# Euroopa Liidu C 143/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.143.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 143 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide2. juuni 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.143.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 143

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide2. juuni 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Nõukogu |
| 2010/C 143/01 | Nõukogu arvamus Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2009–2012 | 1 |
| 2010/C 143/02 | Nõukogu arvamus Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2009–2012 | 6 |
| 2010/C 143/03 | Nõukogu arvamus Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2009–2014 | 12 |
| 2010/C 143/04 | Nõukogu arvamus Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2009–2012 | 17 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

2010/C 143/01

Nõukogu arvamus Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2009–2012

1

2010/C 143/02

Nõukogu arvamus Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2009–2012

6

2010/C 143/03

Nõukogu arvamus Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2009–2014

12

2010/C 143/04

Nõukogu arvamus Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2009–2012

17

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 143/05 | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 22 |
| 2010/C 143/06 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5874 – Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels) (
  1
  ) | 25 |
| 2010/C 143/07 | Teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 5 punktile a liikmesriikide tolliadministratsioonide poolt edastatud informatsiooni kohta seoses kaupade klassifitseerimisega tollinomenklatuuris | 26 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2010/C 143/05

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

22

2010/C 143/06

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5874 – Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels) (
  1
  )

1

25

2010/C 143/07

Teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 5 punktile a liikmesriikide tolliadministratsioonide poolt edastatud informatsiooni kohta seoses kaupade klassifitseerimisega tollinomenklatuuris

26

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 143/08 | Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 1,00 % 1. juuni 2010 – Euro vahetuskurss | 27 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2010/C 143/09 | Teatis nafta ja maagaasi uurimisloa (tähis Costa del Sole) taotlemise kohta – Itaalia Vabariik – Sitsiilia maakond – Maakonna energeetika ja avalike teenuste amet (Assessorato Regionale dell’Energia e dei Servizi di Pubblica Utilita’) – energeetika osakond (Dipartimento Regionale dell’Energia) – Maagaasi- ja naftavarude ning maapõueenergia teenistus (Ufficio Regionale per gli Idrocarburi e la Geotermia) (U.R.I.G.) | 28 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 143/08

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär: 1,00 % 1. juuni 2010 – Euro vahetuskurss

27

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2010/C 143/09

Teatis nafta ja maagaasi uurimisloa (tähis Costa del Sole) taotlemise kohta – Itaalia Vabariik – Sitsiilia maakond – Maakonna energeetika ja avalike teenuste amet (Assessorato Regionale dell’Energia e dei Servizi di Pubblica Utilita’) – energeetika osakond (Dipartimento Regionale dell’Energia) – Maagaasi- ja naftavarude ning maapõueenergia teenistus (Ufficio Regionale per gli Idrocarburi e la Geotermia) (U.R.I.G.)

28

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 143/10 | Teade, milles käsitletakse dumpinguvastaseid meetmeid, mis kehtivad Korea Vabariigist pärit side-by-side külmikute ühendusse importimisel: aadressi muutus äriühingu puhul, mille suhtes kohaldatakse individuaalset dumpinguvastast tollimaksu | 30 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 143/11 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 32 |
| 2010/C 143/12 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS) (
  1
  ) | 33 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 143/10

Teade, milles käsitletakse dumpinguvastaseid meetmeid, mis kehtivad Korea Vabariigist pärit side-by-side külmikute ühendusse importimisel: aadressi muutus äriühingu puhul, mille suhtes kohaldatakse individuaalset dumpinguvastast tollimaksu

side-by-side

30

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 143/11

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

32

2010/C 143/12

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS) (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Nõukogu

| 2.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 143/1

---

NÕUKOGU ARVAMUS

Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2009–2012

2010/C 143/01

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Belgia ajakohastatud stabiilsusprogrammi aastateks 2009–2012.

| (2) | Ülemaailmse kaubavahetuse järsu kokkukukkumise, usalduse kadumise ja jõukuse vähenemise ning karminenud laenutingimuste tõttu kahanes Belgia majandus 2008. aasta lõpus järsult. Kuna langus oli olnud väga järsk, järgnes sellele 2009. aasta teisel poolel küllaltki jõuline taastumine, mis osaliselt tugines ajutistele teguritele, nagu (kodu- ja välismaised) stiimulipaketid ning küllaldane laoseis.
  Siiski peaks finantsinstitutsioonide ümberkorraldamine ning töötuse edasine suurenemine koos tootmisvõimsuse vähese ärakasutamisega hakkama 2010. aasta esimeses pooles eeldatavalt majanduskasvu uuesti aeglustama. Ehkki Belgia majanduse suure avatuse tõttu võib ülemaailmse kaubavahetuse kiire taastumine selle elavnemisele oluliselt hoogu anda, võib selle impulsi mõju olla piiratud viimastel aastatel vähenenud kulupõhise konkurentsivõime tõttu. Majandussurutis on avaldanud märkimisväärset negatiivset mõju riigi rahandusele. Valitsemissektori eelarve puudujääk suurenes 1,2 %-lt SKPst 2008. aastal 5,9 %-le SKPst 2009. aastal. Lisaks hakkas aastatel 2000–2007 tänu konservatiivsele eelarvepoliitikale vähenenud valitsemissektori võla suhe SKPsse 2008. aastal finantssektorile eraldatud toetuste tõttu uuesti kasvama (jõudes 97,9 %-ni SKPst 2009. aastal). Nõukogu nentis 2. detsembril 2009, et Belgial on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning tegi soovituse kõrvaldada see 2012. aastaks, vähendades seda igal aastal keskmiselt 0,75 % SKPst. Riigi rahanduse olukorra märgatava halvenemisega kaasnevad elanikkonna vananemise keskmisest suurem eelarvemõju ning finantssüsteemi stabiliseerimiseks eraldatud suurtest rahasummadest tulenevad tingimuslikud kohustused, mistõttu on riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks vajalikud eelarve jätkuv konsolideerimine ja struktuurireformid. |
| --- | --- |

(2)

Ülemaailmse kaubavahetuse järsu kokkukukkumise, usalduse kadumise ja jõukuse vähenemise ning karminenud laenutingimuste tõttu kahanes Belgia majandus 2008. aasta lõpus järsult. Kuna langus oli olnud väga järsk, järgnes sellele 2009. aasta teisel poolel küllaltki jõuline taastumine, mis osaliselt tugines ajutistele teguritele, nagu (kodu- ja välismaised) stiimulipaketid ning küllaldane laoseis.

Siiski peaks finantsinstitutsioonide ümberkorraldamine ning töötuse edasine suurenemine koos tootmisvõimsuse vähese ärakasutamisega hakkama 2010. aasta esimeses pooles eeldatavalt majanduskasvu uuesti aeglustama. Ehkki Belgia majanduse suure avatuse tõttu võib ülemaailmse kaubavahetuse kiire taastumine selle elavnemisele oluliselt hoogu anda, võib selle impulsi mõju olla piiratud viimastel aastatel vähenenud kulupõhise konkurentsivõime tõttu. Majandussurutis on avaldanud märkimisväärset negatiivset mõju riigi rahandusele. Valitsemissektori eelarve puudujääk suurenes 1,2 %-lt SKPst 2008. aastal 5,9 %-le SKPst 2009. aastal. Lisaks hakkas aastatel 2000–2007 tänu konservatiivsele eelarvepoliitikale vähenenud valitsemissektori võla suhe SKPsse 2008. aastal finantssektorile eraldatud toetuste tõttu uuesti kasvama (jõudes 97,9 %-ni SKPst 2009. aastal). Nõukogu nentis 2. detsembril 2009, et Belgial on ülemäärane eelarvepuudujääk, ning tegi soovituse kõrvaldada see 2012. aastaks, vähendades seda igal aastal keskmiselt 0,75 % SKPst. Riigi rahanduse olukorra märgatava halvenemisega kaasnevad elanikkonna vananemise keskmisest suurem eelarvemõju ning finantssüsteemi stabiliseerimiseks eraldatud suurtest rahasummadest tulenevad tingimuslikud kohustused, mistõttu on riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks vajalikud eelarve jätkuv konsolideerimine ja struktuurireformid.

| (3) | Kuigi majanduskriisi tingimustes vähenes reaalne SKP peamiselt tsükliliste tegurite arvelt, on negatiivne mõju avaldunud ka potentsiaalse SKP tasemele. Vähenenud investeeringute, laenude piiratud kättesaadavuse ja suurema struktuurse tööpuuduse tõttu võib kriis lisaks mõjutada keskpika perioodi potentsiaalset majanduskasvu. Peale selle võimendab majanduskriisi mõju elanikkonna vananemisest tulenevat negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Eelöeldut arvesse võttes on oluline kiirendada struktuurireforme majanduse kasvupotentsiaali toetamiseks. Belgia jaoks on eriti oluline viia läbi reforme konkurentsi parandamiseks, eelkõige võrgustikupõhistes tööstusharudes, ning tööjõupakkumise suurendamiseks, sealhulgas tööturu (palgakujundus ja tööle asumise stiimulid) ja pensionisüsteemi reforme. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi majanduskriisi tingimustes vähenes reaalne SKP peamiselt tsükliliste tegurite arvelt, on negatiivne mõju avaldunud ka potentsiaalse SKP tasemele. Vähenenud investeeringute, laenude piiratud kättesaadavuse ja suurema struktuurse tööpuuduse tõttu võib kriis lisaks mõjutada keskpika perioodi potentsiaalset majanduskasvu. Peale selle võimendab majanduskriisi mõju elanikkonna vananemisest tulenevat negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Eelöeldut arvesse võttes on oluline kiirendada struktuurireforme majanduse kasvupotentsiaali toetamiseks. Belgia jaoks on eriti oluline viia läbi reforme konkurentsi parandamiseks, eelkõige võrgustikupõhistes tööstusharudes, ning tööjõupakkumise suurendamiseks, sealhulgas tööturu (palgakujundus ja tööle asumise stiimulid) ja pensionisüsteemi reforme.

| (4) | Stabiilsusprogrammi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi järgi oleks SKP reaalkasv pärast 2009. aasta 3,1 %-list langust 2010. aastal 1,1 %, mispeale kasv kiireneb 2011. aastal 1,7 %-ni ja 2012. aastal 2,2 %-ni. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi järgi peaks SKP kasv olema 2010. aastal kergelt positiivne (0,6 %) ning 2011. aastal suurenema 1,5 %-ni. Viimaste andmete, sealhulgas 2009. aasta teise poole oodatust parema majandustulemuse taustal tunduvad need prognoosid veidi liiga ettevaatlikud. 2010. aasta prognoositud majanduskasvu komponentide puhul on ilmselt veidi üle hinnatud sisenõudluse osa, kuid järgmiste aastate suhtes tundub prognoos realistlik. Niisiis on praeguseks kättesaadavate andmete põhjal hinnates (2) programmis esitatud kasvuootused üldjoontes võimalikud, ehkki 2010. aasta puhul on mõne komponendi suhtes oldud liiga optimistlik. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik. Teisalt tunduvad palgakasvuootused liiga suured, kuna töötuse kõrget taset arvestades peaks madalamad tööjõukulud teistes euroala riikides Belgia palkadele mõningast survet avaldama. Lisaks ületab tööjõukulude (ühe töötaja kohta) eeldatav kasv märkimisväärselt tootlikkuse eeldatava kasvu. |
| --- | --- |

(4)

Stabiilsusprogrammi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi järgi oleks SKP reaalkasv pärast 2009. aasta 3,1 %-list langust 2010. aastal 1,1 %, mispeale kasv kiireneb 2011. aastal 1,7 %-ni ja 2012. aastal 2,2 %-ni. Komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi järgi peaks SKP kasv olema 2010. aastal kergelt positiivne (0,6 %) ning 2011. aastal suurenema 1,5 %-ni. Viimaste andmete, sealhulgas 2009. aasta teise poole oodatust parema majandustulemuse taustal tunduvad need prognoosid veidi liiga ettevaatlikud. 2010. aasta prognoositud majanduskasvu komponentide puhul on ilmselt veidi üle hinnatud sisenõudluse osa, kuid järgmiste aastate suhtes tundub prognoos realistlik. Niisiis on praeguseks kättesaadavate andmete põhjal hinnates (2) programmis esitatud kasvuootused üldjoontes võimalikud, ehkki 2010. aasta puhul on mõne komponendi suhtes oldud liiga optimistlik. Programmi inflatsiooniprognoos tundub realistlik. Teisalt tunduvad palgakasvuootused liiga suured, kuna töötuse kõrget taset arvestades peaks madalamad tööjõukulud teistes euroala riikides Belgia palkadele mõningast survet avaldama. Lisaks ületab tööjõukulude (ühe töötaja kohta) eeldatav kasv märkimisväärselt tootlikkuse eeldatava kasvu.

| (5) | Programmi prognoosi järgi on valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 5,9 % SKPst. Puudujäägi märkimisväärses kasvus (1,2 % 2008. aastal) väljendub peamiselt kriisi mõju valitsemissektori finantsolukorrale, kuid oma osa on selles ka stimuleerivatel meetmetel mahus 0,5 % SKPst, mida valitsus kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga on rakendanud. Eelkõige on suurenenud kulude suhe SKPsse. Programmi järgi peaks eelarvepoliitika muutuma 2010. ja 2011. aastal rangemaks ja 2012. aastal veelgi rangemaks, et kõrvaldada ülemäärane puudujääk 2012. aastal ja jõuda tagasi jätkusuutliku eelarvepositsiooni juurde. See on üldjoontes kooskõlas nõukogu propageeritava väljumisstrateegiaga ning selle puhul on võetud arvesse riigi suurt võlakoormust (suhtena SKPsse) ning elanikkonna vananemise keskmisest suuremat mõju eelarvele. |
| --- | --- |

(5)

Programmi prognoosi järgi on valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 5,9 % SKPst. Puudujäägi märkimisväärses kasvus (1,2 % 2008. aastal) väljendub peamiselt kriisi mõju valitsemissektori finantsolukorrale, kuid oma osa on selles ka stimuleerivatel meetmetel mahus 0,5 % SKPst, mida valitsus kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga on rakendanud. Eelkõige on suurenenud kulude suhe SKPsse. Programmi järgi peaks eelarvepoliitika muutuma 2010. ja 2011. aastal rangemaks ja 2012. aastal veelgi rangemaks, et kõrvaldada ülemäärane puudujääk 2012. aastal ja jõuda tagasi jätkusuutliku eelarvepositsiooni juurde. See on üldjoontes kooskõlas nõukogu propageeritava väljumisstrateegiaga ning selle puhul on võetud arvesse riigi suurt võlakoormust (suhtena SKPsse) ning elanikkonna vananemise keskmisest suuremat mõju eelarvele.

| (6) | Programmis püstitatakse eesmärk saavutada 2010. aastal valitsemissektori eelarve puudujäägiks 4,8 % SKPst, mis on kooskõlas nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel 2. detsembril 2009. aastal tehtud soovitusega. Belgia 2010. aasta föderaaleelarves oli puudujäägiks prognoositud 5,6 % SKPst. 2010. aasta eelarve-eesmärgi allapoole korrigeerimise põhjuseks on ajakohastatud programmi optimistlikum makromajandusprognoos (mille arvelt väheneb puudujääk ligikaudu 0,3 % SKPst), samuti asjaolu, et föderaaleelarves ei võeta arvesse valitsemissektori muudel tasanditel kavandatud konsolideerimismeetmeid mahus 0,5 % SKPst. Ajakohastatud programmi järgi suurenevad tulud 47,7 %-lt SKPst 2009. aastal 49,1 %-le SKP-st 2010. aastal, kuna kulud suurenevad 53,7 %-lt SKPst 53,9 %-le SKPst. Programmi kohaselt peaks struktuurne puudujääk (s.t programmis esitatud teabe põhjal komisjoni talituste poolt ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt ümber arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarveseisund ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) vähenema 3,8 %-lt SKPst 2009. aastal 3,4 %-le SKPst 2010. aastal. Võttes arvesse, et programmis käsitati mõningaid 2009. aastal ajutiselt võetud stimuleerivaid meetmeid ühekordsete meetmetena (0,2 % SKPst), vähenes struktuurne puudujääk kokku 0,5 % SKPst. Struktuurse eelarveseisundi paranemine 2010. aastal tuleneb konsolideerimismeetmetest mahus ligikaudu 1 % SKPst. Need meetmed hõlmavad üksikisiku tulumaksu suurendamist Flandrias, aktsiisimaksu suurendamist, suuremat ettevõtte tulumaksu, mittemaksulist tulu pangandussektorist ja tuumaenergia tootjatelt ning kokkuhoidu vahetarbimise ja palgafondi arvelt. Osaliselt vähendab saavutust kulutuste ekspansiivne kasvutrend, mille on esile kutsunud varem võetud meetmed ning elanikkonna vananemise mõju eelarvele (ligikaudu 0,5 % SKPst). Ühekordsete meetmete osakaal on väga väike (vähem kui 0,1 % SKPst). |
| --- | --- |

(6)

Programmis püstitatakse eesmärk saavutada 2010. aastal valitsemissektori eelarve puudujäägiks 4,8 % SKPst, mis on kooskõlas nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel 2. detsembril 2009. aastal tehtud soovitusega. Belgia 2010. aasta föderaaleelarves oli puudujäägiks prognoositud 5,6 % SKPst. 2010. aasta eelarve-eesmärgi allapoole korrigeerimise põhjuseks on ajakohastatud programmi optimistlikum makromajandusprognoos (mille arvelt väheneb puudujääk ligikaudu 0,3 % SKPst), samuti asjaolu, et föderaaleelarves ei võeta arvesse valitsemissektori muudel tasanditel kavandatud konsolideerimismeetmeid mahus 0,5 % SKPst. Ajakohastatud programmi järgi suurenevad tulud 47,7 %-lt SKPst 2009. aastal 49,1 %-le SKP-st 2010. aastal, kuna kulud suurenevad 53,7 %-lt SKPst 53,9 %-le SKPst. Programmi kohaselt peaks struktuurne puudujääk (s.t programmis esitatud teabe põhjal komisjoni talituste poolt ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt ümber arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarveseisund ilma ühekordsete ja muude ajutiste meetmeteta) vähenema 3,8 %-lt SKPst 2009. aastal 3,4 %-le SKPst 2010. aastal. Võttes arvesse, et programmis käsitati mõningaid 2009. aastal ajutiselt võetud stimuleerivaid meetmeid ühekordsete meetmetena (0,2 % SKPst), vähenes struktuurne puudujääk kokku 0,5 % SKPst. Struktuurse eelarveseisundi paranemine 2010. aastal tuleneb konsolideerimismeetmetest mahus ligikaudu 1 % SKPst. Need meetmed hõlmavad üksikisiku tulumaksu suurendamist Flandrias, aktsiisimaksu suurendamist, suuremat ettevõtte tulumaksu, mittemaksulist tulu pangandussektorist ja tuumaenergia tootjatelt ning kokkuhoidu vahetarbimise ja palgafondi arvelt. Osaliselt vähendab saavutust kulutuste ekspansiivne kasvutrend, mille on esile kutsunud varem võetud meetmed ning elanikkonna vananemise mõju eelarvele (ligikaudu 0,5 % SKPst). Ühekordsete meetmete osakaal on väga väike (vähem kui 0,1 % SKPst).

| (7) | Keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on kõrvaldada kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel nõukogu poolt 2. detsembril 2009. aastal antud soovitusega 2012. aastaks ülemäärane puudujääk ja viia eelarve 2015. aastaks tasakaalu, seda nii nominaalse kui ka struktuurse seisundi osas. Selleks seatakse programmis eesmärgiks vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki 5,9 %-lt SKPst 2009. aastal 4,8 %-le SKPst 2010. aastal, 4,1 %-le SKPst 2011. aastal ja 3 %-le SKPst 2012. aastal. Esmane eelarveseisund peaks paranema veidi rohkem, kuna intressikulud suurenevad programmiperioodil prognoosi kohaselt 0,2 % SKPst. Struktuurne puudujääk (programmis sisalduva teabe põhjal ümber arvutatud kujul) väheneb 3,8 %-lt SKPst 2009. aastal 3,4 %-le SKPst 2010. aastal, 2,9 %-le SKPst 2011. aastal ja 2,2 %-le SKPst 2012. aastal. Pärast puudujäägi vähenemist 0,5 % SKPst 2010. aastal peaks puudujääk programmi kohaselt vähenema 2011. ja 2012. aastal vastavalt 0,5 % ja 0,75 % SKPst ehk programmiperioodil keskmiselt rohkem kui 0,5 % SKPst aastas. See on mõnevõrra vähem kui Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel antud soovitus vähendada puudujääki keskmiselt 0,75 % SKPst aastas, sest arvestatud on optimistlikuma makromajandusprognoosiga. Korrektsiooni raskuskese näib olevat kavandatud programmiperioodi lõppu ning see põhineb pigem tulude suurendamisel kui kulude piiramisel. Valitsemissektori puudujäägi kõrvaldamine peaks toimuma peamiselt föderaalvalitsuse puudujäägi märkimisväärse vähendamise teel ning vähemal määral sotsiaalkindlustussüsteemi ning piirkondade ja kogukondade eelarve puudujäägi vähendamise abil. Valitsus ei kavanda ühekordseid meetmeid. 2011. aasta eelarve-eesmärgi saavutamiseks võetavad meetmed on ainult osaliselt kindlaks määratud ning 2012. aasta suhtes ei ole veel üldse meetmeid kindlaks määratud. Programmis kinnitatakse pühendumust saavutada keskpika perioodi eesmärk, milleks on struktuurne eelarve ülejääk mahus 0,5 % SKPst. Viimase aja prognooside ning võlataseme põhjal võib öelda, et keskpika perioodi eesmärk peegeldab stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud eesmärke, ehkki programmis ei nähta ette selle saavutamist programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on kõrvaldada kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel nõukogu poolt 2. detsembril 2009. aastal antud soovitusega 2012. aastaks ülemäärane puudujääk ja viia eelarve 2015. aastaks tasakaalu, seda nii nominaalse kui ka struktuurse seisundi osas. Selleks seatakse programmis eesmärgiks vähendada valitsemissektori eelarve puudujääki 5,9 %-lt SKPst 2009. aastal 4,8 %-le SKPst 2010. aastal, 4,1 %-le SKPst 2011. aastal ja 3 %-le SKPst 2012. aastal. Esmane eelarveseisund peaks paranema veidi rohkem, kuna intressikulud suurenevad programmiperioodil prognoosi kohaselt 0,2 % SKPst. Struktuurne puudujääk (programmis sisalduva teabe põhjal ümber arvutatud kujul) väheneb 3,8 %-lt SKPst 2009. aastal 3,4 %-le SKPst 2010. aastal, 2,9 %-le SKPst 2011. aastal ja 2,2 %-le SKPst 2012. aastal. Pärast puudujäägi vähenemist 0,5 % SKPst 2010. aastal peaks puudujääk programmi kohaselt vähenema 2011. ja 2012. aastal vastavalt 0,5 % ja 0,75 % SKPst ehk programmiperioodil keskmiselt rohkem kui 0,5 % SKPst aastas. See on mõnevõrra vähem kui Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel antud soovitus vähendada puudujääki keskmiselt 0,75 % SKPst aastas, sest arvestatud on optimistlikuma makromajandusprognoosiga. Korrektsiooni raskuskese näib olevat kavandatud programmiperioodi lõppu ning see põhineb pigem tulude suurendamisel kui kulude piiramisel. Valitsemissektori puudujäägi kõrvaldamine peaks toimuma peamiselt föderaalvalitsuse puudujäägi märkimisväärse vähendamise teel ning vähemal määral sotsiaalkindlustussüsteemi ning piirkondade ja kogukondade eelarve puudujäägi vähendamise abil. Valitsus ei kavanda ühekordseid meetmeid. 2011. aasta eelarve-eesmärgi saavutamiseks võetavad meetmed on ainult osaliselt kindlaks määratud ning 2012. aasta suhtes ei ole veel üldse meetmeid kindlaks määratud. Programmis kinnitatakse pühendumust saavutada keskpika perioodi eesmärk, milleks on struktuurne eelarve ülejääk mahus 0,5 % SKPst. Viimase aja prognooside ning võlataseme põhjal võib öelda, et keskpika perioodi eesmärk peegeldab stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud eesmärke, ehkki programmis ei nähta ette selle saavutamist programmiperioodi jooksul.

| (8) | Eelarvetulemus võib kujuneda programmis prognoositust mõnevõrra halvemaks. 2010. aasta puhul võib probleemiks kujuneda ettevõtte tulumaksu oodatust väiksem laekumine. Peale selle ei ole 2011. aasta eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikud meetmed täielikult kindlaks määratud ning 2012. aasta puhul on need üldse kindlaks määramata. Samuti võib eelarvetulemust halvendada veidi liiga optimistlik makromajanduslik stsenaarium ning sellega kaasnev palkade suhteliselt suure tõusu ootus. Lisaks võivad valitsemissektori eelarve puudujääki ja võlakoormust suurendada täitmisele minemise korral pangandussektorile antud mahukad riigigarantiid, kuigi on ka võimalik, et teatav osa valitsuse poolt finantssektori toetuseks tehtud kulutustest saadakse tulevikus tagasi. Seega ei ole eelarve-eesmärkide saavutamine ja ülemäärase puudujäägi kõrvaldamine 2012. aastaks täielikult tagatud, sest korrektsiooni raskuskese jääb programmiperioodi lõppu ning 2012. aasta eesmärk 3 % SKPst ei jäta mingit manööverdamisruumi, eriti kui arvestada varasemaid tulemusi eelarve-eesmärkide täitmisel. |
| --- | --- |

(8)

Eelarvetulemus võib kujuneda programmis prognoositust mõnevõrra halvemaks. 2010. aasta puhul võib probleemiks kujuneda ettevõtte tulumaksu oodatust väiksem laekumine. Peale selle ei ole 2011. aasta eelarve-eesmärgi saavutamiseks vajalikud meetmed täielikult kindlaks määratud ning 2012. aasta puhul on need üldse kindlaks määramata. Samuti võib eelarvetulemust halvendada veidi liiga optimistlik makromajanduslik stsenaarium ning sellega kaasnev palkade suhteliselt suure tõusu ootus. Lisaks võivad valitsemissektori eelarve puudujääki ja võlakoormust suurendada täitmisele minemise korral pangandussektorile antud mahukad riigigarantiid, kuigi on ka võimalik, et teatav osa valitsuse poolt finantssektori toetuseks tehtud kulutustest saadakse tulevikus tagasi. Seega ei ole eelarve-eesmärkide saavutamine ja ülemäärase puudujäägi kõrvaldamine 2012. aastaks täielikult tagatud, sest korrektsiooni raskuskese jääb programmiperioodi lõppu ning 2012. aasta eesmärk 3 % SKPst ei jäta mingit manööverdamisruumi, eriti kui arvestada varasemaid tulemusi eelarve-eesmärkide täitmisel.

| (9) | Valitsemissektori koguvõlg on 2009. aastal hinnanguliselt 97,9 % SKPst, arvestades et aasta varem oli see olnud 89,8 %. Võlakoormuse suurenemine tuleneb puudujäägi olulisest suurenemisest ja SKP kahanemisest. Valitsemissektori koguvõlg ulatus aluslepingus kindlaks määratud kontrollväärtusest 2009. aastal märgatavalt kõrgemale ning jätkab programmi kohaselt suurenemist kuni 2011. aastani (jõudes tasemele 101,4 % SKPst). 2012. aastal väheneb see veidi tasemeni 100,6 % SKPst. Võlakoormuse suurenemist põhjustab peamiselt valitsemissektori jätkuvalt suur puudujääk. Arvestades eelarve-eesmärkide täitmisega seotud ohtusid, võib võla suhte areng kujuneda programmis kavandatust vähem soodsaks. Oht, et finantssektor võib vajada täiendavaid toetusi, näib praegu olevat küllaltki väike. |
| --- | --- |

(9)

