# Europos Sąjungos C 144/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2010.144.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 144 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. birželio 3d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2010.144.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 144

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. birželio 3d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Taryba |
| 2010/C 144/01 | Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Maltos stabilumo programos | 1 |
| 2010/C 144/02 | Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2013 m. Portugalijos stabilumo programos | 6 |
| 2010/C 144/03 | Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Rumunijos konvergencijos programos | 12 |
| 2010/C 144/04 | Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Slovakijos stabilumo programos | 17 |
| 2010/C 144/05 | Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2013 m. Slovėnijos stabilumo programos | 22 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

2010/C 144/01

Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Maltos stabilumo programos

1

2010/C 144/02

Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2013 m. Portugalijos stabilumo programos

6

2010/C 144/03

Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Rumunijos konvergencijos programos

12

2010/C 144/04

Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2012 m. Slovakijos stabilumo programos

17

2010/C 144/05

Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2013 m. Slovėnijos stabilumo programos

22

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 144/06 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 27 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2010/C 144/06

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

27

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 144/07 | Euro kursas | 30 |
| 2010/C 144/08 | Komisijos informacija, susijusi su Komisijos direktyvos 2002/40/EB įgyvendinimu(Direktyvą atitinkančių darniųjų standartų antraščių ir nuorodinių žymenų skelbimas)
   (
  1
  ) | 31 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2010/C 144/09 | Komisijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 16 straipsnio 4 dalį – Su viešąja paslauga susiję įsipareigojimai dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo (
  1
  ) | 32 |
| 2010/C 144/10 | Komisijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 16 straipsnio 4 dalį – Su viešąja paslauga susiję įsipareigojimai dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo (
  1
  ) | 33 |
| 2010/C 144/11 | Komisijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 17 straipsnio 5 dalį – Kvietimas dalyvauti konkurse dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo, kaip numatyta su viešąja paslauga susijusiuose įsipareigojimuose (
  1
  ) | 34 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2010/C 144/07

Euro kursas

30

2010/C 144/08

Komisijos informacija, susijusi su Komisijos direktyvos 2002/40/EB įgyvendinimu(Direktyvą atitinkančių darniųjų standartų antraščių ir nuorodinių žymenų skelbimas)
   (
  1
  )

(Direktyvą atitinkančių darniųjų standartų antraščių ir nuorodinių žymenų skelbimas)

1

31

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2010/C 144/09

Komisijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 16 straipsnio 4 dalį – Su viešąja paslauga susiję įsipareigojimai dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo (
  1
  )

1

32

2010/C 144/10

Komisijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 16 straipsnio 4 dalį – Su viešąja paslauga susiję įsipareigojimai dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo (
  1
  )

1

33

2010/C 144/11

Komisijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 17 straipsnio 5 dalį – Kvietimas dalyvauti konkurse dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo, kaip numatyta su viešąja paslauga susijusiuose įsipareigojimuose (
  1
  )

1

34

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 144/12 | Kvietimas teikti paraiškas – EACEA/12/10 – Programa Veiklus jaunimas – 4.5 veiksmas – Parama jaunimui skirtai informacinei veiklai ir tiems, kurie dalyvauja jaunimui skirtoje veikloje ir jaunimo organizacijose | 35 |

V   Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos Komisija

2010/C 144/12

Kvietimas teikti paraiškas – EACEA/12/10 – Programa Veiklus jaunimas – 4.5 veiksmas – Parama jaunimui skirtai informacinei veiklai ir tiems, kurie dalyvauja jaunimui skirtoje veikloje ir jaunimo organizacijose

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

| 3.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 144/1

---

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2009–2012 m. Maltos stabilumo programos

2010/C 144/01

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2012 m. Maltos stabilumo programą. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2012 m. Maltos stabilumo programą.

| (2) | Pasaulinė krizė paveikė Maltą daugiausia prekybos srityje, o poveikis finansų sektoriui buvo ribotas. 2009 m. ekonominė veikla sulėtėjo, nes smarkiai sumažėjo eksportas ir investicijos, o privatus vartojimas dėl atsparaus užimtumo ir tam tikrų ekonomikos gaivinimo priemonių, kurių imtasi pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP), pagal apskaičiavimus buvo palyginti stabilus. Nustatyta, kad, tuo pat metu smarkiai sumažėjus importui, išorės deficitas 2009 m. gerokai sumažėjo.
  Dėl nuosmukio poveikio ir tam tikrų 2008 m. neperiodinių išlaidas didinančių straipsnių 2008–2009 m., palyginti su 2007 m., valdžios sektoriaus deficitas gerokai padidėjo. Šiomis aplinkybėmis Taryba, atsižvelgusi į didelį skolos santykį, 2009 m. liepos 7 d. nusprendė, kad Maltoje yra perviršinis deficitas, o 2010 m. vasario 16 d. priėmė rekomendaciją, pagal kurią ši padėtis turi būti ištaisyta iki 2011 m. Atsižvelgiant į numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, Maltai be patikimos fiskalinės politikos atkūrimo ir ilgalaikio fiskalinio tvarumo gerinimo kyla ir kitas uždavinys – didinti konkurencingumą, siekiant padidinti ekonomikos atsparumą būsimiems išorės sukrėtimams. Tam, viena vertus, reikės stiprinti žmogiškąjį kapitalą, geriau išnaudoti verslo potencialą ir toliau stengtis plėtoti didesnės pridėtinės vertės veiklą, o kita vertus, reikės remti veiksmingą darbo užmokesčio nustatymo procesą, kuris leistų glaudžiai susieti darbo užmokesčio ir našumo pokyčius. |
| --- | --- |

(2)

Pasaulinė krizė paveikė Maltą daugiausia prekybos srityje, o poveikis finansų sektoriui buvo ribotas. 2009 m. ekonominė veikla sulėtėjo, nes smarkiai sumažėjo eksportas ir investicijos, o privatus vartojimas dėl atsparaus užimtumo ir tam tikrų ekonomikos gaivinimo priemonių, kurių imtasi pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP), pagal apskaičiavimus buvo palyginti stabilus. Nustatyta, kad, tuo pat metu smarkiai sumažėjus importui, išorės deficitas 2009 m. gerokai sumažėjo.

Dėl nuosmukio poveikio ir tam tikrų 2008 m. neperiodinių išlaidas didinančių straipsnių 2008–2009 m., palyginti su 2007 m., valdžios sektoriaus deficitas gerokai padidėjo. Šiomis aplinkybėmis Taryba, atsižvelgusi į didelį skolos santykį, 2009 m. liepos 7 d. nusprendė, kad Maltoje yra perviršinis deficitas, o 2010 m. vasario 16 d. priėmė rekomendaciją, pagal kurią ši padėtis turi būti ištaisyta iki 2011 m. Atsižvelgiant į numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, Maltai be patikimos fiskalinės politikos atkūrimo ir ilgalaikio fiskalinio tvarumo gerinimo kyla ir kitas uždavinys – didinti konkurencingumą, siekiant padidinti ekonomikos atsparumą būsimiems išorės sukrėtimams. Tam, viena vertus, reikės stiprinti žmogiškąjį kapitalą, geriau išnaudoti verslo potencialą ir toliau stengtis plėtoti didesnės pridėtinės vertės veiklą, o kita vertus, reikės remti veiksmingą darbo užmokesčio nustatymo procesą, kuris leistų glaudžiai susieti darbo užmokesčio ir našumo pokyčius.

| (3) | Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, poveikis potencialiam gamybos lygiui taip pat buvo neigiamas. Dėl mažesnių investicijų ir galimo didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisidės prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Maltai svarbu imtis tolesnių reformų švietimo ir konkurencijos srityse. |
| --- | --- |

(3)

Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, poveikis potencialiam gamybos lygiui taip pat buvo neigiamas. Dėl mažesnių investicijų ir galimo didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisidės prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Maltai svarbu imtis tolesnių reformų švietimo ir konkurencijos srityse.

| (4) | Pagal programos makroekonominį scenarijų numatoma, kad 2009 m., kaip apskaičiuota, 2 % susitraukęs realusis BVP 2010 m. vėl ims augti ir teigiamas prieaugis sieks 1,1 %; vėliau augimas taps dar didesnis ir metinis prieaugis likusiu programos laikotarpiu vidutiniškai sieks 2,6 %.
  Remiantis šiuo metu turima informacija (2), galima teigti, kad šis scenarijus pagrįstas patikimomis realiojo BVP augimo prielaidomis 2010 m. ir palankiomis augimo prielaidomis vėlesniais metais. Be to, kalbant apie augimo struktūrą, numatomas vidaus paklausos didėjimas atrodo per daug optimistiškas per visą programos laikotarpį. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos atrodo per daug pesimistiškos. |
| --- | --- |

(4)

Pagal programos makroekonominį scenarijų numatoma, kad 2009 m., kaip apskaičiuota, 2 % susitraukęs realusis BVP 2010 m. vėl ims augti ir teigiamas prieaugis sieks 1,1 %; vėliau augimas taps dar didesnis ir metinis prieaugis likusiu programos laikotarpiu vidutiniškai sieks 2,6 %.

Remiantis šiuo metu turima informacija (2), galima teigti, kad šis scenarijus pagrįstas patikimomis realiojo BVP augimo prielaidomis 2010 m. ir palankiomis augimo prielaidomis vėlesniais metais. Be to, kalbant apie augimo struktūrą, numatomas vidaus paklausos didėjimas atrodo per daug optimistiškas per visą programos laikotarpį. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos atrodo per daug pesimistiškos.

| (5) | Programoje apskaičiuotas 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas sudaro 3,8 % BVP. Pagerėjimą, palyginti su 2008 m., kai deficitas pasiekė didžiausią 4,7 % BVP vertę, reikia vertinti atsižvelgiant į tam tikrus neperiodinius išlaidas didinančius straipsnius tais metais. Nominalusis deficitas, neįskaitant šių straipsnių, 2009 m. padidėjo ir tai lėmė krizės poveikis visų pirma pajamoms iš netiesioginių mokesčių. Pasak valdžios institucijų, ekonomikos gaivinimo priemones, kurios priimtos pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP) ir kurių poveikis sudarė maždaug 0,7 % BVP, su kaupu atsvėrė kompensacinės priemonės. Pagal programą planuojama, kad 2010 m. fiskalinė politika bus iš esmės neutrali, o 2011 m. taps ribojamoji, laikantis Tarybos rekomenduojamos išeities iš krizės strategijos ir siekiant perviršinį deficitą panaikinti iki 2011 m. 2012 m., atsižvelgiant į numatomą didelį augimo rodiklį, planuojama, kad deficito santykis iš esmės stabilizuosis, o tai rodo, kad fiskalinė politika bus ekspansinė. |
| --- | --- |

(5)

Programoje apskaičiuotas 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas sudaro 3,8 % BVP. Pagerėjimą, palyginti su 2008 m., kai deficitas pasiekė didžiausią 4,7 % BVP vertę, reikia vertinti atsižvelgiant į tam tikrus neperiodinius išlaidas didinančius straipsnius tais metais. Nominalusis deficitas, neįskaitant šių straipsnių, 2009 m. padidėjo ir tai lėmė krizės poveikis visų pirma pajamoms iš netiesioginių mokesčių. Pasak valdžios institucijų, ekonomikos gaivinimo priemones, kurios priimtos pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP) ir kurių poveikis sudarė maždaug 0,7 % BVP, su kaupu atsvėrė kompensacinės priemonės. Pagal programą planuojama, kad 2010 m. fiskalinė politika bus iš esmės neutrali, o 2011 m. taps ribojamoji, laikantis Tarybos rekomenduojamos išeities iš krizės strategijos ir siekiant perviršinį deficitą panaikinti iki 2011 m. 2012 m., atsižvelgiant į numatomą didelį augimo rodiklį, planuojama, kad deficito santykis iš esmės stabilizuosis, o tai rodo, kad fiskalinė politika bus ekspansinė.

| (6) | Planuojama, kad 2010 m. deficito santykis sieks 3,9 % BVP ir, palyginti su 2009 m., iš esmės stabilizuosis. Planuojama, kad pirminis deficitas keisis panašiai ir, kaip planuojama, sudarys 0,6 % BVP. Vertinant nominaliąja verte, 2010 m. deficito tikslas atitinka 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. 2010 m. biudžete nustatytų priemonių bendras poveikis biudžeto būklei yra neutralus ir jas, viena vertus, sudaro tolesnės ekonomikos gaivinimo priemonės, skirtos ekonomikai paremti, ir, kita vertus, konsolidavimo priemonės.
  Kaip nustatyta biudžete, 2010 m. pajamos padidės 2,4 procentinio punkto BVP ir tai didėjančios svarbos tvarka lems: i) diskrecinės mokesčių didinimo priemonės ir geresnis mokesčių surinkimas, ii) numatomas spartus pajamų iš mokesčių augimas ir iii) vadinamųjų kitų pajamų padidėjimas, pagrįstas ES struktūrinių fondų lėšų panaudojimo augimu. Numatoma, kad išlaidos padidės 2,5 procentinio punkto BVP – iš esmės dėl didesnių investicijų ir vadinamųjų kitų išlaidų padidėjimo. Papildomų ekonomikos gaivinimo priemonių sąnaudas iš dalies neutralizuoja išlaidų darbo užmokesčiui viešajame sektoriuje (išreikštų procentine BVP dalimi) sumažėjimas, kurį visų pirma lems palankus bazės efektas (kai kurios neperiodinės išlaidos 2009 m.), bet kuris atspindės ir įdarbinimo apribojimų politiką. Pagal programą numatoma, kad struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, 2010 m. pablogės 0,25 procentinio punkto BVP, o tai rodo, kad fiskalinė politika iš esmės yra neutrali. |
| --- | --- |

(6)

Planuojama, kad 2010 m. deficito santykis sieks 3,9 % BVP ir, palyginti su 2009 m., iš esmės stabilizuosis. Planuojama, kad pirminis deficitas keisis panašiai ir, kaip planuojama, sudarys 0,6 % BVP. Vertinant nominaliąja verte, 2010 m. deficito tikslas atitinka 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. 2010 m. biudžete nustatytų priemonių bendras poveikis biudžeto būklei yra neutralus ir jas, viena vertus, sudaro tolesnės ekonomikos gaivinimo priemonės, skirtos ekonomikai paremti, ir, kita vertus, konsolidavimo priemonės.

Kaip nustatyta biudžete, 2010 m. pajamos padidės 2,4 procentinio punkto BVP ir tai didėjančios svarbos tvarka lems: i) diskrecinės mokesčių didinimo priemonės ir geresnis mokesčių surinkimas, ii) numatomas spartus pajamų iš mokesčių augimas ir iii) vadinamųjų kitų pajamų padidėjimas, pagrįstas ES struktūrinių fondų lėšų panaudojimo augimu. Numatoma, kad išlaidos padidės 2,5 procentinio punkto BVP – iš esmės dėl didesnių investicijų ir vadinamųjų kitų išlaidų padidėjimo. Papildomų ekonomikos gaivinimo priemonių sąnaudas iš dalies neutralizuoja išlaidų darbo užmokesčiui viešajame sektoriuje (išreikštų procentine BVP dalimi) sumažėjimas, kurį visų pirma lems palankus bazės efektas (kai kurios neperiodinės išlaidos 2009 m.), bet kuris atspindės ir įdarbinimo apribojimų politiką. Pagal programą numatoma, kad struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, 2010 m. pablogės 0,25 procentinio punkto BVP, o tai rodo, kad fiskalinė politika iš esmės yra neutrali.

| (7) | Pagrindinis programos vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – sumažinti deficitą iki mažesnio dydžio negu 3 % BVP iki 2011 m., t. y. iki Tarybos nustatyto perviršinio deficito panaikinimo termino, ir iš esmės stabilizuoti deficito santykį 2012 m. Struktūriniu požiūriu 2011 m. biudžeto būklė pagerės 0,75 procentinio punkto BVP, bet 2012 m. vėl pablogės 0,5 procentinio punkto BVP, taigi dar labiau nukryps nuo Maltos biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslo. Maltos vidutinės trukmės tikslas – subalansuota būklė struktūriniu požiūriu, o tai, atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos lygį, atitinka Pakto tikslus. Programoje nenumatyta, kad vidutinės trukmės tikslas bus pasiektas programos laikotarpiu. Sumažinti nominalųjį deficitą 2011 m. planuojama imantis išlaidų santykio mažinimo, kuris su kaupu kompensuotų numatomą pajamų santykio smukimą, o 2012 m. balansas bus praktiškai stabilus ir tai lems tolesnis abiejų santykių sumažėjimas. Šie pokyčiai nėra pakankamai pagrįsti konkrečiomis priemonėmis, nors manoma, kad laikinųjų ekonomikos gaivinimo priemonių panaikinimas po 2010 m. ir tolesnis įdarbinimo viešajame sektoriuje ribojimas padės suvaržyti išlaidas. Metinis išlaidų augimas sulėtės nuo 9,3 % 2010 m. iki 1,8 % 2011 m. ir 2,7 % 2012 m.
  Kompensacija darbuotojams, tarpinis vartojimas, viešosios investicijos ir vadinamosios kitos išlaidos (kaip procentinė BVP dalis) – visa tai prisidės prie bendro išlaidų mažinimo 2010–2012 m., o socialiniai pervedimai tebebus stabilūs, ir tai susiję su palyginti didele šių išlaidų, ypač pensijoms, dinamika. Pajamų dalyje programoje manoma, kad 2010 m. pajamos iš mokesčių sparčiai augs, vėliau numatoma, kad pajamos iš netiesioginių mokesčių (kaip procentinė BVP dalis) mažės ir 2011 m., ir 2012 m., pajamos iš tiesioginių mokesčių 2011 m. dar padidės, o 2012 m. stabilizuosis. |
| --- | --- |

(7)

Pagrindinis programos vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – sumažinti deficitą iki mažesnio dydžio negu 3 % BVP iki 2011 m., t. y. iki Tarybos nustatyto perviršinio deficito panaikinimo termino, ir iš esmės stabilizuoti deficito santykį 2012 m. Struktūriniu požiūriu 2011 m. biudžeto būklė pagerės 0,75 procentinio punkto BVP, bet 2012 m. vėl pablogės 0,5 procentinio punkto BVP, taigi dar labiau nukryps nuo Maltos biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslo. Maltos vidutinės trukmės tikslas – subalansuota būklė struktūriniu požiūriu, o tai, atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos lygį, atitinka Pakto tikslus. Programoje nenumatyta, kad vidutinės trukmės tikslas bus pasiektas programos laikotarpiu. Sumažinti nominalųjį deficitą 2011 m. planuojama imantis išlaidų santykio mažinimo, kuris su kaupu kompensuotų numatomą pajamų santykio smukimą, o 2012 m. balansas bus praktiškai stabilus ir tai lems tolesnis abiejų santykių sumažėjimas. Šie pokyčiai nėra pakankamai pagrįsti konkrečiomis priemonėmis, nors manoma, kad laikinųjų ekonomikos gaivinimo priemonių panaikinimas po 2010 m. ir tolesnis įdarbinimo viešajame sektoriuje ribojimas padės suvaržyti išlaidas. Metinis išlaidų augimas sulėtės nuo 9,3 % 2010 m. iki 1,8 % 2011 m. ir 2,7 % 2012 m.

Kompensacija darbuotojams, tarpinis vartojimas, viešosios investicijos ir vadinamosios kitos išlaidos (kaip procentinė BVP dalis) – visa tai prisidės prie bendro išlaidų mažinimo 2010–2012 m., o socialiniai pervedimai tebebus stabilūs, ir tai susiję su palyginti didele šių išlaidų, ypač pensijoms, dinamika. Pajamų dalyje programoje manoma, kad 2010 m. pajamos iš mokesčių sparčiai augs, vėliau numatoma, kad pajamos iš netiesioginių mokesčių (kaip procentinė BVP dalis) mažės ir 2011 m., ir 2012 m., pajamos iš tiesioginių mokesčių 2011 m. dar padidės, o 2012 m. stabilizuosis.

| (8) | Biudžeto rezultatai gali būti prastesni, negu numatoma programoje, per visą programos laikotarpį. Visų pirma makroekonominis scenarijus, kuriuo pagrįstos biudžeto projekcijos, atrodo palankus, ypač po 2010 m. Numatomas spartaus pajamų iš mokesčių augimo ir mokesčių surinkimo gerinimo indėlis į biudžete nustatytą pajamų santykio padidėjimą 2010 m. atrodo optimistiškas ir kelia riziką mokesčių projekcijoms visu programos laikotarpiu. Be to, atsižvelgiant į pastarųjų metų planų neatitikimus, numatomo taupymo mastą ir informacijos apie konkrečias priemones, kuriomis pagrįstas siekiamas išlaidų santykio mažinimas programos laikotarpiu, trūkumą, negalima atmesti išlaidų viršijimo galimybės. Atkreipiamas dėmesys į tai, kad programoje nurodyta, jog 2010 m. „bus atidžiai stebimi nauji pajamų ir išlaidų komponentų pokyčiai ir prireikus bus priimta papildomų priemonių“. |
| --- | --- |

(8)

Biudžeto rezultatai gali būti prastesni, negu numatoma programoje, per visą programos laikotarpį. Visų pirma makroekonominis scenarijus, kuriuo pagrįstos biudžeto projekcijos, atrodo palankus, ypač po 2010 m. Numatomas spartaus pajamų iš mokesčių augimo ir mokesčių surinkimo gerinimo indėlis į biudžete nustatytą pajamų santykio padidėjimą 2010 m. atrodo optimistiškas ir kelia riziką mokesčių projekcijoms visu programos laikotarpiu. Be to, atsižvelgiant į pastarųjų metų planų neatitikimus, numatomo taupymo mastą ir informacijos apie konkrečias priemones, kuriomis pagrįstas siekiamas išlaidų santykio mažinimas programos laikotarpiu, trūkumą, negalima atmesti išlaidų viršijimo galimybės. Atkreipiamas dėmesys į tai, kad programoje nurodyta, jog 2010 m. „bus atidžiai stebimi nauji pajamų ir išlaidų komponentų pokyčiai ir prireikus bus priimta papildomų priemonių“.

| (9) | Numatoma, kad skolos santykis viršys Sutartyje nustatytą pamatinę vertę per visą programos laikotarpį. Programoje apskaičiuota, kad bendroji valdžios sektoriaus skola padidėjo nuo mažiau kaip 64 % BVP 2008 m. iki 66,8 % BVP 2009 m. Prie skolos santykio augimo prisidėjo realiojo BVP susitraukimas kartu su nedideliu pirminiu deficitu. Numatoma, kad 2010 m. skolos santykis dar padidės – beveik 2 procentiniais punktais, o 2012 m. smuks iki maždaug 67 % BVP, ir tai lems numanomi palankūs ekonomikos augimo rodikliai ir planuojamas nedidelio pirminio pertekliaus atkūrimas vėlesniais programos metais. Atsižvelgiant į biudžeto tikslams kylančią neigiamą riziką, skolos santykio raida gali būti mažiau palanki, negu numatoma programoje. |
| --- | --- |

