededor de 350 millones EUR y con un beneficio neto de 12 millones EUR. Según el punto 11 de las Directrices, una empresa en crisis solo podrá beneficiarse de las ayudas cuando no pueda recuperarse con los fondos obtenidos de sus propietarios. Además, el punto 13 de las Directrices exige, cuando la empresa pertenezca a un grupo de empresas mayor, que el Estado miembro demuestre que las dificultades de la empresa son intrínsecas a la misma y demasiado complejas para ser resueltas por el propio grupo. Las autoridades españolas no han presentado información que permita determinar si se cumplen estas condiciones.

| (30) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la empresa pueda obtener ayuda de reestructuración. |
| --- | --- |

(30)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la empresa pueda obtener ayuda de reestructuración.

Restablecimiento de la viabilidad a largo plazo

| (31) | Según el punto 34 de las Directrices, la concesión de la ayuda debe estar supeditada a la ejecución del plan de reestructuración que, para todas las ayudas individuales a grandes empresas, habrá sido autorizado por la Comisión. |
| --- | --- |

(31)

Según el punto 34 de las Directrices, la concesión de la ayuda debe estar supeditada a la ejecución del plan de reestructuración que, para todas las ayudas individuales a grandes empresas, habrá sido autorizado por la Comisión.

| (32) | Según el punto 35 de las Directrices, el plan de reestructuración ha de restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa en un plazo razonable, partiendo de hipótesis realistas por lo que se refiere a las condiciones futuras de explotación. Según el punto 36 de las Directrices, el plan debe contener hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras. |
| --- | --- |

(32)

Según el punto 35 de las Directrices, el plan de reestructuración ha de restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa en un plazo razonable, partiendo de hipótesis realistas por lo que se refiere a las condiciones futuras de explotación. Según el punto 36 de las Directrices, el plan debe contener hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras.

| (33) | El plan de reestructuración no contiene una descripción de las medidas internas destinadas a mejorar la viabilidad y estructura de la empresa. No describe las razones que han dado lugar a las dificultades. Hace referencia a un plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y a los contratos financieros de ese momento, pero no indica si la empresa está actualmente en crisis a causa de las hipótesis incorrectas del plan anterior o de circunstancias inesperadas. El plan no contiene hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras ni un análisis de los puntos fuertes y débiles de la empresa. Eventualmente, el plan prevé restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa sólo a través de la reducción de deudas. |
| --- | --- |

(33)

El plan de reestructuración no contiene una descripción de las medidas internas destinadas a mejorar la viabilidad y estructura de la empresa. No describe las razones que han dado lugar a las dificultades. Hace referencia a un plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y a los contratos financieros de ese momento, pero no indica si la empresa está actualmente en crisis a causa de las hipótesis incorrectas del plan anterior o de circunstancias inesperadas. El plan no contiene hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras ni un análisis de los puntos fuertes y débiles de la empresa. Eventualmente, el plan prevé restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa sólo a través de la reducción de deudas.

| (34) | Por lo que se refiere a las perspectivas de la empresa, se prevé que las ventas se sitúen en 16 118 millones EUR en 2009, 17 658 millones EUR en 2010, 18 630 millones EUR en 2011, 18 923 millones EUR en 2012 y 19 721 millones EUR en 2013. Se espera que la empresa registre unas pérdidas de 254 000 EUR en 2009 y unos resultados positivos de 414 000 EUR en 2010, 835 000 EUR en 2011, 1 261 millones EUR en 2012, y 1 863 millones EUR en 2013. |
| --- | --- |

(34)

Por lo que se refiere a las perspectivas de la empresa, se prevé que las ventas se sitúen en 16 118 millones EUR en 2009, 17 658 millones EUR en 2010, 18 630 millones EUR en 2011, 18 923 millones EUR en 2012 y 19 721 millones EUR en 2013. Se espera que la empresa registre unas pérdidas de 254 000 EUR en 2009 y unos resultados positivos de 414 000 EUR en 2010, 835 000 EUR en 2011, 1 261 millones EUR en 2012, y 1 863 millones EUR en 2013.