Valitsemissektori koguvõlg on 2009. aastal hinnanguliselt 97,9 % SKPst, arvestades et aasta varem oli see olnud 89,8 %. Võlakoormuse suurenemine tuleneb puudujäägi olulisest suurenemisest ja SKP kahanemisest. Valitsemissektori koguvõlg ulatus aluslepingus kindlaks määratud kontrollväärtusest 2009. aastal märgatavalt kõrgemale ning jätkab programmi kohaselt suurenemist kuni 2011. aastani (jõudes tasemele 101,4 % SKPst). 2012. aastal väheneb see veidi tasemeni 100,6 % SKPst. Võlakoormuse suurenemist põhjustab peamiselt valitsemissektori jätkuvalt suur puudujääk. Arvestades eelarve-eesmärkide täitmisega seotud ohtusid, võib võla suhte areng kujuneda programmis kavandatust vähem soodsaks. Oht, et finantssektor võib vajada täiendavaid toetusi, näib praegu olevat küllaltki väike.

| (10) | Keskpika perioodi võlaprognoosid, mille kohaselt SKP kasvumäär taastub järk-järgult enne kriisi prognoositud tasemel ja maksumäärad jõuavad taas kriisieelsele tasemele, ning mille puhul võetakse arvesse elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemist, osutavad, et programmis kirjeldatud eelarvestrateegia ei oleks eeldusel, et poliitikat edaspidi ei muudeta, nominaalselt piisav selleks, et stabiliseerida 2020. aastaks võla suhe SKPsse, ning konsolideerimine peaks seega jätkuma ka pärast programmiperioodi. |
| --- | --- |

(10)

Keskpika perioodi võlaprognoosid, mille kohaselt SKP kasvumäär taastub järk-järgult enne kriisi prognoositud tasemel ja maksumäärad jõuavad taas kriisieelsele tasemele, ning mille puhul võetakse arvesse elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurenemist, osutavad, et programmis kirjeldatud eelarvestrateegia ei oleks eeldusel, et poliitikat edaspidi ei muudeta, nominaalselt piisav selleks, et stabiliseerida 2020. aastaks võla suhe SKPsse, ning konsolideerimine peaks seega jätkuma ka pärast programmiperioodi.

| (11) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Belgias ELi keskmisest märgatavalt suurem, mis tuleneb eelkõige pensionikulude küllaltki olulisest suurenemisest SKP suhtes järgmistel aastakümnetel. Programmis esitatud 2009. aasta eelarvepositsioon suurendab elanikkonna vananemise pärssivat mõju riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Riigi rahanduse jätkusuutlikkust ohustavaid riske, mida komisjoni 2009. aasta jätkusuutlikkuse aruandes (3) hinnati keskmisteks, aitaks muu hulgas vähendada keskpika perioodi püsiv esmane ülejääk ning tööturu ja sotsiaalkindlustussüsteemi reformid, eelkõige pensionite edasine reformimine pensionikulude eeldatava suure kasvu pidurdamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on Belgias ELi keskmisest märgatavalt suurem, mis tuleneb eelkõige pensionikulude küllaltki olulisest suurenemisest SKP suhtes järgmistel aastakümnetel. Programmis esitatud 2009. aasta eelarvepositsioon suurendab elanikkonna vananemise pärssivat mõju riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Riigi rahanduse jätkusuutlikkust ohustavaid riske, mida komisjoni 2009. aasta jätkusuutlikkuse aruandes (3) hinnati keskmisteks, aitaks muu hulgas vähendada keskpika perioodi püsiv esmane ülejääk ning tööturu ja sotsiaalkindlustussüsteemi reformid, eelkõige pensionite edasine reformimine pensionikulude eeldatava suure kasvu pidurdamiseks.

| (12) | Belgia eelarveraamistikule tuleb kasuks iseseisvate eelarveasutuste olemasolu. Siiski tunduvad kvantifitseeritud eelarve-eeskirjad ning keskpika perioodi eelarveraamistik nõrgad, mis on ka varem sageli vääratusteni viinud. Programmis on ette nähtud mitu täiustust, sealhulgas mitmeaastaste eelarvekokkulepete sõlmimine valitsemissektori kõikide tasandite vahel, mõningad meetmed mitmeaastaste eelarveprojektide koostamise edendamiseks föderaalvalitsuse tasandil, sagedane ja range eelarvekontroll ning kohalike omavalitsuste aruandluse parandamise kava. Siiski saaks eelarveraamistiku tugevdamiseks rohkem ära teha. Eelkõige tuleks kehtestada mitmeaastased kohustuslikud kulude ülemmäärad. |
| --- | --- |

(12)

Belgia eelarveraamistikule tuleb kasuks iseseisvate eelarveasutuste olemasolu. Siiski tunduvad kvantifitseeritud eelarve-eeskirjad ning keskpika perioodi eelarveraamistik nõrgad, mis on ka varem sageli vääratusteni viinud. Programmis on ette nähtud mitu täiustust, sealhulgas mitmeaastaste eelarvekokkulepete sõlmimine valitsemissektori kõikide tasandite vahel, mõningad meetmed mitmeaastaste eelarveprojektide koostamise edendamiseks föderaalvalitsuse tasandil, sagedane ja range eelarvekontroll ning kohalike omavalitsuste aruandluse parandamise kava. Siiski saaks eelarveraamistiku tugevdamiseks rohkem ära teha. Eelkõige tuleks kehtestada mitmeaastased kohustuslikud kulude ülemmäärad.

| (13) | Belgias on kõrge üldine maksukoormus, millega kaasnevad valitsemissektori suured kulutused. Valitsus on võtnud maksusüsteemi reformimiseks mitu meedet, sealhulgas tööjõuga ja vähemal määral ka ettevõtlusega seotud maksude märkimisväärsed kärped. Nendele meetmetele vaatamata iseloomustab tööturgu muu hulgas töötushüvitiste süsteemi mõjul jätkuvalt tegevusetuse, töötuse ja madalapalgalisuse märkimisväärselt kõrge tase. Eelarve range konsolideerimise kontekstis tuleb tööjõu maksustamise kärped täielikult korvata. Kulude poole suhtes tuleb märkida, et ajavahemikus 2000–2009 on esmaste kulude kasv ületanud SKP nominaalse kasvu. Kavandatud pensionireformi võib pidada tervitatavaks sammuks, mis võib avaldada eelarvele ja potentsiaalsele majanduskasvule tulevikus märkimisväärset positiivset mõju. |
| --- | --- |

(13)

Belgias on kõrge üldine maksukoormus, millega kaasnevad valitsemissektori suured kulutused. Valitsus on võtnud maksusüsteemi reformimiseks mitu meedet, sealhulgas tööjõuga ja vähemal määral ka ettevõtlusega seotud maksude märkimisväärsed kärped. Nendele meetmetele vaatamata iseloomustab tööturgu muu hulgas töötushüvitiste süsteemi mõjul jätkuvalt tegevusetuse, töötuse ja madalapalgalisuse märkimisväärselt kõrge tase. Eelarve range konsolideerimise kontekstis tuleb tööjõu maksustamise kärped täielikult korvata. Kulude poole suhtes tuleb märkida, et ajavahemikus 2000–2009 on esmaste kulude kasv ületanud SKP nominaalse kasvu. Kavandatud pensionireformi võib pidada tervitatavaks sammuks, mis võib avaldada eelarvele ja potentsiaalsele majanduskasvule tulevikus märkimisväärset positiivset mõju.

| (14) | Kokkuvõttes on programmis sätestatud eelarvestrateegia 2010. aasta osas kooskõlas nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel antud soovitustega. Varitsevate ohtude tõttu ei pruugi aga 2011. aastast alates eelarvestrateegia nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel esitatud soovitusega täiel määral kooskõlas olla. Eeskätt tuleb rõhutada, et 2011. aasta eesmärgi saavutamiseks võetavad meetmed on ainult osaliselt kindlaks määratud ning 2012. aasta suhtes ei ole üldse meetmeid kindlaks määratud. Mõnevõrra liialt optimistlik makromajanduslik stsenaarium ning soovitatust mõnevõrra tagasihoidlikum puudujäägi vähendamise iga-aastane tase kujutavad samuti ohtu eelarve-eesmärkide saavutamisele programmi lõpuaastatel. Ohtude taustal ei pruugi praegune strateegia olla piisav selleks, et valitsemissektori koguvõlga (suhtena SKPsse) saaks uuesti kahandama hakata ja sel viisil rahuldava tempoga kontrollväärtuseni jõuda. Seetõttu tuleks strateegia edukuse kindlustamiseks määrata täielikult kindlaks toetavad meetmed alates 2011. aastast ning kaaluda lisameetmete võtmist, et tagada eesmärkide saavutamine riskide realiseerumise korral. See oleks abiks ka Belgia suure võlakoormuse (suhtena SKPsse), elanikkonna vananemise keskmisest suurema eelarvemõju ja finantssektorile antud tagatistest valitsusele tuleneda võivate kohustuste puhul. |
| --- | --- |

(14)

Kokkuvõttes on programmis sätestatud eelarvestrateegia 2010. aasta osas kooskõlas nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel antud soovitustega. Varitsevate ohtude tõttu ei pruugi aga 2011. aastast alates eelarvestrateegia nõukogu poolt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel esitatud soovitusega täiel määral kooskõlas olla. Eeskätt tuleb rõhutada, et 2011. aasta eesmärgi saavutamiseks võetavad meetmed on ainult osaliselt kindlaks määratud ning 2012. aasta suhtes ei ole üldse meetmeid kindlaks määratud. Mõnevõrra liialt optimistlik makromajanduslik stsenaarium ning soovitatust mõnevõrra tagasihoidlikum puudujäägi vähendamise iga-aastane tase kujutavad samuti ohtu eelarve-eesmärkide saavutamisele programmi lõpuaastatel. Ohtude taustal ei pruugi praegune strateegia olla piisav selleks, et valitsemissektori koguvõlga (suhtena SKPsse) saaks uuesti kahandama hakata ja sel viisil rahuldava tempoga kontrollväärtuseni jõuda. Seetõttu tuleks strateegia edukuse kindlustamiseks määrata täielikult kindlaks toetavad meetmed alates 2011. aastast ning kaaluda lisameetmete võtmist, et tagada eesmärkide saavutamine riskide realiseerumise korral. See oleks abiks ka Belgia suure võlakoormuse (suhtena SKPsse), elanikkonna vananemise keskmisest suurema eelarvemõju ja finantssektorile antud tagatistest valitsusele tuleneda võivate kohustuste puhul.

| (15) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis nõutavatest andmetest puuduvad programmis üksikud kohustuslikud ja mõned vabatahtlikud andmed (4). Nõukogu poolt 2. detsembril 2009. aastal Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel antud soovituses, millega juhiti tähelepanu vajadusele kõrvaldada ülemäärane puudujääk, kutsuti Belgiat üles käsitlema kõnealuste nõukogu soovituste rakendamisel tehtud edusamme ajakohastatud stabiilsusprogrammide eraldi peatükis. Programmi täienduses täitis Belgia selle soovituse. |
| --- | --- |

(15)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis nõutavatest andmetest puuduvad programmis üksikud kohustuslikud ja mõned vabatahtlikud andmed (4). Nõukogu poolt 2. detsembril 2009. aastal Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel antud soovituses, millega juhiti tähelepanu vajadusele kõrvaldada ülemäärane puudujääk, kutsuti Belgiat üles käsitlema kõnealuste nõukogu soovituste rakendamisel tehtud edusamme ajakohastatud stabiilsusprogrammide eraldi peatükis. Programmi täienduses täitis Belgia selle soovituse.

Üldine järeldus on, et pärast ekspansiivset faasi, mis oli kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga, on 2010. aasta, 2011. aasta ning eelkõige 2012. aasta eelarvepoliitika jälle rangem. Nominaalväärtuses arvestatuna peaks see viima ülemäärase puudujäägi kõrvaldamiseni 2012. aastaks, mis oleks kooskõlas nõukogu poolt 2. detsembril 2009. aastal Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel antud soovitusega. Valitsemissektori koguvõlg (suhtena SKPsse), mis 2008. aastal finantssüsteemi stabiliseerimiseks võetud meetmete tõttu kasvas, jätkab suurenemist kuni 2011. aastani ning hakkab 2012. aastal uuesti kahanema. Võib loota, et võlakoormuse kahanemine jätkub ka edaspidi. Siiski on eelarve-eesmärkide saavutamisega seotud mitmed ohud. 2010. aastal võib liiga optimistlik maksutulu prognoos tuua kaasa oodatust mõnevõrra suurema puudujäägi ning nõuda kavandatud eelarvekontrollide käigus lisameetmete võtmist. Alates 2011. aastast on suurimad ohud seotud sellega, et 2011. aasta eesmärgi saavutamiseks võetavad meetmed on ainult osaliselt kindlaks määratud ning 2012. aasta suhtes ei ole üldse meetmeid kindlaks määratud. Lisaks ähvardab eelarve-eesmärkide täitmist ka veidi liiga optimistlik makromajandusprognoos ning asjaolu, et eelarve puudujääki vähendatakse aastas keskmiselt mõnevõrra vähem kui 0,75 % SKPst, nagu on soovitanud nõukogu. Belgia valitsus on siiski võtnud programmis kohustuse võtta vajalikke erakordseid meetmeid, kui majanduskasv ei ole piisav selleks, et saavutada 2012. aastal eelarvepuudujääk 3 % SKPst, ning need võivad tõepoolest vajalikuks osutuda. Puudujääki võib aidata vähendada ka see, kui pöörata rohkem tähelepanu kulude piiramisele. Lõpuks võib öelda, et ehkki programmis on esitatud mitu eelarveraamistikuga seotud täiustust, tuleks eelarve konsolideerimise toetamiseks teha veelgi suuremaid jõupingutusi, eelkõige kehtestada kulutustele kohustuslikud mitmeaastased ülemmäärad.

Arvestades eespool esitatud hinnangut ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel 2. detsembril 2009 antud soovitust, kutsutakse Belgiat üles:

| i) | tagama programmis esitatud 2010. aasta puudujäägieesmärgi saavutamine; määrama kindlaks meetmed, mis on vajalikud eelarve-eesmärkide saavutamiseks alates 2011. aastast, et saavutada soovitatud eelarve puudujäägi vähendamine keskmiselt 0,75 % SKPst aastas kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel antud soovitusega; olema valmis vähendama puudujääki kavandatust suuremas mahus, kui realiseeruvad riskid, mis tulenevad sellest, et programmi aluseks olnud makromajanduslik stsenaarium on optimistlikum kui Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel antud soovituses; kasutama ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovituse kohaselt mistahes muid võimalusi lisaks eelarve konsolideerimisele, sealhulgas soodsamatest majandustingimustest tulenevaid võimalusi, et kiirendada valitsemissektori koguvõla (suhtena SKPsse) vähendamist kontrollväärtuse 60 % SKPst suunas; |
| --- | --- |

i)

tagama programmis esitatud 2010. aasta puudujäägieesmärgi saavutamine; määrama kindlaks meetmed, mis on vajalikud eelarve-eesmärkide saavutamiseks alates 2011. aastast, et saavutada soovitatud eelarve puudujäägi vähendamine keskmiselt 0,75 % SKPst aastas kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel antud soovitusega; olema valmis vähendama puudujääki kavandatust suuremas mahus, kui realiseeruvad riskid, mis tulenevad sellest, et programmi aluseks olnud makromajanduslik stsenaarium on optimistlikum kui Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 lõike 7 alusel antud soovituses; kasutama ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse raames antud soovituse kohaselt mistahes muid võimalusi lisaks eelarve konsolideerimisele, sealhulgas soodsamatest majandustingimustest tulenevaid võimalusi, et kiirendada valitsemissektori koguvõla (suhtena SKPsse) vähendamist kontrollväärtuse 60 % SKPst suunas;

| ii) | tagama keskpika perioodi jooksul suure esmase ülejäägi ja viima riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks läbi struktuurireforme; |
| --- | --- |

ii)

tagama keskpika perioodi jooksul suure esmase ülejäägi ja viima riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse parandamiseks läbi struktuurireforme;

| iii) | parandama riigi rahanduse kvaliteeti, muutes selleks eelarveraamistiku senisest rangemaks, ning kehtestama sellega seoses kulutuste kohustuslikud mitme-aastased ülemmäärad. |
| --- | --- |

iii)

parandama riigi rahanduse kvaliteeti, muutes selleks eelarveraamistiku senisest rangemaks, ning kehtestama sellega seoses kulutuste kohustuslikud mitme-aastased ülemmäärad.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse protsent) | SP jaan 2010 | 1,0 | –3,1 | 1,1 | 1,7 | 2,2 |
| KOM nov 2009 | 1,0 | –2,9 | 0,6 | 1,5 | puudub |
| SP sept 2009 | 1,1 | –3,1 | 0,4 | 1,9 | 2,4 |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP jaan 2010 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,7 | 1,8 |
| KOM nov 2009 | 4,5 | 0,0 | 1,3 | 1,5 | puudub |
| SP sept 2009 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP jaan 2010 | 1,8 | –2,4 | –2,5 | –2,2 | –1,4 |
| KOM nov 2009 (6) | 1,7 | –2,3 | –2,8 | –2,4 | puudub |
| SP sept 2009 | 2,0 | –2,3 | –2,9 | –2,3 | –1,5 |
| Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| KOM nov 2009 | –0,2 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | puudub |
| SP sept 2009 | –1,6 | –1,9 | –2,1 | –2,3 | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | 48,8 | 47,7 | 49,1 | 49,5 | 49,8 |
| KOM nov 2009 | 48,8 | 47,7 | 48,0 | 48,2 | puudub |
| SP sept 2009 | 48,7 | 47,9 | 48,1 | 48,5 | 49,2 |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | 50,0 | 53,7 | 53,9 | 53,6 | 52,8 |
| KOM nov 2009 | 50,0 | 53,6 | 53,8 | 54,0 | puudub |
| SP sept 2009 | 49,9 | 53,8 | 54,1 | 53,9 | 53,6 |
| Valitsemissektori eelarve seisund
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | –1,2 | –5,9 | –4,8 | –4,1 | –3,0 |
| KOM nov 2009 | –1,2 | –5,9 | –5,8 | –5,8 | puudub |
| SP sept 2009 | –1,2 | –5,9 | –6,0 | –5,5 | –4,4 |
| Esmane eelarveseisund
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | 2,6 | –2,3 | –1,10 | –0,4 | 0,8 |
| KOM nov 2009 | 2,6 | –2,0 | –1,8 | –1,7 | puudub |
| SP sept 2009 | 2,5 | –2,0 | –1,9 | –1,2 | –0,1 |
| Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (5)

  (% SKPst) | SP jaan 2010 | –2,2 | –4,6 | –3,4 | –2,9 | –2,2 |
| KOM nov 2009 | –2,1 | –4,6 | –4,3 | –4,5 | puudub |
| SP sept 2009 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| Struktuurne eelarveseisund (7)

  (% SKPst) | SP jaan 2010 | –2,2 | –3,8 | –3,4 | –2,9 | –2,2 |
| KOM nov 2009 | –2,2 | –4,2 | –4,4 | –4,5 | puudub |
| SP sept 2009 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | 89,8 | 97,9 | 100,6 | 101,4 | 100,6 |
| KOM nov 2009 | 89,8 | 97,2 | 101,2 | 104,0 | puudub |
| SP sept 2009 | 89,7 | 97,5 | 101,9 | 103,9 | 104,3 |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2008

2009

2010

2011

2012

SKP reaalkasv

(muutuse protsent)

SP jaan 2010

1,0

–3,1

1,1

1,7

2,2

KOM nov 2009

1,0

–2,9

0,6

1,5

puudub

SP sept 2009

1,1

–3,1

0,4

1,9

2,4

THHI inflatsioon

(%)

SP jaan 2010

4,5

0,0

1,5

1,7

1,8

KOM nov 2009

4,5

0,0

1,3

1,5

puudub

SP sept 2009

4,5

0,0

1,5

1,6

1,6

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP jaan 2010

1,8

–2,4

–2,5

–2,2

–1,4

KOM nov 2009 (6)

1,7

–2,3

–2,8

–2,4

puudub

SP sept 2009

2,0

–2,3

–2,9

–2,3

–1,5

Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP jaan 2010

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

KOM nov 2009

–0,2

0,1

0,4

0,3

puudub

SP sept 2009

–1,6

–1,9

–2,1

–2,3

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

SP jaan 2010

48,8

47,7

49,1

49,5

49,8

KOM nov 2009

48,8

47,7

48,0

48,2

puudub

SP sept 2009

48,7

47,9

48,1

48,5

49,2

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

SP jaan 2010

50,0

53,7

53,9

53,6

52,8

KOM nov 2009

50,0

53,6

53,8

54,0

puudub

SP sept 2009

49,9

53,8

54,1

53,9

53,6

Valitsemissektori eelarve seisund

(% SKPst)

SP jaan 2010

–1,2

–5,9

–4,8

–4,1

–3,0

KOM nov 2009

–1,2

–5,9

–5,8

–5,8

puudub

SP sept 2009

–1,2

–5,9

–6,0

–5,5

–4,4

Esmane eelarveseisund

(% SKPst)

SP jaan 2010

2,6

–2,3

–1,10

–0,4

0,8

KOM nov 2009

2,6

–2,0

–1,8

–1,7

puudub

SP sept 2009

2,5

–2,0

–1,9

–1,2

–0,1

Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (5)

(% SKPst)

SP jaan 2010

–2,2

–4,6

–3,4

–2,9

–2,2

KOM nov 2009

–2,1

–4,6

–4,3

–4,5

puudub

SP sept 2009

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

Struktuurne eelarveseisund (7)

(% SKPst)

SP jaan 2010

–2,2

–3,8

–3,4

–2,9

–2,2

KOM nov 2009

–2,2

–4,2

–4,4

–4,5

puudub

SP sept 2009

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP jaan 2010

89,8

97,9

100,6

101,4

100,6

KOM nov 2009

89,8

97,2

101,2

104,0

puudub

SP sept 2009

89,7

97,5

101,9

103,9

104,3

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_et.htm

(2)  Hinnangus võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi, aga ka muud teavet, mis sellest ajast alates kättesaadavaks on saanud.

(3)  Nõukogu 10. novembri 2009. aasta järeldustes liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkuse kohta kutsutakse „liikmesriike üles pöörama oma tulevastes stabiilsus- ja lähenemisprogrammides suuremat tähelepanu jätkusuutlikkusele suunatud strateegiatele” ning „komisjoni koos majanduspoliitika komitee ning majandus- ja rahanduskomiteega arendama edasi meetodeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse õigeaegseks hindamiseks järgmise jätkusuutlikkust käsitleva aruande jaoks”, mis on ette nähtud koostada 2012. aastal.

(4)  Eelkõige puuduvad andmed valdkondade lõikes.

(5)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste poolt uuesti arvutatud SKP lõhe ja tsükliliselt kohandatud eelarveseisund

(6)  Põhineb prognoositud potentsiaalsel kasvul, mis aastatel 2008–2011 on vastavalt 1,7 %, 1,1 %, 1,0 % ja 1,2 %.

(7)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on vastavalt viimasele ajakohastatud programmile 0,8 % SKPst (puudujääki suurendavad) 2009. aastal, ning komisjoni talituste 2009. aasta novembri prognoosis 0,1 % SKPst (puudujääki vähendavad) 2008. ja 2010. aastal ning 0,5 % SKPst (puudujääki suurendavad) 2009. aastal.

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoos (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 2.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 143/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 143/6

---

NÕUKOGU ARVAMUS

Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2009–2012

2010/C 143/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab aastaid 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Leedu ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab aastaid 2009–2012.

| (2) | Leedu on väljumas ühest ELi kõige sügavamast majanduslangusest. Mitu aastat kestnud kiire ja üha jätkusuutmatum kasv, mis tulenes peamiselt sisenõudlusest ja kinnisvarabuumist, peatus 2008. aastal, kui sisenõudluse mull lõhkes ning sellele lisaks vähenes välisnõudlus ja laenude kättesaadavus muutus raskeks ülemaailmse finantskriisi mõju tõttu. Sisenõudluse järsk langus ja tootmisvõimsuse vabanemine aitasid vähendada olemasolevat tasakaalustamatust, vähendades inflatsiooni ja kõrvaldades maksebilansi puudujäägi ning seda suurelt jaolt impordi kokkuvarisemise tõttu.
  Praegune maksebilansi tasakaal, mis oli majanduskasvu aastatel olulisel määral negatiivne ja mis tulenes kapitali sissevoolust pangandussektori kaudu, suurendades kiiresti väliskohustusi, muutus 2009. aastal hinnanguliselt ülejäägiks 3,1 % SKPst. Majanduslangusest tingitud valitsemissektori tulude järsk langus ning ekspansiivne eelarvepoliitika enne 2008. aasta parlamendivalimisi seadis Leedu silmitsi tõsiste eelarvealaste ülesannetega. Valitsus võttis tõhusaid poliitilisi meetmeid, jätkates eelarve konsolideerimist, et peatada riigi rahanduse olukorra halvenemine ja piirata võla suurenemist, toetades sellega muu hulgas valuutakomitee süsteemi usaldusväärsust. See oli mõistlik ja Euroopa majanduse elavdamise kavaga kooskõlas olev lahendus, võttes arvesse majanduskasvu aastatel tekkinud ulatuslikku sisemist ja välist tasakaalustamatust ning raskusi uute rahvusvaheliste rahastamisvahendite hankimisel pärast ülemaailmse finantskriisi algust. Sellest olenemata algatati Leedu suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus, kui nõukogu otsustas 7. juulil 2009, et Leedul on ülemäärane eelarvepuudujääk. Artikli 126 lõike 7 kohased soovitused, mille nõukogu andis välja 16. veebruaril 2010 ja mille ta läbi vaatas, nähti ette ülemäärase puudujäägi korrigeerimine 2012. aastaks. Seega on vaja eelarvet konsolideerida suures mahus (eelarvepositsiooni keskmine tugevdamine 2,25 % SKPst aastas), kusjuures konsolideerimine põhineb struktuurireformidel. Raskustes majanduse toetamiseks on Leedu suurendanud ja kiirendanud ELi struktuurifondide kasutamist. Kogu kriisi jooksul on majandus olnud väga paindlik, kuna kohandamine on hindade ja palkade vähendamise ajal olnud märkimisväärne. Tööpuuduse oluline suurenemine, mis võib muutuda struktuurseks, kujutab siiski suurt riski pikaajalisele lähendamisele. Püüdes taastada positiivset ja jätkusuutlikku kasvu ning vältida jätkusuutmatu sisemise ja välise tasakaalustamatuse taastekkimist, on peamised majanduslikud ülesanded tagada, et palkade areng oleks kooskõlas tootlikkuse, konkurentsivõime parandamise ja avatud sektoritele ülemineku edendamisega, ja soodustada kesk- ja kõrgtehnoloogiliste toodete tootmisele üleminekut. Riigi rahanduse põhjalik kohandamine vastavalt eeldatavale väiksemale majanduskasvule on juba alanud, kuid keskpikas perspektiivis tuleb tagada jätkuv edasiminek. |
| --- | --- |

(2)

Leedu on väljumas ühest ELi kõige sügavamast majanduslangusest. Mitu aastat kestnud kiire ja üha jätkusuutmatum kasv, mis tulenes peamiselt sisenõudlusest ja kinnisvarabuumist, peatus 2008. aastal, kui sisenõudluse mull lõhkes ning sellele lisaks vähenes välisnõudlus ja laenude kättesaadavus muutus raskeks ülemaailmse finantskriisi mõju tõttu. Sisenõudluse järsk langus ja tootmisvõimsuse vabanemine aitasid vähendada olemasolevat tasakaalustamatust, vähendades inflatsiooni ja kõrvaldades maksebilansi puudujäägi ning seda suurelt jaolt impordi kokkuvarisemise tõttu.