(9)

Numatoma, kad skolos santykis viršys Sutartyje nustatytą pamatinę vertę per visą programos laikotarpį. Programoje apskaičiuota, kad bendroji valdžios sektoriaus skola padidėjo nuo mažiau kaip 64 % BVP 2008 m. iki 66,8 % BVP 2009 m. Prie skolos santykio augimo prisidėjo realiojo BVP susitraukimas kartu su nedideliu pirminiu deficitu. Numatoma, kad 2010 m. skolos santykis dar padidės – beveik 2 procentiniais punktais, o 2012 m. smuks iki maždaug 67 % BVP, ir tai lems numanomi palankūs ekonomikos augimo rodikliai ir planuojamas nedidelio pirminio pertekliaus atkūrimas vėlesniais programos metais. Atsižvelgiant į biudžeto tikslams kylančią neigiamą riziką, skolos santykio raida gali būti mažiau palanki, negu numatoma programoje.

| (10) | Vidutinės trukmės skolos projekcijos iki 2020 m. yra paremtos prielaida, kad BVP augimo tempai palaipsniui vėl pasieks iki krizės prognozuotą lygį, o mokesčių santykiai vėl bus tokie kaip iki krizės, ir kurios apima numatomą su senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, rodo, kad programoje laikotarpiui iki 2012 m. numatyta biudžeto strategija, vertinant nominaliąja ir verte ir papildomai nepakeitus politikos, nėra pakankama siekiant skolos ir BVP santykį stabilizuoti iki 2020 m. |
| --- | --- |

(10)

Vidutinės trukmės skolos projekcijos iki 2020 m. yra paremtos prielaida, kad BVP augimo tempai palaipsniui vėl pasieks iki krizės prognozuotą lygį, o mokesčių santykiai vėl bus tokie kaip iki krizės, ir kurios apima numatomą su senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, rodo, kad programoje laikotarpiui iki 2012 m. numatyta biudžeto strategija, vertinant nominaliąja ir verte ir papildomai nepakeitus politikos, nėra pakankama siekiant skolos ir BVP santykį stabilizuoti iki 2020 m.

| (11) | Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui Maltoje gerokai didesnis nei ES vidurkis. Dėl programoje apskaičiuotos 2009 m. biudžeto būklės ir visuomenės senėjimo poveikio biudžetui didėja tvarumo atotrūkis. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus didelį pirminį perteklių ir įgyvendinus reformų priemones, kuriomis būtų ribojamas numatomas su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimas, mažėtų valstybės finansų tvarumui kylanti rizika, kurią 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) Komisija įvertino kaip didelę. |
| --- | --- |

(11)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui Maltoje gerokai didesnis nei ES vidurkis. Dėl programoje apskaičiuotos 2009 m. biudžeto būklės ir visuomenės senėjimo poveikio biudžetui didėja tvarumo atotrūkis. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus didelį pirminį perteklių ir įgyvendinus reformų priemones, kuriomis būtų ribojamas numatomas su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimas, mažėtų valstybės finansų tvarumui kylanti rizika, kurią 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) Komisija įvertino kaip didelę.

| (12) | Nuo 2008 m. užfiksuoti išlaidų perviršiai, ypač kompensacijos darbuotojams ir sveikatos priežiūros srityse, yra susiję su tam tikrais Maltos fiskalinės sistemos trūkumais. Tai, be kita ko, privalomų viršutinių išlaidų ribų nebuvimas, biudžeto vykdymo drausmės trūkumai, biudžeto procese dalyvaujančios nepriklausomos įstaigos nebuvimas ir ribotas vidutinės trukmės strategijos įtraukimas formuojant biudžetą. Programoje pripažįstama griežto fiskalinio valdymo svarba siekiant užtikrinti patikimą ir tvarią valstybės finansų būklę ir pranešama, kad Vyriausybė aktyviai ieško būdų, kaip pagerinti fiskalinę institucinę sistemą. Iki šiol nustatyti patobulinimai yra gana ribotos apimties. Jie susiję su viešųjų paslaugų teikimo administravimu ir viešajame administravime taikomais valdymo metodais. Taip pat planuojama nustatyti naują Vyriausybės apskaitos sistemą. |
| --- | --- |

(12)

Nuo 2008 m. užfiksuoti išlaidų perviršiai, ypač kompensacijos darbuotojams ir sveikatos priežiūros srityse, yra susiję su tam tikrais Maltos fiskalinės sistemos trūkumais. Tai, be kita ko, privalomų viršutinių išlaidų ribų nebuvimas, biudžeto vykdymo drausmės trūkumai, biudžeto procese dalyvaujančios nepriklausomos įstaigos nebuvimas ir ribotas vidutinės trukmės strategijos įtraukimas formuojant biudžetą. Programoje pripažįstama griežto fiskalinio valdymo svarba siekiant užtikrinti patikimą ir tvarią valstybės finansų būklę ir pranešama, kad Vyriausybė aktyviai ieško būdų, kaip pagerinti fiskalinę institucinę sistemą. Iki šiol nustatyti patobulinimai yra gana ribotos apimties. Jie susiję su viešųjų paslaugų teikimo administravimu ir viešajame administravime taikomais valdymo metodais. Taip pat planuojama nustatyti naują Vyriausybės apskaitos sistemą.

| (13) | Panašu, kad Maltoje yra galimybių gerinti viešųjų išlaidų efektyvumą, ypač švietimo, sveikatos, viešosios infrastruktūros ir bendrųjų paslaugų srityse. Didinti išlaidų efektyvumą tampa ypač svarbu stengiantis apriboti išlaidų augimą nepažeidžiant teikiamų paslaugų lygio. Pastangų riboti išlaidų augimą, kartu didinant jų efektyvumą, sėkmė leistų perskirstyti išteklius, labiau juos orientuojant į augimą didinančių išlaidų kategorijas, ir didinti fiskalinės politikos priemonių rezultatyvumą reaguojant į makroekonominių aplinkybių pokyčius. Įgyvendinant programoje numatytą išlaidų mažinimą, ypač kompensacijos darbuotojams ir tarpinio vartojimo srityse, bendrai ketinama racionalizuoti išlaidas nedarant įtakos teikiamų paslaugų lygiui ir kokybei, bet tai pasiekti bus sunku. Atsižvelgiant į naujausią patirtį, kai su likvidumo problemomis susiduriančios įmonės gali atidėti mokėtinų mokesčių mokėjimą, reikėtų griežtinti mokestinių prievolių laikymąsi. Programoje patvirtintas Vyriausybės įsipareigojimas stiprinti pastangas kovojant su mokesčių slėpimu ir piktnaudžiavimu reikalavimais dėl socialinių išmokų. |
| --- | --- |

(13)

Panašu, kad Maltoje yra galimybių gerinti viešųjų išlaidų efektyvumą, ypač švietimo, sveikatos, viešosios infrastruktūros ir bendrųjų paslaugų srityse. Didinti išlaidų efektyvumą tampa ypač svarbu stengiantis apriboti išlaidų augimą nepažeidžiant teikiamų paslaugų lygio. Pastangų riboti išlaidų augimą, kartu didinant jų efektyvumą, sėkmė leistų perskirstyti išteklius, labiau juos orientuojant į augimą didinančių išlaidų kategorijas, ir didinti fiskalinės politikos priemonių rezultatyvumą reaguojant į makroekonominių aplinkybių pokyčius. Įgyvendinant programoje numatytą išlaidų mažinimą, ypač kompensacijos darbuotojams ir tarpinio vartojimo srityse, bendrai ketinama racionalizuoti išlaidas nedarant įtakos teikiamų paslaugų lygiui ir kokybei, bet tai pasiekti bus sunku. Atsižvelgiant į naujausią patirtį, kai su likvidumo problemomis susiduriančios įmonės gali atidėti mokėtinų mokesčių mokėjimą, reikėtų griežtinti mokestinių prievolių laikymąsi. Programoje patvirtintas Vyriausybės įsipareigojimas stiprinti pastangas kovojant su mokesčių slėpimu ir piktnaudžiavimu reikalavimais dėl socialinių išmokų.

| (14) | Apskritai programoje nustatyta 2010 m. biudžeto strategija iš esmės atitinka Tarybos rekomendacijas pagal 126 straipsnio 7 dalį. Tačiau, atsižvelgiant į deficito tikslams kylančią riziką, 2011 m. biudžeto strategija gali neatitikti Tarybos rekomendacijų. Visų pirma, nors planuojamo struktūrinio pagerėjimo dydis atitinka rekomenduojamą 0,75 procentinio punkto BVP dydį, 2011 m. konsolidavimo planus reikėtų paremti konkrečiomis priemonėmis, o valdžios institucijos turėtų būti pasirengusios priimti papildomų konsolidavimo priemonių, jei pasitvirtintų rizika, kurią kelia mažiau palankūs BVP augimo ir pajamų pokyčiai, taip pat galimi neatitikimai išlaidų dalyje. Jeigu į šią riziką bus tinkamai atsižvelgta, o konsolidavimo planai bus visavertiškai įgyvendinti, panašu, kad biudžeto strategija bus pakankama siekiant, kad valdžios sektoriaus skolos santykis 2011–2012 m. vėl imtų mažėti, ir iš esmės atitiks Tarybos rekomendacijas.
  Programoje numatoma, kad vėlesniais 2012 m. bus dar labiau nukrypta nuo vidutinės trukmės tikslo, užuot laipsniškai jo siekiant, o tai neatitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. Atsižvelgiant į ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui gresiančią didelę riziką, taip pat būtų pagrįsta vykdyti platesnio užmojo konsolidavimą, negu numatoma programoje, o priemonės, kuriomis būtų stiprinama valstybės finansų stebėsena per tuos pačius metus ir vidutinės trukmės biudžeto sistema, galėtų padėti apriboti minėtą deficito tikslams kylančią riziką. |
| --- | --- |

(14)

Apskritai programoje nustatyta 2010 m. biudžeto strategija iš esmės atitinka Tarybos rekomendacijas pagal 126 straipsnio 7 dalį. Tačiau, atsižvelgiant į deficito tikslams kylančią riziką, 2011 m. biudžeto strategija gali neatitikti Tarybos rekomendacijų. Visų pirma, nors planuojamo struktūrinio pagerėjimo dydis atitinka rekomenduojamą 0,75 procentinio punkto BVP dydį, 2011 m. konsolidavimo planus reikėtų paremti konkrečiomis priemonėmis, o valdžios institucijos turėtų būti pasirengusios priimti papildomų konsolidavimo priemonių, jei pasitvirtintų rizika, kurią kelia mažiau palankūs BVP augimo ir pajamų pokyčiai, taip pat galimi neatitikimai išlaidų dalyje. Jeigu į šią riziką bus tinkamai atsižvelgta, o konsolidavimo planai bus visavertiškai įgyvendinti, panašu, kad biudžeto strategija bus pakankama siekiant, kad valdžios sektoriaus skolos santykis 2011–2012 m. vėl imtų mažėti, ir iš esmės atitiks Tarybos rekomendacijas.

Programoje numatoma, kad vėlesniais 2012 m. bus dar labiau nukrypta nuo vidutinės trukmės tikslo, užuot laipsniškai jo siekiant, o tai neatitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. Atsižvelgiant į ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui gresiančią didelę riziką, taip pat būtų pagrįsta vykdyti platesnio užmojo konsolidavimą, negu numatoma programoje, o priemonės, kuriomis būtų stiprinama valstybės finansų stebėsena per tuos pačius metus ir vidutinės trukmės biudžeto sistema, galėtų padėti apriboti minėtą deficito tikslams kylančią riziką.

| (15) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų (4). 2010 m. vasario 16 d. patikslintose rekomendacijose pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba taip pat paragino Maltą apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje. Malta iš dalies laikėsi šios rekomendacijos. Visų pirma plataus masto priemonės, kuriomis grindžiamas 1 procentinio punkto BVP biudžeto konsolidavimas, reikalingas perviršiniam deficitui panaikinti iki 2011 m., nėra išsamiai išdėstytos. |
| --- | --- |

(15)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų (4). 2010 m. vasario 16 d. patikslintose rekomendacijose pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba taip pat paragino Maltą apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje. Malta iš dalies laikėsi šios rekomendacijos. Visų pirma plataus masto priemonės, kuriomis grindžiamas 1 procentinio punkto BVP biudžeto konsolidavimas, reikalingas perviršiniam deficitui panaikinti iki 2011 m., nėra išsamiai išdėstytos.

Daroma bendra išvada, kad pagal programą planuojama, jog valdžios sektoriaus deficito santykis 2010 m. iš esmės stabilizuosis (3,9 % BVP), o 2011 m., t. y. iki Tarybos nustatyto perviršinio deficito panaikinimo termino, vėl nukris iki šiek tiek mažesnio dydžio negu 3 % BVP pamatinė vertė. 2012 m., paskutiniais programos metais, ir vėl planuojama, kad deficito santykis iš esmės stabilizuosis, užuot siekiant Maltos vidutinės trukmės tikslo, kuris yra subalansuota būklė struktūriniu požiūriu. Bendroji valdžios sektoriaus skola 2010 m. pasieks didžiausią beveik 69 % BVP vertę, o vėlesniais metais nežymiai mažės. Deficito ir skolos santykiai gali būti didesni, negu planuojama, visu programos laikotarpiu ir tai daugiausia lems: i) numatomas spartus pajamų iš mokesčių augimas ir palankus, ypač po 2010 m., makroekonominis scenarijus, ii) galimi išlaidų perviršiai, atsižvelgiant į pastarųjų metų planų neatitikimus, numatomo taupymo mastą ir informacijos apie konkrečias priemones, kuriomis pagrįstas siekiamas išlaidų santykio mažinimas programos laikotarpiu, trūkumą. Nors biudžete nustatytas 2010 m. deficito tikslas patvirtintas, kaip rekomendavo Taryba, bus svarbu spręsti šios rizikos klausimą, apibrėžiant konkrečias priemones, kuriomis grindžiama strategija, ir priimant papildomų konsolidavimo priemonių, jeigu ekonomikos augimas ar pajamų didėjimas bus mažesnis, negu numatoma programoje, arba jeigu pasireikštų išlaidų neatitikimų rizika. Be to, numatoma 2012 m. strategija turėtų būti gerokai sustiprinta, kad atitiktų Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Be patikimos biudžeto būklės atkūrimo ir ilgalaikio tvarumo gerinimo imantis tolesnių reformų numatomam su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimui apriboti, Maltai kyla ir kitas uždavinys – didinti konkurencingumą, siekiant padidinti ekonomikos atsparumą būsimiems išorės sukrėtimams. Tam reikės įgyvendinti našumo didinimo priemones ir remti efektyvų darbo užmokesčio nustatymo procesą, kuris leistų glaudžiai susieti darbo užmokesčio ir našumo pokyčius.

Atsižvelgiant į pateiktą vertinimą ir 2010 m. vasario 16 d. rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, Malta raginama:

| i) | 2010 m. pasiekti 3,9 % BVP deficito tikslą, jei būtina, priimant papildomų konsolidavimo priemonių; strategiją, pagal kurią 2011 m. deficitas būtų sumažintas iki mažesnio dydžio negu 3 % BVP, paremti konkrečiomis priemonėmis ir kartu būti pasirengusi priimti papildomų konsolidavimo priemonių, jei pasitvirtintų rizika, susijusi su tuo, kad programos makroekonominis scenarijus palankesnis už scenarijų, kuriuo pagrįsta rekomendacija pagal 126 straipsnio 7 dalį; ir gerokai sustiprinti 2012 m. strategiją, kad būtų užtikrintas koregavimas siekiant vidutinės trukmės tikslo pagal Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus; kaip nurodyta PDP rekomendacijoje, Malta neturėtų apsiriboti fiskalinėmis priemonėmis ir turėtų pasinaudoti visomis galimybėmis, įskaitant galimybes, atsirandančias dėl geresnių ekonominių sąlygų, spartinti valstybės skolos santykio mažinimą artėjant prie 60 % BVP pamatinės vertės; |
| --- | --- |

i)

2010 m. pasiekti 3,9 % BVP deficito tikslą, jei būtina, priimant papildomų konsolidavimo priemonių; strategiją, pagal kurią 2011 m. deficitas būtų sumažintas iki mažesnio dydžio negu 3 % BVP, paremti konkrečiomis priemonėmis ir kartu būti pasirengusi priimti papildomų konsolidavimo priemonių, jei pasitvirtintų rizika, susijusi su tuo, kad programos makroekonominis scenarijus palankesnis už scenarijų, kuriuo pagrįsta rekomendacija pagal 126 straipsnio 7 dalį; ir gerokai sustiprinti 2012 m. strategiją, kad būtų užtikrintas koregavimas siekiant vidutinės trukmės tikslo pagal Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus; kaip nurodyta PDP rekomendacijoje, Malta neturėtų apsiriboti fiskalinėmis priemonėmis ir turėtų pasinaudoti visomis galimybėmis, įskaitant galimybes, atsirandančias dėl geresnių ekonominių sąlygų, spartinti valstybės skolos santykio mažinimą artėjant prie 60 % BVP pamatinės vertės;

| ii) | atsižvelgiant į numatomą didelį su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, gerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, įgyvendinant tolesnes socialinės apsaugos sistemos reformas; |
| --- | --- |

ii)

atsižvelgiant į numatomą didelį su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, gerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, įgyvendinant tolesnes socialinės apsaugos sistemos reformas;

| iii) | stiprinti vidutinės trukmės biudžeto sistemos privalomąjį pobūdį, gerinti biudžeto vykdymo stebėseną per visus metus ir didinti viešųjų išlaidų efektyvumą, ypač sveikatos srityje. |
| --- | --- |

iii)

stiprinti vidutinės trukmės biudžeto sistemos privalomąjį pobūdį, gerinti biudžeto vykdymo stebėseną per visus metus ir didinti viešųjų išlaidų efektyvumą, ypač sveikatos srityje.

Malta taip pat raginama pateikti daugiau informacijos apie plataus masto priemones, kuriomis grindžiamos numatomos konsolidavimo priemonės, stabilumo programos PDP skyriuje.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas
   (5)

| | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP (% pokytis) | 2010 m. vasario mėn. SP | 2,1 | –2,0 | 1,1 | 2,3 | 2,9 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 2,1 | –2,2 | 0,7 | 1,6 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | 2,8 | 2,2 | 2,5 | 2,8 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija (%) | 2010 m. vasario mėn. SP | 4,7 | 1,8 | 1,7 | 2,0 | 2,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 4,7 | 2,0 | 2,0 | 2,2 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | 4,5 | 2,7 | 2,3 | 2,0 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (6) (% potencialiojo BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | 1,3 | –1,8 | –1,7 | –0,6 | 1,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM (7) | 2,0 | –1,0 | –0,9 | 0,1 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | 0,1 | –0,3 | –0,5 | 0,5 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas arba skolinimasis kitų pasaulio šalių atžvilgiu (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | –4,9 | –1,1 | –3,6 | –2,2 | –1,4 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –5,1 | –2,4 | –1,8 | –1,4 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | –5,1 | –3,1 | –2,7 | 0,7 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | 40,2 | 41,4 | 43,8 | 43,3 | 42,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 40,3 | 41,2 | 41,9 | 42,1 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | 40,6 | 41,7 | 41,8 | 41,9 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | 44,8 | 45,2 | 47,7 | 46,3 | 45,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 45,0 | 45,7 | 46,3 | 46,4 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | 43,9 | 43,2 | 42,1 | 40,7 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | –4,7 | –3,8 | –3,9 | –2,9 | –2,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –4,7 | –4,5 | –4,4 | –4,3 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | –3,3 | –1,5 | –0,3 | 1,2 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | –1,4 | –0,5 | –0,6 | 0,3 | 0,4 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –1,4 | –1,2 | –1,2 | –1,0 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | 0,0 | 1,9 | 3,0 | 4,3 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6) (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | –5,1 | –3,1 | –3,3 | –2,7 | –3,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –5,4 | –4,2 | –4,1 | –4,4 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | –3,4 | –1,4 | –0,1 | 1,0 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (8) (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | –5,4 | –3,2 | –3,5 | –2,8 | –3,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –5,0 | –4,3 | –4,1 | –4,4 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | –3,7 | –1,7 | –0,2 | 0,9 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | 63,6 | 66,8 | 68,6 | 68,0 | 67,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 63,8 | 68,5 | 70,9 | 72,5 | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | 62,8 | 61,9 | 59,8 | 56,3 | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Realusis BVP (% pokytis)

2010 m. vasario mėn. SP

2,1

–2,0

1,1

2,3

2,9

2009 m. lapkričio mėn. COM

2,1

–2,2

0,7

1,6

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

2,8

2,2

2,5

2,8

nėra duomenų

SVKI infliacija (%)

2010 m. vasario mėn. SP

4,7

1,8

1,7

2,0

2,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

4,7

2,0

2,0

2,2

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

4,5

2,7

2,3

2,0

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (6) (% potencialiojo BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

1,3

–1,8

–1,7

–0,6

1,3

2009 m. lapkričio mėn. COM (7)

2,0

–1,0

–0,9

0,1

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

0,1

–0,3

–0,5

0,5

nėra duomenų

Grynasis skolinimas arba skolinimasis kitų pasaulio šalių atžvilgiu (% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

–4,9

–1,1

–3,6

–2,2

–1,4

2009 m. lapkričio mėn. COM

–5,1

–2,4

–1,8

–1,4

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

–5,1

–3,1

–2,7

0,7

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos (% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

40,2

41,4

43,8

43,3

42,5

2009 m. lapkričio mėn. COM

40,3

41,2

41,9

42,1

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

40,6

41,7

41,8

41,9

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos (% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

44,8

45,2

47,7

46,3

45,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

45,0

45,7

46,3

46,4

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

43,9

43,2

42,1

40,7

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas (% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

–4,7

–3,8

–3,9

–2,9

–2,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

–4,7

–4,5

–4,4

–4,3

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

–3,3

–1,5

–0,3

1,2

nėra duomenų

Pirminis balansas (% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

–1,4

–0,5

–0,6

0,3

0,4

2009 m. lapkričio mėn. COM

–1,4

–1,2

–1,2

–1,0

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

0,0

1,9

3,0

4,3

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6) (% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

–5,1

–3,1

–3,3

–2,7

–3,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

–5,4

–4,2

–4,1

–4,4

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

–3,4

–1,4

–0,1

1,0

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (8) (% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

–5,4

–3,2

–3,5

–2,8

–3,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

–5,0

–4,3

–4,1

–4,4

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

–3,7

–1,7

–0,2

0,9

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola (% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

63,6

66,8

68,6

68,0

67,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

63,8

68,5

70,9

72,5

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

62,8

61,9

59,8

56,3

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vertinime visų pirma atsižvelgiama ne tik į Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę, bet ir į kitą vėliau gautą informaciją.