| (35) | Estas previsiones de ventas se basan en la consulta a los principales clientes de A NOVO. Las autoridades españolas solo han presentado una hipótesis. Como además no está claro por qué A NOVO está ahora en crisis, a pesar de la aplicación del plan de reestructuración de 2005 según lo previsto, no es evidente que la prevista medida de reestructuración simplemente financiera vaya a atajar la causa de las dificultades de la empresa. |
| --- | --- |

(35)

Estas previsiones de ventas se basan en la consulta a los principales clientes de A NOVO. Las autoridades españolas solo han presentado una hipótesis. Como además no está claro por qué A NOVO está ahora en crisis, a pesar de la aplicación del plan de reestructuración de 2005 según lo previsto, no es evidente que la prevista medida de reestructuración simplemente financiera vaya a atajar la causa de las dificultades de la empresa.

| (36) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la aplicación del plan notificado restablezca la viabilidad a largo plazo de la empresa. |
| --- | --- |

(36)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la aplicación del plan notificado restablezca la viabilidad a largo plazo de la empresa.

Evitar falseamientos indebidos de la competencia

| (37) | De conformidad con los puntos 38 a 42 de las Directrices, se han de adoptar medidas para reducir en la medida de lo posible los efectos negativos de la ayuda sobre los competidores. La ayuda no debe falsear indebidamente la competencia. Por lo general esto significa limitar la presencia que la empresa pueda disfrutar en sus mercados al término del período de reestructuración. La limitación o reducción obligatoria de la presencia de la empresa en el mercado de referencia constituye una compensación para sus competidores. |
| --- | --- |

(37)

De conformidad con los puntos 38 a 42 de las Directrices, se han de adoptar medidas para reducir en la medida de lo posible los efectos negativos de la ayuda sobre los competidores. La ayuda no debe falsear indebidamente la competencia. Por lo general esto significa limitar la presencia que la empresa pueda disfrutar en sus mercados al término del período de reestructuración. La limitación o reducción obligatoria de la presencia de la empresa en el mercado de referencia constituye una compensación para sus competidores.

| (38) | El plan no contiene ninguna medida compensatoria como la desinversión de activos o las reducciones de capacidad o de presencia en el mercado. Al contrario, prevé una expansión del negocio y la contratación de más trabajadores. Aunque no hay nada que sugiera que el mercado de la reparación de aparatos electrónicos registre un exceso de capacidad, la inclusión de esta expectativa de expansión en una medida de ayuda pública a una empresa en crisis no se ajusta a lo establecido en los puntos 38 y 39 de las Directrices. |
| --- | --- |

(38)

El plan no contiene ninguna medida compensatoria como la desinversión de activos o las reducciones de capacidad o de presencia en el mercado. Al contrario, prevé una expansión del negocio y la contratación de más trabajadores. Aunque no hay nada que sugiera que el mercado de la reparación de aparatos electrónicos registre un exceso de capacidad, la inclusión de esta expectativa de expansión en una medida de ayuda pública a una empresa en crisis no se ajusta a lo establecido en los puntos 38 y 39 de las Directrices.

| (39) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan estas condiciones importantes para la compatibilidad de la ayuda de reestructuración. |
| --- | --- |

(39)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan estas condiciones importantes para la compatibilidad de la ayuda de reestructuración.

Ayuda circunscrita al mínimo

| (40) | De conformidad con el punto 43 de las Directrices, el importe y la intensidad de la ayuda deberán limitarse a los costes de reestructuración estrictamente necesarios para permitir la reestructuración, teniendo en cuenta las disponibilidades financieras de la empresa. Los beneficiarios de la ayuda deberán contribuir de forma importante al plan de reestructuración con cargo a sus propios recursos, por ejemplo, mediante la venta de activos que no sean indispensables para la supervivencia de la empresa o mediante financiación externa obtenida en condiciones de mercado. |
| --- | --- |

(40)

De conformidad con el punto 43 de las Directrices, el importe y la intensidad de la ayuda deberán limitarse a los costes de reestructuración estrictamente necesarios para permitir la reestructuración, teniendo en cuenta las disponibilidades financieras de la empresa. Los beneficiarios de la ayuda deberán contribuir de forma importante al plan de reestructuración con cargo a sus propios recursos, por ejemplo, mediante la venta de activos que no sean indispensables para la supervivencia de la empresa o mediante financiación externa obtenida en condiciones de mercado.