Praegune maksebilansi tasakaal, mis oli majanduskasvu aastatel olulisel määral negatiivne ja mis tulenes kapitali sissevoolust pangandussektori kaudu, suurendades kiiresti väliskohustusi, muutus 2009. aastal hinnanguliselt ülejäägiks 3,1 % SKPst. Majanduslangusest tingitud valitsemissektori tulude järsk langus ning ekspansiivne eelarvepoliitika enne 2008. aasta parlamendivalimisi seadis Leedu silmitsi tõsiste eelarvealaste ülesannetega. Valitsus võttis tõhusaid poliitilisi meetmeid, jätkates eelarve konsolideerimist, et peatada riigi rahanduse olukorra halvenemine ja piirata võla suurenemist, toetades sellega muu hulgas valuutakomitee süsteemi usaldusväärsust. See oli mõistlik ja Euroopa majanduse elavdamise kavaga kooskõlas olev lahendus, võttes arvesse majanduskasvu aastatel tekkinud ulatuslikku sisemist ja välist tasakaalustamatust ning raskusi uute rahvusvaheliste rahastamisvahendite hankimisel pärast ülemaailmse finantskriisi algust. Sellest olenemata algatati Leedu suhtes ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus, kui nõukogu otsustas 7. juulil 2009, et Leedul on ülemäärane eelarvepuudujääk. Artikli 126 lõike 7 kohased soovitused, mille nõukogu andis välja 16. veebruaril 2010 ja mille ta läbi vaatas, nähti ette ülemäärase puudujäägi korrigeerimine 2012. aastaks. Seega on vaja eelarvet konsolideerida suures mahus (eelarvepositsiooni keskmine tugevdamine 2,25 % SKPst aastas), kusjuures konsolideerimine põhineb struktuurireformidel. Raskustes majanduse toetamiseks on Leedu suurendanud ja kiirendanud ELi struktuurifondide kasutamist. Kogu kriisi jooksul on majandus olnud väga paindlik, kuna kohandamine on hindade ja palkade vähendamise ajal olnud märkimisväärne. Tööpuuduse oluline suurenemine, mis võib muutuda struktuurseks, kujutab siiski suurt riski pikaajalisele lähendamisele. Püüdes taastada positiivset ja jätkusuutlikku kasvu ning vältida jätkusuutmatu sisemise ja välise tasakaalustamatuse taastekkimist, on peamised majanduslikud ülesanded tagada, et palkade areng oleks kooskõlas tootlikkuse, konkurentsivõime parandamise ja avatud sektoritele ülemineku edendamisega, ja soodustada kesk- ja kõrgtehnoloogiliste toodete tootmisele üleminekut. Riigi rahanduse põhjalik kohandamine vastavalt eeldatavale väiksemale majanduskasvule on juba alanud, kuid keskpikas perspektiivis tuleb tagada jätkuv edasiminek.

| (3) | Kuigi reaalse SKP senine langus kriisi tingimustes on suures osas tsükliline, on mõjutatud negatiivselt ka potentsiaalse SKP tase. Samuti võib kriis mõjutada potentsiaalset kasvu ka keskpika perioodi jooksul väiksemate investeeringute, piiratud laenutingimuste ja suurenenud struktuurse tööpuuduse tõttu. Lisaks halvendab majanduskriis veelgi elanikkonna vananemise negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Seepärast on oluline kiirendada struktuurireforme eesmärgiga toetada potentsiaalset kasvu. Eelkõige on Leedu jaoks oluline parandada haldussuutlikkust, kiirendada reformide elluviimist tervishoiu ja sotsiaalkindlustussüsteemi valdkonnas ning samuti parandada kõrghariduse ja elukestva õppe kvaliteeti, et parandada oskusi ja suurendada tootlikkust. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi reaalse SKP senine langus kriisi tingimustes on suures osas tsükliline, on mõjutatud negatiivselt ka potentsiaalse SKP tase. Samuti võib kriis mõjutada potentsiaalset kasvu ka keskpika perioodi jooksul väiksemate investeeringute, piiratud laenutingimuste ja suurenenud struktuurse tööpuuduse tõttu. Lisaks halvendab majanduskriis veelgi elanikkonna vananemise negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Seepärast on oluline kiirendada struktuurireforme eesmärgiga toetada potentsiaalset kasvu. Eelkõige on Leedu jaoks oluline parandada haldussuutlikkust, kiirendada reformide elluviimist tervishoiu ja sotsiaalkindlustussüsteemi valdkonnas ning samuti parandada kõrghariduse ja elukestva õppe kvaliteeti, et parandada oskusi ja suurendada tootlikkust.

| (4) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt suureneb reaalne SKP pärast 2009. aasta 15 % langust 2010. aastal 1,6 % ning 2011. aastal kiireneb kasv 3,2 %-ni, kuid aeglustub 2012. aastal 1,2 %-ni. Stsenaariumi kohaselt kahaneb sisenõudlus veelgi 2010. aastal, kuna tööturu olukord on jätkuvalt ebasoodne, laenutingimused karmid ja eelarve konsolideerimine peab jätkuma. 2010. aasta kasv sõltub seega välisnõudluse taastumisest, millele aitab kaasa turuosa suurenemine, ja püsiinvesteeringute taastumisest, mida toetatakse peamiselt ELi struktuurifondide kasutamise kiirendamisega. Valitsuse jätkuv eelarve konsolideerimine kajastub makromajanduslikus stsenaariumis. Sisenõudlus mõjutab eelduste kohaselt majanduskasvu positiivselt alates 2011. aastast. Praegu kättesaadava teabe põhjal (2) tundub, et see stsenaarium põhineb soodsatel 2010. aasta kasvuprognoosidel. Programmiperioodi kahe viimase aasta jaoks kavandatud keskmine kasvumäär 2,2 % tundub usutav, kuid kasvuprofiil ja -tegurid nende kahe aasta jooksul mitte. Programmi prognoos inflatsiooni kohta on realistlik. Omamaiste hindade ja palkade praegune nominaalne langus jätkub eeldatavasti 2010. aastal nii programmi kui ka komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt.
  Majanduslangusest tingitud impordi kokkuvarisemist arvestades on eelnevalt kõrge maksebilansi puudujääk muutunud ülejäägiks, mis eeldatavasti säilib ka 2011. aastal, enne kui positsioon muutub negatiivseks sisenõudluse taastudes. See on üldjoontes usutav, kuigi 2010. aastaks prognoositud väline ülejääk on komisjoni talituste prognoositust palju suurem. Tööpuudus suureneb prognooside kohaselt ka 2010. aastal, enne kui hakkab alates 2011. aastast langema. Programmi rahandusalased ja vahetuskursse käsitlevad prognoosid on kooskõlas ülejäänud makromajandusliku stsenaariumiga. |
| --- | --- |

(4)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt suureneb reaalne SKP pärast 2009. aasta 15 % langust 2010. aastal 1,6 % ning 2011. aastal kiireneb kasv 3,2 %-ni, kuid aeglustub 2012. aastal 1,2 %-ni. Stsenaariumi kohaselt kahaneb sisenõudlus veelgi 2010. aastal, kuna tööturu olukord on jätkuvalt ebasoodne, laenutingimused karmid ja eelarve konsolideerimine peab jätkuma. 2010. aasta kasv sõltub seega välisnõudluse taastumisest, millele aitab kaasa turuosa suurenemine, ja püsiinvesteeringute taastumisest, mida toetatakse peamiselt ELi struktuurifondide kasutamise kiirendamisega. Valitsuse jätkuv eelarve konsolideerimine kajastub makromajanduslikus stsenaariumis. Sisenõudlus mõjutab eelduste kohaselt majanduskasvu positiivselt alates 2011. aastast. Praegu kättesaadava teabe põhjal (2) tundub, et see stsenaarium põhineb soodsatel 2010. aasta kasvuprognoosidel. Programmiperioodi kahe viimase aasta jaoks kavandatud keskmine kasvumäär 2,2 % tundub usutav, kuid kasvuprofiil ja -tegurid nende kahe aasta jooksul mitte. Programmi prognoos inflatsiooni kohta on realistlik. Omamaiste hindade ja palkade praegune nominaalne langus jätkub eeldatavasti 2010. aastal nii programmi kui ka komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt.

Majanduslangusest tingitud impordi kokkuvarisemist arvestades on eelnevalt kõrge maksebilansi puudujääk muutunud ülejäägiks, mis eeldatavasti säilib ka 2011. aastal, enne kui positsioon muutub negatiivseks sisenõudluse taastudes. See on üldjoontes usutav, kuigi 2010. aastaks prognoositud väline ülejääk on komisjoni talituste prognoositust palju suurem. Tööpuudus suureneb prognooside kohaselt ka 2010. aastal, enne kui hakkab alates 2011. aastast langema. Programmi rahandusalased ja vahetuskursse käsitlevad prognoosid on kooskõlas ülejäänud makromajandusliku stsenaariumiga.

| (5) | Programmis prognoositakse 2009. aasta valitsemissektori eelarve üldiseks puudujäägiks 9,1 % SKPst. 2008. aasta puudujäägi – 3,2 % SKPst – märkimisväärne suurenemine näitab maksude suurt alalaekumist märgatavalt nõrkade majandustulemuste tõttu (nominaalne SKP langeb eeldatavasti 16,9 % võrreldes 0,9 % kasvuga, mida prognoositi eelmises ajakohastatud programmis) ja vaatamata aasta jooksul võetud ulatuslikele eelarve konsolideerimise meetmetele (ligikaudu 8 % SKPst). Tulud vähenesid oluliselt oodatust väiksema majandustegevuse tõttu ja seda isegi rohkem, kui standardelastsuste alusel eeldati. Valitsemissektori tarbimise, sealhulgas avaliku sektori palkade märkimisväärse kärpimise tulemusel olid ka kulud 2008. aasta tasemega võrreldes väiksemad. Range kulupoliitika ei olnud seega piisav, et korvata majanduskriisi tagajärgi tulude poolel. Struktuurse eelarveseisundi hinnangulist nõrgenemist 2009. aastal tuleks tõlgendada ettevaatlikkusega, kuna erakordselt ebastabiilse majanduskeskkonna tulemusel võib tekkida olukord, kus standardelastsused ei kajasta piisavalt järsu majanduslanguse mõju. Programmi kohaselt jääb eelarvepoliitika kavandatult äärmiselt rangeks 2010. aastal ja pärast seda. Võttes arvesse Leedu suhteliselt ebasoodsat eelarve- ja majandusolukorda, on asjakohane jätkata 2010. aastal eelarvepoliitika karmistamist ja järgida Euroopa majanduse elavdamise kava. Kooskõlas nõukogu soovitatud väljumisstrateegiaga ja eesmärgiga korrigeerida ülemäärast puudujääki, tuleks programmi abil püüda saavutada märkimisväärselt jätkusuutlikum riigi rahanduse seisund. |
| --- | --- |

(5)

Programmis prognoositakse 2009. aasta valitsemissektori eelarve üldiseks puudujäägiks 9,1 % SKPst. 2008. aasta puudujäägi – 3,2 % SKPst – märkimisväärne suurenemine näitab maksude suurt alalaekumist märgatavalt nõrkade majandustulemuste tõttu (nominaalne SKP langeb eeldatavasti 16,9 % võrreldes 0,9 % kasvuga, mida prognoositi eelmises ajakohastatud programmis) ja vaatamata aasta jooksul võetud ulatuslikele eelarve konsolideerimise meetmetele (ligikaudu 8 % SKPst). Tulud vähenesid oluliselt oodatust väiksema majandustegevuse tõttu ja seda isegi rohkem, kui standardelastsuste alusel eeldati. Valitsemissektori tarbimise, sealhulgas avaliku sektori palkade märkimisväärse kärpimise tulemusel olid ka kulud 2008. aasta tasemega võrreldes väiksemad. Range kulupoliitika ei olnud seega piisav, et korvata majanduskriisi tagajärgi tulude poolel. Struktuurse eelarveseisundi hinnangulist nõrgenemist 2009. aastal tuleks tõlgendada ettevaatlikkusega, kuna erakordselt ebastabiilse majanduskeskkonna tulemusel võib tekkida olukord, kus standardelastsused ei kajasta piisavalt järsu majanduslanguse mõju. Programmi kohaselt jääb eelarvepoliitika kavandatult äärmiselt rangeks 2010. aastal ja pärast seda. Võttes arvesse Leedu suhteliselt ebasoodsat eelarve- ja majandusolukorda, on asjakohane jätkata 2010. aastal eelarvepoliitika karmistamist ja järgida Euroopa majanduse elavdamise kava. Kooskõlas nõukogu soovitatud väljumisstrateegiaga ja eesmärgiga korrigeerida ülemäärast puudujääki, tuleks programmi abil püüda saavutada märkimisväärselt jätkusuutlikum riigi rahanduse seisund.

| (6) | Programmi prognoosi kohaselt langeb valitsemissektori eelarve puudujääk 2010. aastal 8,1 %-ni; 2009. aasta detsembris vastu võetud eelarves seati puudujäägi eesmärgiks 9,5 % SKPst, mis tähendab, et eeldatavad makromajanduslikud väljavaated on sellest ajast alates paranenud. 2009. aasta eeldatavate tulemustega võrreldes on paranemine peamiselt tingitud kulude edasisest rangest kärpimisest (ligikaudu 4 % SKPst), mis on eelkõige seotud valitsemissektori jooksvate kulutuste, avaliku sektori palkade ja sotsiaalhüvitistega. Kulude suhe SKPsse suureneb programmi prognoosi kohaselt sellele vaatamata ligikaudu 1 protsendipunkti võrra ning seda peamiselt investeeringute kavandatud suurenemise ja suuremate intressimaksete tõttu, samas kui muud kulukategooriad kahanevad jätkuvalt. Tulude poolel piirduvad muudatused ettevõtte tulumaksu määra vähendamise ja maksuvälise tulu mõningase suurenemisega. Lisaks sellele kajastub 2010. aasta eelarves 2009. aasta teisel poolel rakendatud tulude ja kulude konsolideerimismeetmete mõju terve aasta lõikes. Maksuvälise tulu osakaal kasvab programmis prognoositu kohaselt märgatavalt, mis on eelkõige seotud ELi struktuurifondide suurema kasutamisega. Tootmis- ja impordimaksude suhe SKPsse jääb eeldatavasti 2009. aastaga samale tasemele, tulu- ja omandimaksu suhe aga väheneb nominaalpalkade ja kasumi jätkuva vähenemise tõttu. Ühekordsed ja ajutised meetmed hõlmavad 2010. aastal teise samba pensionifondidesse tehtavate ülekannete osalist peatamist. 2010. aasta üldine eelarvepoliitika mõõdetuna struktuurse eelarvepositsiooni muutusena on eeldatavalt range ja paraneb 1⁄2 protsendipunkti. Näib siiski, et sellega alahinnatakse märgatavalt valitsuse jõupingutusi eelarve konsolideerimiseks, mis moodustab kokku 4,0 % SKPst. Struktuursel eelarveseisundil põhineva konsolideerimise prognoosi tuleks suhtuda äärmise ettevaatusega, kuna see sõltub SKP lõhe prognoosidest, mis ei ole praeguses olukorras kindlad. |
| --- | --- |

(6)

Programmi prognoosi kohaselt langeb valitsemissektori eelarve puudujääk 2010. aastal 8,1 %-ni; 2009. aasta detsembris vastu võetud eelarves seati puudujäägi eesmärgiks 9,5 % SKPst, mis tähendab, et eeldatavad makromajanduslikud väljavaated on sellest ajast alates paranenud. 2009. aasta eeldatavate tulemustega võrreldes on paranemine peamiselt tingitud kulude edasisest rangest kärpimisest (ligikaudu 4 % SKPst), mis on eelkõige seotud valitsemissektori jooksvate kulutuste, avaliku sektori palkade ja sotsiaalhüvitistega. Kulude suhe SKPsse suureneb programmi prognoosi kohaselt sellele vaatamata ligikaudu 1 protsendipunkti võrra ning seda peamiselt investeeringute kavandatud suurenemise ja suuremate intressimaksete tõttu, samas kui muud kulukategooriad kahanevad jätkuvalt. Tulude poolel piirduvad muudatused ettevõtte tulumaksu määra vähendamise ja maksuvälise tulu mõningase suurenemisega. Lisaks sellele kajastub 2010. aasta eelarves 2009. aasta teisel poolel rakendatud tulude ja kulude konsolideerimismeetmete mõju terve aasta lõikes. Maksuvälise tulu osakaal kasvab programmis prognoositu kohaselt märgatavalt, mis on eelkõige seotud ELi struktuurifondide suurema kasutamisega. Tootmis- ja impordimaksude suhe SKPsse jääb eeldatavasti 2009. aastaga samale tasemele, tulu- ja omandimaksu suhe aga väheneb nominaalpalkade ja kasumi jätkuva vähenemise tõttu. Ühekordsed ja ajutised meetmed hõlmavad 2010. aastal teise samba pensionifondidesse tehtavate ülekannete osalist peatamist. 2010. aasta üldine eelarvepoliitika mõõdetuna struktuurse eelarvepositsiooni muutusena on eeldatavalt range ja paraneb 1⁄2 protsendipunkti. Näib siiski, et sellega alahinnatakse märgatavalt valitsuse jõupingutusi eelarve konsolideerimiseks, mis moodustab kokku 4,0 % SKPst. Struktuursel eelarveseisundil põhineva konsolideerimise prognoosi tuleks suhtuda äärmise ettevaatusega, kuna see sõltub SKP lõhe prognoosidest, mis ei ole praeguses olukorras kindlad.

| (7) | Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia kohaselt vähendatakse 2012. aastaks puudujääki alla 3 % kooskõlas nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitusega. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne eelarveseisund paraneb programmi kohaselt aastas 2,25 % SKPst ajavahemikul 2011–2012, kuigi kohanemine tundub jäävat programmi lõpuossa. Paranemine saavutatakse peamiselt kulusuhte edasise olulise vähenemise abil (ligikaudu 4,75 protsendipunkti), kui enamik peamistest kulukategooriatest, eelkõige töötajate hüvitised ja sotsiaalmaksed vähenevad eeldatavalt nominaalselt, samas kui tulude suhe SKPsse suureneb (ligikaudu 1,5 protsendipunkti). Programmis tunnistatakse selgesõnaliselt, et selles esitatud eelarve-eesmärkide saavutamiseks ja ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks 2012. aastaks on vaja täiendavaid meetmeid ulatuses ligikaudu 4,5 % SKPst. Programmis on teataval määral esitatud ulatuslikud meetmed, mis on mõeldud eelarve-eesmärkide saavutamiseks pärast 2010. aastat. Kohandamine toimub kõrvuti tsükliliste tingimuste järkjärgulise paranemisega, kuigi (ümberarvutatud) negatiivne SKP lõhe ei kao programmiperioodi lõpuks. Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes on keskpika perioodi eesmärk – valitsemissektori üldine struktuurne ülejääk 0,5 % SKPst – oluliselt tugevnenud, et tõsta valuutakomitee süsteemi usaldusväärsust, piirata valitsemissektori võla suurenemist ja parandada riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Programmis ei mainita siiski keskpika perioodi eesmärgi saavutamise aastat. Viimaseid prognoose ja võlataset arvesse võttes kajastab keskpika perioodi eesmärk vägagi asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärke. |
| --- | --- |

(7)

Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia kohaselt vähendatakse 2012. aastaks puudujääki alla 3 % kooskõlas nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitusega. Ühiselt kokkulepitud metoodika alusel arvutatud struktuurne eelarveseisund paraneb programmi kohaselt aastas 2,25 % SKPst ajavahemikul 2011–2012, kuigi kohanemine tundub jäävat programmi lõpuossa. Paranemine saavutatakse peamiselt kulusuhte edasise olulise vähenemise abil (ligikaudu 4,75 protsendipunkti), kui enamik peamistest kulukategooriatest, eelkõige töötajate hüvitised ja sotsiaalmaksed vähenevad eeldatavalt nominaalselt, samas kui tulude suhe SKPsse suureneb (ligikaudu 1,5 protsendipunkti). Programmis tunnistatakse selgesõnaliselt, et selles esitatud eelarve-eesmärkide saavutamiseks ja ülemäärase puudujäägi korrigeerimiseks 2012. aastaks on vaja täiendavaid meetmeid ulatuses ligikaudu 4,5 % SKPst. Programmis on teataval määral esitatud ulatuslikud meetmed, mis on mõeldud eelarve-eesmärkide saavutamiseks pärast 2010. aastat. Kohandamine toimub kõrvuti tsükliliste tingimuste järkjärgulise paranemisega, kuigi (ümberarvutatud) negatiivne SKP lõhe ei kao programmiperioodi lõpuks. Eelmise ajakohastatud programmiga võrreldes on keskpika perioodi eesmärk – valitsemissektori üldine struktuurne ülejääk 0,5 % SKPst – oluliselt tugevnenud, et tõsta valuutakomitee süsteemi usaldusväärsust, piirata valitsemissektori võla suurenemist ja parandada riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Programmis ei mainita siiski keskpika perioodi eesmärgi saavutamise aastat. Viimaseid prognoose ja võlataset arvesse võttes kajastab keskpika perioodi eesmärk vägagi asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärke.

| (8) | Eelarvetulemused võivad olla programmis kavandatust halvemad kogu programmiperioodi jooksul. 2010. aastal on see tingitud peamiselt sellest, et eeldatakse majandustegevuse kiiremat taastumist, kui see on tõenäoline. 2010. aastale järgnevaks ajaks seatud eelarve-eesmärkidega on seotud riskid, kuna programmis ei ole esitatud piisavalt teavet nende eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete ja lisameetmete kohta. Lisaks sellele tekitab asjaolu, et toetutakse valitsemissektori kulude edasisele olulisele vähendamisele ja üksnes piiratud ulatuses tulude suurendamise meetmetele, rakendamisega seotud riske. Avalike teenistujate hüvitisi vähendatakse kavandatult 3 protsendipunkti aastatel 2011–2012, millele eelnesid olulised palgakärped 2009. ja 2010. aastal, ning seda eesmärki võib olla raske saavutada. Positiivne on see, et Leedu ametiasutused on teinud kõnealuste eesmärkide saavutamisel suhteliselt häid edusamme, välja arvatud 2008. aastal valimistsükli tõttu, ja otsustav konsolideerimine 2009. aastal vaatamata enneolematule majanduslangusele vähendab nimetatud riske. Lisaks on valitsusel 2010. aastaks ja edaspidiseks kaalukas reformikava, mis peaks samuti aitama saavutada vajalikke julgeid eelarve-eesmärke. 2012. aasta makromajanduslik prognoos tundub nõrk, kuid see sisaldab tulude kasvu võimalust, kui programmi toetatakse kogu programmiperioodi jooksul konkreetsete meetmetega. |
| --- | --- |

(8)

Eelarvetulemused võivad olla programmis kavandatust halvemad kogu programmiperioodi jooksul. 2010. aastal on see tingitud peamiselt sellest, et eeldatakse majandustegevuse kiiremat taastumist, kui see on tõenäoline. 2010. aastale järgnevaks ajaks seatud eelarve-eesmärkidega on seotud riskid, kuna programmis ei ole esitatud piisavalt teavet nende eesmärkide saavutamiseks vajalike meetmete ja lisameetmete kohta. Lisaks sellele tekitab asjaolu, et toetutakse valitsemissektori kulude edasisele olulisele vähendamisele ja üksnes piiratud ulatuses tulude suurendamise meetmetele, rakendamisega seotud riske. Avalike teenistujate hüvitisi vähendatakse kavandatult 3 protsendipunkti aastatel 2011–2012, millele eelnesid olulised palgakärped 2009. ja 2010. aastal, ning seda eesmärki võib olla raske saavutada. Positiivne on see, et Leedu ametiasutused on teinud kõnealuste eesmärkide saavutamisel suhteliselt häid edusamme, välja arvatud 2008. aastal valimistsükli tõttu, ja otsustav konsolideerimine 2009. aastal vaatamata enneolematule majanduslangusele vähendab nimetatud riske. Lisaks on valitsusel 2010. aastaks ja edaspidiseks kaalukas reformikava, mis peaks samuti aitama saavutada vajalikke julgeid eelarve-eesmärke. 2012. aasta makromajanduslik prognoos tundub nõrk, kuid see sisaldab tulude kasvu võimalust, kui programmi toetatakse kogu programmiperioodi jooksul konkreetsete meetmetega.

| (9) | 2009. aastal on valitsemissektori koguvõlg hinnanguliselt 29,5 % SKPst, arvestades et aasta varem oli see olnud ainult 15,6 %. Lisaks eelarvepuudujäägi suurenemisele ja SKP nominaalkasvu aeglustumisele, tuleneb võlasuhte suurenemine ka märkimisväärsest võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitajast, mis on seotud 2008. aasta puudujäägi osalise rahastamisega 2009. aastal. Võlasuhe suureneb prognoosi kohaselt kogu programmiperioodi jooksul veel 11,5 protsendipunkti ehk 41 %-ni SKPst 2012. aastal, mis tuleneb peamiselt jätkuvalt suurest valitsemissektori eelarve puudujäägist. Võttes arvesse eelarve-eesmärkidega seotud negatiivseid riske, mida suurendab võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitajaga seotud ebakindlus, võib võlasuhe väheneda programmis prognoositust vähem. Vaatamata sellele jääb võlatase prognooside kohaselt alla asutamislepingus ette nähtud kontrollväärtuse kogu programmiperioodiks. |
| --- | --- |

(9)

2009. aastal on valitsemissektori koguvõlg hinnanguliselt 29,5 % SKPst, arvestades et aasta varem oli see olnud ainult 15,6 %. Lisaks eelarvepuudujäägi suurenemisele ja SKP nominaalkasvu aeglustumisele, tuleneb võlasuhte suurenemine ka märkimisväärsest võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitajast, mis on seotud 2008. aasta puudujäägi osalise rahastamisega 2009. aastal. Võlasuhe suureneb prognoosi kohaselt kogu programmiperioodi jooksul veel 11,5 protsendipunkti ehk 41 %-ni SKPst 2012. aastal, mis tuleneb peamiselt jätkuvalt suurest valitsemissektori eelarve puudujäägist. Võttes arvesse eelarve-eesmärkidega seotud negatiivseid riske, mida suurendab võlakoormuse ja eelarvepositsiooni muutuse näitajaga seotud ebakindlus, võib võlasuhe väheneda programmis prognoositust vähem. Vaatamata sellele jääb võlatase prognooside kohaselt alla asutamislepingus ette nähtud kontrollväärtuse kogu programmiperioodiks.

| (10) | Keskpika perioodi võlaprognoosid, mille puhul eeldatakse SKP kasvu mõõdukat järkjärgulist taastumist kriisi eel prognoositud tasemele, maksutaseme taastumist kriisieelsele tasemele ning mis sisaldavad elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositavat suurenemist, osutavad, et programmis kavandatud eelarvestrateegia (nominaalväärtuses) ei ole poliitika edasise muutmiseta piisav, et stabiliseerida võla suhe 2020. aastaks. |
| --- | --- |

(10)

Keskpika perioodi võlaprognoosid, mille puhul eeldatakse SKP kasvu mõõdukat järkjärgulist taastumist kriisi eel prognoositud tasemele, maksutaseme taastumist kriisieelsele tasemele ning mis sisaldavad elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositavat suurenemist, osutavad, et programmis kavandatud eelarvestrateegia (nominaalväärtuses) ei ole poliitika edasise muutmiseta piisav, et stabiliseerida võla suhe 2020. aastaks.

| (11) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest veidi suurem ja seda eelkõige pensionikulude kavandatud suurenemise tõttu järgmistel kümnenditel. Programmis prognoositud 2009. aasta eelarvepositsioonis suurendab elanikkonna vananemise mõju eelarvele veelgi jätkusuutlikkuse mahajäämust. Püüe parandada esmast eelarvepositsiooni keskpika perioodi jooksul, nagu on programmiga ette nähtud, ja sotsiaalkindlustussüsteemi reform, sealhulgas pensionireform, mille eesmärk on piirata elanikkonna vananemisega seotud kulude suurenemist, aitaksid vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske, mida hinnati komisjoni 2009. aasta jätkusuutlikkuse aruandes kõrgeks (3). |
| --- | --- |

(11)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest veidi suurem ja seda eelkõige pensionikulude kavandatud suurenemise tõttu järgmistel kümnenditel. Programmis prognoositud 2009. aasta eelarvepositsioonis suurendab elanikkonna vananemise mõju eelarvele veelgi jätkusuutlikkuse mahajäämust. Püüe parandada esmast eelarvepositsiooni keskpika perioodi jooksul, nagu on programmiga ette nähtud, ja sotsiaalkindlustussüsteemi reform, sealhulgas pensionireform, mille eesmärk on piirata elanikkonna vananemisega seotud kulude suurenemist, aitaksid vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske, mida hinnati komisjoni 2009. aasta jätkusuutlikkuse aruandes kõrgeks (3).

| (12) | Praegusele majanduslangusele eelnenud kasvu aastatel ei suudetud Leedu keskpika perioodi eelarveraamistikuga vältida ülekulusid. Tulude suur kasv lihtsustas kavandatud kulude eesmärkide korduvat ülespoole korrigeerimist. Raamistiku tugevdamiseks võeti 2007. aasta novembris keskvalitsuse jaoks vastu eelarvedistsipliini seadus. Seaduses keskendutakse iga-aastase eelarve ettevalmistamisele ja täitmisele ning sellega ei kehtestata tulevikku suunatud keskpika perioodi elemente. Jõustamismehhanism on nõrk ja karistused puuduvad. Üldiselt on märkimisväärsed puudused seotud eelarvemenetluse läbipaistvuse puudumisega, sealhulgas tulude ja kulude asjakohase aruandluse ning kassa- ja tekkepõhiste eelarvenäitajate võrreldavuse osas.
  2010. aasta lähenemisprogrammis esitatakse läbipaistvuse suurendamiseks mitu meedet, mis käsitlevad muu hulgas andmete esitamist ja eelarve täitmise parandamise jälgimist. Rakendamise korral võivad need ettepanekud riigi rahanduse institutsioonilisi jooni oluliselt parandada. |
| --- | --- |

(12)

Praegusele majanduslangusele eelnenud kasvu aastatel ei suudetud Leedu keskpika perioodi eelarveraamistikuga vältida ülekulusid. Tulude suur kasv lihtsustas kavandatud kulude eesmärkide korduvat ülespoole korrigeerimist. Raamistiku tugevdamiseks võeti 2007. aasta novembris keskvalitsuse jaoks vastu eelarvedistsipliini seadus. Seaduses keskendutakse iga-aastase eelarve ettevalmistamisele ja täitmisele ning sellega ei kehtestata tulevikku suunatud keskpika perioodi elemente. Jõustamismehhanism on nõrk ja karistused puuduvad. Üldiselt on märkimisväärsed puudused seotud eelarvemenetluse läbipaistvuse puudumisega, sealhulgas tulude ja kulude asjakohase aruandluse ning kassa- ja tekkepõhiste eelarvenäitajate võrreldavuse osas.