(3)  2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos išvadose dėl viešųjų finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti dėmesį į tvarumo siekiu pagrįstas strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonominės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finansų komitetu toliau plėtoti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos būtų parengtos iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m.

(4)  Visų pirma nepateikta išsamių atsargų ir srautų koregavimo duomenų.

(5)  Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozė parengta prieš patvirtinant galutinį biudžetą.

(6)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(7)  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 1,3 %, 0,8 %, 0,6 % ir 0,6 % atitinkamai 2008–2011 m.

(8)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės sudaro 0,3 % BVP 2008 m., 0,1 % 2009 m., 0,2 % 2010 m., po 0,1 % 2011 ir 2012 m. (visos mažinančios deficitą) pagal naujausią programą ir 0,4 % BVP 2008 m. (didinančios deficitą) ir 0,2 % 2009 m. (mažinančios deficitą) pagal Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 3.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 144/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 144/6

---

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2009–2013 m. Portugalijos stabilumo programos

2010/C 144/02

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2013 m. Portugalijos stabilumo programą (2). |
| --- | --- |

(1)

2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2013 m. Portugalijos stabilumo programą (2).

| (2) | Jau iki pasaulinės krizės Portugalijos ekonomikos augimas beveik dešimtmetį buvo vangus ir rodė struktūrinius trūkumus, visų pirma žemą produktyvumą ir potencialiojo BVP augimą. Po sąstingio 2008 m. dėl sumažėjusios vidaus paklausos, konkrečiai, investicijų ir mažesniu mastu – privataus vartojimo (grynoji prekyba poveikio augimui iš esmės nepadarė), realusis BVP 2009 m. nusmuko 2,7 %. 2009 m. pabaigoje nedarbo lygis išaugo iki 10 %. Dėl smarkiai lėtėjančios veiklos ir tam tikrų skatinamųjų priemonių įgyvendinimo valdžios sektoriaus deficitas 2009 m. pasiekė 9,4 % BVP, palyginti su 2,8 % BVP 2008 m., tačiau tokia padėtis rodo ir anksčiau buvusius trūkumus, kuriuos atskleidė prieš krizę buvęs didelis, nors ir mažėjantis struktūrinis deficitas. Atsižvelgdama į 2009 m. numatytą didesnį nei 3 % BVP valdžios sektoriaus deficitą ir augančią skolą, viršijusią 60 % BVP, 2009 m. gruodžio mėn. Taryba nusprendė, kad Portugalijoje yra perviršinis deficitas ir nustatė 2013 m. terminą jam panaikinti. Tuo pat metu, nepaisant BVP nuosmukio, ir toliau egzistuoja didžiulis išorės disbalansas: 2009 m. pabaigoje grynasis išorės skolinimasis sudarė 9,5 % BVP, o neigiama grynųjų tarptautinių investicijų pozicija siekė 110 % BVP. Išorės disbalansas yra susijęs su sumažėjusiu konkurencingumu, atspindinčiu ne tik silpną produktyvumo augimą, bet ir nepakankamą darbo sąnaudų koregavimą atsižvelgiant į, pirma, išaugusią konkurenciją pasaulio rinkose, ypač darbui imliuose sektoriuose, kuriuose Portugalija turėjo santykinių pranašumų, ir, antra, keletą metų egzistavusias pakankamai palankias finansavimo sąlygas. Tačiau krizės metu kilusi finansinė sumaištis buvo suvaldyta. Norint pasiekti ilgalaikio ekonomikos rezultatų pagerėjimo, teks nemažai ką sureguliuoti. Fiskalinėje srityje būtinas konsolidavimas norint apriboti didėjančią valstybės skolą, turinčią neigiamos įtakos ilgalaikiam tvarumui. Tuo pačiu metu būtina skatinti potencialiojo BVP augimą, visų pirma tvariai didinant produktyvumą ir kuriant darbo vietas. Be to, tam tikslui skirtos pastangos padėtų sumažinti didelį išorės disbalansą, kuris, atsižvelgiant į didelės užsienio skolos aptarnavimo naštą, artimiausiais metais ir toliau liks vienu pagrindinių veiksnių, stabdančių nacionalinių pajamų augimą. Norint sumažinti išorės disbalansą prireiks BVP augimo šaltinius nukreipti į išorės sektorių ir atkurti konkurencingumą įgyvendinant struktūrines reformas bei mažinant darbo sąnaudų augimą, palyginti su prekybos partneriais. |
| --- | --- |

(2)

Jau iki pasaulinės krizės Portugalijos ekonomikos augimas beveik dešimtmetį buvo vangus ir rodė struktūrinius trūkumus, visų pirma žemą produktyvumą ir potencialiojo BVP augimą. Po sąstingio 2008 m. dėl sumažėjusios vidaus paklausos, konkrečiai, investicijų ir mažesniu mastu – privataus vartojimo (grynoji prekyba poveikio augimui iš esmės nepadarė), realusis BVP 2009 m. nusmuko 2,7 %. 2009 m. pabaigoje nedarbo lygis išaugo iki 10 %. Dėl smarkiai lėtėjančios veiklos ir tam tikrų skatinamųjų priemonių įgyvendinimo valdžios sektoriaus deficitas 2009 m. pasiekė 9,4 % BVP, palyginti su 2,8 % BVP 2008 m., tačiau tokia padėtis rodo ir anksčiau buvusius trūkumus, kuriuos atskleidė prieš krizę buvęs didelis, nors ir mažėjantis struktūrinis deficitas. Atsižvelgdama į 2009 m. numatytą didesnį nei 3 % BVP valdžios sektoriaus deficitą ir augančią skolą, viršijusią 60 % BVP, 2009 m. gruodžio mėn. Taryba nusprendė, kad Portugalijoje yra perviršinis deficitas ir nustatė 2013 m. terminą jam panaikinti. Tuo pat metu, nepaisant BVP nuosmukio, ir toliau egzistuoja didžiulis išorės disbalansas: 2009 m. pabaigoje grynasis išorės skolinimasis sudarė 9,5 % BVP, o neigiama grynųjų tarptautinių investicijų pozicija siekė 110 % BVP. Išorės disbalansas yra susijęs su sumažėjusiu konkurencingumu, atspindinčiu ne tik silpną produktyvumo augimą, bet ir nepakankamą darbo sąnaudų koregavimą atsižvelgiant į, pirma, išaugusią konkurenciją pasaulio rinkose, ypač darbui imliuose sektoriuose, kuriuose Portugalija turėjo santykinių pranašumų, ir, antra, keletą metų egzistavusias pakankamai palankias finansavimo sąlygas. Tačiau krizės metu kilusi finansinė sumaištis buvo suvaldyta. Norint pasiekti ilgalaikio ekonomikos rezultatų pagerėjimo, teks nemažai ką sureguliuoti. Fiskalinėje srityje būtinas konsolidavimas norint apriboti didėjančią valstybės skolą, turinčią neigiamos įtakos ilgalaikiam tvarumui. Tuo pačiu metu būtina skatinti potencialiojo BVP augimą, visų pirma tvariai didinant produktyvumą ir kuriant darbo vietas. Be to, tam tikslui skirtos pastangos padėtų sumažinti didelį išorės disbalansą, kuris, atsižvelgiant į didelės užsienio skolos aptarnavimo naštą, artimiausiais metais ir toliau liks vienu pagrindinių veiksnių, stabdančių nacionalinių pajamų augimą. Norint sumažinti išorės disbalansą prireiks BVP augimo šaltinius nukreipti į išorės sektorių ir atkurti konkurencingumą įgyvendinant struktūrines reformas bei mažinant darbo sąnaudų augimą, palyginti su prekybos partneriais.

| (3) | Nors pastebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, taip pat nukentėjo gamybos apimties potencialas. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonominės krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai bei valstybės finansams. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Portugalijai yra ypač svarbu imtis tolesnių reformų švietimo ir mokymo, paslaugų ir tinklų pramonės šakų konkurencingumo srityse ir apskritai spręsti darbo rinkos problemas, įskaitant segmentacijos problemą, tuo pačiu metu didinant sureguliavimo gebėjimus atsižvelgiant į dalyvavimą EPS. |
| --- | --- |

(3)

Nors pastebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, taip pat nukentėjo gamybos apimties potencialas. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonominės krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai bei valstybės finansams. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Portugalijai yra ypač svarbu imtis tolesnių reformų švietimo ir mokymo, paslaugų ir tinklų pramonės šakų konkurencingumo srityse ir apskritai spręsti darbo rinkos problemas, įskaitant segmentacijos problemą, tuo pačiu metu didinant sureguliavimo gebėjimus atsižvelgiant į dalyvavimą EPS.

| (4) | Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, daroma prielaida, kad realiojo BVP augimas palaipsniui padidės nuo 0,7 % 2010 m. iki 1,7 % 2013 m. Ekonominės veiklos spartėjimą iš esmės skatins atsigaunantis vartojimas vidaus rinkoje, bus jaučiamas ir papildomas išorės sektoriaus indėlis. Remiantis šiuo metu turima informacija (3) galima teigti, kad šis scenarijus yra paremtas šiek tiek pernelyg palankiomis prielaidomis, ypač kalbant apie vėlesnius programos metus. Vis dėlto numatoma, kad augimas bus nedidelis, o gamybos apimties atotrūkis lieka neigiamas per visą programos laikotarpį. Būtent dėl augančio įsiskolinimo kylanti būtinybė sureguliuoti tiek namų ūkių, tiek įmonių balansus vidutinės trukmės laikotarpio pajamų ir atitinkamai vidaus paklausos perspektyvas gali varžyti labiau, nei numatyta programoje. Prognozuojami eksporto rezultatai iš esmės priklauso nuo tvaraus paklausos pagrindinėse prekybos partnerėse (daugiausia euro zonos šalyse) atsigavimo ir Portugalijos eksportuotojų konkurencingumo stiprinimo. Programos 2010 m. infliacijos projekcijos yra realistiškos, tačiau vėlesniais metais jos gali pasirodyti kiek padidintos. Prognozuojama, kad grynojo užsienio skolinimosi poreikiai mažės nedaug ir vėlesniais programos metais sudarys 8,5 % BVP; tai rodo tolimesnį neigiamos tarptautinių investicijų pozicijos prastėjimą – dėl mažo nominaliojo BVP augimo sukelto „sniego gniūžtės“ efekto ši pozicija programos įgyvendinimo pabaigoje gali sudaryti apie 130 % BVP. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, daroma prielaida, kad realiojo BVP augimas palaipsniui padidės nuo 0,7 % 2010 m. iki 1,7 % 2013 m. Ekonominės veiklos spartėjimą iš esmės skatins atsigaunantis vartojimas vidaus rinkoje, bus jaučiamas ir papildomas išorės sektoriaus indėlis. Remiantis šiuo metu turima informacija (3) galima teigti, kad šis scenarijus yra paremtas šiek tiek pernelyg palankiomis prielaidomis, ypač kalbant apie vėlesnius programos metus. Vis dėlto numatoma, kad augimas bus nedidelis, o gamybos apimties atotrūkis lieka neigiamas per visą programos laikotarpį. Būtent dėl augančio įsiskolinimo kylanti būtinybė sureguliuoti tiek namų ūkių, tiek įmonių balansus vidutinės trukmės laikotarpio pajamų ir atitinkamai vidaus paklausos perspektyvas gali varžyti labiau, nei numatyta programoje. Prognozuojami eksporto rezultatai iš esmės priklauso nuo tvaraus paklausos pagrindinėse prekybos partnerėse (daugiausia euro zonos šalyse) atsigavimo ir Portugalijos eksportuotojų konkurencingumo stiprinimo. Programos 2010 m. infliacijos projekcijos yra realistiškos, tačiau vėlesniais metais jos gali pasirodyti kiek padidintos. Prognozuojama, kad grynojo užsienio skolinimosi poreikiai mažės nedaug ir vėlesniais programos metais sudarys 8,5 % BVP; tai rodo tolimesnį neigiamos tarptautinių investicijų pozicijos prastėjimą – dėl mažo nominaliojo BVP augimo sukelto „sniego gniūžtės“ efekto ši pozicija programos įgyvendinimo pabaigoje gali sudaryti apie 130 % BVP.

| (5) | Programoje apskaičiuota, kad 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 9,3 % BVP (4). Šis, palyginti su 2008 m. (2,8 % BVP deficitas), smarkiai išaugęs rodiklis iš esmės atspindi ne tik krizės poveikį valdžios sektoriaus finansams dėl automatinių stabilizatorių nevaržomo veikimo, bet ir skatinamąsias priemones, sudarančias 0,75 % BVP, kurias vyriausybė nustatė vadovaudamasi Europos ekonomikos atgaivinimo planu (EEAP) ir taikydama kitas diskrecines priemones (5). Valdžios sektoriaus išlaidų padidėjimas nulėmė didžiąją biudžeto deficito padidėjimo dalį, tačiau kartu smarkiai sumažėjus pajamoms biudžeto rezultatas pablogėjo (beveik 1,5 % BVP) kur kas labiau, nei tikėtasi tuo metu, kai 2009 m. gruodžio mėn. Taryba pateikė rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį. Programoje numatyta, kad fiskalinė politika 2010 m. bus ribojamoji vadovaujantis Tarybos rekomenduojama pasitraukimo strategija ir siekiant iki 2013 m. panaikinti perviršinį deficitą ir atkurti valstybės finansų tvarumą. |
| --- | --- |

(5)

Programoje apskaičiuota, kad 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 9,3 % BVP (4). Šis, palyginti su 2008 m. (2,8 % BVP deficitas), smarkiai išaugęs rodiklis iš esmės atspindi ne tik krizės poveikį valdžios sektoriaus finansams dėl automatinių stabilizatorių nevaržomo veikimo, bet ir skatinamąsias priemones, sudarančias 0,75 % BVP, kurias vyriausybė nustatė vadovaudamasi Europos ekonomikos atgaivinimo planu (EEAP) ir taikydama kitas diskrecines priemones (5). Valdžios sektoriaus išlaidų padidėjimas nulėmė didžiąją biudžeto deficito padidėjimo dalį, tačiau kartu smarkiai sumažėjus pajamoms biudžeto rezultatas pablogėjo (beveik 1,5 % BVP) kur kas labiau, nei tikėtasi tuo metu, kai 2009 m. gruodžio mėn. Taryba pateikė rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį. Programoje numatyta, kad fiskalinė politika 2010 m. bus ribojamoji vadovaujantis Tarybos rekomenduojama pasitraukimo strategija ir siekiant iki 2013 m. panaikinti perviršinį deficitą ir atkurti valstybės finansų tvarumą.

| (6) | Programoje numatyta, kad 2010 m. valdžios sektoriaus deficito tikslas yra 8,3 % BVP, ir tai visapusiškai atitinka 2010 m. kovo 12 d. priimtą 2010 m. biudžeto įstatymą (žr. išnašą). Planuojama, kad numatytą 1 procentinio punkto BVP deficito mažėjimą 2010 m. atitinkamai 0,75 ir 0,25 skatins pajamų (ypač nemokestinių pajamų) augimas ir išlaidų (ypač kapitalo išlaidų) mažėjimas. Be to, kad jame numatyta nutraukti 2009 m. nustatytas laikinąsias skatinimo priemones ir nominaliai įšaldyti viešojo sektoriaus darbo užmokestį, Biudžeto įstatyme nėra įtvirtinta naujų didelių konsolidavimo priemonių. Planuojama, kad 2010 m. fiskalinė politika, vertinant pagal struktūrinio balanso, t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, pokyčius, bus ribojamoji, o pagerėjimas sudarys vos 0,75 procentinio punkto BVP, t. y. mažiau už 1,25 % BVP metinį fiskalinių priemonių vidurkį, kurį Taryba rekomendavo pagal 126 straipsnio 7 dalį, nepaisant žymiai prastesnio galutinio 2009 m. deficito. |
| --- | --- |

(6)

Programoje numatyta, kad 2010 m. valdžios sektoriaus deficito tikslas yra 8,3 % BVP, ir tai visapusiškai atitinka 2010 m. kovo 12 d. priimtą 2010 m. biudžeto įstatymą (žr. išnašą). Planuojama, kad numatytą 1 procentinio punkto BVP deficito mažėjimą 2010 m. atitinkamai 0,75 ir 0,25 skatins pajamų (ypač nemokestinių pajamų) augimas ir išlaidų (ypač kapitalo išlaidų) mažėjimas. Be to, kad jame numatyta nutraukti 2009 m. nustatytas laikinąsias skatinimo priemones ir nominaliai įšaldyti viešojo sektoriaus darbo užmokestį, Biudžeto įstatyme nėra įtvirtinta naujų didelių konsolidavimo priemonių. Planuojama, kad 2010 m. fiskalinė politika, vertinant pagal struktūrinio balanso, t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, pokyčius, bus ribojamoji, o pagerėjimas sudarys vos 0,75 procentinio punkto BVP, t. y. mažiau už 1,25 % BVP metinį fiskalinių priemonių vidurkį, kurį Taryba rekomendavo pagal 126 straipsnio 7 dalį, nepaisant žymiai prastesnio galutinio 2009 m. deficito.

| (7) | Pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas yra pasiekti, kad 2013 m. deficitas būtų mažesnis nei 3 % BVP pamatinė vertė, kaip nurodyta 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijoje pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį. Atnaujintoje programoje valdžios sektoriaus deficito tikslai 2011, 2012 ir 2013 m. atitinkamai sudaro 6,6 %, 4,6 % ir 2,8 %. Taip pat siekiama, kad pirminis balansas palaipsniui gerėtų nuo prognozuojamo 6,4 % BVP deficito 2009 m. iki 0,6 % BVP deficito 2012 m. ir iki 1,3 % BVP pertekliaus 2013 m. Planuojama, kad struktūrinis balansas 2011–2013 m. kasmet vidutiniškai gerės beveik po 1,75 % BVP. Planuojamas deficito mažinimas yra grindžiamas konsolidavimo priemonėmis, kurių bendras poveikis iki 2013 m. bus 3,5 % BVP. Priemonės apima skirtingas sritis, o didžiausias biudžeto lėšų taupymas numatytas tokiuose sektoriuose, kaip socialiniai pervedimai (apie 1 % BVP), kapitalo išlaidos (0,75 % BVP), viešojo sektoriaus darbo užmokesčio fondas (0,5 % BVP) ir gyventojų pajamų mokesčiai (0,5 % BVP). Atrodo, kad toliau riboti išlaidas padeda ir priemonės, pradėtos įgyvendinti pastaraisiais metais, ypač tokiose srityse kaip valdžios sektoriaus darbo užmokesčio fondas ir senatvės pensijos reformos. Tačiau manoma, kad palūkanų išlaidos 2012 m. bei 2013 m. išaugs iki 4,1 % BVP, palyginti su 2,9 % BVP 2009 m., nes numatoma, kad nuo 2008 m. pabaigos iki 2012 m. pabaigos skolos ir BVP santykis išaugs maždaug 25 procentiniais punktais. Be to, atsižvelgiant į palaipsniui spartėjantį BVP augimą ir į tai, kad mokesčių pajamų dalis BVP po truputį grįžta prie lygio, buvusio iki krizės, manoma, kad tris penktadalius deficito mažėjimo 2011–2013 m. laikotarpiu skatins išlaidų ir BVP santykio mažėjimas, o pajamų ir BVP santykio augimas nulems kitus du penktadalius. Tai, kad bus daugiausia remiamasi išlaidų priemonėmis, sveikintina. Nominaliąja išraiška pajamos ir išlaidos programos laikotarpiu atitinkamai augtų apie 4,5 % ir 1 % per metus (2011–2013 m. laikotarpiu pirminių išlaidų vidurkis nesikeis). Valdžios institucijos pranešė, kad Portugalijos biudžeto vidutinės trukmės tikslas yra 0,5 % BVP struktūrinis deficitas. Atsižvelgiant į naujausias prognozes ir skolos dydį, vidutinės trukmės tikslas visiškai atitinka Pakto tikslus, bet programos laikotarpiu jis nebus pasiektas. |
| --- | --- |

(7)

Pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas yra pasiekti, kad 2013 m. deficitas būtų mažesnis nei 3 % BVP pamatinė vertė, kaip nurodyta 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijoje pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį. Atnaujintoje programoje valdžios sektoriaus deficito tikslai 2011, 2012 ir 2013 m. atitinkamai sudaro 6,6 %, 4,6 % ir 2,8 %. Taip pat siekiama, kad pirminis balansas palaipsniui gerėtų nuo prognozuojamo 6,4 % BVP deficito 2009 m. iki 0,6 % BVP deficito 2012 m. ir iki 1,3 % BVP pertekliaus 2013 m. Planuojama, kad struktūrinis balansas 2011–2013 m. kasmet vidutiniškai gerės beveik po 1,75 % BVP. Planuojamas deficito mažinimas yra grindžiamas konsolidavimo priemonėmis, kurių bendras poveikis iki 2013 m. bus 3,5 % BVP. Priemonės apima skirtingas sritis, o didžiausias biudžeto lėšų taupymas numatytas tokiuose sektoriuose, kaip socialiniai pervedimai (apie 1 % BVP), kapitalo išlaidos (0,75 % BVP), viešojo sektoriaus darbo užmokesčio fondas (0,5 % BVP) ir gyventojų pajamų mokesčiai (0,5 % BVP). Atrodo, kad toliau riboti išlaidas padeda ir priemonės, pradėtos įgyvendinti pastaraisiais metais, ypač tokiose srityse kaip valdžios sektoriaus darbo užmokesčio fondas ir senatvės pensijos reformos. Tačiau manoma, kad palūkanų išlaidos 2012 m. bei 2013 m. išaugs iki 4,1 % BVP, palyginti su 2,9 % BVP 2009 m., nes numatoma, kad nuo 2008 m. pabaigos iki 2012 m. pabaigos skolos ir BVP santykis išaugs maždaug 25 procentiniais punktais. Be to, atsižvelgiant į palaipsniui spartėjantį BVP augimą ir į tai, kad mokesčių pajamų dalis BVP po truputį grįžta prie lygio, buvusio iki krizės, manoma, kad tris penktadalius deficito mažėjimo 2011–2013 m. laikotarpiu skatins išlaidų ir BVP santykio mažėjimas, o pajamų ir BVP santykio augimas nulems kitus du penktadalius. Tai, kad bus daugiausia remiamasi išlaidų priemonėmis, sveikintina. Nominaliąja išraiška pajamos ir išlaidos programos laikotarpiu atitinkamai augtų apie 4,5 % ir 1 % per metus (2011–2013 m. laikotarpiu pirminių išlaidų vidurkis nesikeis). Valdžios institucijos pranešė, kad Portugalijos biudžeto vidutinės trukmės tikslas yra 0,5 % BVP struktūrinis deficitas. Atsižvelgiant į naujausias prognozes ir skolos dydį, vidutinės trukmės tikslas visiškai atitinka Pakto tikslus, bet programos laikotarpiu jis nebus pasiektas.