| (41) | El plan carece de cualquier elemento que suponga una contribución propia del beneficiario, por ejemplo en forma de financiación externa en condiciones de mercado. El préstamo del Estado de 2 millones EUR y la garantía para el préstamo de 4 375 000 EUR no cumplen las condiciones de mercado (véase el apartado 17). El plan de reestructuración tampoco contiene ningún plan de venta de activos. |
| --- | --- |

(41)

El plan carece de cualquier elemento que suponga una contribución propia del beneficiario, por ejemplo en forma de financiación externa en condiciones de mercado. El préstamo del Estado de 2 millones EUR y la garantía para el préstamo de 4 375 000 EUR no cumplen las condiciones de mercado (véase el apartado 17). El plan de reestructuración tampoco contiene ningún plan de venta de activos.

| (42) | La Comisión observa que la sociedad matriz A NOVO SA, Francia, que está obteniendo beneficios, no garantiza por sí misma los nuevos préstamos, sino que se limita a ofrecer una contragarantía a pesar de la perspectiva optimista presentada (véase el apartado 32). |
| --- | --- |

(42)

La Comisión observa que la sociedad matriz A NOVO SA, Francia, que está obteniendo beneficios, no garantiza por sí misma los nuevos préstamos, sino que se limita a ofrecer una contragarantía a pesar de la perspectiva optimista presentada (véase el apartado 32).

| (43) | Además, según el punto 45 de las Directrices, conviene evitar que la ayuda lleve a la empresa a disponer de una liquidez excedentaria. Cabe albergar dudas sobre la necesidad del importe de los préstamos garantizados y concedidos, que ascienden en conjunto a 6 375 millones EUR (sin contabilizar la medida de salvamento en forma de garantía para un préstamo de 1,825 millones EUR). Según las autoridades españolas, el beneficiario debe cubrir deudas externas por un importe de alrededor de 3,4 millones EUR (o de 5 millones EUR, si se suman las deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO) (véase el apartado 10). No se prevé ninguna otra inversión más allá del restablecimiento de la liquidez. La Comisión también tendría que evaluar si las deudas internas del grupo pueden constituir una razón legítima para considerar que una empresa está en crisis. |
| --- | --- |

(43)

Además, según el punto 45 de las Directrices, conviene evitar que la ayuda lleve a la empresa a disponer de una liquidez excedentaria. Cabe albergar dudas sobre la necesidad del importe de los préstamos garantizados y concedidos, que ascienden en conjunto a 6 375 millones EUR (sin contabilizar la medida de salvamento en forma de garantía para un préstamo de 1,825 millones EUR). Según las autoridades españolas, el beneficiario debe cubrir deudas externas por un importe de alrededor de 3,4 millones EUR (o de 5 millones EUR, si se suman las deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO) (véase el apartado 10). No se prevé ninguna otra inversión más allá del restablecimiento de la liquidez. La Comisión también tendría que evaluar si las deudas internas del grupo pueden constituir una razón legítima para considerar que una empresa está en crisis.

| (44) | A NOVO está situada en una zona asistida en el sentido del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE. Sin embargo, hasta la fecha las autoridades españolas no han indicado ninguna necesidad concreta de desarrollo regional que justifique una aplicación menos estricta de los criterios de las Directrices. |
| --- | --- |

(44)

A NOVO está situada en una zona asistida en el sentido del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE. Sin embargo, hasta la fecha las autoridades españolas no han indicado ninguna necesidad concreta de desarrollo regional que justifique una aplicación menos estricta de los criterios de las Directrices.

| (45) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan las condiciones para circunscribir la ayuda al mínimo. |
| --- | --- |

(45)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan las condiciones para circunscribir la ayuda al mínimo.