2010. aasta lähenemisprogrammis esitatakse läbipaistvuse suurendamiseks mitu meedet, mis käsitlevad muu hulgas andmete esitamist ja eelarve täitmise parandamise jälgimist. Rakendamise korral võivad need ettepanekud riigi rahanduse institutsioonilisi jooni oluliselt parandada.

| (13) | Leedu riiklike kulude struktuur toetab kasvu, kuna tootlikud kulud, nagu riigi investeeringud ning hariduse ja tervishoiuga seotud kulud on suhteliselt kõrged. Hariduse ja tervishoiu valdkonna keskmised või nõrgad tulemused ja tulemuslikkuse näitajad viitavad siiski sellele, et on piisavalt ruumi tõhususe parandamiseks. Selleks on algatatud haridus- ja tervishoiusüsteemide olulised struktuurireformid. Maksuvabastuste ja soodusmäärade kõrvaldamine 2009. aastal ning jätkuvad jõupingutused maksudest kõrvalehoidmisega võitlemisel ning maksuhalduse jätkuv lihtsustamine ja täiustamine aitavad parandada riigi rahanduse kvaliteeti ning vähendada eelarve väljavaadetega seotud riske. |
| --- | --- |

(13)

Leedu riiklike kulude struktuur toetab kasvu, kuna tootlikud kulud, nagu riigi investeeringud ning hariduse ja tervishoiuga seotud kulud on suhteliselt kõrged. Hariduse ja tervishoiu valdkonna keskmised või nõrgad tulemused ja tulemuslikkuse näitajad viitavad siiski sellele, et on piisavalt ruumi tõhususe parandamiseks. Selleks on algatatud haridus- ja tervishoiusüsteemide olulised struktuurireformid. Maksuvabastuste ja soodusmäärade kõrvaldamine 2009. aastal ning jätkuvad jõupingutused maksudest kõrvalehoidmisega võitlemisel ning maksuhalduse jätkuv lihtsustamine ja täiustamine aitavad parandada riigi rahanduse kvaliteeti ning vähendada eelarve väljavaadetega seotud riske.

| (14) | Strateegia, millega tagatakse tõrgeteta osalemine ERM II-s, põhineb vahetuskursi stabiilsuse tagamisel, säilitades piisavad finantspuhvrid, finants- ja eelarveline stabiilsus ning töö- ja tooteturu paindlikkus. 2008. aasta lõpust alates on Leedus makromajandusliku stabiilsuse säilitamiseks võetud jõulisi poliitilisi meetmeid; olukord on aga endiselt probleemne. 2008. aasta lõpu ja 2009. aasta lõpu vahelisel ajal on valitsus eelarvet jõuliselt konsolideerinud, võttes vastu mitu suurt konsolideerimise paketti, mis moodustavad kokku ligikaudu 12 % SKPst. Palkade ja hindade suur paindlikkus aitab samuti osaliselt taastada majanduse nõrgenenud konkurentsivõimet. Vaatamata varade väärtuse allahindamisest tingitud kahjudele on pangandussektor jätkuvalt hästi kapitaliseeritud. Valitsus on käivitanud ka suuri struktuurireforme hariduse, tervishoiu ja sotsiaalkindlustuse valdkonnas. Leedu on vaadanud läbi tööõigust käsitlevad õigusaktid, et soodustada tööturu paindlikkust, mis on hõlbustanud majanduse kohandumist. Tulevikus on ülesandeks vältida sisemise ja välise tasakaalustamatuse taastekkimist, kui majanduse taastumine on kindel. |
| --- | --- |

(14)

Strateegia, millega tagatakse tõrgeteta osalemine ERM II-s, põhineb vahetuskursi stabiilsuse tagamisel, säilitades piisavad finantspuhvrid, finants- ja eelarveline stabiilsus ning töö- ja tooteturu paindlikkus. 2008. aasta lõpust alates on Leedus makromajandusliku stabiilsuse säilitamiseks võetud jõulisi poliitilisi meetmeid; olukord on aga endiselt probleemne. 2008. aasta lõpu ja 2009. aasta lõpu vahelisel ajal on valitsus eelarvet jõuliselt konsolideerinud, võttes vastu mitu suurt konsolideerimise paketti, mis moodustavad kokku ligikaudu 12 % SKPst. Palkade ja hindade suur paindlikkus aitab samuti osaliselt taastada majanduse nõrgenenud konkurentsivõimet. Vaatamata varade väärtuse allahindamisest tingitud kahjudele on pangandussektor jätkuvalt hästi kapitaliseeritud. Valitsus on käivitanud ka suuri struktuurireforme hariduse, tervishoiu ja sotsiaalkindlustuse valdkonnas. Leedu on vaadanud läbi tööõigust käsitlevad õigusaktid, et soodustada tööturu paindlikkust, mis on hõlbustanud majanduse kohandumist. Tulevikus on ülesandeks vältida sisemise ja välise tasakaalustamatuse taastekkimist, kui majanduse taastumine on kindel.

| (15) | Üldiselt on programmis sätestatud 2010. aasta eelarvestrateegia kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohaste nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitustega. Alates 2011. aastast ei tarvitse eelarvestrateegia riske arvesse võttes olla kooskõlas nõukogu soovitusega. Eelkõige on riskid seotud võimaliku liiga optimistliku makromajandusliku prognoosiga 2010. aastaks ja sellega, et kavandatud konsolideerimiseks kahe viimase aasta jooksul vajalikke meetmeid ei ole täielikult täpsustatud; riske suurendab kulude kavandatud kärpimisega seotud ebakindlus. Eelarvepositsiooni kavandatud keskmine tugevdamine 12⁄3 % ajavahemikul 2010–2012 ei ole samuti vastavuses artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega ning seda tuleb tugevdada täiendavate meetmetega, kui 2010. ja 2011. aastaks prognoositud suhteliselt suur kasv ei realiseeru, et tagada nõukogu soovitatud ülemäärase puudujäägi korrigeerimine 2012. aastaks. |
| --- | --- |

(15)

Üldiselt on programmis sätestatud 2010. aasta eelarvestrateegia kooskõlas artikli 126 lõike 7 kohaste nõukogu 16. veebruari 2010. aasta soovitustega. Alates 2011. aastast ei tarvitse eelarvestrateegia riske arvesse võttes olla kooskõlas nõukogu soovitusega. Eelkõige on riskid seotud võimaliku liiga optimistliku makromajandusliku prognoosiga 2010. aastaks ja sellega, et kavandatud konsolideerimiseks kahe viimase aasta jooksul vajalikke meetmeid ei ole täielikult täpsustatud; riske suurendab kulude kavandatud kärpimisega seotud ebakindlus. Eelarvepositsiooni kavandatud keskmine tugevdamine 12⁄3 % ajavahemikul 2010–2012 ei ole samuti vastavuses artikli 126 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega ning seda tuleb tugevdada täiendavate meetmetega, kui 2010. ja 2011. aastaks prognoositud suhteliselt suur kasv ei realiseeru, et tagada nõukogu soovitatud ülemäärase puudujäägi korrigeerimine 2012. aastaks.

| (16) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega esineb programmis vabatahtlikult esitatavate andmete osas puudujääke. Artikli 126 lõike 7 kohastes 16. veebruari 2010. aasta soovitustes juhtis nõukogu tähelepanu vajadusele kõrvaldada ülemäärane puudujääk ning kutsus Leedut üles käsitlema kõnealuste soovituste rakendamisel tehtud edusamme ajakohastatud lähenemisprogrammide eraldi peatükis. Kuigi vabatahtlikult esitatavate andmete osas on puudusi, järgis Leedu üldjoontes soovitust. |
| --- | --- |

(16)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega esineb programmis vabatahtlikult esitatavate andmete osas puudujääke. Artikli 126 lõike 7 kohastes 16. veebruari 2010. aasta soovitustes juhtis nõukogu tähelepanu vajadusele kõrvaldada ülemäärane puudujääk ning kutsus Leedut üles käsitlema kõnealuste soovituste rakendamisel tehtud edusamme ajakohastatud lähenemisprogrammide eraldi peatükis. Kuigi vabatahtlikult esitatavate andmete osas on puudusi, järgis Leedu üldjoontes soovitust.

Üldine järeldus on, et Leedu konsolideeris 2009. aastal otsustavalt riigi rahandust, kui majandusolukord halvenes märgatavalt, aidates kaasa majanduse jätkuvale kohandumisele ning toetades tõrgeteta osalemist ERM II-s ja ülemäärase puudujäägi korrigeerimist. Majandus on praegu väljumas järsust langusest, kuid keskmine majanduskasv jääb prognooside kohaselt keskpika perioodi jooksul eelmise tsükli tippaastatega võrreldes oluliselt väiksemaks. 2009. aasta konsolideerimine on keskpikas perspektiivis juba aidanud riigi rahandust eeldatava väiksema majanduskasvuga põhjalikult kohandada. Rangem kulukontroll ja tugevdatud keskpika perioodi eelarveraamistik aitaksid vajalikku konsolideerimist veelgi enam toetada. Programmi eesmärk on valitsemissektori eelarve puudujääki järk-järgult vähendada alates 2010. aastast, püüdes vastavalt nõukogu soovitusele korrigeerida ülemäärase puudujäägi 2012. aastaks, kuigi on oht, et eelarvetulemused osutuvad prognoositust märkimisväärselt halvemaks kogu programmiperioodi jooksul.

Arvestades eespool esitatud hinnangut ja samuti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 126 kohast 16. veebruari 2010. aasta soovitust ning vajadust tagada jätkusuutlik lähenemine ja tõrgeteta osalemine ERM II-s, kutsutakse Leedut üles:

| i) | kaaluma lisaks eelarves kavandatud meetmete rangele rakendamisele täiendavaid parandusmeetmeid 2010. aastal, kui see on vajalik kavandatud konsolideerimiseks; |
| --- | --- |

i)

kaaluma lisaks eelarves kavandatud meetmete rangele rakendamisele täiendavaid parandusmeetmeid 2010. aastal, kui see on vajalik kavandatud konsolideerimiseks;

| ii) | täpsustama vajalikud meetmed, et toetada täielikult kogu programmiperioodi jooksul nõutavat kohandamist, mida nõukogu soovitas artikli 126 lõike 7 kohaselt, ja olla valmis võtma täiendavaid konsolideerimismeetmeid, kui realiseeruvad riskid, mis on seotud asjaoluga, et programmi makromajanduslik stsenaarium on soodsam kui artikli 126 lõike 7 kohase soovituse stsenaarium; |
| --- | --- |

ii)

täpsustama vajalikud meetmed, et toetada täielikult kogu programmiperioodi jooksul nõutavat kohandamist, mida nõukogu soovitas artikli 126 lõike 7 kohaselt, ja olla valmis võtma täiendavaid konsolideerimismeetmeid, kui realiseeruvad riskid, mis on seotud asjaoluga, et programmi makromajanduslik stsenaarium on soodsam kui artikli 126 lõike 7 kohase soovituse stsenaarium;

| iii) | rakendama kavandatud sotsiaalkindlustussüsteemi reformid, sealhulgas pensionireformi, et vähendada riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud suuri riske, mis tulenevad pensionikulude märkimisväärsest kavandatud suurenemisest järgmistel kümnenditel; |
| --- | --- |

iii)

rakendama kavandatud sotsiaalkindlustussüsteemi reformid, sealhulgas pensionireformi, et vähendada riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud suuri riske, mis tulenevad pensionikulude märkimisväärsest kavandatud suurenemisest järgmistel kümnenditel;

| iv) | tugevdama eelarvehaldust ja läbipaistvust keskpika perioodi eelarveraamistiku tõhustamise ning eelarveandmete esitamise parandamise abil, tagades kassa- ja tekkepõhiste eelarvenäitajate võrreldavuse. |
| --- | --- |

iv)

tugevdama eelarvehaldust ja läbipaistvust keskpika perioodi eelarveraamistiku tõhustamise ning eelarveandmete esitamise parandamise abil, tagades kassa- ja tekkepõhiste eelarvenäitajate võrreldavuse.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | LP jaan 2010 | 2,8 | –15,0 | 1,6 | 3,2 | 1,2 |
| KOM nov 2009 | 2,8 | –18,1 | –3,9 | 2,5 | puudub |
| LP jaan 2009 | 3,5 | –4,8 | –0,2 | 4,5 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP jaan 2010 | 11,1 | 4,2 | –1 | 1 | 1,5 |
| KOM nov 2009 | 11,1 | 3,9 | –0,7 | 1,0 | puudub |
| LP jaan 2009 | 11,2 | 5,4 | 3,6 | –0,1 | puudub |
| SKP lõhe (4)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP jaan 2010 | 8,8 | –7,7 | –5,9 | –2,9 | –1,7 |
| KOM nov 2009 (5) | 11,8 | –8,2 | –10,8 | –8,2 | puudub |
| LP jaan 2009 | 5,4 | –2,8 | –5,7 | –4,0 | puudub |
| Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | –10,2 | 3,7 | 7,5 | 5,3 | 4,3 |
| KOM nov 2009 | –10,6 | 3,3 | 4,8 | 4,3 | puudub |
| LP jaan 2009 | –10,2 | –1,8 | –4,7 | –5,7 | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | 34,2 | 34,3 | 36,2 | 35,6 | 35,7 |
| KOM nov 2009 | 34,2 | 36,1 | 36,8 | 36,3 | puudub |
| LP jaan 2009 | 33,8 | 35,8 | 37,3 | 36,4 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | 37,4 | 43,4 | 44,3 | 41,4 | 38,7 |
| KOM nov 2009 | 37,4 | 45,9 | 46,0 | 46,0 | puudub |
| LP jaan 2009 | 36,7 | 37,8 | 38,3 | 36,4 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve seisund
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | –3,2 | –9,1 | –8,1 | –5,8 | –3,0 |
| KOM nov 2009 | –3,2 | –9,8 | –9,2 | –9,7 | puudub |
| LP jaan 2009 | –2,9 | –2,1 | –1,0 | 0,0 | puudub |
| Esmane eelarveseisund
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | –2,6 | –7,8 | –6,2 | –3,6 | –0,6 |
| KOM nov 2009 | –2,6 | –8,4 | –7,0 | –7,1 | puudub |
| LP jaan 2009 | –2,3 | –1,2 | 0,0 | 1,1 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (6)

  (% SKPst) | LP jaan 2010 | –5,6 | –7,0 | –6,5 | –5,0 | –2,6 |
| KOM nov 2009 | –6,4 | –7,6 | –6,3 | –7,5 | puudub |
| LP jaan 2009 | –4,4 | –1,3 | 0,5 | 1,1 | puudub |
| Struktuurne eelarveseisund (6)

  (% SKPst) | LP jaan 2010 | –6,0 | –7,2 | –6,8 | –4,8 | –2,3 |
| KOM nov 2009 | –6,3 | –8,0 | –7,0 | –7,5 | puudub |
| LP jaan 2009 | –4,9 | –1,8 | 0,1 | 1,1 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP jaan 2010 | 15,6 | 29,5 | 36,6 | 39,8 | 41,0 |
| KOM nov 2009 | 15,6 | 29,9 | 40,7 | 49,3 | puudub |
| LP jaan 2009 | 15,3 | 16,9 | 18,1 | 17,1 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2008

2009

2010

2011

2012

SKP reaalkasv

(muutuse %)

LP jaan 2010

2,8

–15,0

1,6

3,2

1,2

KOM nov 2009

2,8

–18,1

–3,9

2,5

puudub

LP jaan 2009

3,5

–4,8

–0,2

4,5

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP jaan 2010

11,1

4,2

–1

1

1,5

KOM nov 2009

11,1

3,9

–0,7

1,0

puudub

LP jaan 2009

11,2

5,4

3,6

–0,1

puudub

SKP lõhe (4)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP jaan 2010

8,8

–7,7

–5,9

–2,9

–1,7

KOM nov 2009 (5)

11,8

–8,2

–10,8

–8,2

puudub

LP jaan 2009

5,4

–2,8

–5,7

–4,0

puudub

Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP jaan 2010

–10,2

3,7

7,5

5,3

4,3

KOM nov 2009

–10,6

3,3

4,8

4,3

puudub

LP jaan 2009

–10,2

–1,8

–4,7

–5,7

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

LP jaan 2010

34,2

34,3

36,2

35,6

35,7

KOM nov 2009

34,2

36,1

36,8

36,3

puudub

LP jaan 2009

33,8

35,8

37,3

36,4

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

LP jaan 2010

37,4

43,4

44,3

41,4

38,7

KOM nov 2009

37,4

45,9

46,0

46,0

puudub

LP jaan 2009

36,7

37,8

38,3

36,4

puudub

Valitsemissektori eelarve seisund

(% SKPst)

LP jaan 2010

–3,2

–9,1

–8,1

–5,8

–3,0

KOM nov 2009

–3,2

–9,8

–9,2

–9,7

puudub

LP jaan 2009

–2,9

–2,1

–1,0

0,0

puudub

Esmane eelarveseisund

(% SKPst)

LP jaan 2010

–2,6

–7,8

–6,2

–3,6

–0,6

KOM nov 2009

–2,6

–8,4

–7,0

–7,1

puudub

LP jaan 2009

–2,3

–1,2

0,0

1,1

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (6)

(% SKPst)

LP jaan 2010

–5,6

–7,0

–6,5

–5,0

–2,6

KOM nov 2009

–6,4

–7,6

–6,3

–7,5

puudub

LP jaan 2009

–4,4

–1,3

0,5

1,1

puudub

Struktuurne eelarveseisund (6)

(% SKPst)

LP jaan 2010

–6,0

–7,2

–6,8

–4,8

–2,3

KOM nov 2009

–6,3

–8,0

–7,0

–7,5

puudub

LP jaan 2009

–4,9

–1,8

0,1

1,1

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP jaan 2010

15,6

29,5

36,6

39,8

41,0

KOM nov 2009

15,6

29,9

40,7

49,3

puudub

LP jaan 2009

15,3

16,9

18,1

17,1

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2,8,1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_et.htm

(2)  Eelkõige on hindamisel võetud arvesse komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi, kuid samuti muud hiljem saadud teavet.

(3)  Oma 10. novembri 2009. aasta järeldustes liikmesriikide rahanduse jätkusuutlikkuse kohta „kutsub nõukogu liikmesriike üles pöörama oma tulevastes stabiilsus- ja lähenemisprogrammides suuremat tähelepanu jätkusuutlikkusele suunatud strateegiatele” ning „kutsub komisjoni arendama koos majanduspoliitika komitee ning majandus- ja rahanduskomiteega edasi meetodeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse õigeaegseks hindamiseks järgmise jätkusuutlikkust käsitleva aruande jaoks”, mis on ette nähtud koostada 2012. aastal.

(4)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud tsükliliselt kohandatud eelarveseisund ning SKP lõhe.

(5)  Vastavalt prognoositud potentsiaalsele kasvule, mis on 3,0 %, – 0,2 %, – 1,2 % ja – 0,3 % vastavalt aastatel 2008–2011.

(6)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Ühekordsed ja muud ajutised meetmed on 2008. aastal 0,5 % SKPst, 2009. aastal 0,2 % SKPst ja 2010. aastal 0,3 % SKPst; kõik puudujääki vähendavad; ning 2011. aastal 0,3 % SKPst ja 2012. aastal 0,3 % SKPst; kõik puudujääki vähendavad vastavalt viimasele programmile ning 2008. aastal 0,1 % SKPst, 2009. aastal 0,6 % SKPst ja 2010. aastal 0,7 % SKPst komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosis kõik eelarvepuudujääki vähendavad.

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 2.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 143/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 143/12

---

NÕUKOGU ARVAMUS

Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi kohta aastateks 2009–2014

2010/C 143/03

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2009–2014. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Luksemburgi ajakohastatud stabiilsusprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2009–2014.

| (2) | Kriis tabas Luksemburgi majandust raskelt: pärast SKP 0 %-list kasvu 2008. aastal vähenes reaalne SKP kõige viimaste hinnangute kohaselt 2009. aastal 3,9 %, kuna kõik nõudluskomponendid peale avaliku sektori kulude vähenesid. Netoeksport jäi positiivseks, kuna import vähenes ekspordist rohkem tõenäoliselt seadmetesse investeerimise lõpetamise tõttu. Tundub, et finantssektorit mõjutas kriis kardetust vähem, kuigi Luksemburgi ametiasutused pidid 2008. aasta lõpus korraldama riigi kahe suurema panga (kuuluvad rahvusvahelistele gruppidele) päästeoperatsiooni. Tööhõive kasvas 2009. aastal veel keskmiselt 1,2 %, kuid seda üksnes tänu 2008. aastal registreeritud väga tugeva kasvu (+ 4,7 %) mõju ülekandumisele. Tööhõive vähenes finantssektoris üksnes veidi, kuid märgatavalt enam tööstuses. Tööpuudus suurenes 2008. aasta 4,9 %-lt 2009. aastal keskmiselt 5,7 %-le, kuigi massiliselt mindi üle osalisele tööajale, mida soosisid ka ametiasutused. Luksemburgi peamine ülesanne on praegu nende soodsate tingimuste säilitamine ja edasiarendamine, tänu millele osutus võimalikuks viimase 25 aasta suurim kasv, mis põhines riigi üha suuremal spetsialiseerumisel teenusteturule, eelkõige finantsteenustele. Lisaks tuleb eelarvepoliitika kujundamisel pöörata kogu tähelepanu tulevikule pikas perspektiivis. Esiteks on viimastel aastatel kulud üsna palju suurenenud ning mitme aasta jooksul oli võimalik saavutada ülejääk üksnes tänu suurematele tuludele, mille kestmine ei ole kindel. Lisaks prognoositakse, et elanikkonna vananemisega seotud kulude suurenemine on üks ELi suuremaid, tingituna suures osas riigi pensionisüsteemi heldekäelisusest. |
| --- | --- |

(2)

Kriis tabas Luksemburgi majandust raskelt: pärast SKP 0 %-list kasvu 2008. aastal vähenes reaalne SKP kõige viimaste hinnangute kohaselt 2009. aastal 3,9 %, kuna kõik nõudluskomponendid peale avaliku sektori kulude vähenesid. Netoeksport jäi positiivseks, kuna import vähenes ekspordist rohkem tõenäoliselt seadmetesse investeerimise lõpetamise tõttu. Tundub, et finantssektorit mõjutas kriis kardetust vähem, kuigi Luksemburgi ametiasutused pidid 2008. aasta lõpus korraldama riigi kahe suurema panga (kuuluvad rahvusvahelistele gruppidele) päästeoperatsiooni. Tööhõive kasvas 2009. aastal veel keskmiselt 1,2 %, kuid seda üksnes tänu 2008. aastal registreeritud väga tugeva kasvu (+ 4,7 %) mõju ülekandumisele. Tööhõive vähenes finantssektoris üksnes veidi, kuid märgatavalt enam tööstuses. Tööpuudus suurenes 2008. aasta 4,9 %-lt 2009. aastal keskmiselt 5,7 %-le, kuigi massiliselt mindi üle osalisele tööajale, mida soosisid ka ametiasutused. Luksemburgi peamine ülesanne on praegu nende soodsate tingimuste säilitamine ja edasiarendamine, tänu millele osutus võimalikuks viimase 25 aasta suurim kasv, mis põhines riigi üha suuremal spetsialiseerumisel teenusteturule, eelkõige finantsteenustele. Lisaks tuleb eelarvepoliitika kujundamisel pöörata kogu tähelepanu tulevikule pikas perspektiivis. Esiteks on viimastel aastatel kulud üsna palju suurenenud ning mitme aasta jooksul oli võimalik saavutada ülejääk üksnes tänu suurematele tuludele, mille kestmine ei ole kindel. Lisaks prognoositakse, et elanikkonna vananemisega seotud kulude suurenemine on üks ELi suuremaid, tingituna suures osas riigi pensionisüsteemi heldekäelisusest.

| (3) | Kuigi reaalse SKP senine vähenemine kriisi tingimustes on suures osas tsükliline, on kriis avaldanud negatiivset mõju ka potentsiaalse SKP kasvule. Lisaks võib kriis mõjutada keskpikas perspektiivis võimalikku kasvu tagasihoidlikuma investeerimise, laenuvõimaluste ahenemise, struktuurse tööpuuduse suurenemise ning finantstegevuse püsiva vähenemise kaudu kogu maailmas. Samuti süvendab majanduskriisi mõju elanikkonna vananemisest tulenevat negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Selle taustal on oluline kiirendada struktuurireformide läbiviimist eesmärgiga toetada potentsiaalset kasvu. Luksemburgi jaoks on eriti oluline suurendada alalise elanikkonna tööhõivemäära, muuta ärikeskkond atraktiivsemaks, edendada palkade arengut, mis võtaks arvesse tööjõukulude märkimisväärset suurenemist viimastel aastatel, ning jätkuvalt suurendada riigis teadus- ja arendustegevuse mahtu. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi reaalse SKP senine vähenemine kriisi tingimustes on suures osas tsükliline, on kriis avaldanud negatiivset mõju ka potentsiaalse SKP kasvule. Lisaks võib kriis mõjutada keskpikas perspektiivis võimalikku kasvu tagasihoidlikuma investeerimise, laenuvõimaluste ahenemise, struktuurse tööpuuduse suurenemise ning finantstegevuse püsiva vähenemise kaudu kogu maailmas. Samuti süvendab majanduskriisi mõju elanikkonna vananemisest tulenevat negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Selle taustal on oluline kiirendada struktuurireformide läbiviimist eesmärgiga toetada potentsiaalset kasvu. Luksemburgi jaoks on eriti oluline suurendada alalise elanikkonna tööhõivemäära, muuta ärikeskkond atraktiivsemaks, edendada palkade arengut, mis võtaks arvesse tööjõukulude märkimisväärset suurenemist viimastel aastatel, ning jätkuvalt suurendada riigis teadus- ja arendustegevuse mahtu.