| (8) | Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni, nei numatoma programoje. Tam tikrų programoje pateiktų išlaidų ir pajamų konsolidavimo priemonių, visų pirma nemokestinių pajamų, kapitalo išlaidų ir socialinių pervedimų, poveikis gali nebūti toks, kaip numatoma, taip pat ir 2010 m. Be to, nuo 2011 m. didėja visoms į laikotarpio pabaigą nukeltoms konsolidavimo strategijoms būdinga rizika, susijusi su neapibrėžtumu, nes programoje paminėtas konsolidavimo priemones dar reikia priimti ir įgyvendinti. Papildoma rizika susijusi su tuo, kad nepatikslintos kai kurios iš paskelbtų priemonių, visų pirma kapitalo išlaidų mažinimo priemonės, ir kad makroekonominis scenarijus, ypač vėlesniais programos metais, šiek tiek pernelyg optimistinis. Be to, dėl numatomo spartaus pajamų atsigavimo po staigaus nuosmukio, užfiksuoto 2009 m., ir optimistinės mokestinių pajamų priklausomybės nuo vidaus paklausos įmanoma, kad pasitvirtins mažesnio pajamų augimo scenarijus, dėl to kiltų rizika biudžeto tikslams. |
| --- | --- |

(8)

Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni, nei numatoma programoje. Tam tikrų programoje pateiktų išlaidų ir pajamų konsolidavimo priemonių, visų pirma nemokestinių pajamų, kapitalo išlaidų ir socialinių pervedimų, poveikis gali nebūti toks, kaip numatoma, taip pat ir 2010 m. Be to, nuo 2011 m. didėja visoms į laikotarpio pabaigą nukeltoms konsolidavimo strategijoms būdinga rizika, susijusi su neapibrėžtumu, nes programoje paminėtas konsolidavimo priemones dar reikia priimti ir įgyvendinti. Papildoma rizika susijusi su tuo, kad nepatikslintos kai kurios iš paskelbtų priemonių, visų pirma kapitalo išlaidų mažinimo priemonės, ir kad makroekonominis scenarijus, ypač vėlesniais programos metais, šiek tiek pernelyg optimistinis. Be to, dėl numatomo spartaus pajamų atsigavimo po staigaus nuosmukio, užfiksuoto 2009 m., ir optimistinės mokestinių pajamų priklausomybės nuo vidaus paklausos įmanoma, kad pasitvirtins mažesnio pajamų augimo scenarijus, dėl to kiltų rizika biudžeto tikslams.

| (9) | Vidutinės trukmės laikotarpio skolos projekcijos iki 2020 m., pagal kurias atsižvelgiama į naujausius ekonomikos pokyčius, ir potencialiojo augimo projekcijos rodo, kad programoje numatytos biudžeto raidos, vertinant nominaliąja išraiška, pakaks skolos ir BVP santykiui stabilizuoti iki 2020 m. |
| --- | --- |

(9)

Vidutinės trukmės laikotarpio skolos projekcijos iki 2020 m., pagal kurias atsižvelgiama į naujausius ekonomikos pokyčius, ir potencialiojo augimo projekcijos rodo, kad programoje numatytos biudžeto raidos, vertinant nominaliąja išraiška, pakaks skolos ir BVP santykiui stabilizuoti iki 2020 m.

| (10) | Apskaičiuota, kad 2009 m. pabaigoje bendroji valdžios sektoriaus skola sudarys 77,2 % BVP (6) (palyginti su 66,3 % 2008 m.) – tai rodo ir itin išaugusį deficitą, ir nominaliojo BVP sumažėjimą. Numatoma, kad programos laikotarpiu skolos santykis išaugs dar 12,5 procentinio punkto ir 2012 m. pasieks 90,7 % BVP, o 2013 m. kiek nukris iki 89,8 % BVP. Tokia perspektyva rodo didelį, bet mažėjantį valdžios sektoriaus deficitą bei spartėjantį nominaliojo BVP augimą. Tačiau tikimasi, kad programos laikotarpiu „sniego gniūžtės“ poveikis bus teigiamas, nes numanoma vidutinė palūkanų norma (2010–2013 m. laikotarpiu sieksianti vidutiniškai 4,5 % per metus) viršija nominaliojo BVP augimo tempus (vidutiniškai 3 %). Tačiau skolos perspektyvą gerina pajamos iš privatizavimo, kurios programos laikotarpiu sudarys apie 3 % BVP. Atsižvelgiant į neigiamą riziką biudžeto tikslams ir makroekonominiam scenarijui, skolos santykio raida greičiausiai bus ne tokia palanki, kaip numatoma programoje. 2009 m. valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykis viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę vertę ir pagal programą turi tendenciją augti iki 2012 m. |
| --- | --- |

(10)

Apskaičiuota, kad 2009 m. pabaigoje bendroji valdžios sektoriaus skola sudarys 77,2 % BVP (6) (palyginti su 66,3 % 2008 m.) – tai rodo ir itin išaugusį deficitą, ir nominaliojo BVP sumažėjimą. Numatoma, kad programos laikotarpiu skolos santykis išaugs dar 12,5 procentinio punkto ir 2012 m. pasieks 90,7 % BVP, o 2013 m. kiek nukris iki 89,8 % BVP. Tokia perspektyva rodo didelį, bet mažėjantį valdžios sektoriaus deficitą bei spartėjantį nominaliojo BVP augimą. Tačiau tikimasi, kad programos laikotarpiu „sniego gniūžtės“ poveikis bus teigiamas, nes numanoma vidutinė palūkanų norma (2010–2013 m. laikotarpiu sieksianti vidutiniškai 4,5 % per metus) viršija nominaliojo BVP augimo tempus (vidutiniškai 3 %). Tačiau skolos perspektyvą gerina pajamos iš privatizavimo, kurios programos laikotarpiu sudarys apie 3 % BVP. Atsižvelgiant į neigiamą riziką biudžeto tikslams ir makroekonominiam scenarijui, skolos santykio raida greičiausiai bus ne tokia palanki, kaip numatoma programoje. 2009 m. valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykis viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę vertę ir pagal programą turi tendenciją augti iki 2012 m.

| (11) | Visuomenės senėjimo ilgalaikis poveikis biudžetui akivaizdžiai nesiekia ES vidurkio: dėl įgyvendinamų pensijų reformų išlaidų pensijoms augimas yra mažesnis. 2009 m. biudžeto būklė, kuri, kaip nurodoma programoje, gerokai pablogėjo, prisideda prie visuomenės senėjimo biudžeto poveikio tvarumo atotrūkiui. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus didesnį pirminį perteklių, sumažėtų valstybės finansų tvarumui kylanti rizika, kurią Komisija 2009 m. tvarumo ataskaitoje (7) įvertino kaip vidutinę. |
| --- | --- |

(11)

Visuomenės senėjimo ilgalaikis poveikis biudžetui akivaizdžiai nesiekia ES vidurkio: dėl įgyvendinamų pensijų reformų išlaidų pensijoms augimas yra mažesnis. 2009 m. biudžeto būklė, kuri, kaip nurodoma programoje, gerokai pablogėjo, prisideda prie visuomenės senėjimo biudžeto poveikio tvarumo atotrūkiui. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus didesnį pirminį perteklių, sumažėtų valstybės finansų tvarumui kylanti rizika, kurią Komisija 2009 m. tvarumo ataskaitoje (7) įvertino kaip vidutinę.

| (12) | Programoje skelbiami ketinimai pertvarkyti biudžeto sistemą. Vienas pagrindinių elementų – perėjimas prie daugiametės biudžeto sistemos su metinėmis viršutinėmis išlaidų ribomis. Tačiau apie naująją biudžeto sistemą pateikiama mažai duomenų, pavyzdžiui, informacijos apie apimamą laiką, institucijas ar išlaidų kategorijas, išlaidoms taikomų taisyklių formą arba vykdymo ir korekcinius mechanizmus, kurie bus taikomi neatitikimų atveju. Be šių ex ante biudžeto sudarymo pakeitimų numatyta ir daugiau pokyčių, susijusių su labiau integruota atskaitomybe apie biudžeto vykdymą. Apskritai šios pastangos yra nukreiptos į du Portugalijos biudžeto sistemos aspektus, kuriuos reikia nuolat gerinti: fiskalinės politikos planavimą platesniame vidutinės trukmės laikotarpio kontekste ir nuodugnesnę išlaidų raidos kontrolę. |
| --- | --- |

(12)

Programoje skelbiami ketinimai pertvarkyti biudžeto sistemą. Vienas pagrindinių elementų – perėjimas prie daugiametės biudžeto sistemos su metinėmis viršutinėmis išlaidų ribomis. Tačiau apie naująją biudžeto sistemą pateikiama mažai duomenų, pavyzdžiui, informacijos apie apimamą laiką, institucijas ar išlaidų kategorijas, išlaidoms taikomų taisyklių formą arba vykdymo ir korekcinius mechanizmus, kurie bus taikomi neatitikimų atveju. Be šių ex ante biudžeto sudarymo pakeitimų numatyta ir daugiau pokyčių, susijusių su labiau integruota atskaitomybe apie biudžeto vykdymą. Apskritai šios pastangos yra nukreiptos į du Portugalijos biudžeto sistemos aspektus, kuriuos reikia nuolat gerinti: fiskalinės politikos planavimą platesniame vidutinės trukmės laikotarpio kontekste ir nuodugnesnę išlaidų raidos kontrolę.

| (13) | Programoje pripažįstama, kad keletą ateinančių metų, be fiskalinio konsolidavimo, kils keletas svarbių politikos uždavinių, kaip antai: potencialiojo BVP augimo skatinimas ir išorės disbalanso mažinimas. Programoje išsamiai apžvelgiamos buvusios ir būsimos priemonės, kuriomis sprendžiamos šios ir kitos su jomis glaudžiai susijusios problemos, pavyzdžiui, priklausomybės nuo naftos mažinimas, darbo rinkos reformos, verslo aplinkos gerinimas, mokslinių tyrimų ir plėtros skatinimas arba eksporto bazės didinimas. Kai kurių šių priemonių įgyvendinimas vykdant griežtą fiskalinį konsolidavimą akcentuoja poreikį užtikrinti valstybės išlaidų efektyvumą bei rezultatyvumą ir nustatyti reformų ir valstybės išlaidų prioritetus. Be to, programa apima du aspektus, kurie yra aktualūs Portugalijos valstybės finansams: viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes bei valstybės įmones. Kalbant apie pirmąsias, yra paskelbta apie pertvarkytą padalinį, skirtą šioms partnerystėms kontroliuoti. Tai yra labai svarbus dalykas, turint omenyje, kad per pastarąjį dešimtmetį sudaroma vis daugiau viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių ir dėl to atsirado nemažų numanomų įsipareigojimų, kuriuos teks vykdyti ne vienerius metus (ypač pasibaigus programos laikotarpiui) ir į kuriuos derėtų atsižvelgti vertinant fiskalinį tvarumą ir rengiant ilgalaikius planus. Kalbant apie valstybės įmones, programoje numatyti jų valdymo pakeitimai ir nefinansinių valstybės įmonių skolos augimo apribojimai. Jais siekiama sumažinti nuostolingų įmonių sudaromą valdžios sektoriaus finansavimo naštą, įskaitant numanomos rizikos, kylančios dėl didelių ir augančių valstybės įmonių įsiskolinimų, apribojimą. Tačiau šios skolos (kuri vis dėlto mažėja) nominaliojo augimo metinės viršutinės ribos viršija prognozuojamus nominaliojo BVP augimo tempus ir dėl to gali dar labiau padidėti visos valstybės įmonių grupės skolos ir BVP santykis. |
| --- | --- |

(13)

Programoje pripažįstama, kad keletą ateinančių metų, be fiskalinio konsolidavimo, kils keletas svarbių politikos uždavinių, kaip antai: potencialiojo BVP augimo skatinimas ir išorės disbalanso mažinimas. Programoje išsamiai apžvelgiamos buvusios ir būsimos priemonės, kuriomis sprendžiamos šios ir kitos su jomis glaudžiai susijusios problemos, pavyzdžiui, priklausomybės nuo naftos mažinimas, darbo rinkos reformos, verslo aplinkos gerinimas, mokslinių tyrimų ir plėtros skatinimas arba eksporto bazės didinimas. Kai kurių šių priemonių įgyvendinimas vykdant griežtą fiskalinį konsolidavimą akcentuoja poreikį užtikrinti valstybės išlaidų efektyvumą bei rezultatyvumą ir nustatyti reformų ir valstybės išlaidų prioritetus. Be to, programa apima du aspektus, kurie yra aktualūs Portugalijos valstybės finansams: viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes bei valstybės įmones. Kalbant apie pirmąsias, yra paskelbta apie pertvarkytą padalinį, skirtą šioms partnerystėms kontroliuoti. Tai yra labai svarbus dalykas, turint omenyje, kad per pastarąjį dešimtmetį sudaroma vis daugiau viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių ir dėl to atsirado nemažų numanomų įsipareigojimų, kuriuos teks vykdyti ne vienerius metus (ypač pasibaigus programos laikotarpiui) ir į kuriuos derėtų atsižvelgti vertinant fiskalinį tvarumą ir rengiant ilgalaikius planus. Kalbant apie valstybės įmones, programoje numatyti jų valdymo pakeitimai ir nefinansinių valstybės įmonių skolos augimo apribojimai. Jais siekiama sumažinti nuostolingų įmonių sudaromą valdžios sektoriaus finansavimo naštą, įskaitant numanomos rizikos, kylančios dėl didelių ir augančių valstybės įmonių įsiskolinimų, apribojimą. Tačiau šios skolos (kuri vis dėlto mažėja) nominaliojo augimo metinės viršutinės ribos viršija prognozuojamus nominaliojo BVP augimo tempus ir dėl to gali dar labiau padidėti visos valstybės įmonių grupės skolos ir BVP santykis.

| (14) | Nominaliąja išraiška programoje nustatyta biudžeto strategija iš esmės atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Vis dėlto, atsižvelgiant į minėtą riziką, biudžeto strategija gali ne visiškai atitikti 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Tam, kad iki 2013 m. deficitas nesiektų 3 % BVP, gali prireikti didesnių konsolidavimo pastangų, nei šiuo metu planuojama. Nors programoje numatytas fiskalinių pastangų vidurkis atitinka rekomenduojamą dydį, t. y. 1,25 % BVP per metus, tiek dėl rizikos, tiek dėl gerokai prastesnio, nei tikėtasi, 2009 m. galutinio deficito fiskalinės pastangos gali nepasiekti planuojamo lygio. Be to, numatytos strategijos taip pat gali nepakakti siekiant užtikrinti, kad skolos santykis vėl imtų mažėti. Tokį perviršinio deficito panaikinimą, kaip rekomendavo Taryba, reikia užtikrinti dar ir atsižvelgiant į numatomą spartų valstybės skolos augimą ir įsisenėjusias Portugalijos ekonomikos sureguliavimo problemas, konkrečiai – didelio išorės disbalanso mažinimą. |
| --- | --- |

(14)

Nominaliąja išraiška programoje nustatyta biudžeto strategija iš esmės atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Vis dėlto, atsižvelgiant į minėtą riziką, biudžeto strategija gali ne visiškai atitikti 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Tam, kad iki 2013 m. deficitas nesiektų 3 % BVP, gali prireikti didesnių konsolidavimo pastangų, nei šiuo metu planuojama. Nors programoje numatytas fiskalinių pastangų vidurkis atitinka rekomenduojamą dydį, t. y. 1,25 % BVP per metus, tiek dėl rizikos, tiek dėl gerokai prastesnio, nei tikėtasi, 2009 m. galutinio deficito fiskalinės pastangos gali nepasiekti planuojamo lygio. Be to, numatytos strategijos taip pat gali nepakakti siekiant užtikrinti, kad skolos santykis vėl imtų mažėti. Tokį perviršinio deficito panaikinimą, kaip rekomendavo Taryba, reikia užtikrinti dar ir atsižvelgiant į numatomą spartų valstybės skolos augimą ir įsisenėjusias Portugalijos ekonomikos sureguliavimo problemas, konkrečiai – didelio išorės disbalanso mažinimą.

| (15) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir dauguma neprivalomų duomenų (8). 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijose pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba taip pat paragino Portugaliją apie pažangą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas pranešti atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje (9). |
| --- | --- |

(15)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir dauguma neprivalomų duomenų (8). 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijose pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba taip pat paragino Portugaliją apie pažangą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas pranešti atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje (9).

Daroma bendra išvada, kad dabartinės krizės poveikis Portugalijos valstybės finansams yra didelis. Tačiau faktinė biudžeto padėtis rodo ir anksčiau egzistavusius fiskalinius trūkumus, visų pirma iki krizės buvusį didelį (nors ir mažėjantį) struktūrinį deficitą. Atnaujinta stabilumo programa siekiama iki 2013 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki mažesnio nei 3 % BVP dydžio, per visą laikotarpį vykdant fiskalinį konsolidavimą, dėl kurio 2012–2013 m. skolos santykis stabilizuosis ir sudarys apie 90 % BVP. Konsolidavimo pastangos yra sutelktos į 2011 m. ir vėlesnius metus. Fiskalinis konsolidavimas yra būtinas, nes augantis fiskalinis deficitas ir skola greičiausiai turės neigiamos įtakos vidutinės trukmės laikotarpio ekonomikos augimui, kuris ir taip kenčia nuo neigiamo didelės užsienio skolos poveikio vidaus pajamoms. Norint įgyvendinti didelio užmojo fiskalinį konsolidavimą gali prireikti daugiau pastangų, nei numatyta programoje. Pirma, paskelbtomis priemonėmis dar 2010 m. gali būti sunku pasiekti užsibrėžtą pajamų dydį ir išlaidų ribas. Antra, egzistuoja rizika, kad dėl mažesnio nei manyta BVP augimo mažės pajamų augimas ir kad keletą ateinančių metų programoje numatytas išlaidų ir BVP santykis nemažės, dėl to kiltų pavojus planuojamam fiskaliniam konsolidavimui. Atsižvelgiant į tai, veikianti vidutinės trukmės biudžeto sistema yra esminė priemonė biudžeto tikslams kylančiai rizikai apriboti ir ypač pirminėms išlaidoms apriboti, kaip numatyta. Be to, norint paskatinti labai reikalingą produktyvumo ir potencialiojo BVP augimą ir išspręsti kitas pagrindines Portugalijos ekonomikos problemas, pavyzdžiui, skatinti konkurencingumą, mažinti didelį išorės disbalansą ir remti darbo vietų kūrimą, labai svarbu gerinti valstybės finansų kokybę, taip pat ir vykdant platesnes reformas.

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą vertinimą ir 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, Portugalija raginama:

| i) | pasiekti 2010 m. deficito tikslą, t. y. 8,3 % BVP, jei reikia, užtikrinant konsolidavimą priimant papildomų priemonių; laiku įgyvendinant konkrečias priemones paremti strategiją, pagal kurią iki 2013 m. deficitas būtų sumažintas iki mažesnio nei 3 % dydžio; būti pasirengusi priimti papildomų konsolidavimo priemonių, jei makroekonominis scenarijus pasirodytų palankesnis nei scenarijus, kuriuo pagrįsta rekomendacija pagal 126 straipsnio 7 dalį, ir (arba) atsirastų kokių nors neatitikimų; pasinaudoti visomis galimybėmis, be fiskalinių pastangų, įskaitant dėl geresnių ekonominių sąlygų susidariusias galimybes, sparčiau mažinti bendrosios skolos santykį artėjant iki 60 % BVP pamatinės vertės; |
| --- | --- |

i)

pasiekti 2010 m. deficito tikslą, t. y. 8,3 % BVP, jei reikia, užtikrinant konsolidavimą priimant papildomų priemonių; laiku įgyvendinant konkrečias priemones paremti strategiją, pagal kurią iki 2013 m. deficitas būtų sumažintas iki mažesnio nei 3 % dydžio; būti pasirengusi priimti papildomų konsolidavimo priemonių, jei makroekonominis scenarijus pasirodytų palankesnis nei scenarijus, kuriuo pagrįsta rekomendacija pagal 126 straipsnio 7 dalį, ir (arba) atsirastų kokių nors neatitikimų; pasinaudoti visomis galimybėmis, be fiskalinių pastangų, įskaitant dėl geresnių ekonominių sąlygų susidariusias galimybes, sparčiau mažinti bendrosios skolos santykį artėjant iki 60 % BVP pamatinės vertės;

| ii) | įgyvendinti veiksmingą daugiametę biudžeto sistemą, siekiant užtikrinti biudžeto tikslų laikymąsi visame valdžios sektoriuje ir vidutiniu laikotarpiu griežtai apriboti išlaidas; |
| --- | --- |

ii)

įgyvendinti veiksmingą daugiametę biudžeto sistemą, siekiant užtikrinti biudžeto tikslų laikymąsi visame valdžios sektoriuje ir vidutiniu laikotarpiu griežtai apriboti išlaidas;

| iii) | gerinti valstybės finansų kokybę, kaip numatyta programoje, ypač didinant įvairių valstybės išlaidų efektyvumą ir rezultatyvumą įvairiose valdžios sektoriaus veiklos srityse; ryžtingai spręsti nuostolingų valstybės įmonių klausimą; vertinant fiskalinį tvarumą, atsižvelgti į viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių išlaidų įsipareigojimus ir riziką; |
| --- | --- |

iii)

gerinti valstybės finansų kokybę, kaip numatyta programoje, ypač didinant įvairių valstybės išlaidų efektyvumą ir rezultatyvumą įvairiose valdžios sektoriaus veiklos srityse; ryžtingai spręsti nuostolingų valstybės įmonių klausimą; vertinant fiskalinį tvarumą, atsižvelgti į viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių išlaidų įsipareigojimus ir riziką;

| iv) | fiskalinio konsolidavimo priemones derinti su pastangomis tvariai didinti produktyvumą ir potencialiojo BVP augimą siekiant skatinti konkurencingumą ir sumažinti didelį išorės disbalansą, nes dėl to taip pat didės valstybės finansų tvarumas. |
| --- | --- |

iv)

fiskalinio konsolidavimo priemones derinti su pastangomis tvariai didinti produktyvumą ir potencialiojo BVP augimą siekiant skatinti konkurencingumą ir sumažinti didelį išorės disbalansą, nes dėl to taip pat didės valstybės finansų tvarumas.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2010 m. kovo mėn. SP | 0,0 | –2,7 | 0,7 | 0,9 | 1,3 | 1,7 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 0,0 | –2,9 | 0,3 | 1,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | 0,3 | –0,8 | 0,5 | 1,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2010 m. kovo mėn. SP | 2,7 | –0,9 | 0,8 | 1,9 | 1,9 | 2,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 2,7 | –1,0 | 1,3 | 1,4 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | 2,6 | 1,2 | 2,0 | 2,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (10)