Principio de “ayuda única”

| (46) | Por lo que se refiere a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, es posible que constituyan ayuda tal como se indica en el apartado 20. Si se considera que estos pagos constituyen ayuda, A NOVO habría recibido ya ayuda de reestructuración en el pasado. No obstante, la ayuda de reestructuración solo se debe conceder una vez (punto 72 de las Directrices). Si han transcurrido menos de 10 años desde el anterior período de reestructuración, la Comisión no puede aprobar una nueva ayuda de reestructuración según el punto 73 de las Directrices. |
| --- | --- |

(46)

Por lo que se refiere a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, es posible que constituyan ayuda tal como se indica en el apartado 20. Si se considera que estos pagos constituyen ayuda, A NOVO habría recibido ya ayuda de reestructuración en el pasado. No obstante, la ayuda de reestructuración solo se debe conceder una vez (punto 72 de las Directrices). Si han transcurrido menos de 10 años desde el anterior período de reestructuración, la Comisión no puede aprobar una nueva ayuda de reestructuración según el punto 73 de las Directrices.

| (47) | Por consiguiente, la Comisión también duda de que se haya respetado el principio de “ayuda única”. |
| --- | --- |

(47)

Por consiguiente, la Comisión también duda de que se haya respetado el principio de “ayuda única”.

3.3.   Compatibilidad con arreglo al Marco temporal

| (48) | Es dudoso que la ayuda de salvamento en forma de garantía de un préstamo de 1 825 000 EUR pueda acogerse al Marco temporal aplicable a las medidas de ayuda estatal para facilitar el acceso a la financiación en el actual contexto de crisis económica y financiera (10) (en lo sucesivo denominado “el Marco temporal”). Se puede conceder una ayuda de un equivalente en subvención bruta de hasta 500 000 EUR siempre que se conceda con arreglo a un régimen [punto 4.2.2, letras a) y b), del Marco temporal]. Sin embargo, el único régimen general español de ayuda temporal de concesión de cantidades limitadas de ayuda compatible (N 307/09 de 8 de junio de 2009) aún no estaba en vigor cuando se concedió la citada ayuda. Además, el régimen se limita a las ayudas de hasta 500 000 EUR en forma de subvenciones directas. Así pues, seguiría siendo obligatorio notificar las garantías. Asimismo, la empresa parecía estar en crisis ya antes del 1 de julio de 2008, lo que excluiría la aplicación del Marco temporal [véase el punto 4.3.2, letra i)]. |
| --- | --- |

(48)

Es dudoso que la ayuda de salvamento en forma de garantía de un préstamo de 1 825 000 EUR pueda acogerse al Marco temporal aplicable a las medidas de ayuda estatal para facilitar el acceso a la financiación en el actual contexto de crisis económica y financiera (10) (en lo sucesivo denominado “el Marco temporal”). Se puede conceder una ayuda de un equivalente en subvención bruta de hasta 500 000 EUR siempre que se conceda con arreglo a un régimen [punto 4.2.2, letras a) y b), del Marco temporal]. Sin embargo, el único régimen general español de ayuda temporal de concesión de cantidades limitadas de ayuda compatible (N 307/09 de 8 de junio de 2009) aún no estaba en vigor cuando se concedió la citada ayuda. Además, el régimen se limita a las ayudas de hasta 500 000 EUR en forma de subvenciones directas. Así pues, seguiría siendo obligatorio notificar las garantías. Asimismo, la empresa parecía estar en crisis ya antes del 1 de julio de 2008, lo que excluiría la aplicación del Marco temporal [véase el punto 4.3.2, letra i)].

| (49) | También es dudoso que la medida de reestructuración notificada por España entre en el ámbito de aplicación del Marco temporal. En primer lugar, no está claro cuando A NOVO empezó a estar en crisis. En segundo lugar, por lo que se refiere a la subvención de los intereses, porque su efecto no se limita hasta finales de 2012 [véase el punto 4.4.2, letra a) del Marco]. Además, porque la Comisión carece de información para evaluar si se cumplen las condiciones para que la comisión de la garantía sea compatible [en particular con el punto 4.3.2, letra b) del Marco temporal]. Finalmente, el préstamo concedido por la región de Andalucía no cumple las condiciones del régimen español de ayuda temporal mencionado en el apartado anterior, que España ha limitado a las formas transparentes de ayuda, según lo definido en el artículo 2, apartado 6, del Reglamento general de exención por categorías (11), es decir, a las ayudas en las que es posible calcular previamente con exactitud el equivalente en subvención bruta (ESB) sin necesidad de efectuar una evaluación del riesgo. Sin embargo, dicha evaluación del riesgo es necesaria cuando se trata de un préstamo a una empresa en crisis. |
| --- | --- |