| (4) | Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt suureneb SKP reaalkasv 2010. aastal 2,5 % (2009. aastal vähenes see 3,9 %) ja seejärel suureneb keskmiselt 2,9 % aastas ülejäänud programmiperioodi jooksul. Olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates näib, et see stsenaarium põhineb pisut liiga optimistlikel 2010. aasta kasvu prognoosidel, isegi kui võtta arvesse 2009. aasta kolmanda kvartali eeldatust paremaid tulemusi. Programmi 2011.–2014. aasta kasvuprognoosid on komisjoni talituste potentsiaalse kasvu hinnangute ja SKP lõhe järkjärgulise vähenemise prognoosi taustal üldiselt usutavad. Programmi tööpuuduse määra, tööhõive- ja inflatsiooniprognoosid tunduvad olevat realistlikud. |
| --- | --- |

(4)

Programmi aluseks oleva makromajandusliku stsenaariumi kohaselt suureneb SKP reaalkasv 2010. aastal 2,5 % (2009. aastal vähenes see 3,9 %) ja seejärel suureneb keskmiselt 2,9 % aastas ülejäänud programmiperioodi jooksul. Olemasoleva teabe (2) põhjal hinnates näib, et see stsenaarium põhineb pisut liiga optimistlikel 2010. aasta kasvu prognoosidel, isegi kui võtta arvesse 2009. aasta kolmanda kvartali eeldatust paremaid tulemusi. Programmi 2011.–2014. aasta kasvuprognoosid on komisjoni talituste potentsiaalse kasvu hinnangute ja SKP lõhe järkjärgulise vähenemise prognoosi taustal üldiselt usutavad. Programmi tööpuuduse määra, tööhõive- ja inflatsiooniprognoosid tunduvad olevat realistlikud.

| (5) | Programmi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 1,1 % SKPst. Selline suur halvenemine võrreldes 2008. aasta ülejäägiga (2,5 % SKPst) tulenes peamiselt avaliku sektori kulude järsust suurenemisest peaaegu 5 protsendipunkti võrra, mida üksnes osaliselt kompenseeris tulude suhte suurenemine (mis tulenes üksnes sellest, et nominaalne SKP vähenes tuludest veelgi rohkem). Kulude suhte suurenemine kajastab suures osas kriisi mõju riigi rahandusele automaatsete stabilisaatorite kaudu, kuid oma osa oli siin ka stimuleerivatel meetmetel, mille maht oli 1,75 % SKPst ning mida valitsus rakendas kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Nende meetmete hulka kuuluvad eelkõige riiklike investeerimisprogrammide rakendamise kiirendamine, samuti maksude oluline kärpimine, sealhulgas peamiselt üksikisiku tulumaksu vähendamine, kusjuures sellel on alaline mõju. Programmi kohaselt peaks fiskaalpoliitika jääma 2010. aastal toetavaks, mis tänu Luksemburgi eelarve ja majanduse suhteliselt heale seisundile on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Alates 2011. aastast ei prognoosita programmis eeldusel, et poliitikat ei muudeta, siiski enam range eelarvepoliitika rakendamist, mis oleks kooskõlas nõukogu soovitatud väljumisstrateegiaga, kuigi programmis on märgitud, et ametiasutused kavatsevad astuda korrigeerivaid samme. |
| --- | --- |

(5)

Programmi kohaselt on valitsemissektori eelarve puudujääk 2009. aastal 1,1 % SKPst. Selline suur halvenemine võrreldes 2008. aasta ülejäägiga (2,5 % SKPst) tulenes peamiselt avaliku sektori kulude järsust suurenemisest peaaegu 5 protsendipunkti võrra, mida üksnes osaliselt kompenseeris tulude suhte suurenemine (mis tulenes üksnes sellest, et nominaalne SKP vähenes tuludest veelgi rohkem). Kulude suhte suurenemine kajastab suures osas kriisi mõju riigi rahandusele automaatsete stabilisaatorite kaudu, kuid oma osa oli siin ka stimuleerivatel meetmetel, mille maht oli 1,75 % SKPst ning mida valitsus rakendas kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Nende meetmete hulka kuuluvad eelkõige riiklike investeerimisprogrammide rakendamise kiirendamine, samuti maksude oluline kärpimine, sealhulgas peamiselt üksikisiku tulumaksu vähendamine, kusjuures sellel on alaline mõju. Programmi kohaselt peaks fiskaalpoliitika jääma 2010. aastal toetavaks, mis tänu Luksemburgi eelarve ja majanduse suhteliselt heale seisundile on kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Alates 2011. aastast ei prognoosita programmis eeldusel, et poliitikat ei muudeta, siiski enam range eelarvepoliitika rakendamist, mis oleks kooskõlas nõukogu soovitatud väljumisstrateegiaga, kuigi programmis on märgitud, et ametiasutused kavatsevad astuda korrigeerivaid samme.

| (6) | Valitsemissektori eelarve puudujääk suureneb prognooside kohaselt 2010. aastal 3,9 %-ni SKPst; selline positsiooni halvenemine peaks olema tingitud kulude suurenemisest 0,9 protsendipunkti SKPst ja tulude vähenemisest 2 protsendipunkti SKPst. Kulude suurenemine tuleneb peamiselt suurematest kulutustest hariduse (0,3 protsendipunkti SKPst), perekonnapoliitika (0,25 protsendipunkti SKPst) ja riiklike infrastruktuuride (0,5 protsendipunkti SKPst) valdkonnas. Tulud vähenevad otseste maksude, eelkõige ettevõtte tulumaksu väiksema (1,4 protsendipunkti SKPst) laekumise tõttu, mis on omakorda tingitud kriisist. Lisaks vähendati ettevõtte tulumaksu määra 22 %-lt 21 %-le, mille mõju on esialgsel hinnangul 0,1 protsendipunkti SKPst. Tulud võivad vähemal määral väheneda ka kaudsete maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete osakaalu vähenemise tõttu SKPst (vastavalt 0,4 ja 0,2 protsendipunkti SKPst). Kuna 2009. aasta puudujääki korrigeeriti võrreldes eelarve prognoosidega 1,2 protsendipunkti võrra allapoole, samas kui 2010. aasta puudujäägieesmärki korrigeeriti allapoole 0,5 protsendipunkti, peaks valitsemissektori eelarve seisund programmi kohaselt 2010. aastal halvenema ja jõudma tasemele 2,8 protsendipunkti SKPst (võrreldes eelarves esitatud 2,1 protsendipunktiga). Struktuurne eelarveseisund (st tsükliliselt kohandatud seisund, mis on arvutatud ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt ja programmis esitatud teabe alusel, ning milles ei võeta arvesse ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid) võib halveneda ligikaudu 3 protsendipunkti võrra SKPst, kusjuures 2009. aastal oli ülejääk ligikaudu 1 % SKPst. |
| --- | --- |

(6)

Valitsemissektori eelarve puudujääk suureneb prognooside kohaselt 2010. aastal 3,9 %-ni SKPst; selline positsiooni halvenemine peaks olema tingitud kulude suurenemisest 0,9 protsendipunkti SKPst ja tulude vähenemisest 2 protsendipunkti SKPst. Kulude suurenemine tuleneb peamiselt suurematest kulutustest hariduse (0,3 protsendipunkti SKPst), perekonnapoliitika (0,25 protsendipunkti SKPst) ja riiklike infrastruktuuride (0,5 protsendipunkti SKPst) valdkonnas. Tulud vähenevad otseste maksude, eelkõige ettevõtte tulumaksu väiksema (1,4 protsendipunkti SKPst) laekumise tõttu, mis on omakorda tingitud kriisist. Lisaks vähendati ettevõtte tulumaksu määra 22 %-lt 21 %-le, mille mõju on esialgsel hinnangul 0,1 protsendipunkti SKPst. Tulud võivad vähemal määral väheneda ka kaudsete maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete osakaalu vähenemise tõttu SKPst (vastavalt 0,4 ja 0,2 protsendipunkti SKPst). Kuna 2009. aasta puudujääki korrigeeriti võrreldes eelarve prognoosidega 1,2 protsendipunkti võrra allapoole, samas kui 2010. aasta puudujäägieesmärki korrigeeriti allapoole 0,5 protsendipunkti, peaks valitsemissektori eelarve seisund programmi kohaselt 2010. aastal halvenema ja jõudma tasemele 2,8 protsendipunkti SKPst (võrreldes eelarves esitatud 2,1 protsendipunktiga). Struktuurne eelarveseisund (st tsükliliselt kohandatud seisund, mis on arvutatud ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt ja programmis esitatud teabe alusel, ning milles ei võeta arvesse ühekordseid ja muid ajutisi meetmeid) võib halveneda ligikaudu 3 protsendipunkti võrra SKPst, kusjuures 2009. aastal oli ülejääk ligikaudu 1 % SKPst.

| (7) | Programmis esitatakse perioodi kohta, mis algab pärast 2010. aastat, laiaulatuslik eelarvestsenaarium, mis põhineb eeldusel, et poliitikat ei muudeta, ning mille kohaselt valitsemissektori eelarve puudujääk kõigepealt suureneb 2011. aastal 5,0 %-ni SKPst, seejärel väheneb 2012. aastal aeglaselt 4,6 %-ni SKPst ja 2013. aastal 4,3 %-ni SKPst, kuni jõuab 2014. aastal 3,1 % tasemele SKPst, kui kriisi mõju järk-järgult nõrgeneb. Stsenaariumi järgi on valitsemissektori eelarve puudujääk seega üle 3 % SKPst kuni programmiperioodi lõpuni. Puudujääk väheneks automaatselt tänu nii tulude laekumise järkjärgulisele taastumisele kui ka kulude suhte väikesele vähenemisele. Tulude suhe peaks pärast 2011. aasta madalseisu (38,1 % SKPst) veidi suurenema 39,5 %-ni SKPst, mis on peamiselt tingitud otseste maksude laekumise taastumisest alates 2011. aastast, kui kriisi hilinenud mõju laekumistele peaks saavutama maksimumi. Samal ajal peaks kulude suhe hakkama veidi vähenema 2010. aastal 43,6 %-ni SKPst ulatunud maksimumtasemelt, nii et 2014. aastaks jõuab see 42,7 %-le SKPst tänu majanduskasvu järkjärgulisele kiirenemisele. Struktuurne puudujääk (ümber arvutatud komisjoni talituste poolt) peaks 2010. aasta tasemelt 2,25 % SKPst suurenema 2011. aastal 3,5 %-le, kusjuures valitsemissektori eelarve üldpuudujääk ulatub kuni 5,0 %-ni SKPst, ning üldpuudujäägi vähenemise järel väheneb ka struktuurne puudujääk vähehaaval 2014. aastal 2,25 %-ni SKPst. Programmis on märgitud, et keskpika perioodi eelarvestrateegia peaeesmärk on taastada 2014. aastaks riigi rahanduse tasakaal, vähendades selleks valitsemissektori eelarve puudujääki igal aastal ligikaudu 1 protsendipunkti võrra SKPst. Sellise kohandamise või toetavate meetmetega seonduvat teavet kulude ja tulude taseme kohta ei esitata siiski enne sotsiaalpartneritega peetavaid konsultatsioone, mis peaksid toimuma selle aasta aprilli lõpus.
  Programmis on märgitud, et elanikkonna vananemisega seotud kaudsete kohustiste olulisuse tõttu muudeti keskpika perioodi eesmärk struktuursest puudujäägist 0,8 % SKPst struktuurseks ülejäägiks 0,5 % SKPst. Võttes aluseks kõige viimased prognoosid ja hiljutise võlataseme, tundub, et keskpika perioodi eesmärgi puhul ei võeta piisavalt arvesse elanikkonna vananemisega seotud kaudseid kohustisi, kuigi võlatase on aluslepingu kontrollväärtusest väiksem. Programmiga ei nähta ette keskpika perioodi eesmärgi saavutamist programmis käsitletud perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Programmis esitatakse perioodi kohta, mis algab pärast 2010. aastat, laiaulatuslik eelarvestsenaarium, mis põhineb eeldusel, et poliitikat ei muudeta, ning mille kohaselt valitsemissektori eelarve puudujääk kõigepealt suureneb 2011. aastal 5,0 %-ni SKPst, seejärel väheneb 2012. aastal aeglaselt 4,6 %-ni SKPst ja 2013. aastal 4,3 %-ni SKPst, kuni jõuab 2014. aastal 3,1 % tasemele SKPst, kui kriisi mõju järk-järgult nõrgeneb. Stsenaariumi järgi on valitsemissektori eelarve puudujääk seega üle 3 % SKPst kuni programmiperioodi lõpuni. Puudujääk väheneks automaatselt tänu nii tulude laekumise järkjärgulisele taastumisele kui ka kulude suhte väikesele vähenemisele. Tulude suhe peaks pärast 2011. aasta madalseisu (38,1 % SKPst) veidi suurenema 39,5 %-ni SKPst, mis on peamiselt tingitud otseste maksude laekumise taastumisest alates 2011. aastast, kui kriisi hilinenud mõju laekumistele peaks saavutama maksimumi. Samal ajal peaks kulude suhe hakkama veidi vähenema 2010. aastal 43,6 %-ni SKPst ulatunud maksimumtasemelt, nii et 2014. aastaks jõuab see 42,7 %-le SKPst tänu majanduskasvu järkjärgulisele kiirenemisele. Struktuurne puudujääk (ümber arvutatud komisjoni talituste poolt) peaks 2010. aasta tasemelt 2,25 % SKPst suurenema 2011. aastal 3,5 %-le, kusjuures valitsemissektori eelarve üldpuudujääk ulatub kuni 5,0 %-ni SKPst, ning üldpuudujäägi vähenemise järel väheneb ka struktuurne puudujääk vähehaaval 2014. aastal 2,25 %-ni SKPst. Programmis on märgitud, et keskpika perioodi eelarvestrateegia peaeesmärk on taastada 2014. aastaks riigi rahanduse tasakaal, vähendades selleks valitsemissektori eelarve puudujääki igal aastal ligikaudu 1 protsendipunkti võrra SKPst. Sellise kohandamise või toetavate meetmetega seonduvat teavet kulude ja tulude taseme kohta ei esitata siiski enne sotsiaalpartneritega peetavaid konsultatsioone, mis peaksid toimuma selle aasta aprilli lõpus.

Programmis on märgitud, et elanikkonna vananemisega seotud kaudsete kohustiste olulisuse tõttu muudeti keskpika perioodi eesmärk struktuursest puudujäägist 0,8 % SKPst struktuurseks ülejäägiks 0,5 % SKPst. Võttes aluseks kõige viimased prognoosid ja hiljutise võlataseme, tundub, et keskpika perioodi eesmärgi puhul ei võeta piisavalt arvesse elanikkonna vananemisega seotud kaudseid kohustisi, kuigi võlatase on aluslepingu kontrollväärtusest väiksem. Programmiga ei nähta ette keskpika perioodi eesmärgi saavutamist programmis käsitletud perioodi jooksul.

| (8) | Eelarvetulemus võib 2010. aastal olla programmis kavandatust mõnevõrra parem. See ei muuda siiski mingil moel kavandatud eelarvekonsolideerimise põhimõtteid aastatel 2011–2014. 2010. aasta eelarvetulemuse võimalik paranemine on seotud baasmõjuga, mis tuleneb 2009. aasta puudujäägi allapoole korrigeerimisest 1,2 protsendipunkti võrra SKPst (võrreldes algse puudujäägiprognoosiga 2010. aasta eelarves), mida ei ole 2010. aasta parema tulemuse juures veel täielikult arvesse võetud. Seetõttu prognoositakse nüüd, et valitsemissektori eelarve seisund halveneb 2010. aastal 2,8 %-ni SKPst, kuigi eelarve kohaselt pidi see ulatuma 2,1 %-ni SKPst. Enne kriisi olid Luksemburgi eelarvetulemused sageli paremad, kui algselt kavandatud. Stsenaarium, mis lähtub eeldusest, et poliitikat ei muudeta, kajastab 2011.–2014. aastal riigi rahanduse arengut usutavalt, kusjuures võimaliku positiivse baasmõju nullivad ära makromajandusliku arenguga seotud negatiivsed riskid. Alternatiivset kohandamiskava, mille eesmärk on viia valitsemissektori puudujääk 2014. aastaks alla 3 %, ei ole võimalik hinnata, kuna puudub teave puudujäägieesmärgi kavandatud saavutamisega seotud tulude ja kulude ning kavandatud konsolideerimiseks vajalike meetmete kohta. |
| --- | --- |

(8)

Eelarvetulemus võib 2010. aastal olla programmis kavandatust mõnevõrra parem. See ei muuda siiski mingil moel kavandatud eelarvekonsolideerimise põhimõtteid aastatel 2011–2014. 2010. aasta eelarvetulemuse võimalik paranemine on seotud baasmõjuga, mis tuleneb 2009. aasta puudujäägi allapoole korrigeerimisest 1,2 protsendipunkti võrra SKPst (võrreldes algse puudujäägiprognoosiga 2010. aasta eelarves), mida ei ole 2010. aasta parema tulemuse juures veel täielikult arvesse võetud. Seetõttu prognoositakse nüüd, et valitsemissektori eelarve seisund halveneb 2010. aastal 2,8 %-ni SKPst, kuigi eelarve kohaselt pidi see ulatuma 2,1 %-ni SKPst. Enne kriisi olid Luksemburgi eelarvetulemused sageli paremad, kui algselt kavandatud. Stsenaarium, mis lähtub eeldusest, et poliitikat ei muudeta, kajastab 2011.–2014. aastal riigi rahanduse arengut usutavalt, kusjuures võimaliku positiivse baasmõju nullivad ära makromajandusliku arenguga seotud negatiivsed riskid. Alternatiivset kohandamiskava, mille eesmärk on viia valitsemissektori puudujääk 2014. aastaks alla 3 %, ei ole võimalik hinnata, kuna puudub teave puudujäägieesmärgi kavandatud saavutamisega seotud tulude ja kulude ning kavandatud konsolideerimiseks vajalike meetmete kohta.

| (9) | Võlasuhe kahekordistus (2007. aasta 6,6%-lt 13,5 %-le 2008. aastal) peamiselt finantssektorile antud finantstoetuse tõttu. Programmi kohaselt suureneb see 2009. aasta 14,9 %-lt veelgi ning jõuab 2014. aastal 37,4 %-ni SKPst. Selline suurenemine ületab puudujäägi prognoositud summa, kuna keskvalitsus teeb sotsiaalkindlustussüsteemi suuri siirdeid. Kuigi võlasuhe suureneb, on see kogu programmiperioodi jooksul oluliselt väiksem asutamislepingu kontrollväärtusest. Sotsiaalkindlustussüsteemi ja vähemal määral ka keskvalitsuse käsutuses on tänu varasemale ülejäägile märkimisväärsed varad. Kõnealused varad ei ole siiski piisavad, et katta tulevasi sotsiaalkindlustuskohustusi. |
| --- | --- |

(9)

Võlasuhe kahekordistus (2007. aasta 6,6%-lt 13,5 %-le 2008. aastal) peamiselt finantssektorile antud finantstoetuse tõttu. Programmi kohaselt suureneb see 2009. aasta 14,9 %-lt veelgi ning jõuab 2014. aastal 37,4 %-ni SKPst. Selline suurenemine ületab puudujäägi prognoositud summa, kuna keskvalitsus teeb sotsiaalkindlustussüsteemi suuri siirdeid. Kuigi võlasuhe suureneb, on see kogu programmiperioodi jooksul oluliselt väiksem asutamislepingu kontrollväärtusest. Sotsiaalkindlustussüsteemi ja vähemal määral ka keskvalitsuse käsutuses on tänu varasemale ülejäägile märkimisväärsed varad. Kõnealused varad ei ole siiski piisavad, et katta tulevasi sotsiaalkindlustuskohustusi.

| (10) | Keskpika perioodi võlaprognoosid kuni 2020. aastani, mille kohaselt SKP kasv jõuab järk-järgult enne kriisi prognoositud tasemeni, maksutase taastub kriisieelsele tasemele ning mis sisaldavad elanikkonna vananemisega seotud kulutuste kasvu, osutavad sellele, et programmis kavandatud eelarvestrateegia ei ole nominaalselt ja poliitikat täiendavalt muutmata piisav, et stabiliseerida võlasuhe 2020. aastaks. |
| --- | --- |

(10)

Keskpika perioodi võlaprognoosid kuni 2020. aastani, mille kohaselt SKP kasv jõuab järk-järgult enne kriisi prognoositud tasemeni, maksutase taastub kriisieelsele tasemele ning mis sisaldavad elanikkonna vananemisega seotud kulutuste kasvu, osutavad sellele, et programmis kavandatud eelarvestrateegia ei ole nominaalselt ja poliitikat täiendavalt muutmata piisav, et stabiliseerida võlasuhe 2020. aastaks.

| (11) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele ületab Luksemburgis oluliselt ELi keskmist ning seda mõjutab eelkõige pensionikulude väga suur prognoositav kasv. Kuigi sotsiaalkindlustussüsteemi suured akumuleerunud varad aitavad osaliselt katta pensionikulude prognoositud suurenemist, annavad kuni 2014. aastani koostatud eelarvekavad märku, et esmane struktuurne ülejääk ei ole enam piisav, et katta elanikkonna vananemisega seotud kulude suurenemist. Keskpika perioodi jooksul suurema esmase ülejäägi saavutamine koos ametiasutuste lubatud rakendusmeetmetega, mille eesmärk on ohjeldada pensionikulude kasvu, aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske, mis komisjoni 2009. aastal koostatud jätkusuutlikkuse aruande (3) kohaselt on keskmised. |
| --- | --- |

(11)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele ületab Luksemburgis oluliselt ELi keskmist ning seda mõjutab eelkõige pensionikulude väga suur prognoositav kasv. Kuigi sotsiaalkindlustussüsteemi suured akumuleerunud varad aitavad osaliselt katta pensionikulude prognoositud suurenemist, annavad kuni 2014. aastani koostatud eelarvekavad märku, et esmane struktuurne ülejääk ei ole enam piisav, et katta elanikkonna vananemisega seotud kulude suurenemist. Keskpika perioodi jooksul suurema esmase ülejäägi saavutamine koos ametiasutuste lubatud rakendusmeetmetega, mille eesmärk on ohjeldada pensionikulude kasvu, aitaks vähendada riigi rahanduse jätkusuutlikkusega seotud riske, mis komisjoni 2009. aastal koostatud jätkusuutlikkuse aruande (3) kohaselt on keskmised.

| (12) | Arvulised eelarve-eeskirjad ja keskpika perioodi eelarveraamistikud (v.a riigi mitmeaastane kapitalikulutusteprogramm) ei tundu Luksemburgis olulist rolli mängivat. Siiski tundub, et see ei ole varem põhjustanud suuri eelarvekõrvalekaldeid, isegi kui sellel võis viimastel aastatel olla oma osa riigi rahanduse andmete korduval ja suuremahulisel korrigeerimisel (üldiselt positiivsema tulemuse suunas). Programmis ei esitata selle küsimusega seoses mingeid plaane. |
| --- | --- |

(12)

Arvulised eelarve-eeskirjad ja keskpika perioodi eelarveraamistikud (v.a riigi mitmeaastane kapitalikulutusteprogramm) ei tundu Luksemburgis olulist rolli mängivat. Siiski tundub, et see ei ole varem põhjustanud suuri eelarvekõrvalekaldeid, isegi kui sellel võis viimastel aastatel olla oma osa riigi rahanduse andmete korduval ja suuremahulisel korrigeerimisel (üldiselt positiivsema tulemuse suunas). Programmis ei esitata selle küsimusega seoses mingeid plaane.

| (13) | Riigi rahanduse struktuur tundub Luksemburgis võrdlemisi soodne: valitsemissektori kulud ja maksukoormus on teiste liikmesriikidega võrreldes suhteliselt väikesed. Eriti tuleb märkida, et palgatulult nõutavad maksud ja valitsemissektori tarbimiskulud on Luksemburgis võrdlemisi madalad. Riiklike investeeringute tase seevastu on aga üks ELi kõrgemaid. Riiklikke kulutusi on siiski võimalik tõhustada, sealhulgas hariduse valdkonnas. Lisaks tundub, et heldekäelised sotsiaaltoetused koosmõjus küll suhteliselt madala tulumaksuga ei stimuleeri piisavalt keskmise- või madalapalgalisi isikuid tööl käima. Lõpetuseks on vaja reformida suhteliselt heldet pensionisüsteemi, et tulla toime elanikkonna vananemisega kaasneva koormusega. |
| --- | --- |

(13)

Riigi rahanduse struktuur tundub Luksemburgis võrdlemisi soodne: valitsemissektori kulud ja maksukoormus on teiste liikmesriikidega võrreldes suhteliselt väikesed. Eriti tuleb märkida, et palgatulult nõutavad maksud ja valitsemissektori tarbimiskulud on Luksemburgis võrdlemisi madalad. Riiklike investeeringute tase seevastu on aga üks ELi kõrgemaid. Riiklikke kulutusi on siiski võimalik tõhustada, sealhulgas hariduse valdkonnas. Lisaks tundub, et heldekäelised sotsiaaltoetused koosmõjus küll suhteliselt madala tulumaksuga ei stimuleeri piisavalt keskmise- või madalapalgalisi isikuid tööl käima. Lõpetuseks on vaja reformida suhteliselt heldet pensionisüsteemi, et tulla toime elanikkonna vananemisega kaasneva koormusega.

| (14) | Kokkuvõttes, võttes arvesse Luksemburgi soodsat eelarvepositsiooni kriisi alguse ajal ja valitsemissektori võla madalat taset, on 2010. aasta toetav eelarvepoliitika asjakohane ja kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Pärast 2011. aastat ei ole programmi prognoos eeldusel, et poliitikat ei muudeta, kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega, kuna see ei hõlma vajalikke konsolideerimismeetmeid, mida on vaja puudujäägi vähendamiseks alla 3 % SKPst ja liikumiseks keskpika perioodi eesmärgi suunas, milleks on ülejääk 0,5 % SKPst. Samuti ei ole programm kooskõlas nõukogu 20. oktoobri järeldustega väljumisstrateegia kohta. Teisalt ei ole võimalik anda hinnangut valitsuse kavatsusele alustada konsolideerimist alates 2011. aastast ning vähendada struktuurset puudujääki ligikaudu 0,75 protsendipuntki SKPst igal aastal alates 2011. aastast, kuna puudub teave meetmete kohta, mis toetaksid sellist konsolideerimisstrateegiat. |
| --- | --- |

(14)

Kokkuvõttes, võttes arvesse Luksemburgi soodsat eelarvepositsiooni kriisi alguse ajal ja valitsemissektori võla madalat taset, on 2010. aasta toetav eelarvepoliitika asjakohane ja kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Pärast 2011. aastat ei ole programmi prognoos eeldusel, et poliitikat ei muudeta, kooskõlas stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega, kuna see ei hõlma vajalikke konsolideerimismeetmeid, mida on vaja puudujäägi vähendamiseks alla 3 % SKPst ja liikumiseks keskpika perioodi eesmärgi suunas, milleks on ülejääk 0,5 % SKPst. Samuti ei ole programm kooskõlas nõukogu 20. oktoobri järeldustega väljumisstrateegia kohta. Teisalt ei ole võimalik anda hinnangut valitsuse kavatsusele alustada konsolideerimist alates 2011. aastast ning vähendada struktuurset puudujääki ligikaudu 0,75 protsendipuntki SKPst igal aastal alates 2011. aastast, kuna puudub teave meetmete kohta, mis toetaksid sellist konsolideerimisstrateegiat.

| (15) | Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis nõutavate andmete osas esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke (4). |
| --- | --- |

(15)

Stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis nõutavate andmete osas esineb programmis kohustuslike ja vabatahtlike andmete puhul teatavaid puudujääke (4).