  (% potencialiojo BVP) | 2010 m. kovo mėn. SP | 0,5 | –2,2 | –1,9 | –1,6 | –1,3 | –0,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM (11) | –0,1 | –2,9 | –3,0 | –2,6 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | –0,4 | –2,1 | –2,5 | –2,5 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas arba skolinimasis kitų pasaulio šalių atžvilgiu
  (% BVP) | 2010 m. kovo mėn. SP | –10,3 | –9,4 | –9,3 | –9,1 | –8,7 | –8,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –10,3 | –8,5 | –8,6 | –8,6 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | –10,5 | –9,2 | –8,4 | –7,6 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2010 m. kovo mėn. SP | 43,2 | 39,7 | 40,5 | 41,1 | 41,8 | 42,6 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 43,2 | 43,7 | 43,5 | 43,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | 43,5 | 44,1 | 43,6 | 43,6 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2010 m. kovo mėn. SP | 45,9 | 49,1 | 48,8 | 47,7 | 46,5 | 45,4 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 45,9 | 51,6 | 51,5 | 52,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | 45,8 | 48,0 | 46,5 | 45,9 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2010 m. kovo mėn. SP | –2,7 | –9,3 | –8,3 | –6,6 | –4,6 | –2,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –2,7 | –8,0 | –8,0 | –8,7 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | –2,2 | –3,9 | –2,9 | –2,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2010 m. kovo mėn. SP | 0,2 | –6,4 | –5,1 | –2,8 | –0,6 | 1,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 0,2 | –5,0 | –4,9 | –5,2 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | 0,8 | –0,6 | 0,4 | 1,1 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (10)

  (% BVP) | 2010 m. kovo mėn. SP | –2,9 | –8,3 | –7,5 | –5,9 | –4,1 | –2,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –2,6 | –6,6 | –6,7 | –7,5 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | –2,0 | –3,0 | –1,8 | –1,2 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (12)

  (% BVP) | 2010 m. kovo mėn. SP | –2,9 | –8,3 | –7,5 | –5,9 | –4,1 | –2,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –3,5 | –6,6 | –6,7 | –7,5 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | –2,0 | –3,0 | –1,8 | –1,2 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2010 m. kovo mėn. SP | 66,3 | 77,2 | 86,0 | 89,4 | 90,7 | 89,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 66,3 | 77,4 | 84,6 | 91,1 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | 65,9 | 69,7 | 70,5 | 70,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Realusis BVP

(pokytis, %)

2010 m. kovo mėn. SP

0,0

–2,7

0,7

0,9

1,3

1,7

2009 m. lapkričio mėn. COM

0,0

–2,9

0,3

1,0

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

0,3

–0,8

0,5

1,3

nėra duomenų

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2010 m. kovo mėn. SP

2,7

–0,9

0,8

1,9

1,9

2,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

2,7

–1,0

1,3

1,4

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

2,6

1,2

2,0

2,0

nėra duomenų

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (10)

(% potencialiojo BVP)

2010 m. kovo mėn. SP

0,5

–2,2

–1,9

–1,6

–1,3

–0,8

2009 m. lapkričio mėn. COM (11)

–0,1

–2,9

–3,0

–2,6

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

–0,4

–2,1

–2,5

–2,5

nėra duomenų

nėra duomenų

Grynasis skolinimas arba skolinimasis kitų pasaulio šalių atžvilgiu

(% BVP)

2010 m. kovo mėn. SP

–10,3

–9,4

–9,3

–9,1

–8,7

–8,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

–10,3

–8,5

–8,6

–8,6

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

–10,5

–9,2

–8,4

–7,6

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2010 m. kovo mėn. SP

43,2

39,7

40,5

41,1

41,8

42,6

2009 m. lapkričio mėn. COM

43,2

43,7

43,5

43,3

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

43,5

44,1

43,6

43,6

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2010 m. kovo mėn. SP

45,9

49,1

48,8

47,7

46,5

45,4

2009 m. lapkričio mėn. COM

45,9

51,6

51,5

52,0

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

45,8

48,0

46,5

45,9

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2010 m. kovo mėn. SP

–2,7

–9,3

–8,3

–6,6

–4,6

–2,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

–2,7

–8,0

–8,0

–8,7

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

–2,2

–3,9

–2,9

–2,3

nėra duomenų

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2010 m. kovo mėn. SP

0,2

–6,4

–5,1

–2,8

–0,6

1,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

0,2

–5,0

–4,9

–5,2

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

0,8

–0,6

0,4

1,1

nėra duomenų

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (10)

(% BVP)

2010 m. kovo mėn. SP

–2,9

–8,3

–7,5

–5,9

–4,1

–2,5

2009 m. lapkričio mėn. COM

–2,6

–6,6

–6,7

–7,5

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

–2,0

–3,0

–1,8

–1,2

nėra duomenų

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (12)

(% BVP)

2010 m. kovo mėn. SP

–2,9

–8,3

–7,5

–5,9

–4,1

–2,5

2009 m. lapkričio mėn. COM

–3,5

–6,6

–6,7

–7,5

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

–2,0

–3,0

–1,8

–1,2

nėra duomenų

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2010 m. kovo mėn. SP

66,3

77,2

86,0

89,4

90,7

89,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

66,3

77,4

84,6

91,1

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

65,9

69,7

70,5

70,0

nėra duomenų

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Programa vėlai pateikta daugiausia dėl to, kad po parlamento rinkimų 2009 m. rugsėjo mėn. pabaigoje paskirtas naujas kabinetas ir 2010 m. biudžeto įstatymas priimtas tik 2010 m. kovo mėn. Programa Portugalijos parlamente apsvarstyta 2010 m. kovo 25 d.

(3)  Vertinime visų pirma atsižvelgta į Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozes. Rizikai įvertinti buvo naudojamasi ir kita vėliau paskelbta informacija (ypač BVP ir infliacijos rodikliais).

(4)  EDP pranešimo, kuris turėjo būti pateiktas iki 2010 m. balandžio 1 d. ir kurį Portugalijos statistikos biuras paskelbė po to, kai buvo pateikta programa, duomenimis, galutinis valdžios sektoriaus deficito rodiklis sudarė 9,4 % BVP.

(5)  Šios priemonės visų pirma apima standartinio PVM tarifo sumažinimą vienu procentiniu punktu 2008 m. liepos mėn. ir priemones, skirtas namų ūkių pajamoms remti.

(6)  EDP pranešimo, kuris turėjo būti pateiktas iki 2010 m. balandžio 1 d. ir kurį Portugalijos statistikos biuras paskelbė po to, kai buvo pateikta programa, duomenimis, galutinis valdžios sektoriaus skolos rodiklis sudarė 76,8 % BVP.

(7)  2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos išvadose dėl valstybės finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti dėmesį į tvarumo siekiu pagrįstas strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonominės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finansų komitetu toliau plėtoti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos būtų parengtos iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m.

(8)  Visų pirma trūksta informacijos apie viešojo vartojimo ir investicijų defliatorius ir apie valdžios sektoriaus išlaidas pagal funkcijas.

(9)  Portugalija iš esmės įvykdė šią rekomendaciją, nors informacija pateikta ne atskirame skyriuje, bet įtraukta į skyrių apie vidutinės trukmės biudžeto strategiją.

(10)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(11)  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 0,6 %, 0,0 %, 0,3 % ir 0,7 % atitinkamai 2008–2011 m.

(12)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Pagal programą nėra vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, o pagal Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę jos sudaro 0,8 % BVP 2008 m. (visos deficitą mažinančios).

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 3.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 144/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 144/12

---

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2009–2012 m. Rumunijos konvergencijos programos

2010/C 144/03

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2012 m. Rumunijos konvergencijos programą. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2012 m. Rumunijos konvergencijos programą.

| (2) | 2004–2008 m. Rumunijos vidutinis metinis BVP augimo rodiklis buvo 6,8 % ir šalies ekonomika buvo viena iš sparčiausiai augančių tarp ES valstybių narių. Augimą skatino vidaus paklausos bumas ir vartojimo, ir investicijų srityse, o bumą skatino sparti finansų sektoriaus plėtra, dideli kapitalo įplaukų srautai ir nuolatinis pajamų lūkesčių augimas. Kartu su didele darbo užmokesčio infliacija tai paskatino staigų einamosios sąskaitos deficito padidėjimą iki 12,3 % BVP 2008 m. Be to, dėl prociklinės biudžeto politikos, taikytos ne vienerius metus, pagrindinė fiskalinė būklė gerokai pablogėjo, o struktūrinis deficitas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) 2008 m. padidėjo iki 8,5 % BVP. Finansų krizės metu staiga padidėjus rizikos baimei, rinkose imta vis labiau nerimauti dėl šio disbalanso. Kapitalo įplaukos staiga sumažėjo, o spaudimas valiutų keitimo kursui padidėjo, dėl to Rumunijos lėjos vertė euro atžvilgiu nuo 2007 m. rugpjūčio mėn. iki 2009 m. sausio mėn. bendrai sumažėjo maždaug 30 %. Kapitalo įplaukų sumažėjimas, valiutos vertės sumažėjimo poveikis balansui ir staigus eksporto paklausos sumažėjimas 2008 m. pabaigoje ir 2009 m. pirmąjį pusmetį sukėlė ūmią recesiją, kurią atspindėjo 7,1 % BVP nuosmukis 2009 m. Nuo 2009 m. vasario mėn. iki 2010 m. vasario mėn. Rumunijos nacionalinis bankas savo pagrindinę normą iš viso sumažino 325 baziniais punktais iki 7,0 %. 2009 m. einamosios sąskaitos deficitas sumažėjo iki maždaug 4,25 % BVP. |
| --- | --- |

(2)

2004–2008 m. Rumunijos vidutinis metinis BVP augimo rodiklis buvo 6,8 % ir šalies ekonomika buvo viena iš sparčiausiai augančių tarp ES valstybių narių. Augimą skatino vidaus paklausos bumas ir vartojimo, ir investicijų srityse, o bumą skatino sparti finansų sektoriaus plėtra, dideli kapitalo įplaukų srautai ir nuolatinis pajamų lūkesčių augimas. Kartu su didele darbo užmokesčio infliacija tai paskatino staigų einamosios sąskaitos deficito padidėjimą iki 12,3 % BVP 2008 m. Be to, dėl prociklinės biudžeto politikos, taikytos ne vienerius metus, pagrindinė fiskalinė būklė gerokai pablogėjo, o struktūrinis deficitas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) 2008 m. padidėjo iki 8,5 % BVP. Finansų krizės metu staiga padidėjus rizikos baimei, rinkose imta vis labiau nerimauti dėl šio disbalanso. Kapitalo įplaukos staiga sumažėjo, o spaudimas valiutų keitimo kursui padidėjo, dėl to Rumunijos lėjos vertė euro atžvilgiu nuo 2007 m. rugpjūčio mėn. iki 2009 m. sausio mėn. bendrai sumažėjo maždaug 30 %. Kapitalo įplaukų sumažėjimas, valiutos vertės sumažėjimo poveikis balansui ir staigus eksporto paklausos sumažėjimas 2008 m. pabaigoje ir 2009 m. pirmąjį pusmetį sukėlė ūmią recesiją, kurią atspindėjo 7,1 % BVP nuosmukis 2009 m. Nuo 2009 m. vasario mėn. iki 2010 m. vasario mėn. Rumunijos nacionalinis bankas savo pagrindinę normą iš viso sumažino 325 baziniais punktais iki 7,0 %. 2009 m. einamosios sąskaitos deficitas sumažėjo iki maždaug 4,25 % BVP.

| (3) | Atsižvelgusios į įtampą, kurią sukėlė šie pokyčiai, valdžios institucijos nusprendė prašyti išorės finansinės paramos (2), kartu įsipareigodamos įgyvendinti išsamią ekonominės politikos programą, kuria būtų siekiama spręsti ne tik minėto išorės ir fiskalinio disbalanso problemas, bet taip pat ir struktūrinių kliūčių, kurios riboja konkurencingumą ir pažangą realios konvergencijos atžvilgiu, problemas. Atsižvelgusi į šalies fiskalinės būklės prastėjimą, 2009 m. liepos 7 d. Taryba nusprendė, kad Rumunijoje yra perviršinis deficitas, ir rekomendavo jį ištaisyti iki 2011 m. 2010 m. vasario 16 d. Taryba padarė išvadą, kad Rumunija ėmėsi veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui ištaisyti, ir, atsižvelgusi į staigesnį, negu numatyta, ekonominės veiklos rezultatų pablogėjimą 2009 m., pratęsė ištaisymo terminą iki 2012 m. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgusios į įtampą, kurią sukėlė šie pokyčiai, valdžios institucijos nusprendė prašyti išorės finansinės paramos (2), kartu įsipareigodamos įgyvendinti išsamią ekonominės politikos programą, kuria būtų siekiama spręsti ne tik minėto išorės ir fiskalinio disbalanso problemas, bet taip pat ir struktūrinių kliūčių, kurios riboja konkurencingumą ir pažangą realios konvergencijos atžvilgiu, problemas. Atsižvelgusi į šalies fiskalinės būklės prastėjimą, 2009 m. liepos 7 d. Taryba nusprendė, kad Rumunijoje yra perviršinis deficitas, ir rekomendavo jį ištaisyti iki 2011 m. 2010 m. vasario 16 d. Taryba padarė išvadą, kad Rumunija ėmėsi veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui ištaisyti, ir, atsižvelgusi į staigesnį, negu numatyta, ekonominės veiklos rezultatų pablogėjimą 2009 m., pratęsė ištaisymo terminą iki 2012 m.

| (4) | Nors BVP mažėjimas, siejamas su ekonomikos ir finansų krize, daugiausia yra ciklinis, neigiamos įtakos padaryta ir potencialios gamybos apimties lygiui. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą; tai taip pat turėtų padėti atkurti valstybės finansų tvarumą. Visų pirma Rumunijai svarbu patvirtinti pensijų reformos projektą ir jį įgyvendinti, taip pat įgyvendinti fiskalinio valdymo ir struktūrines reformas, numatytas paramos mokėjimų balansui programoje. Be to, reikėtų imtis konkrečių priemonių siekiant spartinti ES struktūrinių fondų įsisavinimą, nes tai suteiktų galimybę daugiau investuoti į ilgalaikį augimą nekeliant pavojaus sutartų biudžeto deficito tikslų siekimui. |
| --- | --- |

(4)

Nors BVP mažėjimas, siejamas su ekonomikos ir finansų krize, daugiausia yra ciklinis, neigiamos įtakos padaryta ir potencialios gamybos apimties lygiui. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą; tai taip pat turėtų padėti atkurti valstybės finansų tvarumą. Visų pirma Rumunijai svarbu patvirtinti pensijų reformos projektą ir jį įgyvendinti, taip pat įgyvendinti fiskalinio valdymo ir struktūrines reformas, numatytas paramos mokėjimų balansui programoje. Be to, reikėtų imtis konkrečių priemonių siekiant spartinti ES struktūrinių fondų įsisavinimą, nes tai suteiktų galimybę daugiau investuoti į ilgalaikį augimą nekeliant pavojaus sutartų biudžeto deficito tikslų siekimui.

| (5) | Pagal programos makroekonominį scenarijų numatoma, kad 2010 m. realiojo BVP augimas taps teigiamas (1,3 %) ir iki 2012 m. laipsniškai paspartės iki 3,7 %. Remiantis šiuo metu turima informacija ir visų pirma prastesniu, negu tikėtasi, ketvirtojo 2009 m. ketvirčio rezultatu, panašu, kad šis scenarijus pagrįstas šiek tiek palankiomis 2010 m. augimo prielaidomis. 2011–2012 m. makroekonominis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis. Be to, numatoma, kad recesijos mastą Rumunijoje padidinęs išorės ir fiskalinis disbalansas ir toliau mažės. Tačiau programoje pateiktos infliacijos projekcijos (3,7 % 2010 m., 3,2 % 2011 m. ir 2,8 % 2012 m.) yra sumažintos, atsižvelgiant į numatomus darbo užmokesčio ir darbo našumo augimo pokyčius, neseniai vėl padidėjusias tarptautines energijos kainas ir galimą tolesnį administruojamų kainų augimą. Kita vertus, infliacinį spaudimą gali kompensuoti galimas lėjos kurso pakilimas euro atžvilgiu. Numatomas nedarbo lygio sumažėjimas nuo 8,4 % 2009 m. iki 7,7 % 2010 m. šiame ankstyvajame ekonomikos atsigavimo etape atrodo gana sunkiai pasiekiamas. |
| --- | --- |

(5)

Pagal programos makroekonominį scenarijų numatoma, kad 2010 m. realiojo BVP augimas taps teigiamas (1,3 %) ir iki 2012 m. laipsniškai paspartės iki 3,7 %. Remiantis šiuo metu turima informacija ir visų pirma prastesniu, negu tikėtasi, ketvirtojo 2009 m. ketvirčio rezultatu, panašu, kad šis scenarijus pagrįstas šiek tiek palankiomis 2010 m. augimo prielaidomis. 2011–2012 m. makroekonominis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis. Be to, numatoma, kad recesijos mastą Rumunijoje padidinęs išorės ir fiskalinis disbalansas ir toliau mažės. Tačiau programoje pateiktos infliacijos projekcijos (3,7 % 2010 m., 3,2 % 2011 m. ir 2,8 % 2012 m.) yra sumažintos, atsižvelgiant į numatomus darbo užmokesčio ir darbo našumo augimo pokyčius, neseniai vėl padidėjusias tarptautines energijos kainas ir galimą tolesnį administruojamų kainų augimą. Kita vertus, infliacinį spaudimą gali kompensuoti galimas lėjos kurso pakilimas euro atžvilgiu. Numatomas nedarbo lygio sumažėjimas nuo 8,4 % 2009 m. iki 7,7 % 2010 m. šiame ankstyvajame ekonomikos atsigavimo etape atrodo gana sunkiai pasiekiamas.

| (6) | Programoje apskaičiuota, kad 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 8,0 % BVP – šiek tiek didesnis už siektiną deficitą (7,8 %), nes padidėjo laiku neįvykdytų valdžios sektoriaus mokėjimų suma. Didelis pablogėjimas, palyginti su 2008 m. 5,5 % BVP deficitu, didele dalimi atspindi krizės poveikį valstybės finansams. Deficito pablogėjimą pirmiausia lėmė pajamų sumažėjimas: labiausiai sumažėjo pajamos iš PVM ir socialinio draudimo įmokų suma. Be to, ES lėšų įsisavinimas ir pajamos iš kitų nei mokesčiai šaltinių buvo mažesnės, negu numatyta. Vyriausybė, siekdama sustabdyti deficito didėjimą, 2009 m. ėmėsi su išlaidomis susijusių esminių fiskalinio konsolidavimo priemonių. Priemonės, be kita ko, apėmė valstybės agentūrų restruktūrizavimą ir išlaidų prekėms bei paslaugoms mažinimą. Tačiau šių priemonių poveikis buvo mažesnis, negu suplanuota biudžete metų pradžioje. Dėl to reikėjo imtis papildomų priemonių, pavyzdžiui, įpareigoti viešojo sektoriaus darbuotojus išeiti dešimties dienų nemokamų atostogų. Dėl šių priemonių 2009 m. struktūrinis balansas pagerėjo 1 % BVP. Atsižvelgiant į griežtus biudžeto apribojimus, apskaičiuotas skatinamųjų priemonių, kurių imtasi pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą, poveikis biudžetui buvo ribotas ir sudarė 0,2 % BVP 2009 ir 2010 m. Remiantis Tarybos rekomenduojama pasitraukimo strategija ir siekiant panaikinti perviršinį deficitą iki 2012 m., politiką, kuria siekiama fiskalinio konsolidavimo, planuojama taikyti ir kelerius ateinančius metus. |
| --- | --- |

(6)

Programoje apskaičiuota, kad 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas buvo 8,0 % BVP – šiek tiek didesnis už siektiną deficitą (7,8 %), nes padidėjo laiku neįvykdytų valdžios sektoriaus mokėjimų suma. Didelis pablogėjimas, palyginti su 2008 m. 5,5 % BVP deficitu, didele dalimi atspindi krizės poveikį valstybės finansams. Deficito pablogėjimą pirmiausia lėmė pajamų sumažėjimas: labiausiai sumažėjo pajamos iš PVM ir socialinio draudimo įmokų suma. Be to, ES lėšų įsisavinimas ir pajamos iš kitų nei mokesčiai šaltinių buvo mažesnės, negu numatyta. Vyriausybė, siekdama sustabdyti deficito didėjimą, 2009 m. ėmėsi su išlaidomis susijusių esminių fiskalinio konsolidavimo priemonių. Priemonės, be kita ko, apėmė valstybės agentūrų restruktūrizavimą ir išlaidų prekėms bei paslaugoms mažinimą. Tačiau šių priemonių poveikis buvo mažesnis, negu suplanuota biudžete metų pradžioje. Dėl to reikėjo imtis papildomų priemonių, pavyzdžiui, įpareigoti viešojo sektoriaus darbuotojus išeiti dešimties dienų nemokamų atostogų. Dėl šių priemonių 2009 m. struktūrinis balansas pagerėjo 1 % BVP. Atsižvelgiant į griežtus biudžeto apribojimus, apskaičiuotas skatinamųjų priemonių, kurių imtasi pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą, poveikis biudžetui buvo ribotas ir sudarė 0,2 % BVP 2009 ir 2010 m. Remiantis Tarybos rekomenduojama pasitraukimo strategija ir siekiant panaikinti perviršinį deficitą iki 2012 m., politiką, kuria siekiama fiskalinio konsolidavimo, planuojama taikyti ir kelerius ateinančius metus.