(49)

También es dudoso que la medida de reestructuración notificada por España entre en el ámbito de aplicación del Marco temporal. En primer lugar, no está claro cuando A NOVO empezó a estar en crisis. En segundo lugar, por lo que se refiere a la subvención de los intereses, porque su efecto no se limita hasta finales de 2012 [véase el punto 4.4.2, letra a) del Marco]. Además, porque la Comisión carece de información para evaluar si se cumplen las condiciones para que la comisión de la garantía sea compatible [en particular con el punto 4.3.2, letra b) del Marco temporal]. Finalmente, el préstamo concedido por la región de Andalucía no cumple las condiciones del régimen español de ayuda temporal mencionado en el apartado anterior, que España ha limitado a las formas transparentes de ayuda, según lo definido en el artículo 2, apartado 6, del Reglamento general de exención por categorías (11), es decir, a las ayudas en las que es posible calcular previamente con exactitud el equivalente en subvención bruta (ESB) sin necesidad de efectuar una evaluación del riesgo. Sin embargo, dicha evaluación del riesgo es necesaria cuando se trata de un préstamo a una empresa en crisis.

4.   CONCLUSIÓN

| (50) | Así pues, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento de investigación formal previsto en el artículo 108, apartado 2, TFUE en relación con las medidas descritas por las siguientes razones:






  — | por lo que se refiere a la ayuda de reestructuración notificada, la Comisión tiene dudas de que cumpla las Directrices pertinentes, en especial en lo que respecta a la posibilidad de que A NOVO se beneficie de ayuda de reestructuración, al restablecimiento de su viabilidad a largo plazo, a la necesidad del importe de ayuda, a la ausencia de medidas compensatorias y de una contribución propia del beneficiario y del respeto del principio de “ayuda única” de reestructuración. Además la Comisión carece de la información necesaria para determinar el equivalente en subvención del préstamo y de la garantía del préstamo para A NOVO y la fecha de inicio de la crisis de A NOVO, |
| --- | --- | --- |

(50)

Así pues, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento de investigación formal previsto en el artículo 108, apartado 2, TFUE en relación con las medidas descritas por las siguientes razones:

—

por lo que se refiere a la ayuda de reestructuración notificada, la Comisión tiene dudas de que cumpla las Directrices pertinentes, en especial en lo que respecta a la posibilidad de que A NOVO se beneficie de ayuda de reestructuración, al restablecimiento de su viabilidad a largo plazo, a la necesidad del importe de ayuda, a la ausencia de medidas compensatorias y de una contribución propia del beneficiario y del respeto del principio de “ayuda única” de reestructuración. Además la Comisión carece de la información necesaria para determinar el equivalente en subvención del préstamo y de la garantía del préstamo para A NOVO y la fecha de inicio de la crisis de A NOVO,

| — | la Comisión tiene dudas por lo que se refiere a la compatibilidad de la ayuda de salvamento no notificada concedida en mayo de 2009. |
| --- | --- |

—

la Comisión tiene dudas por lo que se refiere a la compatibilidad de la ayuda de salvamento no notificada concedida en mayo de 2009.