Üldine järeldus on, et võttes arvesse majandussurutist ja Luksemburgi eelarve head kriisieelset positsiooni, on stimuleerivate meetmete vastuvõtmisest tingitud valitsemissektori eelarve seisundi ajutine halvenemine 2009. ja 2010. aastal asjakohane. Lähtudes stsenaariumist, et poliitikat ei muudeta, ei saa programmis esitatud eelarvepoliitikat pidada alates 2011. aastast stabiilsuse ja kasvu pakti nõuetega kooskõlas olevaks, kuna valitsemissektori eelarve puudujääk ületab 3 % SKPst kuni 2014. aastani; seega ei võeta konsolideerimismeetmeid, et tagada puudujäägi vähenemine alla 3 % SKPst; liikumine keskpika perioodi eesmärgi suunas ei ole samuti piisav. Kuigi ametiasutused on väljendanud oma kavatsust järgida rangemat konsolideerimispoliitikat, et taastada 2014. aastal riigi rahanduse tasakaal ja saavutada keskpika perioodi eesmärk järgnevatel aastatel, ei ole võimalik seda põhjalikult hinnata, kuna puudub teave selleks võetavate meetmete kohta. Seega oleks teretulnud teave kõnealuste meetmete kohta. Jätkuvalt teeb muret riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, millele avaldub lähikümnenditel väga tugev surve, kuna elanikkonna vananemisega seotud riiklike kulude kasv on Luksemburgis prognooside kohaselt üks ELi suurimaid.

Eespool esitatud hinnangu alusel kutsutakse Luksemburgi üles:

| i) | alustama eelarve konsolideerimisega 2011. aastal, et vähendada puudujääki alla kontrollväärtuse 3 % SKPst ning seejärel liikuda keskpika perioodi eesmärgi suunas; samuti täpsustama kõnealuseks konsolideerimiseks vajalikud meetmed; ning |
| --- | --- |

i)

alustama eelarve konsolideerimisega 2011. aastal, et vähendada puudujääki alla kontrollväärtuse 3 % SKPst ning seejärel liikuda keskpika perioodi eesmärgi suunas; samuti täpsustama kõnealuseks konsolideerimiseks vajalikud meetmed; ning

| ii) | võttes arvesse elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurt kasvu, parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, reformides selleks pensionisüsteemi ja kehtestades keskpika perioodi eesmärgi, milles võetakse piisavalt arvesse vananemisega seotud kaudseid kohustisi. |
| --- | --- |

ii)

võttes arvesse elanikkonna vananemisega seotud kulude prognoositud suurt kasvu, parandama riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust, reformides selleks pensionisüsteemi ja kehtestades keskpika perioodi eesmärgi, milles võetakse piisavalt arvesse vananemisega seotud kaudseid kohustisi.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | SP jaan 2010 | 0,0 | –3,9 | 2,5 | 3,0 | 2,7 | 2,9 | 3,1 |
| KOM nov 2009 | 0,0 | –3,6 | 1,1 | 1,8 | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 2008 | 1,0 | –0,9 | 1,4 | 4,5 | puudub | puudub | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | SP jaan 2010 | 4,1 | 4,1 | 0,0 | 2,1 | 1,8 | puudub. | puudub. |
| KOM nov 2009 | 4,1 | 0,0 | 1,8 | 1,7 | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 2008 | 4,1 | 0,6 | 2,5 | 2,9 | puudub | puudub | puudub |
| SKP lõhe (5)

  (% potentsiaalsest SKPst) | SP jaan 2010 | 1,9 | –4,0 | –3,4 | –2,8 | –2,4 | –2,0 | –1,7 |
| KOM nov 2009 (6) | 1,7 | –3,9 | –4,6 | –5,0 | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 20092 | 1,1 | –2,3 | –3,5 | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| KOM nov 2009 | 4,9 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 2008 | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsussektori tulud
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | 40,2 | 41,6 | 39,6 | 38,3 | 38,5 | 39,0 | 39,5 |
| KOM nov 2009 | 40,2 | 41,1 | 39,7 | 39,4 | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 2008 | 43,2 | 42,8 | 42,8 | 40,3 | puudub | puudub | puudub |
| Valitsussektori kulud
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | 37,7 | 42,6 | 43,5 | 43,2 | 43,2 | 43,3 | 42,6 |
| KOM nov 2009 | 37,7 | 43,3 | 43,9 | 43,6 | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 2008 | 41,2 | 43,4 | 44,3 | 39,4 | puudub | puudub | puudub |
| Valitsussektori eelarve seisund
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | 2,5 | –1,1 | –3,9 | –5,0 | –4,6 | –4,3 | –3,1 |
| KOM nov 2009 | 2,5 | –2,2 | –4,2 | –4,2 | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 2008 | 43,2 | 42,8 | 42,8 | 40,3 | puudub | puudub | puudub |
| Esmane eelarveseisund
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | 2,8 | –0,5 | –3,3 | –4,3 | –3,7 | –3,3 | –2,1 |
| KOM nov 2009 | 2,7 | –1,6 | –3,6 | –3,6 | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 2008 | 2,3 | –0,3 | –1,2 | 1,5 | puudub | puudub | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (5)

  (% SKPst) | SP jaan 2010 | 1,6 | 0,9 | –2,2 | –3,6 | –3,4 | –3,3 | –2,3 |
| KOM nov 2009 | 1,6 | –0,3 | –2,0 | –1,8 | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 2008 | 2,4 | 1,6 | 0,3 | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Struktuurne eelarveseisund (7)

  (% SKPst) | SP jaan 2010 | 1,6 | 0,9 | –2,2 | –3,6 | –3,4 | –3,3 | –2,3 |
| KOM nov 2009 | 1,6 | –0,3 | –2,0 | –1,8 | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 2008 | 2,4 | 1,6 | 0,3 | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | SP jaan 2010 | 13,5 | 14,9 | 18,3 | 23,9 | 29,3 | 34,1 | 37,4 |
| KOM nov 2009 | 13,5 | 15,0 | 16,4 | 17,7 | puudub | puudub | puudub |
| SP okt 2008 | 14,4 | 14,9 | 17,0 | 14,3 | puudub | puudub | puudub |
| Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

SKP reaalkasv

(muutuse %)

SP jaan 2010

0,0

–3,9

2,5

3,0

2,7

2,9

3,1

KOM nov 2009

0,0

–3,6

1,1

1,8

puudub

puudub

puudub

SP okt 2008

1,0

–0,9

1,4

4,5

puudub

puudub

puudub

THHI inflatsioon

(%)

SP jaan 2010

4,1

4,1

0,0

2,1

1,8

puudub.

puudub.

KOM nov 2009

4,1

0,0

1,8

1,7

puudub

puudub

puudub

SP okt 2008

4,1

0,6

2,5

2,9

puudub

puudub

puudub

SKP lõhe (5)

(% potentsiaalsest SKPst)

SP jaan 2010

1,9

–4,0

–3,4

–2,8

–2,4

–2,0

–1,7

KOM nov 2009 (6)

1,7

–3,9

–4,6

–5,0

puudub

puudub

puudub

SP okt 20092

1,1

–2,3

–3,5

puudub

puudub

puudub

puudub

Netolaenu andmine/võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

SP jaan 2010

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

KOM nov 2009

4,9

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

SP okt 2008

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsussektori tulud

(% SKPst)

SP jaan 2010

40,2

41,6

39,6

38,3

38,5

39,0

39,5

KOM nov 2009

40,2

41,1

39,7

39,4

puudub

puudub

puudub

SP okt 2008

43,2

42,8

42,8

40,3

puudub

puudub

puudub

Valitsussektori kulud

(% SKPst)

SP jaan 2010

37,7

42,6

43,5

43,2

43,2

43,3

42,6

KOM nov 2009

37,7

43,3

43,9

43,6

puudub

puudub

puudub

SP okt 2008

41,2

43,4

44,3

39,4

puudub

puudub

puudub

Valitsussektori eelarve seisund

(% SKPst)

SP jaan 2010

2,5

–1,1

–3,9

–5,0

–4,6

–4,3

–3,1

KOM nov 2009

2,5

–2,2

–4,2

–4,2

puudub

puudub

puudub

SP okt 2008

43,2

42,8

42,8

40,3

puudub

puudub

puudub

Esmane eelarveseisund

(% SKPst)

SP jaan 2010

2,8

–0,5

–3,3

–4,3

–3,7

–3,3

–2,1

KOM nov 2009

2,7

–1,6

–3,6

–3,6

puudub

puudub

puudub

SP okt 2008

2,3

–0,3

–1,2

1,5

puudub

puudub

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (5)

(% SKPst)

SP jaan 2010

1,6

0,9

–2,2

–3,6

–3,4

–3,3

–2,3

KOM nov 2009

1,6

–0,3

–2,0

–1,8

puudub

puudub

puudub

SP okt 2008

2,4

1,6

0,3

puudub

puudub

puudub

puudub

Struktuurne eelarveseisund (7)

(% SKPst)

SP jaan 2010

1,6

0,9

–2,2

–3,6

–3,4

–3,3

–2,3

KOM nov 2009

1,6

–0,3

–2,0

–1,8

puudub

puudub

puudub

SP okt 2008

2,4

1,6

0,3

puudub

puudub

puudub

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

SP jaan 2010

13,5

14,9

18,3

23,9

29,3

34,1

37,4

KOM nov 2009

13,5

15,0

16,4

17,7

puudub

puudub

puudub

SP okt 2008

14,4

14,9

17,0

14,3

puudub

puudub

puudub

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad järgmisel veebilehel: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Eelkõige on hindamisel võetud arvesse komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi, kuid samuti muud hiljem saadud teavet.

(3)  Nõukogu 10. novembri 2009. aasta järeldustes riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kohta kutsus „nõukogu liikmesriike üles pöörama oma tulevastes stabiilsus- ja lähenemisprogrammides suuremat tähelepanu jätkusuutlikkusele suunatud strateegiatele” ja lisaks kutsus „komisjoni koos majanduspoliitika komitee ning majandus- ja rahanduskomiteega arendama edasi meetodeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse õigeaegseks hindamiseks järgmise jätkusuutlikkust käsitleva aruande jaoks”, mis peaks avaldatama 2012. aastal.

(4)  Eelkõige puuduvad andmed valdkondadevahelise tasakaalu kohta, v.a valitsemissektor.

(5)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste arvutatud SKP lõhe ja tsükliliselt kohandatud eelarveseisund.

(6)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis on aastatel 2008–2011 vastavalt 3,6 %, 2,0 %, 1,9 % ja 2,2 %.

(7)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Kõige uuema programmi ja komisjoni talituste sügisprognoosi kohaselt ei ole aastateks 2010–2014 ette nähtud ühekordseid ega muid ajutisi meetmeid.

Allikad:

Stabiilsusprogramm (SP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

| 2.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 143/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 143/17

---

NÕUKOGU ARVAMUS

Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi kohta aastateks 2009–2012

2010/C 143/04

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

olles konsulteerinud majandus- ja rahanduskomiteega,

ON ESITANUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

| (1) | Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu vaatas 26. aprillil 2010 läbi Poola ajakohastatud lähenemisprogrammi, mis hõlmab ajavahemikku 2009–2012.

| (2) | SKP hinnangulise reaalkasvuga 1,7 % on Poola ainus ELi liikmesriik, kelle majanduskasv 2009. aastal oli positiivne. Majanduskasv tuleneb mitmest soodsast tegurist, sealhulgas majanduse kindlad põhialused kriisi puhkedes, hästi kapitaliseeritud ja usaldusväärne finantssektor, majanduse suhteliselt väike avatus, Poola omavääringu märkimisväärne odavnemine kriisi algusetapis ning õigeaegne ja paindlik raha- ja eelarvepoliitika.
  Kuigi mõned kasvu soodustanud tegurid on ajutised (ekspansiivset eelarvepoliitikat võimaldavad tingimused on suures osas kadunud ja omavääring on tugevnemas), on Poola majanduse väljavaated viimastel kuudel märkimisväärselt paranenud. Järgmistel aastatel on esmatähtis taastada riigi rahanduse jätkusuutlikkus ja tagada jätkusuutlik järelejõudmine Euroopa arenenud majandustega riikidele, ohustamata samas eelarvepositsiooni ja makromajanduslikku stabiilsust. Poola ei kasutanud majanduse tõusu perioodi (2006–2008) riigi rahanduse konsolideerimiseks ning valitsemissektori eelarve struktuurne puudujääk (st tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed, arvutatud ajakohastatud programmi andmete alusel ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt) peaks 2009. aastal ulatuma 7 %ni SKPst. Kuna ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohases 2009. aasta aprilli teatises hindasid Poola ametiasutused valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2008. aastal 3,9 % SKPst, otsustas nõukogu 7. juulil 2009, et Poolal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ja soovitas selle kõrvaldada 2012. aastaks. |
| --- | --- |

(2)

SKP hinnangulise reaalkasvuga 1,7 % on Poola ainus ELi liikmesriik, kelle majanduskasv 2009. aastal oli positiivne. Majanduskasv tuleneb mitmest soodsast tegurist, sealhulgas majanduse kindlad põhialused kriisi puhkedes, hästi kapitaliseeritud ja usaldusväärne finantssektor, majanduse suhteliselt väike avatus, Poola omavääringu märkimisväärne odavnemine kriisi algusetapis ning õigeaegne ja paindlik raha- ja eelarvepoliitika.

Kuigi mõned kasvu soodustanud tegurid on ajutised (ekspansiivset eelarvepoliitikat võimaldavad tingimused on suures osas kadunud ja omavääring on tugevnemas), on Poola majanduse väljavaated viimastel kuudel märkimisväärselt paranenud. Järgmistel aastatel on esmatähtis taastada riigi rahanduse jätkusuutlikkus ja tagada jätkusuutlik järelejõudmine Euroopa arenenud majandustega riikidele, ohustamata samas eelarvepositsiooni ja makromajanduslikku stabiilsust. Poola ei kasutanud majanduse tõusu perioodi (2006–2008) riigi rahanduse konsolideerimiseks ning valitsemissektori eelarve struktuurne puudujääk (st tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, välja arvatud ühekordsed ja muud ajutised meetmed, arvutatud ajakohastatud programmi andmete alusel ühiselt kokkulepitud metoodika kohaselt) peaks 2009. aastal ulatuma 7 %ni SKPst. Kuna ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohases 2009. aasta aprilli teatises hindasid Poola ametiasutused valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2008. aastal 3,9 % SKPst, otsustas nõukogu 7. juulil 2009, et Poolal on ülemäärane eelarvepuudujääk, ja soovitas selle kõrvaldada 2012. aastaks.

| (3) | Kuigi reaalse SKP senine langus kriisi tingimustes on suures osas tsükliline, on mõjutatud negatiivselt ka potentsiaalse SKP tase. Lisaks võib kriis väikesemate investeeringute, laenude piiratud kättesaadavuse ja suurema struktuurse tööpuuduse tõttu mõjutada potentsiaalset kasvu keskpikas perspektiivis, kuigi selle võimalik mõju peaks tänu väiksemale kapitalikaole ja paindlikule tööturule olema Poolas väiksem. Lisaks halvendab majanduskriis veelgi elanikkonna vananemise negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Sellega seoses on esmatähtis kiirendada struktuurireformide rakendamist, et toetada potentsiaalset kasvu. Pidades silmas Poola madalat tööhõivemäära ja vajadust viia läbi arenenud majandusega riikidele järelejõudmist toetavad reformid, on oluline võtta täiendavaid meetmeid, et soodustada osalemist tööturul, parandada ärikeskkonda ning stimuleerida teadus- ja arendustegevusse investeerimist erasektoris. |
| --- | --- |

(3)

Kuigi reaalse SKP senine langus kriisi tingimustes on suures osas tsükliline, on mõjutatud negatiivselt ka potentsiaalse SKP tase. Lisaks võib kriis väikesemate investeeringute, laenude piiratud kättesaadavuse ja suurema struktuurse tööpuuduse tõttu mõjutada potentsiaalset kasvu keskpikas perspektiivis, kuigi selle võimalik mõju peaks tänu väiksemale kapitalikaole ja paindlikule tööturule olema Poolas väiksem. Lisaks halvendab majanduskriis veelgi elanikkonna vananemise negatiivset mõju potentsiaalsele SKP-le ja riigi rahanduse jätkusuutlikkusele. Sellega seoses on esmatähtis kiirendada struktuurireformide rakendamist, et toetada potentsiaalset kasvu. Pidades silmas Poola madalat tööhõivemäära ja vajadust viia läbi arenenud majandusega riikidele järelejõudmist toetavad reformid, on oluline võtta täiendavaid meetmeid, et soodustada osalemist tööturul, parandada ärikeskkonda ning stimuleerida teadus- ja arendustegevusse investeerimist erasektoris.

| (4) | Programmi eelarveprognooside aluseks oleva makromajandusliku põhistsenaariumiga nähakse ette, et SKP reaalkasv kiireneb 1,7 %-lt 2009. aastal 3 %-le 2010. aastal, 4,5 %-le 2011. aastal ja 4,2 %-le 2012. aastal. Praegu kättesaadava teabe alusel (2) hinnates näib SKP reaalkasvu prognoos 2010. aastaks pisut optimistlik ning 2011. ja 2012. aastaks optimistlik. Programmis esitatakse ka alternatiivne „riskistsenaarium”, mille kohane SKP reaalkasvu prognoos (2,7 % 2010. aastal, 3,7 % 2011. aastal ja 3,5 % 2012. aastal) näib usutavam. Programmi prognooside kohane tööhõive järkjärguline taastumine aastatel 2010–2012 näib viimaseid andmeid arvesse võttes usutav, pidades eelkõige silmas, et reaalpalkade kiire kohandumine peaks pehmendama tööhõive vähenemise mõju. Programmi inflatsiooniprognoosid on realistlikud ning nende kohaselt väheneb inflatsioon tugevneva omavääringu ja vaoshoitud palgasurve tõttu ligikaudu 2 %-ni 2010. aastal ja seejärel suureneb mõõdukalt kooskõlas paraneva majandusolukorraga. |
| --- | --- |

(4)

Programmi eelarveprognooside aluseks oleva makromajandusliku põhistsenaariumiga nähakse ette, et SKP reaalkasv kiireneb 1,7 %-lt 2009. aastal 3 %-le 2010. aastal, 4,5 %-le 2011. aastal ja 4,2 %-le 2012. aastal. Praegu kättesaadava teabe alusel (2) hinnates näib SKP reaalkasvu prognoos 2010. aastaks pisut optimistlik ning 2011. ja 2012. aastaks optimistlik. Programmis esitatakse ka alternatiivne „riskistsenaarium”, mille kohane SKP reaalkasvu prognoos (2,7 % 2010. aastal, 3,7 % 2011. aastal ja 3,5 % 2012. aastal) näib usutavam. Programmi prognooside kohane tööhõive järkjärguline taastumine aastatel 2010–2012 näib viimaseid andmeid arvesse võttes usutav, pidades eelkõige silmas, et reaalpalkade kiire kohandumine peaks pehmendama tööhõive vähenemise mõju. Programmi inflatsiooniprognoosid on realistlikud ning nende kohaselt väheneb inflatsioon tugevneva omavääringu ja vaoshoitud palgasurve tõttu ligikaudu 2 %-ni 2010. aastal ja seejärel suureneb mõõdukalt kooskõlas paraneva majandusolukorraga.

| (5) | Programmis prognoositakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2009. aastal 7,2% SKPst. Võrreldes 2008. aasta puudujäägiga (3,6 % SKPst) tuleneb eelarvepositsiooni oluline halvenemine peamiselt kriisi mõjust riigi rahandusele ja stimuleerivatest meetmetest (ligikaudu 2 % SKPst), mida valitsus rakendas 2009. aastal kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Stimuleerivad meetmed hõlmasid peamiselt üksikisiku tulumaksu määra vähendamist (otsus võeti vastu 2007. aastal), riiklike investeeringute suurendamist ja sotsiaaltoetuste indekseerimist. Samas oleks puudujääk 2009. aastal osutunud isegi suuremaks, kui ei oleks rakendatud puudujääki vähendavaid meetmeid mahus ligikaudu 1,5 protsendipunkti (halduskulude kärpimine ja riigi osalusega äriühingutest saadavate dividendide suurendamine). Hoolimata kõnealustest meetmetest halvenes struktuurne eelarvepositsioon 2009. aastal enam kui 2 protsendipunkti SKPst, mis kajastab ülekulusid valitsemissektori mõnedes allsektorites (3) ja ebasoodsaid kasvutegureid.
  Hoolimata suurest struktuursest puudujäägist ja majanduse prognoositud järsust elavnemisest nähakse programmiga ette järkjärguline väljumisstrateegia, mille kohaselt kavatsetakse 2010. ja 2011. aastal eelarvet mõõdukalt konsolideerida. |
| --- | --- |

(5)

Programmis prognoositakse valitsemissektori eelarve puudujäägiks 2009. aastal 7,2% SKPst. Võrreldes 2008. aasta puudujäägiga (3,6 % SKPst) tuleneb eelarvepositsiooni oluline halvenemine peamiselt kriisi mõjust riigi rahandusele ja stimuleerivatest meetmetest (ligikaudu 2 % SKPst), mida valitsus rakendas 2009. aastal kooskõlas Euroopa majanduse elavdamise kavaga. Stimuleerivad meetmed hõlmasid peamiselt üksikisiku tulumaksu määra vähendamist (otsus võeti vastu 2007. aastal), riiklike investeeringute suurendamist ja sotsiaaltoetuste indekseerimist. Samas oleks puudujääk 2009. aastal osutunud isegi suuremaks, kui ei oleks rakendatud puudujääki vähendavaid meetmeid mahus ligikaudu 1,5 protsendipunkti (halduskulude kärpimine ja riigi osalusega äriühingutest saadavate dividendide suurendamine). Hoolimata kõnealustest meetmetest halvenes struktuurne eelarvepositsioon 2009. aastal enam kui 2 protsendipunkti SKPst, mis kajastab ülekulusid valitsemissektori mõnedes allsektorites (3) ja ebasoodsaid kasvutegureid.

Hoolimata suurest struktuursest puudujäägist ja majanduse prognoositud järsust elavnemisest nähakse programmiga ette järkjärguline väljumisstrateegia, mille kohaselt kavatsetakse 2010. ja 2011. aastal eelarvet mõõdukalt konsolideerida.

| (6) | Programmis nähakse ette, et valitsemissektori eelarve puudujääk väheneb 2010. aastal pisut ja ulatub 6,9 %ni SKPst. Selleks suurendatakse oluliselt tulude suhet SKPsse (2,2 protsendipunkti võrra), mis enam kui tasakaalustab kulude suhte märkimisväärse suurenemise (1,9 protsendipunkti võrra), mis on peamiselt tingitud kapitalimahutuse suurenemisest (osaliselt rahastatakse ELi vahenditest). Peamised konsolideerimismeetmed hõlmavad mõne aktsiisi- ja poolaktsiisimaksu määra tõstmist (ligikaudu 0,2 % SKPst) ning palgakulude kasvu piiramist riigieelarves (0,3 % SKPst), kokku seega 0,5 % SKPst. Struktuurne eelarveseisund peaks paranema 0,8 protsendipunkti võrra SKPst, kajastades soodsaid kasvutegureid, millega kaasneb tavapärasest suurem maksuelastsus. Praeguste plaanide kohane eelarve konsolideerimine on väiksem keskmisest iga-aastasest kohandamisest, mida nõukogu soovitas 2009. aasta juulis ajavahemikuks 2010–2012 (vähemalt 1,25 protsendipunkti SKPst). |
| --- | --- |

(6)

Programmis nähakse ette, et valitsemissektori eelarve puudujääk väheneb 2010. aastal pisut ja ulatub 6,9 %ni SKPst. Selleks suurendatakse oluliselt tulude suhet SKPsse (2,2 protsendipunkti võrra), mis enam kui tasakaalustab kulude suhte märkimisväärse suurenemise (1,9 protsendipunkti võrra), mis on peamiselt tingitud kapitalimahutuse suurenemisest (osaliselt rahastatakse ELi vahenditest). Peamised konsolideerimismeetmed hõlmavad mõne aktsiisi- ja poolaktsiisimaksu määra tõstmist (ligikaudu 0,2 % SKPst) ning palgakulude kasvu piiramist riigieelarves (0,3 % SKPst), kokku seega 0,5 % SKPst. Struktuurne eelarveseisund peaks paranema 0,8 protsendipunkti võrra SKPst, kajastades soodsaid kasvutegureid, millega kaasneb tavapärasest suurem maksuelastsus. Praeguste plaanide kohane eelarve konsolideerimine on väiksem keskmisest iga-aastasest kohandamisest, mida nõukogu soovitas 2009. aasta juulis ajavahemikuks 2010–2012 (vähemalt 1,25 protsendipunkti SKPst).

| (7) | Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on viia puudujääk alla kontrollväärtuse 3 % SKPst 2012. aastaks, mis on kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega. Samas on kohandamine kavandatud programmi lõpuaastateks: valitsemissektori eelarve üldseisund peaks paranema 0,3 protsendipunkti võrra SKPst 2010. aastal, 1 protsendipunkti võrra 2011. aastal ja 3 protsendipunkti võrra 2012. aastal. Struktuurne eelarveseisund peaks paranema 0,8-0,9 protsendipunkti võrra SKPst 2010. ja 2011. aastal ning 3 protsendipunkti võrra 2012. aastal. Selleks et kompenseerida valitsemissektori eelarve üldpuudujäägi halvemat 2009. aasta lähtepositsiooni, kui eeldati nõukogu soovituse koostamise ajal eeldati, peaks keskmine iga-aastane struktuurne kohandamine olema ajavahemikul 2010–2012 ligikaudu 1,5 protsendipunkti SKPst, st pisut suurem ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohases nõukogu soovituses ettenähtust. Eelarve konsolideerimine on 2011. ja 2012. aastal peamiselt kulupõhine, kuid samas ei ole ette nähtud piisavalt konkreetseid meetmeid. Teatavaks tehtud meetmete (sealhulgas meetmed, mis on ette nähtud 29. jaanuari 2010. aasta „Rahanduse arengu- ja konsolideerimiskavas”, millele lähenemisprogrammis pidevalt viidatakse) mõju aastatel 2011–2012 ei ületa 0,5 % SKPst (4). Programmis kinnitatakse keskpika perioodi eesmärki, milleks on valitsemissektori struktuurne eelarveseisund -1 % SKPst. Viimaseid prognoose ja võlataset arvesse võttes kajastab keskpika perioodi eesmärk vägagi asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärke. Programmis ei kavandata seda siiski saavutada programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Programmi keskpika perioodi eelarvestrateegia peamine eesmärk on viia puudujääk alla kontrollväärtuse 3 % SKPst 2012. aastaks, mis on kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohase nõukogu soovitusega. Samas on kohandamine kavandatud programmi lõpuaastateks: valitsemissektori eelarve üldseisund peaks paranema 0,3 protsendipunkti võrra SKPst 2010. aastal, 1 protsendipunkti võrra 2011. aastal ja 3 protsendipunkti võrra 2012. aastal. Struktuurne eelarveseisund peaks paranema 0,8-0,9 protsendipunkti võrra SKPst 2010. ja 2011. aastal ning 3 protsendipunkti võrra 2012. aastal. Selleks et kompenseerida valitsemissektori eelarve üldpuudujäägi halvemat 2009. aasta lähtepositsiooni, kui eeldati nõukogu soovituse koostamise ajal eeldati, peaks keskmine iga-aastane struktuurne kohandamine olema ajavahemikul 2010–2012 ligikaudu 1,5 protsendipunkti SKPst, st pisut suurem ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohases nõukogu soovituses ettenähtust. Eelarve konsolideerimine on 2011. ja 2012. aastal peamiselt kulupõhine, kuid samas ei ole ette nähtud piisavalt konkreetseid meetmeid. Teatavaks tehtud meetmete (sealhulgas meetmed, mis on ette nähtud 29. jaanuari 2010. aasta „Rahanduse arengu- ja konsolideerimiskavas”, millele lähenemisprogrammis pidevalt viidatakse) mõju aastatel 2011–2012 ei ületa 0,5 % SKPst (4). Programmis kinnitatakse keskpika perioodi eesmärki, milleks on valitsemissektori struktuurne eelarveseisund -1 % SKPst. Viimaseid prognoose ja võlataset arvesse võttes kajastab keskpika perioodi eesmärk vägagi asjakohaselt stabiilsuse ja kasvu pakti eesmärke. Programmis ei kavandata seda siiski saavutada programmiperioodi jooksul.