| (7) | 2010 m. sausio mėn. parlamento priimtame 2010 m. biudžete nustatytas 6,3 % BVP siektinas deficitas. Laikantis politikos sąlygų pagal paramos mokėjimų balansui programą, planuojamas koregavimas daugiausia susijęs su išlaidomis: pagal priemones numanoma, kad išlaidos bus sumažintos maždaug 2,2 % BVP. Pagrindinės išlaidų mažinimo priemonės yra: darbo užmokesčio viešajame sektoriuje įšaldymas ir užimtumo viešajame sektoriuje mažinimas, kurie padės sumažinti išlaidas darbo užmokesčiui viešajame sektoriuje 0,8 % BVP; viešųjų išlaidų prekėms ir paslaugoms mažinimas, kuris padės sumažinti valdžios sektoriaus tarpinį vartojimą 0,5 % BVP; pensijų įšaldymas, kuris padės sumažinti socialines išmokas 0,8 % BVP; subsidijų mažinimas, lygus 0,2 % BVP. Šių priemonių poveikį iš dalies atsveria išlaidų padidėjimas kitose srityse, tad grynasis pirminių išlaidų ir BVP santykio sumažėjimas yra 1,3 procentinio punkto BVP. Visų pirma išlaidos investicijoms turėtų padidėti 0,2 % BVP, taip pat ir dėl planuojamo ES struktūrinių fondų panaudojimo didinimo. Valdžios sektoriaus pajamų ir BVP santykis turėtų padidėti maždaug 0,6 procentinio punkto BVP, įskaitant (vienkartines) įplaukas iš mokestinio įsiskolinimo (susijusio su Rompetrol obligacijomis) padengimo, kurių vertė – 0,5 % BVP. Užtikrinus apibūdintą grynąjį išlaidų sumažinimą ir padidinus pajamas, valdžios sektoriaus balansas 2010 m. pagerėtų 1,7 % BVP (atsižvelgiant į palūkanų mokėjimų padidėjimą ankstesniais metais, kuris sudarė 0,3 % BVP). Atsižvelgiant į gamybos apimties atotrūkio didėjimą, tai atitinka didelį struktūrinio balanso pagerėjimą, kuris sudaro 2,25 % BVP (perskaičiuota Komisijos tarnybų pagal bendrai sutartą metodiką remiantis programoje pateikta informacija). |
| --- | --- |

(7)

2010 m. sausio mėn. parlamento priimtame 2010 m. biudžete nustatytas 6,3 % BVP siektinas deficitas. Laikantis politikos sąlygų pagal paramos mokėjimų balansui programą, planuojamas koregavimas daugiausia susijęs su išlaidomis: pagal priemones numanoma, kad išlaidos bus sumažintos maždaug 2,2 % BVP. Pagrindinės išlaidų mažinimo priemonės yra: darbo užmokesčio viešajame sektoriuje įšaldymas ir užimtumo viešajame sektoriuje mažinimas, kurie padės sumažinti išlaidas darbo užmokesčiui viešajame sektoriuje 0,8 % BVP; viešųjų išlaidų prekėms ir paslaugoms mažinimas, kuris padės sumažinti valdžios sektoriaus tarpinį vartojimą 0,5 % BVP; pensijų įšaldymas, kuris padės sumažinti socialines išmokas 0,8 % BVP; subsidijų mažinimas, lygus 0,2 % BVP. Šių priemonių poveikį iš dalies atsveria išlaidų padidėjimas kitose srityse, tad grynasis pirminių išlaidų ir BVP santykio sumažėjimas yra 1,3 procentinio punkto BVP. Visų pirma išlaidos investicijoms turėtų padidėti 0,2 % BVP, taip pat ir dėl planuojamo ES struktūrinių fondų panaudojimo didinimo. Valdžios sektoriaus pajamų ir BVP santykis turėtų padidėti maždaug 0,6 procentinio punkto BVP, įskaitant (vienkartines) įplaukas iš mokestinio įsiskolinimo (susijusio su Rompetrol obligacijomis) padengimo, kurių vertė – 0,5 % BVP. Užtikrinus apibūdintą grynąjį išlaidų sumažinimą ir padidinus pajamas, valdžios sektoriaus balansas 2010 m. pagerėtų 1,7 % BVP (atsižvelgiant į palūkanų mokėjimų padidėjimą ankstesniais metais, kuris sudarė 0,3 % BVP). Atsižvelgiant į gamybos apimties atotrūkio didėjimą, tai atitinka didelį struktūrinio balanso pagerėjimą, kuris sudaro 2,25 % BVP (perskaičiuota Komisijos tarnybų pagal bendrai sutartą metodiką remiantis programoje pateikta informacija).

| (8) | Pagrindinis konvergencijos programoje nustatytos vidutinės trukmės strategijos tikslas – sumažinti deficitą iki mažesnės vertės nei 3 % BVP pamatinė vertė iki 2012 m., laikantis 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendacijos pagal 126 straipsnio 7 dalį. Programoje nustatytas planas, pagal kurį nominalusis deficitas bus laipsniškai sumažintas nuo 6,3 % BVP 2010 m. iki 4,4 % BVP 2011 m. ir iki 3,0 % BVP 2012 m. Pirminio balanso kitimo tendencija panaši. Iš (perskaičiuoto) struktūrinio balanso matyti, kad koregavimas numatomas programos laikotarpio pradžioje. Pagal programą fiskalinių priemonių vidutinis metinis poveikis 2010–2012 m. būtų maždaug 1,75 % BVP – tai atitinka Tarybos rekomendaciją pagal perviršinio deficito procedūrą. Didžioji koregavimo dalis pagrįsta išlaidomis ir numatoma, kad pirminės išlaidos laipsniškai sumažės nuo 37,6 % BVP 2009 m. iki 33,3 % BVP 2012 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus pajamos padidės nuo 31,1 % BVP 2009 m. iki 31,7 % BVP 2010 m., o vėliau turėtų stabilizuotis. Struktūrinio konsolidavimo priemonės, kurių imtasi 2010 m. biudžeto tikslui pasiekti, taip pat padės lengviau pasiekti fiskalinius 2011 ir 2012 m. tikslus. Kaip pranešta valdžios institucijų, Rumunijos vidutinės trukmės tikslas – 0,7 % BVP struktūrinis deficitas. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos dydį, vidutinės trukmės tikslas atspindi Pakto tikslus. Programoje vidutinės trukmės tikslo per programos laikotarpį pasiekti nenumatoma. |
| --- | --- |

(8)

Pagrindinis konvergencijos programoje nustatytos vidutinės trukmės strategijos tikslas – sumažinti deficitą iki mažesnės vertės nei 3 % BVP pamatinė vertė iki 2012 m., laikantis 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendacijos pagal 126 straipsnio 7 dalį. Programoje nustatytas planas, pagal kurį nominalusis deficitas bus laipsniškai sumažintas nuo 6,3 % BVP 2010 m. iki 4,4 % BVP 2011 m. ir iki 3,0 % BVP 2012 m. Pirminio balanso kitimo tendencija panaši. Iš (perskaičiuoto) struktūrinio balanso matyti, kad koregavimas numatomas programos laikotarpio pradžioje. Pagal programą fiskalinių priemonių vidutinis metinis poveikis 2010–2012 m. būtų maždaug 1,75 % BVP – tai atitinka Tarybos rekomendaciją pagal perviršinio deficito procedūrą. Didžioji koregavimo dalis pagrįsta išlaidomis ir numatoma, kad pirminės išlaidos laipsniškai sumažės nuo 37,6 % BVP 2009 m. iki 33,3 % BVP 2012 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus pajamos padidės nuo 31,1 % BVP 2009 m. iki 31,7 % BVP 2010 m., o vėliau turėtų stabilizuotis. Struktūrinio konsolidavimo priemonės, kurių imtasi 2010 m. biudžeto tikslui pasiekti, taip pat padės lengviau pasiekti fiskalinius 2011 ir 2012 m. tikslus. Kaip pranešta valdžios institucijų, Rumunijos vidutinės trukmės tikslas – 0,7 % BVP struktūrinis deficitas. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos dydį, vidutinės trukmės tikslas atspindi Pakto tikslus. Programoje vidutinės trukmės tikslo per programos laikotarpį pasiekti nenumatoma.

| (9) | 2010 m. deficito rezultatas gali būti prastesnis, negu numatoma programoje, atsižvelgiant į tai, kad kai kurias priemones, kuriomis siekiama mažinti išlaidas, pavyzdžiui, užimtumo viešajame sektoriuje mažinimas, socialiniu ir politiniu atžvilgiu sunku įgyvendinti. Be to, gali būti sudėtinga surinkti visą vienkartinių įplaukų iš Rompetrol obligacijų padengimo sumą, kuri, kaip manoma, užtikrins papildomas 0,5 % BVP pajamas. Tačiau Rumunijos Vyriausybė pagal paramos mokėjimų balansui programą įsipareigojo įgyvendinti papildomas priemones, jeigu priemonėmis, dėl kurių šiuo metu sutarta, nebus sutaupyta būtina suma šių metų biudžeto deficito tikslui pasiekti. Panašiai, gali būti nelengva įgyvendinti programoje po 2010 m. nustatytus tikslus, ypač atsižvelgiant į galimą neigiamą rinkimų ciklo poveikį valstybės finansams. Kita galima vidutinės trukmės rizika susijusi su valstybės įmonių įsiskolinimo kaupimusi, kurio padariniai biudžetui, jei ši problema nebus išspręsta, gali būti neigiami, jeigu vyriausybė tam tikru etapu būtų priversta įsikišti. Galiausiai programoje aiškiai nenurodytos priemonės, kurių bus imtasi siekiant sumažinti deficitą nuo 6,3 % BVP 2010 m. iki 3,0 % BVP 2012 m. Numatoma, kad ši informacija bus įtraukta į 2011–2013 m. vidutinės trukmės biudžeto sistemą, kuri turėtų būti priimta iki 2010 m. gegužės mėn. |
| --- | --- |

(9)

2010 m. deficito rezultatas gali būti prastesnis, negu numatoma programoje, atsižvelgiant į tai, kad kai kurias priemones, kuriomis siekiama mažinti išlaidas, pavyzdžiui, užimtumo viešajame sektoriuje mažinimas, socialiniu ir politiniu atžvilgiu sunku įgyvendinti. Be to, gali būti sudėtinga surinkti visą vienkartinių įplaukų iš Rompetrol obligacijų padengimo sumą, kuri, kaip manoma, užtikrins papildomas 0,5 % BVP pajamas. Tačiau Rumunijos Vyriausybė pagal paramos mokėjimų balansui programą įsipareigojo įgyvendinti papildomas priemones, jeigu priemonėmis, dėl kurių šiuo metu sutarta, nebus sutaupyta būtina suma šių metų biudžeto deficito tikslui pasiekti. Panašiai, gali būti nelengva įgyvendinti programoje po 2010 m. nustatytus tikslus, ypač atsižvelgiant į galimą neigiamą rinkimų ciklo poveikį valstybės finansams. Kita galima vidutinės trukmės rizika susijusi su valstybės įmonių įsiskolinimo kaupimusi, kurio padariniai biudžetui, jei ši problema nebus išspręsta, gali būti neigiami, jeigu vyriausybė tam tikru etapu būtų priversta įsikišti. Galiausiai programoje aiškiai nenurodytos priemonės, kurių bus imtasi siekiant sumažinti deficitą nuo 6,3 % BVP 2010 m. iki 3,0 % BVP 2012 m. Numatoma, kad ši informacija bus įtraukta į 2011–2013 m. vidutinės trukmės biudžeto sistemą, kuri turėtų būti priimta iki 2010 m. gegužės mėn.

| (10) | Konvergencijos programoje apskaičiuota, kad 2009 m. bendroji valdžios sektoriaus skola padidėjo iki 23 % BVP, palyginti su 13,6 % BVP ankstesniais metais. Pagrindiniai skolos ir BVP santykio padidėjimą lėmę veiksniai – staigus deficito padidėjimas, BVP sumažėjimas, palūkanų mokėjimų padidėjimas ir sumažėjusios valiutos vertės poveikis. Nors skolos santykis tebebus gerokai mažesnis už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę, numatoma, kad programos laikotarpiu jis padidės dar 6,7 procentinio punkto iki 29,7 % BVP 2012 m., ir tai pirmiausia lems didelis valdžios sektoriaus deficitas. Numatoma skolos santykio raida gali būti mažiau palanki, jei programoje nustatyti biudžeto tikslai nebus pasiekti. |
| --- | --- |

(10)

Konvergencijos programoje apskaičiuota, kad 2009 m. bendroji valdžios sektoriaus skola padidėjo iki 23 % BVP, palyginti su 13,6 % BVP ankstesniais metais. Pagrindiniai skolos ir BVP santykio padidėjimą lėmę veiksniai – staigus deficito padidėjimas, BVP sumažėjimas, palūkanų mokėjimų padidėjimas ir sumažėjusios valiutos vertės poveikis. Nors skolos santykis tebebus gerokai mažesnis už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę, numatoma, kad programos laikotarpiu jis padidės dar 6,7 procentinio punkto iki 29,7 % BVP 2012 m., ir tai pirmiausia lems didelis valdžios sektoriaus deficitas. Numatoma skolos santykio raida gali būti mažiau palanki, jei programoje nustatyti biudžeto tikslai nebus pasiekti.

| (11) | Pagal vidutinės trukmės skolos projekcijas iki 2020 m. daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai ir mokesčių santykiai tik laipsniškai pasieks prieš krizę numatytas vertes. Tai reikštų, kad programoje numatytos biudžeto strategijos, vertinant nominaliąja verte ir papildomai nepakeitus politikos, nepakanka skolos santykiui stabilizuoti iki 2020 m. |
| --- | --- |

(11)

Pagal vidutinės trukmės skolos projekcijas iki 2020 m. daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai ir mokesčių santykiai tik laipsniškai pasieks prieš krizę numatytas vertes. Tai reikštų, kad programoje numatytos biudžeto strategijos, vertinant nominaliąja verte ir papildomai nepakeitus politikos, nepakanka skolos santykiui stabilizuoti iki 2020 m.

| (12) | Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui akivaizdžiai didesnis nei ES vidurkis, pirmiausia dėl didelio numatomo išlaidų pensijoms augimo. Dėl programoje nurodytos 2009 m. biudžeto būklės visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį. Vidutinės trukmės laikotarpiu sumažinant pirminį deficitą, kaip numatyta programoje, ir įgyvendinant su tarptautinėmis finansų įstaigomis pagal Rumunijai skirtą pagalbos mokėjimų balansui programą suderintą pensijų reformos projektą, kuriuo siekiama pažaboti didelį su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, bus galima sumažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kurią Komisija 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) įvertino kaip didelę. |
| --- | --- |

(12)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui akivaizdžiai didesnis nei ES vidurkis, pirmiausia dėl didelio numatomo išlaidų pensijoms augimo. Dėl programoje nurodytos 2009 m. biudžeto būklės visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį. Vidutinės trukmės laikotarpiu sumažinant pirminį deficitą, kaip numatyta programoje, ir įgyvendinant su tarptautinėmis finansų įstaigomis pagal Rumunijai skirtą pagalbos mokėjimų balansui programą suderintą pensijų reformos projektą, kuriuo siekiama pažaboti didelį su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, bus galima sumažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kurią Komisija 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) įvertino kaip didelę.

| (13) | Paklausos bumo laikotarpiu nuo 2004 iki 2008 m. taikyta fiskalinė politika buvo itin prociklinė ir tai dar labiau padidino privačiojo sektoriaus skatintą disbalansą ir dar paskatino jau prasidėjusį ekonomikos perkaitimą. Tai dideliu mastu lėmė apskritai silpna biudžeto valdymo sistema, lėmusi prastą biudžeto planavimą ir vykdymą. Neplanuotai gautos pajamos paprastai buvo išleidžiamos taisant tų pačių metų biudžetą ir buvo paliekama mažai atsargų sunkesniems laikams. Prie vis pasikartojančio kapitalo išlaidų planų nevykdymo taip pat prisidėjo ir prastas viešųjų investicijų projektų planavimo ir vykdymo administracinis pajėgumas. Siekdamos padidinti savo fiskalinės sistemos patikimumą, Rumunijos valdžios institucijos pagal ES paramos mokėjimų balansui programą įsipareigojo gerinti fiskalinį valdymą. Fiskalinės atsakomybės įstatymo projektas jau pateiktas parlamentui patvirtinti. Įstatymo projekte nustatyta privaloma vidutinės trukmės biudžeto sistema, biudžeto peržiūrų metinės ribos ir išsamios fiskalinės taisyklės, taip pat juo sukuriama fiskalinė taryba, kuri turės atlikti nepriklausomą tyrimą valstybės finansų klausimais. Nustatytos tikslinės fiskalinės tarybos įsteigimo (iki balandžio mėn. pabaigos) ir 2011–2013 m. vidutinės trukmės biudžeto sistemos pateikimo (iki gegužės mėn. pabaigos) datos. |
| --- | --- |

(13)

Paklausos bumo laikotarpiu nuo 2004 iki 2008 m. taikyta fiskalinė politika buvo itin prociklinė ir tai dar labiau padidino privačiojo sektoriaus skatintą disbalansą ir dar paskatino jau prasidėjusį ekonomikos perkaitimą. Tai dideliu mastu lėmė apskritai silpna biudžeto valdymo sistema, lėmusi prastą biudžeto planavimą ir vykdymą. Neplanuotai gautos pajamos paprastai buvo išleidžiamos taisant tų pačių metų biudžetą ir buvo paliekama mažai atsargų sunkesniems laikams. Prie vis pasikartojančio kapitalo išlaidų planų nevykdymo taip pat prisidėjo ir prastas viešųjų investicijų projektų planavimo ir vykdymo administracinis pajėgumas. Siekdamos padidinti savo fiskalinės sistemos patikimumą, Rumunijos valdžios institucijos pagal ES paramos mokėjimų balansui programą įsipareigojo gerinti fiskalinį valdymą. Fiskalinės atsakomybės įstatymo projektas jau pateiktas parlamentui patvirtinti. Įstatymo projekte nustatyta privaloma vidutinės trukmės biudžeto sistema, biudžeto peržiūrų metinės ribos ir išsamios fiskalinės taisyklės, taip pat juo sukuriama fiskalinė taryba, kuri turės atlikti nepriklausomą tyrimą valstybės finansų klausimais. Nustatytos tikslinės fiskalinės tarybos įsteigimo (iki balandžio mėn. pabaigos) ir 2011–2013 m. vidutinės trukmės biudžeto sistemos pateikimo (iki gegužės mėn. pabaigos) datos.

| (14) | Svarbiausias vyriausybės prioritetas ir iššūkis – didinti viešojo administravimo rezultatyvumą ir efektyvumą ir centrinės, ir vietos valdžios lygmenimis. Problemų analizė, fiskalinio valdymo sistema, biudžeto planavimas ir vykdymas, taip pat politikos krypčių vykdymas gerėja, atsižvelgiant į tarptautinių finansų įstaigų teikiamą daugiašalę pagalbą. Vis dėlto būtina užtikrinti tolesnę pažangą, kad nepablogėtų galimybės naudotis viešosiomis paslaugomis ir jų kokybė, taip pat verslo aplinka apskritai. Siekiant spręsti konkrečias veiklos problemas atskirose ministerijose ir taip pat sistemines problemas, kurias būtina spręsti vyriausybės lygiu, netrukus ketinama pradėti funkcinę viešojo administravimo peržiūrą. Be to, numatoma imtis konkrečių priemonių, kuriomis būtų siekiama gerinti mokesčių valdymo efektyvumą ir stiprinti centrinės valdžios vykdomą vietos valdžios institucijų ir valstybės valdomų įmonių išlaidų kontrolę. Valdžios institucijos priėmė kovos su nedeklaruotu darbu planą, kuriame dėmesys sutelkiamas į darbo kontrolės efektyvumo didinimo priemones. Valdžios institucijos taip pat sprendžia, kaip būtų galima pagerinti švietimo bei mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros valstybės išlaidų veiksmingumą ir efektyvumą. Galiausiai vyriausybė ketina imtis konkrečių priemonių nedideliam ES struktūrinių fondų įsisavinimo lygiui didinti. |
| --- | --- |

(14)

Svarbiausias vyriausybės prioritetas ir iššūkis – didinti viešojo administravimo rezultatyvumą ir efektyvumą ir centrinės, ir vietos valdžios lygmenimis. Problemų analizė, fiskalinio valdymo sistema, biudžeto planavimas ir vykdymas, taip pat politikos krypčių vykdymas gerėja, atsižvelgiant į tarptautinių finansų įstaigų teikiamą daugiašalę pagalbą. Vis dėlto būtina užtikrinti tolesnę pažangą, kad nepablogėtų galimybės naudotis viešosiomis paslaugomis ir jų kokybė, taip pat verslo aplinka apskritai. Siekiant spręsti konkrečias veiklos problemas atskirose ministerijose ir taip pat sistemines problemas, kurias būtina spręsti vyriausybės lygiu, netrukus ketinama pradėti funkcinę viešojo administravimo peržiūrą. Be to, numatoma imtis konkrečių priemonių, kuriomis būtų siekiama gerinti mokesčių valdymo efektyvumą ir stiprinti centrinės valdžios vykdomą vietos valdžios institucijų ir valstybės valdomų įmonių išlaidų kontrolę. Valdžios institucijos priėmė kovos su nedeklaruotu darbu planą, kuriame dėmesys sutelkiamas į darbo kontrolės efektyvumo didinimo priemones. Valdžios institucijos taip pat sprendžia, kaip būtų galima pagerinti švietimo bei mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros valstybės išlaidų veiksmingumą ir efektyvumą. Galiausiai vyriausybė ketina imtis konkrečių priemonių nedideliam ES struktūrinių fondų įsisavinimo lygiui didinti.

| (15) | Apskritai 2010 m. programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Vis dėlto 2010 m. valdžios sektoriaus deficito rezultatas gali būti prastesnis, nei planuota, visų pirma dėl politinių ir socialinių sunkumų įgyvendinant kai kurias iš numatytų reformų. Jei ši rizika pasitvirtintų, reikės įgyvendinti nenumatytų atvejų priemones, kurias šiuo metu rengia valdžios institucijos. Nuo 2011 m., atsižvelgiant į konkrečių konsolidavimo priemonių stoką programoje, biudžeto strategija gali ne visiškai atitikti Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Visų pirma, programoje nepateikta išsamios informacijos apie papildomas konsolidavimo priemones, kurių turi būti imtasi 2011 ir 2012 m. fiskaliniams tikslams pasiekti. Tokia išsami informacija turėtų būti pateikta 2011–2013 m. vidutinės trukmės biudžeto sistemoje, kuri turi būti priimta iki 2010 m. gegužės mėn. pabaigos. Kalbant apie visą 2010–2012 m. laikotarpį, iš programoje nustatyto biudžeto scenarijaus matyti, kad fiskalinių priemonių vidutinis metinis poveikis sudaro 1,75 %, – tai atitinka Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį, bet kyla tokia pat rizika kaip ir biudžeto tikslams. |
| --- | --- |

(15)

Apskritai 2010 m. programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Vis dėlto 2010 m. valdžios sektoriaus deficito rezultatas gali būti prastesnis, nei planuota, visų pirma dėl politinių ir socialinių sunkumų įgyvendinant kai kurias iš numatytų reformų. Jei ši rizika pasitvirtintų, reikės įgyvendinti nenumatytų atvejų priemones, kurias šiuo metu rengia valdžios institucijos. Nuo 2011 m., atsižvelgiant į konkrečių konsolidavimo priemonių stoką programoje, biudžeto strategija gali ne visiškai atitikti Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Visų pirma, programoje nepateikta išsamios informacijos apie papildomas konsolidavimo priemones, kurių turi būti imtasi 2011 ir 2012 m. fiskaliniams tikslams pasiekti. Tokia išsami informacija turėtų būti pateikta 2011–2013 m. vidutinės trukmės biudžeto sistemoje, kuri turi būti priimta iki 2010 m. gegužės mėn. pabaigos. Kalbant apie visą 2010–2012 m. laikotarpį, iš programoje nustatyto biudžeto scenarijaus matyti, kad fiskalinių priemonių vidutinis metinis poveikis sudaro 1,75 %, – tai atitinka Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį, bet kyla tokia pat rizika kaip ir biudžeto tikslams.

| (16) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi neprivalomi duomenys (4). Be to, pagrindinės prielaidos, kuriomis pagrįsta programa, nepateiktos atskiroje lentelėje, kaip patariama elgesio kodekse. 2010 m. vasario 16 d. rekomendacijose pagal 126 straipsnio 7 dalį dėl perviršinio deficito ištaisymo iki 2012 m. Taryba taip pat paragino Rumuniją Tarybos rekomendacijų įgyvendinimui atnaujintose konvergencijos programose skirti atskirą skyrių. Į dabartinę atnaujintą programą įtrauktas atskiras skirsnis apie perviršinio deficito procedūros taikymą Rumunijos atveju. |
| --- | --- |

(16)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi neprivalomi duomenys (4). Be to, pagrindinės prielaidos, kuriomis pagrįsta programa, nepateiktos atskiroje lentelėje, kaip patariama elgesio kodekse. 2010 m. vasario 16 d. rekomendacijose pagal 126 straipsnio 7 dalį dėl perviršinio deficito ištaisymo iki 2012 m. Taryba taip pat paragino Rumuniją Tarybos rekomendacijų įgyvendinimui atnaujintose konvergencijos programose skirti atskirą skyrių. Į dabartinę atnaujintą programą įtrauktas atskiras skirsnis apie perviršinio deficito procedūros taikymą Rumunijos atveju.