5.   DECISIÓN

| (51) | Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión, actuando conforme al procedimiento establecido en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, insta al Reino de España a presentar sus observaciones y a facilitar toda la información que pueda ayudar a evaluar la ayuda en el plazo de un mes a partir de la fecha de recepción de la presente carta. La Comisión insta a sus autoridades a que transmitan inmediatamente una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda. |
| --- | --- |

(51)

Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión, actuando conforme al procedimiento establecido en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, insta al Reino de España a presentar sus observaciones y a facilitar toda la información que pueda ayudar a evaluar la ayuda en el plazo de un mes a partir de la fecha de recepción de la presente carta. La Comisión insta a sus autoridades a que transmitan inmediatamente una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda.

| (52) | La Comisión desea recordar que el artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea tiene efecto suspensivo y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente pueda recuperarse de su beneficiario. |
| --- | --- |

(52)

La Comisión desea recordar que el artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea tiene efecto suspensivo y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente pueda recuperarse de su beneficiario.

| (53) | Por la presente, la Comisión comunica al Reino de España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados de los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en el plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente“. |
| --- | --- |

(53)

Por la presente, la Comisión comunica al Reino de España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados de los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en el plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente“.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 83, 7.4.2009, s. 1.

2

(3)  Con efecto a partir del 1 de diciembre de 2009, los artículos 87 y 88 del Tratado CE han pasado a ser los artículos 107 y 108, respectivamente, del TFUE. Las dos series de disposiciones son en sustancia idénticas. A efectos de la presente Decisión, las referencias a los artículos 101 y 102 del TFUE se entenderán hechas, cuando proceda, a los artículos 81 y 82 del Tratado CE.

3

(4)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

4

(5)  DO C 54 de 4.3.2006, p. 13.

5

(6)  Comunicación de la Comisión relativa a la revisión del método de fijación de los tipos de referencia y de actualización, DO C 14 de 19.1.2008, p. 6.

6

(7)  Véanse también los apartados 61 y 63 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis, DO C 244 de 1.10.2004, p. 2.

7

(8)  Asunto C-280/00, Altmark Trans, Rec. 2003, p. I-7747, apartado 82; asunto C-172/03, Heiser/Finanzamt Innsbruck, Rec. 2005, p. I-1627, apartado 33.

8

(9)  DO C 244 de 1.10.2004, p. 2.

9

(10)  DO C 83 de 7.4.2009, p. 1.

10

(11)  Reglamento (CE) no 800/2008 de la Comisión, de 6 de agosto de 2008, por el que se declaran determinadas categorías de ayuda compatibles con el mercado común en aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado (Reglamento general de exención por categorías), DO L 214 de 9.8.2008, p. 3.

11

o

---

| 29.5.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 140/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 140/33

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia)

(Text s významom pre EHP)

2010/C 140/10

| 1. | Komisia bolo 21. mája 2010 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Hon Hai Precision Industry Co., Ltd („Hon Hai group“, Taiwan), materská spoločnosť podniku Foxconn group („Foxconn“, Taiwan), získava prostredníctvom kúpy akcií výlučnú kontrolu nad podnikom Sony Slovakia spol. s r.o. („Slovakian Target“, Slovensko). Dňa 1. januára 2010, skôr ako došlo k dohode o získaní kontroly nad podnikom Slovakian Target, získal podnik Foxconn prostredníctvom kúpy akcií a aktív výlučnú kontrolu nad podnikom Sony Baja California, S.A. de C.V („Mexican Target“, Mexiko). |
| --- | --- |

1.

Komisia bolo 21. mája 2010 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik Hon Hai Precision Industry Co., Ltd („Hon Hai group“, Taiwan), materská spoločnosť podniku Foxconn group („Foxconn“, Taiwan), získava prostredníctvom kúpy akcií výlučnú kontrolu nad podnikom Sony Slovakia spol. s r.o. („Slovakian Target“, Slovensko). Dňa 1. januára 2010, skôr ako došlo k dohode o získaní kontroly nad podnikom Slovakian Target, získal podnik Foxconn prostredníctvom kúpy akcií a aktív výlučnú kontrolu nad podnikom Sony Baja California, S.A. de C.V („Mexican Target“, Mexiko).

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | Hon Hai group a Foxconn: poskytovanie služieb elektronickej výroby výrobcom originálneho vybavenia, |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

Hon Hai group a Foxconn: poskytovanie služieb elektronickej výroby výrobcom originálneho vybavenia,

| — | Slovakian Target a Mexican Target: výroba a kompletizácia LCD televízorov. |
| --- | --- |

—

Slovakian Target a Mexican Target: výroba a kompletizácia LCD televízorov.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie ES o fúziách“).

---