| (8) | Eelarvetulemused võivad osutuda programmis kavandatust halvemaks kogu programmiperioodi jooksul. Esiteks võib SKP reaalkasv osutuda prognoositust väiksemaks, mistõttu jääks oodatust väiksemaks ka maksutulu. Kui alternatiivne, ettevaatlikum ja usutavam stsenaarium tõeks osutub, ulatuks puudujääk 2012. aastal vastavalt programmile ligikaudu 5 %-ni SKPst ja ülemäärast eelarvepuudujääki ei suudetaks kõrvaldada nõukogu sätestatud tähtajaks. Teiseks ei ole 2011. ja 2012. aasta eelarve-eesmärke toetatud konkreetsete meetmetega. Tihe valimiste ajakava järgmisel kahel aastal (presidendi- ja kohalikud valimised 2010. aasta sügisel ning parlamendivalimised 2011. aasta augustis) tekitab küsimusi selle kohta, millal sellised meetmed kindlaks määratakse ja rakendatakse. Kolmandaks ei ole Poola suutnud alati saavutada ajakohastatud lähenemisprogrammide kohaseid valitsemissektori kulueesmärke ning eelarveraamistiku tugevdamiseks võetavad uued meetmed ei pruugi olla piisavad, et tagada kõnealuste eesmärkide täitmine programmiperioodi jooksul. Kavandatud uued „ajutised” kulueeskirjad, mida kohaldatakse seni, kuni kehtestatakse „eesmärgipärased” kulueeskirjad, hõlmavad ainult väga väikest osa valitsemissektori kuludest (vähem kui 15 %) ja võimaldavad isegi nende täieliku rakendamise korral eelarvet igal aastal kohandada ainult väikses mahus (vähem kui 0,2 % SKPst aastas ajavahemikul 2011–2012) (5). Üldiselt võivad eelarvetulemused osutuda programmis kavandatust halvemaks. |
| --- | --- |

(8)

Eelarvetulemused võivad osutuda programmis kavandatust halvemaks kogu programmiperioodi jooksul. Esiteks võib SKP reaalkasv osutuda prognoositust väiksemaks, mistõttu jääks oodatust väiksemaks ka maksutulu. Kui alternatiivne, ettevaatlikum ja usutavam stsenaarium tõeks osutub, ulatuks puudujääk 2012. aastal vastavalt programmile ligikaudu 5 %-ni SKPst ja ülemäärast eelarvepuudujääki ei suudetaks kõrvaldada nõukogu sätestatud tähtajaks. Teiseks ei ole 2011. ja 2012. aasta eelarve-eesmärke toetatud konkreetsete meetmetega. Tihe valimiste ajakava järgmisel kahel aastal (presidendi- ja kohalikud valimised 2010. aasta sügisel ning parlamendivalimised 2011. aasta augustis) tekitab küsimusi selle kohta, millal sellised meetmed kindlaks määratakse ja rakendatakse. Kolmandaks ei ole Poola suutnud alati saavutada ajakohastatud lähenemisprogrammide kohaseid valitsemissektori kulueesmärke ning eelarveraamistiku tugevdamiseks võetavad uued meetmed ei pruugi olla piisavad, et tagada kõnealuste eesmärkide täitmine programmiperioodi jooksul. Kavandatud uued „ajutised” kulueeskirjad, mida kohaldatakse seni, kuni kehtestatakse „eesmärgipärased” kulueeskirjad, hõlmavad ainult väga väikest osa valitsemissektori kuludest (vähem kui 15 %) ja võimaldavad isegi nende täieliku rakendamise korral eelarvet igal aastal kohandada ainult väikses mahus (vähem kui 0,2 % SKPst aastas ajavahemikul 2011–2012) (5). Üldiselt võivad eelarvetulemused osutuda programmis kavandatust halvemaks.

| (9) | Valitsemissektori koguvõlg peaks suurenema 47,2 %-lt SKPst 2008. aastal 50,7 %-le 2009. aastal. Kõnealune näitaja peaks programmiperioodi jooksul suurenema 5 protsendipunkti võrra, ulatudes valitsemissektori eelarve puudujäägi tõttu 2012. aastaks ligikaudu 56 %-ni SKPst, mis on siiski väiksem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. 2010. aastaks kavandatud märkimisväärsed tulud erastamisest peaksid võla suhte suurenemist piirama. Pidades silmas ebasoodsaid turutingimusi ja varasemate erastamiskavade ebapiisavat täitmist, võivad tulud osutuda prognoositust väiksemaks. Eeldusel, et poliitikat ei muudeta, ning erinevaid makromajanduslikke stsenaariumeid arvesse võttes prognoosisid komisjoni talitused 2009. aasta sügisprognoosis, et võla suhe ületab 2011. aastal kontrollväärtuse 60 % SKPst. Kuigi viimaseid andmeid silmas pidades näib kõnealune võlaprognoos liiga kõrge, võib võla suhe osutuda järgmistel aastatel programmis kavandatust suuremaks. |
| --- | --- |

(9)

Valitsemissektori koguvõlg peaks suurenema 47,2 %-lt SKPst 2008. aastal 50,7 %-le 2009. aastal. Kõnealune näitaja peaks programmiperioodi jooksul suurenema 5 protsendipunkti võrra, ulatudes valitsemissektori eelarve puudujäägi tõttu 2012. aastaks ligikaudu 56 %-ni SKPst, mis on siiski väiksem asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest. 2010. aastaks kavandatud märkimisväärsed tulud erastamisest peaksid võla suhte suurenemist piirama. Pidades silmas ebasoodsaid turutingimusi ja varasemate erastamiskavade ebapiisavat täitmist, võivad tulud osutuda prognoositust väiksemaks. Eeldusel, et poliitikat ei muudeta, ning erinevaid makromajanduslikke stsenaariumeid arvesse võttes prognoosisid komisjoni talitused 2009. aasta sügisprognoosis, et võla suhe ületab 2011. aastal kontrollväärtuse 60 % SKPst. Kuigi viimaseid andmeid silmas pidades näib kõnealune võlaprognoos liiga kõrge, võib võla suhe osutuda järgmistel aastatel programmis kavandatust suuremaks.

| (10) | Keskpika perioodi (kuni 2020. aastani) võlaprognoosid, mille puhul eeldatakse SKP kasvu mõõdukat järkjärgulist taastumist kriisi eel prognoositud tasemele, maksumäärade taastumist kriisieelsele tasemele ning mis sisaldavad elanikkonna vananemisest tulenevate kulude suurenemise prognoosi, osutavad, et programmis kavandatud eelarvestrateegia (nominaalväärtuses) poliitikat täiendavalt muutmata on enam kui piisav, et stabiliseerida võla suhe 2020. aastaks. Programmis osutatakse riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust toetavatele reformidele (jõu- ja päästestruktuuride töötajate kaasamine üldisesse pensioniskeemi, pensioniiga, talunike sotsiaalkindlustusfond, töövõimetushüvitiste vähendamine). Kuigi kõnealused meetmed on väga olulised valitsemissektori eelarveseisundi tugevdamiseks ja olukorra parandamiseks tööturul pikas perspektiivis, kavatsetakse need rakendada järkjärgult ja seega ei mõjuta need märkimisväärselt valitsemissektori eelarveseisundit programmiperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(10)

Keskpika perioodi (kuni 2020. aastani) võlaprognoosid, mille puhul eeldatakse SKP kasvu mõõdukat järkjärgulist taastumist kriisi eel prognoositud tasemele, maksumäärade taastumist kriisieelsele tasemele ning mis sisaldavad elanikkonna vananemisest tulenevate kulude suurenemise prognoosi, osutavad, et programmis kavandatud eelarvestrateegia (nominaalväärtuses) poliitikat täiendavalt muutmata on enam kui piisav, et stabiliseerida võla suhe 2020. aastaks. Programmis osutatakse riigi rahanduse pikaajalist jätkusuutlikkust toetavatele reformidele (jõu- ja päästestruktuuride töötajate kaasamine üldisesse pensioniskeemi, pensioniiga, talunike sotsiaalkindlustusfond, töövõimetushüvitiste vähendamine). Kuigi kõnealused meetmed on väga olulised valitsemissektori eelarveseisundi tugevdamiseks ja olukorra parandamiseks tööturul pikas perspektiivis, kavatsetakse need rakendada järkjärgult ja seega ei mõjuta need märkimisväärselt valitsemissektori eelarveseisundit programmiperioodi jooksul.

| (11) | Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest märkimisväärselt väiksem, mida kajastab ka pensionikulude prognoositud vähenemine. Samas põhjustab 2009. aasta eelarvepositsioon pikas perspektiivis märkimisväärset mahajäämust jätkusuutlikkuses. Suurema esmase eelarveülejäägi tagamine keskpikas perspektiivis vastavalt programmis kavandatule aitaks vähendada riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riske, mida jätkusuutlikkust käsitlevas komisjoni 2009. aasta aruandes (6) hinnati keskmiseks. |
| --- | --- |

(11)

Elanikkonna vananemise pikaajaline mõju eelarvele on ELi keskmisest märkimisväärselt väiksem, mida kajastab ka pensionikulude prognoositud vähenemine. Samas põhjustab 2009. aasta eelarvepositsioon pikas perspektiivis märkimisväärset mahajäämust jätkusuutlikkuses. Suurema esmase eelarveülejäägi tagamine keskpikas perspektiivis vastavalt programmis kavandatule aitaks vähendada riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkusega seotud riske, mida jätkusuutlikkust käsitlevas komisjoni 2009. aasta aruandes (6) hinnati keskmiseks.

| (12) | Poola eelarveraamistikku saaks veelgi parandada. Poolas kohaldatakse kolmel võla piirmääral (50 %, 55 % ja 60 % SKPst, viimane on sätestatud ka põhiseaduses) põhinevaid eelarve-eeskirju ning kõneluste piirmäärade ületamise korral võetakse järjest mahukamaid eelarve konsolideerimise meetmeid. Kulude poolel ei taga institutsiooniline raamistik piisavat kulude kontrolli ja seetõttu on korduvalt esinenud kõrvalekaldeid kulude tegemisel. Ametiasutused võtsid 2009. aastal meetmeid eelarveraamistiku parandamiseks. Nad karmistasid olemasolevaid võlaeeskirju, kehtestades täiendavad erisätted meetmete kohta, mida tuleb rakendada juhul, kui valitsemissektori võlg ületab 55 % SKPst (riiklik määratlus, mitte ESA 95). Riigieelarve planeerimise perioodi pikendati kolmelt aastalt neljale. Selleks et muuta avaliku sektori raamatupidamisarvestus läbipaistvamaks, korraldati avaliku sektori toimimist teataval määral ümber. Lisaks kavatsevad ametiasutused tugevdada eelarveraamistikku, mis sisaldab „ajutisi” ja „eesmärgipäraseid” kulueeskirju. „Ajutised” eeskirjad hõlmaksid siiski ainult riigieelarve vabatahtlikku osa (jättes välja riiklikud investeeringud), mis moodustab praegu alla 15 % valitsemissektori kuludest Kuigi kõnealused meetmed lihtsustavad eelarve konsolideerimist tulevikus, ei asenda need meetmeid, mida tuleks võtta programmis kavandatud konsolideerimiskava toetamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Poola eelarveraamistikku saaks veelgi parandada. Poolas kohaldatakse kolmel võla piirmääral (50 %, 55 % ja 60 % SKPst, viimane on sätestatud ka põhiseaduses) põhinevaid eelarve-eeskirju ning kõneluste piirmäärade ületamise korral võetakse järjest mahukamaid eelarve konsolideerimise meetmeid. Kulude poolel ei taga institutsiooniline raamistik piisavat kulude kontrolli ja seetõttu on korduvalt esinenud kõrvalekaldeid kulude tegemisel. Ametiasutused võtsid 2009. aastal meetmeid eelarveraamistiku parandamiseks. Nad karmistasid olemasolevaid võlaeeskirju, kehtestades täiendavad erisätted meetmete kohta, mida tuleb rakendada juhul, kui valitsemissektori võlg ületab 55 % SKPst (riiklik määratlus, mitte ESA 95). Riigieelarve planeerimise perioodi pikendati kolmelt aastalt neljale. Selleks et muuta avaliku sektori raamatupidamisarvestus läbipaistvamaks, korraldati avaliku sektori toimimist teataval määral ümber. Lisaks kavatsevad ametiasutused tugevdada eelarveraamistikku, mis sisaldab „ajutisi” ja „eesmärgipäraseid” kulueeskirju. „Ajutised” eeskirjad hõlmaksid siiski ainult riigieelarve vabatahtlikku osa (jättes välja riiklikud investeeringud), mis moodustab praegu alla 15 % valitsemissektori kuludest Kuigi kõnealused meetmed lihtsustavad eelarve konsolideerimist tulevikus, ei asenda need meetmeid, mida tuleks võtta programmis kavandatud konsolideerimiskava toetamiseks.

| (13) | Poola avaliku sektori kulude struktuuri analüüsides tuleb tõdeda, et sotsiaalkaitseks eraldatud kulude osakaal on suhteliselt suur, samas kui teatavates kasvu soodustavates valdkondades (innovatsioon, teadus- ja arendustegevus) ja tervishoiusektoris tehtavate kulude osakaal on suhteliselt väike. Lisaks näib, et sellistes valdkondades nagu tervishoid ja haridus on võimalik riiklikke kulutusi tõhustada. Tulude poolel on maksukoormus ELi keskmise lähedal, kuid maksustamise ja maksukogumise süsteemi saaks veelgi lihtsustada. Poola ametiasutused on alates 2005. aastast järk-järgult arendanud ja rakendanud tulemuspõhist eelarvestamist, mis peaks muutma valitsemissektori kulud tõhusamaks ja tulemuslikumaks järgmistel aastatel. 2010. aasta eelarve koostamisel on tulemuspõhist lähenemist veelgi laiendatud, st hõlmatud on valitsemissektori täiendavad osad ja täiendavad kulukategooriad. Esimest korda kasutatakse tulemuspõhist lähenemist riigieelarve koostamisel täies ulatuses 2013. aastal. |
| --- | --- |

(13)

Poola avaliku sektori kulude struktuuri analüüsides tuleb tõdeda, et sotsiaalkaitseks eraldatud kulude osakaal on suhteliselt suur, samas kui teatavates kasvu soodustavates valdkondades (innovatsioon, teadus- ja arendustegevus) ja tervishoiusektoris tehtavate kulude osakaal on suhteliselt väike. Lisaks näib, et sellistes valdkondades nagu tervishoid ja haridus on võimalik riiklikke kulutusi tõhustada. Tulude poolel on maksukoormus ELi keskmise lähedal, kuid maksustamise ja maksukogumise süsteemi saaks veelgi lihtsustada. Poola ametiasutused on alates 2005. aastast järk-järgult arendanud ja rakendanud tulemuspõhist eelarvestamist, mis peaks muutma valitsemissektori kulud tõhusamaks ja tulemuslikumaks järgmistel aastatel. 2010. aasta eelarve koostamisel on tulemuspõhist lähenemist veelgi laiendatud, st hõlmatud on valitsemissektori täiendavad osad ja täiendavad kulukategooriad. Esimest korda kasutatakse tulemuspõhist lähenemist riigieelarve koostamisel täies ulatuses 2013. aastal.

| (14) | Üldiselt on programmis 2010. aastaks kavandatud eelarvestrateegia kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaste nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitustega. Riske arvesse võttes ei pruugi eelarvestrateegia alates 2011. aastast olla siiski kooskõlas nõukogu soovitustega. Ajavahemikuks 2010–2012 on kavandatud kohandada struktuurset eelarveseisundit ligikaudu 11⁄2 protsendipunkti võrra SKPst, st pisut rohkem, kui on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohases nõukogu soovituses. Samas on eelarve konsolideerimine kavandatud peamiselt lõpuaastateks, puudujäägieesmärgid põhinevad optimistlikel kasvuprognoosidel ja kavandatud kulukärpeid ei toetata piisavalt konkreetsete meetmetega. Pidades silmas Poola majanduse head vastupanuvõimet kriisile, ametiasutuste prognoositavat majanduse elavnemist 2010. aastal, valitsemissektori eelarve suurt struktuurset puudujääki ja ametiasutuste eesmärki kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2012. aastaks, oleks asjakohane alustada eelarve konsolideerimist varem. 2010. aastal tuleks eelarvet kindlalt rakendada, tehes võimaluse korral esmaseid jooksvaid kulutusi kavandatust vähem ja kasutades plaaniväliseid tulusid puudujäägi vähendamiseks. Selleks et saavutada valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärgid 2011. ja 2012. aastal, tuleks võtta märkimisväärseid täiendavaid meetmeid, millega tagatakse ka piisav kindlusvaru juhuks, kui programmis kavandatud makromajanduslik põhistsenaarium ei täitu. |
| --- | --- |

(14)

Üldiselt on programmis 2010. aastaks kavandatud eelarvestrateegia kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohaste nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovitustega. Riske arvesse võttes ei pruugi eelarvestrateegia alates 2011. aastast olla siiski kooskõlas nõukogu soovitustega. Ajavahemikuks 2010–2012 on kavandatud kohandada struktuurset eelarveseisundit ligikaudu 11⁄2 protsendipunkti võrra SKPst, st pisut rohkem, kui on ette nähtud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse kohases nõukogu soovituses. Samas on eelarve konsolideerimine kavandatud peamiselt lõpuaastateks, puudujäägieesmärgid põhinevad optimistlikel kasvuprognoosidel ja kavandatud kulukärpeid ei toetata piisavalt konkreetsete meetmetega. Pidades silmas Poola majanduse head vastupanuvõimet kriisile, ametiasutuste prognoositavat majanduse elavnemist 2010. aastal, valitsemissektori eelarve suurt struktuurset puudujääki ja ametiasutuste eesmärki kõrvaldada ülemäärane eelarvepuudujääk 2012. aastaks, oleks asjakohane alustada eelarve konsolideerimist varem. 2010. aastal tuleks eelarvet kindlalt rakendada, tehes võimaluse korral esmaseid jooksvaid kulutusi kavandatust vähem ja kasutades plaaniväliseid tulusid puudujäägi vähendamiseks. Selleks et saavutada valitsemissektori eelarve puudujäägi eesmärgid 2011. ja 2012. aastal, tuleks võtta märkimisväärseid täiendavaid meetmeid, millega tagatakse ka piisav kindlusvaru juhuks, kui programmis kavandatud makromajanduslik põhistsenaarium ei täitu.

| (15) | Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud ja enamik vabatahtlikke andmeid (7). EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohases 7. juuli 2009. aasta soovituses, kutsus nõukogu Poolat üles teatama nõukogu soovituste rakendamisel tehtud edusammudest ajakohastatud lähenemisprogrammide eraldi peatükis. Poola on kõnealust soovitust osaliselt järgitud. Eelkõige ei ole piisavalt täpsustatud esmaste kulude piiramiseks kavandatud reformi ning meetmed, mida tuleb võtta, et viia puudujääk allapoole kontrollväärtust 2012. aastaks. |
| --- | --- |

(15)

Seoses stabiilsus- ja lähenemisprogrammide tegevusjuhendis esitatud andmenõuetega on programmis esitatud kõik kohustuslikud ja enamik vabatahtlikke andmeid (7). EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohases 7. juuli 2009. aasta soovituses, kutsus nõukogu Poolat üles teatama nõukogu soovituste rakendamisel tehtud edusammudest ajakohastatud lähenemisprogrammide eraldi peatükis. Poola on kõnealust soovitust osaliselt järgitud. Eelkõige ei ole piisavalt täpsustatud esmaste kulude piiramiseks kavandatud reformi ning meetmed, mida tuleb võtta, et viia puudujääk allapoole kontrollväärtust 2012. aastaks.

Üldine järeldus on, et kuigi Poola kavatseb kooskõlas ülemäärase puudujäägi menetluse kohase nõukogu soovitusega kõrvaldada ülemäärase eelarvepuudujäägi 2012. aastaks, on eelarve kohandamine kavandatud peamiselt lõpuaastateks (puudujääk peaks vähenema peamiselt 2012. aastal) ning eelarvetulemused võivad osutuda prognoositust halvemaks nii tulude kui ka kulude osas. Pidades silmas ametiasutuste prognoosivat majanduse elavnemist 2010. aastal ja valitsemissektori eelarve suurt struktuurset puudujääki, oleks asjakohane alustada eelarve konsolideerimist varem. Riskid eelarve täitmisel tulenevad liiga optimistlikest SKP reaalkasvu prognoosidest, selliste mahukate piisavalt konkreetsete meetmete puudumisest, millega alates 2011. aastast toetatakse eelarve-eesmärkide saavutamist, korduvatest kõrvalekalletest kavandatud kulueesmärkide täitmisel ja valimistsükli mõjust. Tervitatavad on eelarveraamistiku tugevdamise püüdlused, mida toetatakse eelkõige uute kulueeskirjadega. „Ajutised” kulueeskirjad peaksid olema ambitsioonikamad, eelkõige peaksid eeskirjad hõlmama rohkem kulukategooriaid.

Pidades silmas eespool esitatud hinnangut ja EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohast 7. juuli 2009. aasta soovitust ning vajadust tagada jätkusuutlik lähenemine, kutsutakse Poolat üles:

| i) | täitma kindlalt 2010. aasta eelarvet, tehes võimaluse korral esmaseid jooksvaid kulutusi kavandatust vähem ja kasutades plaaniväliseid tulusid puudujäägi vähendamiseks; |
| --- | --- |

i)

täitma kindlalt 2010. aasta eelarvet, tehes võimaluse korral esmaseid jooksvaid kulutusi kavandatust vähem ja kasutades plaaniväliseid tulusid puudujäägi vähendamiseks;

| ii) | tugevdama kavandatud eelarve kohandamist 2011. aastal, et saavutada soovitatud iga-aastane eelarve konsolideerimise tase (1,25 % SKPst) kooskõlas artikli 104 lõike 7 kohase soovitusega, ning olema valmis võtma täiendavaid konsolideerimismeetmed 2011. ja 2012. aastal, kui programmis kavandatud stsenaarium peaks osutuma optimistlikumaks EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohase soovituse aluseks olevast stsenaariumist; |
| --- | --- |

ii)

tugevdama kavandatud eelarve kohandamist 2011. aastal, et saavutada soovitatud iga-aastane eelarve konsolideerimise tase (1,25 % SKPst) kooskõlas artikli 104 lõike 7 kohase soovitusega, ning olema valmis võtma täiendavaid konsolideerimismeetmed 2011. ja 2012. aastal, kui programmis kavandatud stsenaarium peaks osutuma optimistlikumaks EÜ asutamislepingu artikli 104 lõike 7 kohase soovituse aluseks olevast stsenaariumist;

| iii) | jätkama eelarveraamistiku tugevdamist, sealhulgas kehtestama kulueeskirjad, mis hõlmaksid valitsemissektori esmastest kuludest suuremat osa, kui on ette nähtud lähenemisprogrammis esitletud „ajutiste” eeskirjadega, koos asjakohase kontrolli- ja jõustamismehhanismiga. Seetõttu võib osutuda vajalikuks vähendada kohustuslike kulutuste osakaalu kogukuludes. |
| --- | --- |

iii)

jätkama eelarveraamistiku tugevdamist, sealhulgas kehtestama kulueeskirjad, mis hõlmaksid valitsemissektori esmastest kuludest suuremat osa, kui on ette nähtud lähenemisprogrammis esitletud „ajutiste” eeskirjadega, koos asjakohase kontrolli- ja jõustamismehhanismiga. Seetõttu võib osutuda vajalikuks vähendada kohustuslike kulutuste osakaalu kogukuludes.

Samuti kutsuti Poolat üles üksikasjalikumalt teatama ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamisel tehtud edusammudest järgmise ajakohastatud lähenemisprogrammi eraldi peatükis, nagu on ette nähtud artikli 104 lõike 7 kohases nõukogu 7. juuli 2009. aasta soovituses.