Daroma bendra išvada, kad, vertinant nominaliąja verte, konvergencijos programoje numatomas konsolidavimo planas yra tinkamas ir atitinka Tarybos rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį. Tačiau norint pasiekti deficito tikslą būtina visiškai įgyvendinti 2010 m. numatytas konsolidavimo priemones. Be to, programoje nėra pakankamai aiškiai nurodytos konsolidavimo priemonės, kurių turi būti imtasi 2011 ir 2012 m. Rumunijos Vyriausybė įsipareigojo prireikus imtis nenumatytų atvejų priemonių, kad pasiektų 2010 m. nustatytą deficito tikslą. Be to, įgyvendinus fiskalinio valdymo reformas, dėl kurių nuspręsta pagal ES pagalbos Rumunijos mokėjimų balansui programą, turėtų būti lengviau pasiekti 2011 ir 2012 m. biudžeto tikslus. Galiausiai siekiant padidinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą bus labai svarbu priimti ir įgyvendinti pensijų reformos projektą.

Atsižvelgiant į pateiktą vertinimą, 2010 m. vasario 16 d. rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį ir būtinybę užtikrinti tvarią konvergenciją, Rumunija raginama:

| i) | griežtai įgyvendinti 2010 m. fiskalinio konsolidavimo priemones, suderintas pagal paramos mokėjimų balansui programą, ir prireikus imtis papildomų taisomųjų priemonių, kad būtų pasiektas 2010 m. valdžios sektoriaus deficito tikslas. Rumunijos valdžios institucijos taip pat raginamos vidutinės trukmės biudžeto sistemoje, kuri turi būti parengta iki 2010 m. gegužės mėn. pabaigos, aiškiai nurodyti fiskalinio konsolidavimo priemones, kurios reikalingos programoje nustatytiems 2011 ir 2012 m. biudžeto tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

i)

griežtai įgyvendinti 2010 m. fiskalinio konsolidavimo priemones, suderintas pagal paramos mokėjimų balansui programą, ir prireikus imtis papildomų taisomųjų priemonių, kad būtų pasiektas 2010 m. valdžios sektoriaus deficito tikslas. Rumunijos valdžios institucijos taip pat raginamos vidutinės trukmės biudžeto sistemoje, kuri turi būti parengta iki 2010 m. gegužės mėn. pabaigos, aiškiai nurodyti fiskalinio konsolidavimo priemones, kurios reikalingos programoje nustatytiems 2011 ir 2012 m. biudžeto tikslams pasiekti;

| ii) | pagerinti fiskalinę sistemą, priimant ir įgyvendinant fiskalinės atsakomybės įstatymą; visų pirma, rengiant ir įgyvendinant fiskalinę politiką atsižvelgti į fiskalinės tarybos analizę; |
| --- | --- |

ii)

pagerinti fiskalinę sistemą, priimant ir įgyvendinant fiskalinės atsakomybės įstatymą; visų pirma, rengiant ir įgyvendinant fiskalinę politiką atsižvelgti į fiskalinės tarybos analizę;

| iii) | priimti pensijų įstatymo projektą, kuris padėtų gerokai padidinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, ir jį įgyvendinti. |
| --- | --- |

iii)

priimti pensijų įstatymo projektą, kuris padėtų gerokai padidinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, ir jį įgyvendinti.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (% pokytis) | 2010 m. kovo mėn. KP | 7,3 | –7,0 | 1,3 | 2,4 | 3,7 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 6,2 | –8,0 | 0,5 | 2,6 | nėra duomenų |
| 2009 m. birželio mėn. KP | 7,1 | –4,0 | 0,1 | 2,4 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2010 m. kovo mėn. KP | 7,9 | 5,6 | 3,7 | 3,2 | 2,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 7,9 | 5,7 | 3,5 | 3,4 | nėra duomenų |
| 2009 m. birželio mėn. KP | 7,9 | 5,8 | 3,5 | 3,2 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (5)

  (% potencialiojo BVP) | 2010 m. kovo mėn. KP | 9,5 | –1,7 | –3,3 | –3,7 | –2,7 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM (6) | 10,0 | –2,2 | –4,4 | –4,3 | nėra duomenų |
| 2009 m. birželio mėn. KP | 8,7 | 0,5 | –2,5 | –2,9 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2010 m. kovo mėn. KP | –11,2 | –3,9 | –3,9 | –3,9 | –3,7 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –11,8 | –5,0 | –5,1 | –5,2 | nėra duomenų |
| 2009 m. birželio mėn. KP | –11,9 | –6,3 | –5,4 | –5,2 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2010 m. kovo mėn. KP | 32,8 | 31,1 | 31,7 | 31,9 | 31,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 32,8 | 31,6 | 31,8 | 32,0 | nėra duomenų |
| 2009 m. birželio mėn. KP | 33,1 | 33,2 | 33,7 | 34,2 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2010 m. kovo mėn. KP | 38,4 | 39,1 | 38,1 | 36,4 | 34,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 38,4 | 39,4 | 38,6 | 37,9 | nėra duomenų |
| 2009 m. birželio mėn. KP | 38,5 | 38,3 | 37,8 | 37,0 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2010 m. kovo mėn. KP | –5,5 | –8,0 | –6,3 | –4,4 | –3,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –5,5 | –7,8 | –6,8 | –5,9 | nėra duomenų |
| 2009 m. birželio mėn. KP | –5,4 | –5,1 | –4,1 | –2,9 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2010 m. kovo mėn. KP | –4,8 | –6,5 | –4,5 | –2,6 | –1,6 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –4,8 | –6,2 | –5,0 | –3,9 | nėra duomenų |
| 2009 m. birželio mėn. KP | –4,7 | –3,6 | –2,4 | –1,4 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

  (% BVP) | 2010 m. kovo mėn. KP | –8,5 | –7,5 | –5,2 | –3,2 | –2,1 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –8,5 | –7,1 | –5,5 | –4,6 | nėra duomenų |
| 2009 m. birželio mėn. KP | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (7)

  (% BVP) | 2010 m. kovo mėn. KP | –8,5 | –7,5 | –5,2 | –3,2 | –2,1 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –8,5 | –7,1 | –5,5 | –4,6 | nėra duomenų |
| 2009 m. birželio mėn. KP | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2010 m. kovo mėn. KP | 13,6 | 23,0 | 28,3 | 29,4 | 29,7 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 13,6 | 21,8 | 27,4 | 31,3 | nėra duomenų |
| 2009 m. birželio mėn. KP | 13,6 | 18,0 | 20,8 | 22,0 | nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Realusis BVP

(% pokytis)

2010 m. kovo mėn. KP

7,3

–7,0

1,3

2,4

3,7

2009 m. lapkričio mėn. COM

6,2

–8,0

0,5

2,6

nėra duomenų

2009 m. birželio mėn. KP

7,1

–4,0

0,1

2,4

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2010 m. kovo mėn. KP

7,9

5,6

3,7

3,2

2,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

7,9

5,7

3,5

3,4

nėra duomenų

2009 m. birželio mėn. KP

7,9

5,8

3,5

3,2

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (5)

(% potencialiojo BVP)

2010 m. kovo mėn. KP

9,5

–1,7

–3,3

–3,7

–2,7

2009 m. lapkričio mėn. COM (6)

10,0

–2,2

–4,4

–4,3

nėra duomenų

2009 m. birželio mėn. KP

8,7

0,5

–2,5

–2,9

nėra duomenų

Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2010 m. kovo mėn. KP

–11,2

–3,9

–3,9

–3,9

–3,7

2009 m. lapkričio mėn. COM

–11,8

–5,0

–5,1

–5,2

nėra duomenų

2009 m. birželio mėn. KP

–11,9

–6,3

–5,4

–5,2

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2010 m. kovo mėn. KP

32,8

31,1

31,7

31,9

31,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

32,8

31,6

31,8

32,0

nėra duomenų

2009 m. birželio mėn. KP

33,1

33,2

33,7

34,2

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2010 m. kovo mėn. KP

38,4

39,1

38,1

36,4

34,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

38,4

39,4

38,6

37,9

nėra duomenų

2009 m. birželio mėn. KP

38,5

38,3

37,8

37,0

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2010 m. kovo mėn. KP

–5,5

–8,0

–6,3

–4,4

–3,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

–5,5

–7,8

–6,8

–5,9

nėra duomenų

2009 m. birželio mėn. KP

–5,4

–5,1

–4,1

–2,9

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2010 m. kovo mėn. KP

–4,8

–6,5

–4,5

–2,6

–1,6

2009 m. lapkričio mėn. COM

–4,8

–6,2

–5,0

–3,9

nėra duomenų

2009 m. birželio mėn. KP

–4,7

–3,6

–2,4

–1,4

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

(% BVP)

2010 m. kovo mėn. KP

–8,5

–7,5

–5,2

–3,2

–2,1

2009 m. lapkričio mėn. COM

–8,5

–7,1

–5,5

–4,6

nėra duomenų

2009 m. birželio mėn. KP

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (7)

(% BVP)

2010 m. kovo mėn. KP

–8,5

–7,5

–5,2

–3,2

–2,1

2009 m. lapkričio mėn. COM

–8,5

–7,1

–5,5

–4,6

nėra duomenų

2009 m. birželio mėn. KP

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2010 m. kovo mėn. KP

13,6

23,0

28,3

29,4

29,7

2009 m. lapkričio mėn. COM

13,6

21,8

27,4

31,3

nėra duomenų

2009 m. birželio mėn. KP

13,6

18,0

20,8

22,0

nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Padidėjus finansinei įtampai, 2009 m. gegužės 6 d. Taryba priėmė Sprendimą 2009/459/EB dėl vidutinės trukmės finansinės paskolos iki 5 mlrd. EUR skyrimo Rumunijai pagal pagalbos valstybių narių mokėjimų balansui priemonę. ES pagalba Rumunijai skiriama kartu su TVF (13 mlrd. EUR), Pasaulio banko (1 mlrd. EUR) ir EIB bei ERPB (1 mlrd. EUR) paskolomis.

(3)  2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos išvadose dėl viešųjų finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti dėmesį į tvarumo siekiu pagrįstas strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonominės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finansų komitetu toliau plėtoti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos būtų parengtos iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m.

(4)  Visų pirma nepateikta duomenų apie užimtumą pagal dirbtas valandas ir apie valdžios sektoriaus išlaidas pagal funkcijas.

(5)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(6)  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 5,1 %, 3,4 %, 2,9 % ir 2,5 % atitinkamai 2008–2011 m.

(7)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 3.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 144/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 144/17

---

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2009–2012 m. Slovakijos stabilumo programos

2010/C 144/04

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2012 m. Slovakijos stabilumo programą. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2012 m. Slovakijos stabilumo programą.

| (2) | 2003–2008 m. Slovakijos realusis BVP vidutiniškai augo daugiau kaip 7 % ir ekonomikos pakilimo metu Slovakija buvo viena geriausių rezultatų pasiekusių ES šalių. Tuo laikotarpiu vykdyta patikima makroekonominė politika leido išvengti didelio makroekonominio disbalanso ir 2009 m. sausio 1 d. Slovakija galėjo įsivesti eurą. Tačiau dėl Slovakijos vykdomos labai atviros prekybos jos ekonomiką labai paveikė krizė. Apskaičiuota, kad 2009 m. realusis BVP sumažėjo 4,7 %, o dėl kaimyninių šalių valiutų nuvertėjimo Slovakijos realusis efektyvusis valiutų keitimo kursas toliau kilo.
  Siekdamos suvaldyti krizės padarinius, valdžios institucijos leido automatiniams stabilizatoriams veikti visu pajėgumu ir pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą 2008 m. lapkričio mėn. ir 2009 m. vasario mėn. priėmė krizės įveikimo priemones (0,5 % BVP tiek 2009 m., tiek 2010 m.). Kadangi buvo tikimasi, kad 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas pasieks apie 6 % BVP, 2009 m. gruodžio 2 d. Taryba nusprendė, kad yra susidaręs perviršinis deficitas ir rekomendavo jį ištaisyti iki 2013 m. Atsižvelgiant į dėl laikino kaimyninių šalių valiutos nuvertėjimo mažėjantį Slovakijos konkurencingumą užsienyje ir krizės metu didėjantį fiskalinį disbalansą, kelerių ateinančių metų valdžios institucijų strategijos pagrindiniu elementu turėtų būti siekis patikimai ir ilgam laikui sumažinti valdžios sektoriaus deficitą. |
| --- | --- |

(2)

2003–2008 m. Slovakijos realusis BVP vidutiniškai augo daugiau kaip 7 % ir ekonomikos pakilimo metu Slovakija buvo viena geriausių rezultatų pasiekusių ES šalių. Tuo laikotarpiu vykdyta patikima makroekonominė politika leido išvengti didelio makroekonominio disbalanso ir 2009 m. sausio 1 d. Slovakija galėjo įsivesti eurą. Tačiau dėl Slovakijos vykdomos labai atviros prekybos jos ekonomiką labai paveikė krizė. Apskaičiuota, kad 2009 m. realusis BVP sumažėjo 4,7 %, o dėl kaimyninių šalių valiutų nuvertėjimo Slovakijos realusis efektyvusis valiutų keitimo kursas toliau kilo.

Siekdamos suvaldyti krizės padarinius, valdžios institucijos leido automatiniams stabilizatoriams veikti visu pajėgumu ir pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą 2008 m. lapkričio mėn. ir 2009 m. vasario mėn. priėmė krizės įveikimo priemones (0,5 % BVP tiek 2009 m., tiek 2010 m.). Kadangi buvo tikimasi, kad 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas pasieks apie 6 % BVP, 2009 m. gruodžio 2 d. Taryba nusprendė, kad yra susidaręs perviršinis deficitas ir rekomendavo jį ištaisyti iki 2013 m. Atsižvelgiant į dėl laikino kaimyninių šalių valiutos nuvertėjimo mažėjantį Slovakijos konkurencingumą užsienyje ir krizės metu didėjantį fiskalinį disbalansą, kelerių ateinančių metų valdžios institucijų strategijos pagrindiniu elementu turėtų būti siekis patikimai ir ilgam laikui sumažinti valdžios sektoriaus deficitą.

| (3) | Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, potencialiam gamybos apimties lygiui padarytas poveikis taip pat buvo neigiamas. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Slovakijai svarbu pradėti vykdyti reformas, siekiant sumažinti reguliavimo ir administracinę naštą įmonėms, pagerinti darbo rinkos veikimą ir padidinti sąnaudų konkurencingumą prekybos partnerių atžvilgiu, įskaitant darbo užmokesčio augimo ribojimą. |
| --- | --- |

(3)

Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, potencialiam gamybos apimties lygiui padarytas poveikis taip pat buvo neigiamas. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Slovakijai svarbu pradėti vykdyti reformas, siekiant sumažinti reguliavimo ir administracinę naštą įmonėms, pagerinti darbo rinkos veikimą ir padidinti sąnaudų konkurencingumą prekybos partnerių atžvilgiu, įskaitant darbo užmokesčio augimo ribojimą.

| (4) | Makroekonominio scenarijaus, kurio pagrindu sudaryta programa, projekcijoje numatomas realusis BVP augimas sudaro 1,9 % – 2010 m., 4,1 % – 2011 m. ir 5,4 % – 2012 m. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus pagrįstas tikėtinomis augimo prielaidomis 2010 m. ir palankiomis prielaidomis 2011 ir 2012 m.
  Vėlesnių programos metų projekcijos gali neatspindėti apdairumo laipsnio, kuriuo turėtų būti grindžiamos fiskalinio konsolidavimo strategijos, ypač atsižvelgiant į tai, kad pasibaigus krizei yra neįprastai daug netikrumo. Vadovaujantis prielaida, kad ekonomika atsigaus, programoje pateikta 2011 m. infliacijos projekcija yra maždaug 1 procentiniu punktu didesnė negu numatyta Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje; programoje taip pat prognozuojama, kad nedarbo lygis mažės greičiau. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonominio scenarijaus, kurio pagrindu sudaryta programa, projekcijoje numatomas realusis BVP augimas sudaro 1,9 % – 2010 m., 4,1 % – 2011 m. ir 5,4 % – 2012 m. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), šis scenarijus pagrįstas tikėtinomis augimo prielaidomis 2010 m. ir palankiomis prielaidomis 2011 ir 2012 m.

Vėlesnių programos metų projekcijos gali neatspindėti apdairumo laipsnio, kuriuo turėtų būti grindžiamos fiskalinio konsolidavimo strategijos, ypač atsižvelgiant į tai, kad pasibaigus krizei yra neįprastai daug netikrumo. Vadovaujantis prielaida, kad ekonomika atsigaus, programoje pateikta 2011 m. infliacijos projekcija yra maždaug 1 procentiniu punktu didesnė negu numatyta Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje; programoje taip pat prognozuojama, kad nedarbo lygis mažės greičiau.

| (5) | Programoje apskaičiuota, kad 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarė 6,3 % BVP, palyginti su 2,3 % BVP 2008 m. Dėl to, kad 2009 m. automatiniai stabilizatoriai veikė visu pajėgumu, labai sumažėjo pajamų ir labai padaugėjo išlaidų socialinėms reikmėms. Vyriausybės pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP) priimtos skatinamosios priemonės neturėjo poveikio deficitui, kadangi jos finansuotos perskirsčius biudžeto išlaidas. Kai kurios krizės įveikimo priemonės bus taikomos ir 2010 m. Tačiau laikydamasi Tarybos siūlomos pasitraukimo strategijos ir siekdama ištaisyti perviršinį deficitą ir pasiekti, kad fiskalinė būklė būtų tvaresnė, vyriausybė planuoja programos laikotarpio pradžioje, pradedant 2010 m., vykdyti valstybės finansų konsolidavimą. |
| --- | --- |

(5)

Programoje apskaičiuota, kad 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarė 6,3 % BVP, palyginti su 2,3 % BVP 2008 m. Dėl to, kad 2009 m. automatiniai stabilizatoriai veikė visu pajėgumu, labai sumažėjo pajamų ir labai padaugėjo išlaidų socialinėms reikmėms. Vyriausybės pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP) priimtos skatinamosios priemonės neturėjo poveikio deficitui, kadangi jos finansuotos perskirsčius biudžeto išlaidas. Kai kurios krizės įveikimo priemonės bus taikomos ir 2010 m. Tačiau laikydamasi Tarybos siūlomos pasitraukimo strategijos ir siekdama ištaisyti perviršinį deficitą ir pasiekti, kad fiskalinė būklė būtų tvaresnė, vyriausybė planuoja programos laikotarpio pradžioje, pradedant 2010 m., vykdyti valstybės finansų konsolidavimą.

| (6) | Programoje numatytas tikslas yra pasiekti, kad 2010 m. valdžios sektoriaus deficitas būtų 5,5 % BVP. Numatoma, kad išlaidų ir BVP santykis sumažės 1,1 procentinio punkto BVP, tai reiškia, kad bus mažinamos išlaidos prekėms ir paslaugoms, nežymiai padidės viešojo sektoriaus darbo užmokestis ir sumažės valstybės investicijų. Prognozuojama, kad įplaukų ir BVP santykis sumažės 0,3 procentinio punkto BVP, tai reiškia, kad laikinai padaugės mokesčių lengvatų ir išmokų dirbantiems asmenims ir sumažės iš valstybinių įmonių gaunami dividendai. Vykdant suplanuotas priemones, tikimasi valdžios sektoriaus deficitą sumažinti maždaug 1 procentiniu punktu BVP. 2010 m. iškeltas fiskalinis tikslas yra apčiuopiamai, maždaug 1,25 procentiniais punktais BVP, pagerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą pakoreguotą balansą atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones), kas atitinka Tarybos rekomendaciją pagal perviršinio deficito procedūrą. |
| --- | --- |

(6)

Programoje numatytas tikslas yra pasiekti, kad 2010 m. valdžios sektoriaus deficitas būtų 5,5 % BVP. Numatoma, kad išlaidų ir BVP santykis sumažės 1,1 procentinio punkto BVP, tai reiškia, kad bus mažinamos išlaidos prekėms ir paslaugoms, nežymiai padidės viešojo sektoriaus darbo užmokestis ir sumažės valstybės investicijų. Prognozuojama, kad įplaukų ir BVP santykis sumažės 0,3 procentinio punkto BVP, tai reiškia, kad laikinai padaugės mokesčių lengvatų ir išmokų dirbantiems asmenims ir sumažės iš valstybinių įmonių gaunami dividendai. Vykdant suplanuotas priemones, tikimasi valdžios sektoriaus deficitą sumažinti maždaug 1 procentiniu punktu BVP. 2010 m. iškeltas fiskalinis tikslas yra apčiuopiamai, maždaug 1,25 procentiniais punktais BVP, pagerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą pakoreguotą balansą atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones), kas atitinka Tarybos rekomendaciją pagal perviršinio deficito procedūrą.