Peamiste makromajanduslike ja eelarveprognooside võrdlus

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKP reaalkasv
  (muutuse %) | LP veebr 2010 | 5,0 | 1,7 | 3,0 | 4,5 | 4,2 |
| KOM nov 2009 | 5,0 | 1,2 | 1,8 | 3,2 | puudub |
| LP dets 2008 | 5,1 | 3,7 | 4,0 | 4,5 | puudub |
| THHI inflatsioon
  (%) | LP veebr 2010 | 4,2 | 4,0 | 2,1 | 2,7 | 3,2 |
| KOM nov 2009 | 4,2 | 3,9 | 1,9 | 2,0 | puudub |
| LP dets 2008 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | 2,5 | puudub |
| SKP lõhe (8)

  (% potentsiaalsest SKPst) | LP veebr 2010 | 2,4 | –0,4 | –1,7 | –1,5 | –1,5 |
| KOM nov 2009 (9) | 2,6 | –0,4 | –2,2 | –2,3 | puudub |
| LP dets 2008 | 1,0 | –0,1 | –0,6 | –0,5 | puudub |
| Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes
  (% SKPst) | LP veebr 2010 | –4,0 | –0,1 | –1,1 | –0,0 | –0,8 |
| KOM nov 2009 | –4,0 | –0,2 | –0,3 | –0,7 | puudub |
| LP dets 2008 | –4,0 | –1,8 | –1,3 | –1,5 | puudub |
| Valitsemissektori tulud
  (% SKPst) | LP veebr 2010 | 39,6 | 37,4 | 39,6 | 40,3 | 40,3 |
| KOM nov 2009 | 39,6 | 37,6 | 38,6 | 38,3 | puudub |
| LP dets 2008 | 39,8 | 40,7 | 40,0 | 39,7 | puudub |
| Valitsemissektori kulud
  (% SKPst) | LP veebr 2010 | 43,3 | 44,6 | 46,5 | 46,2 | 43,3 |
| KOM nov 2009 | 43,3 | 44,0 | 46,1 | 45,9 | puudub |
| LP dets 2008 | 42,6 | 43,2 | 42,4 | 41,7 | puudub |
| Valitsemissektori eelarve seisund
  (% SKPst) | LP veebr 2010 | –3,6 | –7,2 | –6,9 | –5,9 | –2,9 |
| KOM nov 2009 | –3,6 | –6,4 | –7,5 | –7,6 | puudub |
| LP dets 2008 | –2,7 | –2,5 | –2,3 | –1,9 | puudub |
| Esmane eelarveseisund
  (% SKPst) | LP veebr 2010 | –1,4 | –4,8 | –4,2 | –3,1 | –0,2 |
| KOM nov 2009 | –1,4 | –3,8 | –4,6 | –4,6 | puudub |
| LP dets 2008 | –0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,5 | puudub |
| Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (8)

  (% SKPst) | LP veebr 2010 | –4,6 | –7,0 | –6,2 | –5,3 | –2,3 |
| KOM nov 2009 | –4,7 | –6,3 | –6,6 | –6,7 | puudub |
| LP dets 2008 | –3,1 | –2,5 | –2,1 | –1,7 | puudub |
| Struktuurne eelarveseisund (10)

  (% SKPst) | LP veebr 2010 | –4,6 | –7,0 | –6,2 | –5,3 | –2,3 |
| KOM nov 2009 | –4,7 | –6,4 | –6,6 | –6,7 | puudub |
| LP dets 2008 | –3,1 | –2,5 | –2,3 | –1,7 | puudub |
| Valitsemissektori koguvõlg
  (% SKPst) | LP veebr 2010 | 47,2 | 50,7 | 53,1 | 56,3 | 55,8 |
| KOM nov 2009 | 47,2 | 51,7 | 57,0 | 61,3 | puudub |
| LP dets 2008 | 45,9 | 45,8 | 45,5 | 44,8 | puudub |
| Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused. |

2008

2009

2010

2011

2012

SKP reaalkasv

(muutuse %)

LP veebr 2010

5,0

1,7

3,0

4,5

4,2

KOM nov 2009

5,0

1,2

1,8

3,2

puudub

LP dets 2008

5,1

3,7

4,0

4,5

puudub

THHI inflatsioon

(%)

LP veebr 2010

4,2

4,0

2,1

2,7

3,2

KOM nov 2009

4,2

3,9

1,9

2,0

puudub

LP dets 2008

4,2

2,9

2,5

2,5

puudub

SKP lõhe (8)

(% potentsiaalsest SKPst)

LP veebr 2010

2,4

–0,4

–1,7

–1,5

–1,5

KOM nov 2009 (9)

2,6

–0,4

–2,2

–2,3

puudub

LP dets 2008

1,0

–0,1

–0,6

–0,5

puudub

Netolaenuandmine/-võtmine muu maailma suhtes

(% SKPst)

LP veebr 2010

–4,0

–0,1

–1,1

–0,0

–0,8

KOM nov 2009

–4,0

–0,2

–0,3

–0,7

puudub

LP dets 2008

–4,0

–1,8

–1,3

–1,5

puudub

Valitsemissektori tulud

(% SKPst)

LP veebr 2010

39,6

37,4

39,6

40,3

40,3

KOM nov 2009

39,6

37,6

38,6

38,3

puudub

LP dets 2008

39,8

40,7

40,0

39,7

puudub

Valitsemissektori kulud

(% SKPst)

LP veebr 2010

43,3

44,6

46,5

46,2

43,3

KOM nov 2009

43,3

44,0

46,1

45,9

puudub

LP dets 2008

42,6

43,2

42,4

41,7

puudub

Valitsemissektori eelarve seisund

(% SKPst)

LP veebr 2010

–3,6

–7,2

–6,9

–5,9

–2,9

KOM nov 2009

–3,6

–6,4

–7,5

–7,6

puudub

LP dets 2008

–2,7

–2,5

–2,3

–1,9

puudub

Esmane eelarveseisund

(% SKPst)

LP veebr 2010

–1,4

–4,8

–4,2

–3,1

–0,2

KOM nov 2009

–1,4

–3,8

–4,6

–4,6

puudub

LP dets 2008

–0,3

0,1

0,2

0,5

puudub

Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund (8)

(% SKPst)

LP veebr 2010

–4,6

–7,0

–6,2

–5,3

–2,3

KOM nov 2009

–4,7

–6,3

–6,6

–6,7

puudub

LP dets 2008

–3,1

–2,5

–2,1

–1,7

puudub

Struktuurne eelarveseisund (10)

(% SKPst)

LP veebr 2010

–4,6

–7,0

–6,2

–5,3

–2,3

KOM nov 2009

–4,7

–6,4

–6,6

–6,7

puudub

LP dets 2008

–3,1

–2,5

–2,3

–1,7

puudub

Valitsemissektori koguvõlg

(% SKPst)

LP veebr 2010

47,2

50,7

53,1

56,3

55,8

KOM nov 2009

47,2

51,7

57,0

61,3

puudub

LP dets 2008

45,9

45,8

45,5

44,8

puudub

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

(1)  EÜT L 209, 2.8.1997, lk 1. Käesolevas tekstis osutatud dokumendid on kättesaadavad veebisaidil: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_et.htm

(2)  Hindamisel võetakse eelkõige arvesse komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi, kuid samuti muud hiljem saadud teavet, eriti komisjoni talituste 2010. aasta veebruari vaheprognoosi.

(3)  See ei hõlma keskvalitsuse allsektoreid, kus kulusid tehti kavandatust vähem vaatamata suurematele tuludele.

(4)  0,5 % SKPst sisaldab kulueeskirjade mõju, mida on täpsustatud presidendile esitatud esimeses reformipaketis.

(5)  Programmiga nähakse ette, et kehtestatakse kahed kulueeskirjad. „Ajutised” eeskirjad hõlmavad ainult väikest osa valitsemissektori kuludest. Kõnealused eeskirjad kehtivad seni kuni valitsemissektori eelarve struktuurse puudujäägi puhul saavutatakse keskpika perioodi eesmärk (puudujääk 1 % SKPst). Lisaks kavatsevad ametiasutused kehtestada „eesmärgipärased” kulueeskirjad (eesmärk on hoida struktuurne puudujääk tasemel 1 % SKPst), mis hõlmaksid suuremat osa valitsemissektori kuludest.

(6)  Nõukogu 10. novembri 2009. aasta järeldustes riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kohta „kutsub nõukogu liikmesriike üles pöörama oma tulevastes stabiilsus- ja lähenemisprogrammides suuremat tähelepanu jätkusuutlikkusele suunatud strateegiatele” ning lisaks „kutsub komisjoni koos majanduspoliitika komitee ning majandus- ja rahanduskomiteega arendama edasi meetodeid riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse õigeaegseks hindamiseks järgmise jätkusuutlikkust käsitleva aruande jaoks”, mis kavatsetakse esitada 2012. aastal.

(7)  Eelkõige ei ole esitatud andmeid üksikute tootmistegurite panuse kohta potentsiaalsesse kasvu ega pikaajalisi prognoose teatavate andmeridade kohta.

(8)  Programmi raames esitatud teabe alusel komisjoni talituste poolt arvutatud SKP lõhe ja tsükliliselt kohandatud eelarveseisund.

(9)  Põhineb hinnangulisel potentsiaalsel kasvul, mis aastateks 2008–2011 on vastavalt 5,0 %, 4,2 %, 3,7 % ja 3,3 %.

(10)  Tsükliliselt kohandatud eelarveseisund, v.a ühekordsed ja muud ajutised meetmed. Kõige viimase programmi kohaselt ei ole ühekordseid meetmeid ette nähtud ja komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosi kohaselt moodustavad ühekordsed meetmed 2009. aastal 0,1 % SKPst (puudujääki vähendavad).

Allikad:

Lähenemisprogramm (LP); komisjoni talituste 2009. aasta sügisprognoosid (KOM); komisjoni talituste arvutused.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 2.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 143/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 143/22

---

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 143/05

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 25.1.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 194/09 |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Liquidation aid to Bradford & Bingley |
| Õiguslik alus | Banking (Special Provisions) Act 2008


  The Bradford & Bingley plc Transfer of Securities and Property etc. Order 2008 |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses, Lõpetamine |
| Abi vorm | Sooduslaen, Tagatis, Muud omakapitalile suunatud meetmed |
| Eelarve | — |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 25.1.2010 – likvideerimise lõpp |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | The Commissioners for Her Majesty's Treasury |
| 1 Horse Guards Road |
| London |
| SW1A 2HQ |
| UNITED KINGDOM |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

25.1.2010

Riikliku abi viitenumber

N 194/09

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Liquidation aid to Bradford & Bingley

Õiguslik alus

Banking (Special Provisions) Act 2008

The Bradford & Bingley plc Transfer of Securities and Property etc. Order 2008

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses, Lõpetamine

Abi vorm

Sooduslaen, Tagatis, Muud omakapitalile suunatud meetmed

Eelarve

—

Abi osatähtsus

—

Kestus

25.1.2010 – likvideerimise lõpp

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

The Commissioners for Her Majesty's Treasury

1 Horse Guards Road

London

SW1A 2HQ

UNITED KINGDOM

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 30.3.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | NN 11/10 |
| Liikmesriik | Iirimaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Rescue measure in favour of INBS |
| Õiguslik alus | Building Societies Act 1989, CIFS Act 2008 |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 2 700 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | — |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Irish Minister for Finance |
| Muu teave | — |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

30.3.2010

Riikliku abi viitenumber

NN 11/10

Liikmesriik

Iirimaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Rescue measure in favour of INBS

Õiguslik alus

Building Societies Act 1989, CIFS Act 2008

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 2 700 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

—

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Irish Minister for Finance

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 27.4.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 41/10 |
| Liikmesriik | Läti |
| Piirkond | Rīga |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Investīciju atbalsts VAS “Starptautiskā lidosta “Rīga” ” |
| Õiguslik alus | 15.12.2009. MK noteikumi Nr. 1476 “Noteikumi par darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” papildinājuma 3.3.1.4. aktivitāti “Lidostu infrastruktūras attīstība” ” |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Valdkondlik arendustegevus, Piirkondlik areng |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 124 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 75 % |
| Kestus | 1.5.2010–31.12.2020 |
| Majandusharud | Õhutransport |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Satiksmes ministrija |
| Gogoļa iela 3 |
| Rīga, LV-1743 |
| LATVIJA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

27.4.2010

Riikliku abi viitenumber

N 41/10

Liikmesriik

Läti

Piirkond

Rīga

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Investīciju atbalsts VAS “Starptautiskā lidosta “Rīga” ”

Õiguslik alus

15.12.2009. MK noteikumi Nr. 1476 “Noteikumi par darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” papildinājuma 3.3.1.4. aktivitāti “Lidostu infrastruktūras attīstība” ”

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Valdkondlik arendustegevus, Piirkondlik areng

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 124 miljonit EUR

Abi osatähtsus

75 %

Kestus

1.5.2010–31.12.2020

Majandusharud

Õhutransport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Satiksmes ministrija

Gogoļa iela 3

Rīga, LV-1743

LATVIJA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 10.5.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 116/10 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Änderung der Regelung für Innovationsbeihilfen an den Schiffbau |
| Õiguslik alus | Richtlinie des Bundesministeriums für Wirtschaft und Technologie zum Förderprogramm „Innovativer Schiffbau sichert wettbewerbsfähige Arbeitsplätze“ |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Innovatsioon |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 22 miljonit EUR
  Kavandatud abi kogusumma: 45 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 20 % |
| Kestus | 1.5.2010–31.12.2010 |
| Majandusharud | Laevaehitus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| Scharnhorststr. 34-37 |
| 10115 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

10.5.2010

Riikliku abi viitenumber

N 116/10

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Änderung der Regelung für Innovationsbeihilfen an den Schiffbau

Õiguslik alus

Richtlinie des Bundesministeriums für Wirtschaft und Technologie zum Förderprogramm „Innovativer Schiffbau sichert wettbewerbsfähige Arbeitsplätze“

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Innovatsioon

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 22 miljonit EUR

Kavandatud abi kogusumma: 45 miljonit EUR

Abi osatähtsus

20 %

Kestus

1.5.2010–31.12.2010

Majandusharud

Laevaehitus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Scharnhorststr. 34-37

10115 Berlin

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 2.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 143/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 143/25

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5874 – Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 143/06

21. mail 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5874 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5874 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 2.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 143/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 143/26

---

Teatis vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõike 5 punktile a liikmesriikide tolliadministratsioonide poolt edastatud informatsiooni kohta seoses kaupade klassifitseerimisega tollinomenklatuuris

2010/C 143/07

Siduv tariifiinformatsioon kaotab kehtivuse alates kuupäevast, mil see ei vasta enam tollinomenklatuuri tõlgendusele järgmiste rahvusvaheliste tariifimeetmete vastuvõtmise tõttu:

Harmoneeritud süsteemi selgitavate märkuste ja klassifitseerimise arvamuste muudatused, mis on vastu võetud Tollikoostöö nõukogu poolt (CCC dokument NC1500 – HS komitee 44. istungi aruanne):

SELGITAVATE MÄRKUSTE MUUDATUSED VASTAVALT HS KONVENTSIOONI ARTIKLI 8 PROTSEDUURILE JA KLASSIFITSEERIMISE ARVAMUSED, MIS ON VASTU VÕETUD MAAILMA TOLLIORGANISATSIOONI HS KOMITEE POOLT

(HS KOMITEE 44. ISTUNG, OKTOOBER 2009)

DOKUMENT NC1500

HS konventsiooni lisas oleva nomenklatuuri selgitavate märkuste muudatused

| 84.15 | K/16 |
| --- | --- |
| 84.19 | K/18 |
| 84.33 | K/2 |
| 85.36 | K/1 |
| 90.28 | K/4 |
| 95.04 | K/17 |

84.15

K/16

84.19

K/18

84.33

K/2

85.36

K/1

90.28

K/4

95.04

K/17

HS komitee poolt vastu võetud klassifitseerimise arvamused

| 3002.10/4 | K/9 |
| --- | --- |
| 3002.10/5 | K/9 |
| 3404.90/1 | K/10 |
| 3504.00/2 | K/11 |
| 3824.90/18 | K/12 |
| 3923.90/1 | K/13 |
| 4014.90/1 | K/14 |
| 4016.93/2 | K/15 |
| 9503.00/9 (Õigusliku aluse muudatus) | K/5 |

3002.10/4

K/9

3002.10/5

K/9

3404.90/1

K/10

3504.00/2

K/11

3824.90/18

K/12

3923.90/1

K/13

4014.90/1

K/14

4016.93/2

K/15

9503.00/9 (Õigusliku aluse muudatus)

K/5

Antud meetmete sisu kohta saab informatsiooni Euroopa Komisjoni maksukorralduse ja tolliliidu peadirektoraadist (rue de la Loi/Wetstraat 200, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË) või käesoleva peadirektoraadi internetileheküljelt:

http://ec.europa.eu/comm/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/harmonised_system/index_en.htm

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 2.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 143/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 143/27

---

Euroopa Keskpanga poolt peamistel refinantseerimistoimingutel rakendatav intressimäär (1):

1,00 % 1. juuni 2010

Euro vahetuskurss (2)

1. juuni 2010

2010/C 143/08

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2155 |
| JPY | Jaapani jeen | 110,65 |
| DKK | Taani kroon | 7,4393 |
| GBP | Inglise nael | 0,83470 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,6163 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,4183 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,9420 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,628 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 276,62 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7093 |
| PLN | Poola zlott | 4,1140 |
| RON | Rumeenia leu | 4,1868 |
| TRY | Türgi liir | 1,9288 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4595 |
| CAD | Kanada dollar | 1,2766 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,4720 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8056 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7193 |
| KRW | Korea won | 1 478,29 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,3929 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,3021 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2590 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 249,90 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,0203 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,709 |
| RUB | Vene rubla | 38,0290 |
| THB | Tai baht | 39,607 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2262 |
| MXN | Mehhiko peeso | 15,7893 |
| INR | India ruupia | 57,3170 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2155

JPY

Jaapani jeen

110,65

DKK

Taani kroon

7,4393

GBP

Inglise nael

0,83470

SEK

Rootsi kroon

9,6163

CHF

Šveitsi frank

1,4183

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,9420

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,628

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

276,62

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7093

PLN

Poola zlott

4,1140

RON

Rumeenia leu

4,1868

TRY

Türgi liir

1,9288

AUD

Austraalia dollar

1,4595

CAD

Kanada dollar

1,2766

HKD

Hongkongi dollar

9,4720

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8056

SGD

Singapuri dollar

1,7193

KRW

Korea won

1 478,29

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,3929

CNY

Hiina jüaan

8,3021

HRK

Horvaatia kuna

7,2590

IDR

Indoneesia ruupia

11 249,90

MYR

Malaisia ringit

4,0203

PHP

Filipiini peeso

56,709

RUB

Vene rubla

38,0290

THB

Tai baht

39,607

BRL

Brasiilia reaal

2,2262

MXN

Mehhiko peeso

15,7893

INR

India ruupia

57,3170

---

(1)  Kurss kohaldatud viimastele toimingutele, mis on sooritatud enne osutatud kuupäeva. Muutuva intressimääraga pakkumismenetluse puhul on tegemist marginaalse intressimääraga.

(2)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 2.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 143/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 143/28

---

TEATIS NAFTA JA MAAGAASI UURIMISLOA (TÄHIS COSTA DEL SOLE) TAOTLEMISE KOHTA

ITAALIA VABARIIK – SITSIILIA MAAKOND

MAAKONNA ENERGEETIKA JA AVALIKE TEENUSTE AMET (ASSESSORATO REGIONALE DELL’ENERGIA E DEI SERVIZI DI PUBBLICA UTILITA’) – ENERGEETIKA OSAKOND (DIPARTIMENTO REGIONALE DELL’ENERGIA)

MAAGAASI- JA NAFTAVARUDE NING MAAPÕUEENERGIA TEENISTUS (UFFICIO REGIONALE PER GLI IDROCARBURI E LA GEOTERMIA) (U.R.I.G.)

2010/C 143/09

Ettevõtja Apennine Energy s.r.l., kelle registrijärgne asukoht on Rooma, via Alberico II no 31 CAP 00193 (C.F./P.IVA 01348720358) ja kes on Rooma kaubanduskoja liige (registreerimisnumber 01348720358), esitas 18. detsembril 2009. aastal Sitsiilia maakonna endisele tööstusametile (aadressiga via Ugo La Malfa nr 87/89, 90146 Palermo), kes on pädev asutus kaevandamislubade andmiseks, taotluse saada seaduse L.R.S. 3. juuli 2000 nr 14 (millega võetakse üle direktiiv 94/22/EÜ) kohane luba vedelate ja gaasiliste süsivesinike uurimiseks uuringualal, mida nimetatakse kokkuleppeliselt „Costa del Sole”; ala suurus on 4 152 ha (41,52 km2) ja see asub Sitsiilia saare lõunaosas Caltanissetta provintsi territooriumil. Loaga seotud kommuunid on Butera ja Gela.

Lõuna suunas kulgeb kõnealune ala punktist D punktini E piki rannikuäärt ja on piiratud merega ning teiste ilmakaarte suunas piirneb ala uurimislubadega hõlmamata aladega.

Uuringuala on määratletud seitset punkti ühendava pideva joonega ning punktide D ja E vahele jääva rannajoonega.

Punktid on määratletud järgmiselt:

| A. | 100 meetri kõrgusel ümp asuva hoone Casa Savorni edelanurk (F. 272 III NE); |
| --- | --- |
| B. | trigonomeetriline punkt 289 meetrit ümp Rocca d’Adamos (F.272 III NE); |
| C. | trigonomeetriline punkt 75 meetrit ümp Torre Manfrias (F.272 III NE); |
| D. | punkt, kus punkte B ja C ühendava joone pikendus lõikub rannajoonega (F.272 III NE); |
| E. | punkt, kus punkte F ja G ühendava joone pikendus lõikub rannajoonega (F.272 III NO); |
| F. | trigonomeetriline punkt 18 meetrit ümp Castello di Falconaras (F. 272 III NO); |
| G. | 59 meetri kõrgusel ümp asuva hoone La Tenutella edelanurk (F. 272 III NE). |

A.

100 meetri kõrgusel ümp asuva hoone Casa Savorni edelanurk (F. 272 III NE);

B.

trigonomeetriline punkt 289 meetrit ümp Rocca d’Adamos (F.272 III NE);

C.

trigonomeetriline punkt 75 meetrit ümp Torre Manfrias (F.272 III NE);

D.

punkt, kus punkte B ja C ühendava joone pikendus lõikub rannajoonega (F.272 III NE);

E.

punkt, kus punkte F ja G ühendava joone pikendus lõikub rannajoonega (F.272 III NO);

F.

trigonomeetriline punkt 18 meetrit ümp Castello di Falconaras (F. 272 III NO);

G.

59 meetri kõrgusel ümp asuva hoone La Tenutella edelanurk (F. 272 III NE).

Geograafilised koordinaadid

| Punktid | Idapikkus M.Mario | Põhjalaius |
| --- | --- | --- |
| A | 1° 42′ 23,39′′ | 37° 09′ 49,46′′ |
| B | 1° 43′ 35,59′′ | 37° 09′ 41,35′′ |
| C | 1° 41′ 11,19′′ | 37° 05′ 59,19′′ |
| D | 1° 41′ 08,14′′ | 37° 05′ 53,11′′ |
| E | 1° 35′ 57,97 | 37° 06′ 25,14′′ |
| F | 1° 36′ 03,05′′ | 37° 06′ 29,39′′ |
| G | 1° 38′ 33,56′′ | 37° 08′ 41,63′′ |

Punktid

Idapikkus M.Mario

Põhjalaius

A

1° 42′ 23,39′′

37° 09′ 49,46′′

B

1° 43′ 35,59′′

37° 09′ 41,35′′

C

1° 41′ 11,19′′

37° 05′ 59,19′′

D

1° 41′ 08,14′′

37° 05′ 53,11′′

E

1° 35′ 57,97

37° 06′ 25,14′′

F

1° 36′ 03,05′′

37° 06′ 29,39′′

G

1° 38′ 33,56′′

37° 08′ 41,63′′

Huvitatud isikud võivad esitada konkureeriva taotluse asjaomase maa-ala kohta 90 päeva jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas; pärast nimetatud tähtaega saabuvaid taotlusi vastu ei võeta. Uurimisloa andmise dekreet-seadus võetakse vastu konkureerivate taotluste esitamiseks määratud tähtajale järgneva kuue kuu jooksul. Direktiivi 94/22/EÜ artikli 5 lõike 1 kohaselt anname teada, et luure-, uurimis- ja tootmislubade andmise kriteeriumid on juba avaldatud
  Euroopa Ühenduste Teatajas nr C 396, 19. detsembri 1998, viitega Itaalia Vabariigi presidendi 25. novembri 1996. aasta dekreet-seadusele nr 625 (avaldatud Itaalia ametlikus teatajas nr 293, 14. detsembri 1996), millega võetakse eespool nimetatud direktiiv üle ja rakendatakse Itaalia õigusruumis, ning osutatud kriteeriume on täpsustatud 3. juuli 2000. aasta Sitsiilia maakonnaseaduses nr 14 (avaldatud Sitsiilia maakonna ametlikus teatajas nr 32, 7. juuli 2000).

Luure-, uurimis- ja tootmistegevust ning tegevuse peatamist reguleerivad tingimused ja nõuded on sätestatud eespool nimetatud 3. juuli 2000. aasta Sitsiilia maakonnaseaduses ning standardspetsifikaadis, mis on ette nähtud maakonnavalitsuse tööstusameti (assessore per l'industria) 30. oktoobri 2003. aasta dekreet-seadusega nr 91 ja 20. oktoobri 2004. aasta dekreet-seadusega nr 88 (avaldatud Sitsiilia maakonna teatajas nr 49, I osa, 14. novembri 2003, ja Sitsiilia maakonna teatajas nr 46, I osa, 5. novembri 2004).

Huvitatud isikud saavad taotluse toimikuga tutvuda maakonna süsivesinike ja geotermilise energia osakonnas (l’Ufficio Regionale per gli Idrocarburi e la Geotermia, del Dipartimento Regionale dell’Energia) aadressil Via Ugo La Malfa 101, 90146 Palermo PA, ITALIA.

Palermo, 21. aprill 2010

Vaneminsener

Dr. Ing. Salvatore GIORLANDO

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 2.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 143/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 143/30

---

Teade, milles käsitletakse dumpinguvastaseid meetmeid, mis kehtivad Korea Vabariigist pärit side-by-side külmikute ühendusse importimisel: aadressi muutus äriühingu puhul, mille suhtes kohaldatakse individuaalset dumpinguvastast tollimaksu

2010/C 143/10

Korea Vabariigist pärit side-by-side külmikute impordi suhtes kohaldatakse lõplikke dumpinguvastaseid tollimakse, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1289/2006 (1) (edaspidi „määrus (EÜ) nr 1289/2006”).

Daewoo Electronics Corporation, Korea Vabariigis asuv äriühing, mille teatavate side-by-side külmikute ekspordi suhtes liitu kohaldatakse individuaalset dumpinguvastast tollimaksumäära 3,4 %, mis on kehtestatud määruse (EÜ) nr 1289/2006 artikli 1 lõikega 2, on teatanud komisjonile, et 8. augustil 2008 muutis äriühing oma aadressi.

Äriühing väitis, et aadressimuutus ei mõjuta tema õigust individuaalsele tollimaksumäärale, mida kõnealuse äriühingu suhtes kohaldati selle eelmisel aadressil, mis oli

| 686 Ahyeon-dong |
| --- |
| Mapo-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

686 Ahyeon-dong

Mapo-gu

Seoul

SOUTH KOREA

Äriühing esitas piisavalt tõendeid, milles põhjendati aadressimuutust muu hulgas sellega, et äriühingu reorganiseerimise tõttu pidi äriühingu peakontor kolima.

Komisjon on esitatud teabe läbi vaadanud ja jõudnud järeldusele, et aadressimuutus ei mõjuta määruse (EÜ) nr 1289/2006 järeldusi. Seetõttu tuleb määruse (EÜ) nr 1289/2006 artikli 1 lõikes 2 esitatud viidet äriühingule

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| 686 Ahyeon-dong |
| Mapo-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

686 Ahyeon-dong

Mapo-gu

Seoul

SOUTH KOREA

lugeda kui

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| Narakeyum Jeodong Building 1 |
| Jeo-dong1(il)-ga |
| Jung-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

Narakeyum Jeodong Building 1

Jeo-dong1(il)-ga

Jung-gu

Seoul

SOUTH KOREA

TARICi lisakoodi A733 kohaldatakse järgmise äriühingu suhtes:

| Daewoo Electronics Corporation, |
| --- |
| Narakeyum Jeodong Building 1 |
| Jeo-dong1(il)-ga |
| Jung-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation,

Narakeyum Jeodong Building 1

Jeo-dong1(il)-ga

Jung-gu

Seoul

SOUTH KOREA

---

(1)  ELT L 236, 31.8.2006, lk 11.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 2.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 143/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 143/32

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 143/11

| 1. | 26. mail 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Telefonaktiebolaget LM Ericsson („Ericsson”, Rootsi) ja LG Electronics Inc. („LG Electronics”, Lõuna-Korea) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja LG-Nortel Co. Ltd. („LG-Nortel”, Lõuna-Korea) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

26. mail 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Telefonaktiebolaget LM Ericsson („Ericsson”, Rootsi) ja LG Electronics Inc. („LG Electronics”, Lõuna-Korea) omandavad ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja LG-Nortel Co. Ltd. („LG-Nortel”, Lõuna-Korea) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Ericsson: kaugsideseadmete ja asjaomaste teenuste tootmine ja müümine mobiil- ja püsivõrgu operaatoritele; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Ericsson: kaugsideseadmete ja asjaomaste teenuste tootmine ja müümine mobiil- ja püsivõrgu operaatoritele;

| — | LG Electronics: tarbeelektroonika, majapidamistoodete, mobiilside ja infotehnoloogiliste toodete tootmine ja müümine; |
| --- | --- |

—

LG Electronics: tarbeelektroonika, majapidamistoodete, mobiilside ja infotehnoloogiliste toodete tootmine ja müümine;

| — | LG-Nortel: andmesidevõrkude ja ettevõtete telefonitehnikaga seotud toodete ja lahenduste tootmine ja müümine. |
| --- | --- |

—

LG-Nortel: andmesidevõrkude ja ettevõtete telefonitehnikaga seotud toodete ja lahenduste tootmine ja müümine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5818 – Ericsson/LG Electronics/JV):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 2.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 143/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 143/33

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 143/12

| 1. | 26. mail 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 (ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud) teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja JSA S.A („JSA”, Belgia) omandab nimetatud ühinemismäärus artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja IMS International Metal Service („IMS”, Prantsusmaa). |
| --- | --- |

1.

26. mail 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 (ja artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud) teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja JSA S.A („JSA”, Belgia) omandab nimetatud ühinemismäärus artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja IMS International Metal Service („IMS”, Prantsusmaa).

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | JSA omab ainukontrolli ettevõtja Jacquet Metals üle, mis tegutseb terasetoodete, põhiliselt paksude roostevabast terasest kvartovaltslehtede, turustamise valdkonnas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

JSA omab ainukontrolli ettevõtja Jacquet Metals üle, mis tegutseb terasetoodete, põhiliselt paksude roostevabast terasest kvartovaltslehtede, turustamise valdkonnas;

| — | IMS: terasetoodete turustamine. |
| --- | --- |

—

IMS: terasetoodete turustamine.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5808 – JSA/Jacquet Metals/IMS):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---