| (7) | Pagrindinis programoje numatytos biudžeto strategijos tikslas yra 2012 m., t. y. vieneriais metais anksčiau negu Tarybos rekomenduota pagal perviršinio deficito procedūrą, valdžios sektoriaus deficitą sumažinti iki 3 % BVP dydžio. Tikimasi, kad nominalusis deficitas sumažės nuo 5,5 % BVP 2010 m. iki 4,2 % BVP 2011 m. ir 3,0 % BVP 2012 m. Tai, kad 2010–2012 m. deficitas sumažės dviem trečdaliais, reikštų laikotarpio pradžios struktūrinį pagerėjimą (apskaičiuotą pagal sutartą metodiką, taikomą programoje pateiktai informacijai); likusį trečdalį lemtų palankūs cikliniai pokyčiai. Pagrindinis veiksnys, lemiantis struktūrinį pagerėjimą, yra suplanuotas valdžios sektoriaus vartojimo ir kapitalo išlaidų mažinimas. Programoje nurodyta, kad fiskalinio konsolidavimo priemonių metinis vidutinis poveikis, perskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, 2010–2012 m. turėtų būti apie 1 % BVP, o tai atitinka Tarybos rekomendaciją pagal perviršinio deficito procedūrą. Planuojama, kad konsolidavimas bus tęsiamas ir po 2012 m., siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo – struktūriškai subalansuoto biudžeto. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas bei skolos lygį, vidutinės trukmės tikslas visiškai tinkamai atspindi Pakto tikslus. Tačiau programoje nenumatoma, kad tai bus pasiekta programos laikotarpiu. |
| --- | --- |

(7)

Pagrindinis programoje numatytos biudžeto strategijos tikslas yra 2012 m., t. y. vieneriais metais anksčiau negu Tarybos rekomenduota pagal perviršinio deficito procedūrą, valdžios sektoriaus deficitą sumažinti iki 3 % BVP dydžio. Tikimasi, kad nominalusis deficitas sumažės nuo 5,5 % BVP 2010 m. iki 4,2 % BVP 2011 m. ir 3,0 % BVP 2012 m. Tai, kad 2010–2012 m. deficitas sumažės dviem trečdaliais, reikštų laikotarpio pradžios struktūrinį pagerėjimą (apskaičiuotą pagal sutartą metodiką, taikomą programoje pateiktai informacijai); likusį trečdalį lemtų palankūs cikliniai pokyčiai. Pagrindinis veiksnys, lemiantis struktūrinį pagerėjimą, yra suplanuotas valdžios sektoriaus vartojimo ir kapitalo išlaidų mažinimas. Programoje nurodyta, kad fiskalinio konsolidavimo priemonių metinis vidutinis poveikis, perskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, 2010–2012 m. turėtų būti apie 1 % BVP, o tai atitinka Tarybos rekomendaciją pagal perviršinio deficito procedūrą. Planuojama, kad konsolidavimas bus tęsiamas ir po 2012 m., siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo – struktūriškai subalansuoto biudžeto. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas bei skolos lygį, vidutinės trukmės tikslas visiškai tinkamai atspindi Pakto tikslus. Tačiau programoje nenumatoma, kad tai bus pasiekta programos laikotarpiu.

| (8) | 2010 m. biudžeto rezultatai gali būti prastesni, nei prognozuojama programoje. Visų pirma yra netikrumo dėl išlaidų, kadangi vykdant kai kurias priemones gali nepavykti sutaupyti tiek, kiek planuota (pvz., sumažinti išlaidas prekėms ir paslaugoms). Be to, vietos valdžios balanso projekcijos atrodo optimistinės atsižvelgiant į numanomą krizės poveikį šių subjektų pajamoms 2010 m. Su fiskaliniais tikslais susijęs netikrumas yra didesnis vėlesniais programos metais. Visų pirma programa grindžiama palankiomis 2011 ir 2012 m. makroekonominėmis prielaidomis, pagal kurias numatoma, kad netikėtai pajamų būklė gali pablogėti. Be to, siekiant padidinti konsolidavimo plano patikimumą, reikės išsamiau nurodyti numatytas su išlaidomis, ypač su valdžios sektoriaus vartojimo mažinimu, susijusias priemones. |
| --- | --- |

(8)

2010 m. biudžeto rezultatai gali būti prastesni, nei prognozuojama programoje. Visų pirma yra netikrumo dėl išlaidų, kadangi vykdant kai kurias priemones gali nepavykti sutaupyti tiek, kiek planuota (pvz., sumažinti išlaidas prekėms ir paslaugoms). Be to, vietos valdžios balanso projekcijos atrodo optimistinės atsižvelgiant į numanomą krizės poveikį šių subjektų pajamoms 2010 m. Su fiskaliniais tikslais susijęs netikrumas yra didesnis vėlesniais programos metais. Visų pirma programa grindžiama palankiomis 2011 ir 2012 m. makroekonominėmis prielaidomis, pagal kurias numatoma, kad netikėtai pajamų būklė gali pablogėti. Be to, siekiant padidinti konsolidavimo plano patikimumą, reikės išsamiau nurodyti numatytas su išlaidomis, ypač su valdžios sektoriaus vartojimo mažinimu, susijusias priemones.

| (9) | Pagal stabilumo programą bendroji valdžios sektoriaus skola padidėjo nuo 27,7 % BVP 2008 m. iki 37,1 % BVP 2009 m. Šis padidėjimas reiškia, kad 2009 m. buvo didelis deficitas, o realusis BVP labai sumažėjo. Nors skolos santykis išlieka gerokai mažesnis negu Sutartyje nustatyta pamatinė vertė, prognozuojama, kad jis toliau didės 2010 ir 2011 m., kai turėtų pasiekti 42,5 % BVP, ir nežymiai sumažės iki 42,2 % BVP 2012 m. Tikėtina, kad skolos santykio raida bus ne tokia palanki, kaip prognozuojama programoje, ypač po 2010 m., atsižvelgiant į nustatytą biudžeto konsolidavimui kylančią riziką ir į tai, kad realiojo BVP augimas gali būti ne toks spartus, kaip teigiama programoje. |
| --- | --- |

(9)

Pagal stabilumo programą bendroji valdžios sektoriaus skola padidėjo nuo 27,7 % BVP 2008 m. iki 37,1 % BVP 2009 m. Šis padidėjimas reiškia, kad 2009 m. buvo didelis deficitas, o realusis BVP labai sumažėjo. Nors skolos santykis išlieka gerokai mažesnis negu Sutartyje nustatyta pamatinė vertė, prognozuojama, kad jis toliau didės 2010 ir 2011 m., kai turėtų pasiekti 42,5 % BVP, ir nežymiai sumažės iki 42,2 % BVP 2012 m. Tikėtina, kad skolos santykio raida bus ne tokia palanki, kaip prognozuojama programoje, ypač po 2010 m., atsižvelgiant į nustatytą biudžeto konsolidavimui kylančią riziką ir į tai, kad realiojo BVP augimas gali būti ne toks spartus, kaip teigiama programoje.

| (10) | Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai laipsniškai atsigaus iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, ir kad mokesčių rodikliai pasieks prieš krizę buvusį lygį, ir kurios apima numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, rodo, kad programoje numatyta biudžeto strategija, vertinant nominaliąja verte ir papildomai nekeičiant politikos, nėra pakankama siekiant stabilizuoti skolos ir BVP santykį iki 2020 m. |
| --- | --- |

(10)

Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai laipsniškai atsigaus iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, ir kad mokesčių rodikliai pasieks prieš krizę buvusį lygį, ir kurios apima numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, rodo, kad programoje numatyta biudžeto strategija, vertinant nominaliąja verte ir papildomai nekeičiant politikos, nėra pakankama siekiant stabilizuoti skolos ir BVP santykį iki 2020 m.

| (11) | Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra šiek tiek didesnis už ES vidurkį dėl palyginti daug per ateinančius dešimtmečius padidėsiančių pensijų išlaidų. Be to, dėl 2009 m. biudžeto būklės visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus didesnį pirminį biudžeto perteklių ir vykdant struktūrines reformas, kaip numatyta programoje, ir reformavus pensijų sistemą būtų lengviau mažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kuri Komisijos 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) buvo įvertinta kaip didelė. |
| --- | --- |

(11)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra šiek tiek didesnis už ES vidurkį dėl palyginti daug per ateinančius dešimtmečius padidėsiančių pensijų išlaidų. Be to, dėl 2009 m. biudžeto būklės visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus didesnį pirminį biudžeto perteklių ir vykdant struktūrines reformas, kaip numatyta programoje, ir reformavus pensijų sistemą būtų lengviau mažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kuri Komisijos 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) buvo įvertinta kaip didelė.

| (12) | Slovakijos fiskalinė politika grindžiama tiksliai apibrėžta ir išsamia trejų metų fiskaline sistema. Nepaisant to, vidutinės trukmės su išlaidomis susiję tikslai daugiausia yra orientaciniai ir paprastai juos tenka labai koreguoti, dėl ko laikui bėgant jie tampa ne tokie patikimi. 2010 m. atnaujintoje stabilumo programoje siūloma stiprinti sistemą įvedant daugiametes išlaidų viršutines ribas, kurios apimtų didelę valdžios sektoriaus finansų dalį. Būtų numatytos atsakomybę ribojančios išlygos, taikomos ekonomikos sukrėtimų atveju. Programoje taip pat siūloma į konstitucinį įstatymą įtraukti valdžios sektoriaus skolos viršutinę ribą ir geriau stebėti, kaip biudžetas vykdomas visus metus. Šios pastangos stiprinti valstybės finansų institucinę sistemą yra sveikintinos ir turėtų būti skatinamos. Vis dėlto, kadangi tai yra tik pirminiai pasiūlymai, juos reikėtų vertinti kaip papildomas pastangas, o ne kaip fiskalinio konsolidavimo strategijos pagrindinius veiksnius. |
| --- | --- |

(12)

Slovakijos fiskalinė politika grindžiama tiksliai apibrėžta ir išsamia trejų metų fiskaline sistema. Nepaisant to, vidutinės trukmės su išlaidomis susiję tikslai daugiausia yra orientaciniai ir paprastai juos tenka labai koreguoti, dėl ko laikui bėgant jie tampa ne tokie patikimi. 2010 m. atnaujintoje stabilumo programoje siūloma stiprinti sistemą įvedant daugiametes išlaidų viršutines ribas, kurios apimtų didelę valdžios sektoriaus finansų dalį. Būtų numatytos atsakomybę ribojančios išlygos, taikomos ekonomikos sukrėtimų atveju. Programoje taip pat siūloma į konstitucinį įstatymą įtraukti valdžios sektoriaus skolos viršutinę ribą ir geriau stebėti, kaip biudžetas vykdomas visus metus. Šios pastangos stiprinti valstybės finansų institucinę sistemą yra sveikintinos ir turėtų būti skatinamos. Vis dėlto, kadangi tai yra tik pirminiai pasiūlymai, juos reikėtų vertinti kaip papildomas pastangas, o ne kaip fiskalinio konsolidavimo strategijos pagrindinius veiksnius.

| (13) | Yra galimybių gerinti Slovakijos valdžios sektoriaus išlaidų sudėtį. Palyginti su kaimyninėmis šalimis, valdžios sektoriaus investicijos sudaro tik nedidelę visų valdžios sektoriaus išlaidų dalį (2 % BVP). Išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, švietimui ir aplinkosaugai pagal ES standartus ir, palyginti su kitomis regiono valstybėmis, taip pat yra nedidelės. Tokiomis aplinkybėmis programos laikotarpiu numatomas kapitalo formavimo išlaidų mažinimas kelia susirūpinimą. Gali būti, kad jis nebus tvarus ir pageidautinas Slovakijos, kurios ekonomika dar tik vejasi pirmaujančias šalis, atveju. Programoje numatyta keletas priemonių, skirtų valdžios sektoriaus efektyvumui didinti, įskaitant centrinės administracijos reorganizavimą sujungiant ministerijas, centralizuotai vykdant viešuosius pirkimus ir valdant valstybės turtą, taip pat geriau taikant informacines technologijas teikiant viešąsias paslaugas. Nors tai dar tik pradinis etapas, šios priemonės nukreiptos tinkama linkme. |
| --- | --- |

(13)

Yra galimybių gerinti Slovakijos valdžios sektoriaus išlaidų sudėtį. Palyginti su kaimyninėmis šalimis, valdžios sektoriaus investicijos sudaro tik nedidelę visų valdžios sektoriaus išlaidų dalį (2 % BVP). Išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, švietimui ir aplinkosaugai pagal ES standartus ir, palyginti su kitomis regiono valstybėmis, taip pat yra nedidelės. Tokiomis aplinkybėmis programos laikotarpiu numatomas kapitalo formavimo išlaidų mažinimas kelia susirūpinimą. Gali būti, kad jis nebus tvarus ir pageidautinas Slovakijos, kurios ekonomika dar tik vejasi pirmaujančias šalis, atveju. Programoje numatyta keletas priemonių, skirtų valdžios sektoriaus efektyvumui didinti, įskaitant centrinės administracijos reorganizavimą sujungiant ministerijas, centralizuotai vykdant viešuosius pirkimus ir valdant valstybės turtą, taip pat geriau taikant informacines technologijas teikiant viešąsias paslaugas. Nors tai dar tik pradinis etapas, šios priemonės nukreiptos tinkama linkme.

| (14) | Apskritai, programoje išdėstyta 2010 m. biudžeto strategija atitinka Tarybos rekomendacijas pagal 126 straipsnio 7 dalį. Yra rizikos, kad nuo 2011 m. programoje apibūdintas plačių užmojų konsolidavimo scenarijus nebus įgyvendintas ir biudžeto strategija gali ne visiškai atitikti Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį.
  Programoje pateikiamas plačių užmojų planas sumažinti valdžios sektoriaus deficitą nuo 6,3 % BVP 2009 m. iki 3,0 % BVP 2012 m., t. y. vieneriais metais anksčiau negu Tarybos nustatytas 2013 m. terminas. 2010 metams nustatytam fiskaliniam tikslui pasiekti reikia maždaug 1,25 procentinio punkto BVP pagerinti struktūrinį balansą. 2010–2012 m. numatytos struktūrinės priemonės, kurių metinis vidutinis poveikis būtų apie 1 % BVP, atitinka Tarybos rekomendaciją pagal perviršinio deficito procedūrą. Tačiau tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis susijusiems tikslams gali kilti rizika, ypač 2011 ir 2012 metais, kai makroekonominės prielaidos atrodo pernelyg palankios. Be to, siekiant padidinti konsolidavimo plano patikimumą, reikės nurodyti daugiau detalių apie į programą įtrauktas priemones. |
| --- | --- |

(14)

Apskritai, programoje išdėstyta 2010 m. biudžeto strategija atitinka Tarybos rekomendacijas pagal 126 straipsnio 7 dalį. Yra rizikos, kad nuo 2011 m. programoje apibūdintas plačių užmojų konsolidavimo scenarijus nebus įgyvendintas ir biudžeto strategija gali ne visiškai atitikti Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį.

Programoje pateikiamas plačių užmojų planas sumažinti valdžios sektoriaus deficitą nuo 6,3 % BVP 2009 m. iki 3,0 % BVP 2012 m., t. y. vieneriais metais anksčiau negu Tarybos nustatytas 2013 m. terminas. 2010 metams nustatytam fiskaliniam tikslui pasiekti reikia maždaug 1,25 procentinio punkto BVP pagerinti struktūrinį balansą. 2010–2012 m. numatytos struktūrinės priemonės, kurių metinis vidutinis poveikis būtų apie 1 % BVP, atitinka Tarybos rekomendaciją pagal perviršinio deficito procedūrą. Tačiau tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis susijusiems tikslams gali kilti rizika, ypač 2011 ir 2012 metais, kai makroekonominės prielaidos atrodo pernelyg palankios. Be to, siekiant padidinti konsolidavimo plano patikimumą, reikės nurodyti daugiau detalių apie į programą įtrauktas priemones.

| (15) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (4). 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį, kuriomis siekiama ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį, Taryba taip pat paragino Slovakiją atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje pranešti apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas. Programa atitinka šią rekomendaciją. |
| --- | --- |

(15)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (4). 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį, kuriomis siekiama ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį, Taryba taip pat paragino Slovakiją atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje pranešti apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas. Programa atitinka šią rekomendaciją.

Galima daryti bendrą išvadą, kad programoje pristatyta fiskalinė strategija apskritai atitinka Tarybos rekomendaciją pagal perviršinio deficito procedūrą. Joje numatoma laikotarpio pradžioje įgyvendinti didelį fiskalinį konsolidavimą, siekiant iki 2012 m., vieneriais metais anksčiau negu Tarybos nustatytas terminas, rekomenduojama deficitą sumažinti iki mažesnio nei 3 % BVP dydžio; tai yra pagirtina. Vis dėlto, biudžeto projekcijoms kyla rizika, susijusi su palankiomis augimo prielaidomis vėlesniais programos metais, ir gali prireikti labiau specifinių priemonių, kad būtų sutaupyta tiek išlaidų, kiek planuojama. Ketinimai stiprinti fiskalinę sistemą yra sveikintini, tačiau po to turi būti imtasi konkrečių veiksmų.

Atsižvelgiant į šį įvertinimą ir į 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnį, Slovakija raginama:

| i) | 2010 m. įgyvendinti deficito mažinimo priemones, kaip numatyta biudžete, ir paremti ateinančių metų konsolidavimo planą nurodant jame konkrečias priemones, kad būtų užtikrinta, jog perviršinis deficitas būtų ištaisytas, jei įmanoma, iki 2012 m., ir ne vėliau kaip iki 2013 m.; |
| --- | --- |

i)

2010 m. įgyvendinti deficito mažinimo priemones, kaip numatyta biudžete, ir paremti ateinančių metų konsolidavimo planą nurodant jame konkrečias priemones, kad būtų užtikrinta, jog perviršinis deficitas būtų ištaisytas, jei įmanoma, iki 2012 m., ir ne vėliau kaip iki 2013 m.;

| ii) | tęsti pensijų sistemos reformas, siekiant užtikrinti valdžios sektoriaus finansų tvarumą; |
| --- | --- |

ii)

tęsti pensijų sistemos reformas, siekiant užtikrinti valdžios sektoriaus finansų tvarumą;

| iii) | įgyvendinti numatytas priemones, kuriomis būtų toliau stiprinama fiskalinė sistema, visų pirma įvedant privalomas daugiametes išlaidų viršutines ribas. |
| --- | --- |

iii)

įgyvendinti numatytas priemones, kuriomis būtų toliau stiprinama fiskalinė sistema, visų pirma įvedant privalomas daugiametes išlaidų viršutines ribas.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2010 m. sausio mėn. SP | 6,4 | –5,7 | 1,9 | 4,1 | 5,4 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 6,4 | –5,8 | 1,9 | 2,6 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | 6,4 | 2,4 | 3,6 | 4,5 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2010 m. sausio mėn. SP | 3,9 | 1,2 | 2,6 | 3,7 | 4,1 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 3,9 | 1,1 | 1,9 | 2,5 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | 3,9 | 2,2 | 3,6 | 4,1 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (5)

  (% potencialiojo BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 8,9 | –1,1 | –2,9 | –3,0 | –1,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM (6) | 9,2 | –0,8 | –2,1 | –3,0 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | 6,5 | 3,5 | 1,7 | 1,0 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas arba skolinimasis kitų pasaulio šalių atžvilgiu
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | –5,3 | –4,2 | –3,2 | –2,7 | –1,9 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –5,6 | –4,8 | –4,3 | –4,2 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | –5,8 | –4,2 | –2,9 | –2,6 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 32,5 | 32,8 | 32,5 | 32,3 | 31,7 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 32,5 | 31,3 | 31,4 | 31,4 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | 33,4 | 32,1 | 31,6 | 31,8 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 34,8 | 39,1 | 38,0 | 36,5 | 34,7 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 34,8 | 37,5 | 37,5 | 36,9 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | 35,6 | 35,1 | 34,5 | 34,1 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | –2,3 | –6,3 | –5,5 | –4,2 | –3,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –2,3 | –6,3 | –6,0 | –5,5 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | –2,2 | –3,0 | –2,9 | –2,2 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | –1,1 | –4,5 | –3,6 | –2,3 | –1,1 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –1,1 | –5,0 | –4,7 | –4,1 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | –0,9 | –1,7 | –1,7 | –1,0 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | –4,9 | –6,0 | –4,7 | –3,3 | –2,7 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –5,0 | –6,0 | –5,4 | –4,6 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | –4,1 | –4,0 | –3,4 | –2,5 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (7)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | –4,2 | –6,0 | –4,7 | –3,3 | –2,7 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –5,2 | –6,2 | –5,4 | –4,6 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | –3,8 | –4,4 | –3,5 | –2,6 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 27,7 | 37,1 | 40,8 | 42,5 | 42,2 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 27,7 | 34,6 | 39,2 | 42,7 | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | 27,6 | 31,4 | 32,7 | 32,7 | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

Realusis BVP

(pokytis, %)

2010 m. sausio mėn. SP

6,4

–5,7

1,9

4,1

5,4

2009 m. lapkričio mėn. COM

6,4

–5,8

1,9

2,6

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

6,4

2,4

3,6

4,5

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2010 m. sausio mėn. SP

3,9

1,2

2,6

3,7

4,1

2009 m. lapkričio mėn. COM

3,9

1,1

1,9

2,5

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

3,9

2,2

3,6

4,1

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (5)

(% potencialiojo BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

8,9

–1,1

–2,9

–3,0

–1,0

2009 m. lapkričio mėn. COM (6)

9,2

–0,8

–2,1

–3,0

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

6,5

3,5

1,7

1,0

nėra duomenų

Grynasis skolinimas arba skolinimasis kitų pasaulio šalių atžvilgiu

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

–5,3

–4,2

–3,2

–2,7

–1,9

2009 m. lapkričio mėn. COM

–5,6

–4,8

–4,3

–4,2

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

–5,8

–4,2

–2,9

–2,6

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

32,5

32,8

32,5

32,3

31,7

2009 m. lapkričio mėn. COM

32,5

31,3

31,4

31,4

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

33,4

32,1

31,6

31,8

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

34,8

39,1

38,0

36,5

34,7

2009 m. lapkričio mėn. COM

34,8

37,5

37,5

36,9

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

35,6

35,1

34,5

34,1

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

–2,3

–6,3

–5,5

–4,2

–3,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

–2,3

–6,3

–6,0

–5,5

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

–2,2

–3,0

–2,9

–2,2

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

–1,1

–4,5

–3,6

–2,3

–1,1

2009 m. lapkričio mėn. COM

–1,1

–5,0

–4,7

–4,1

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

–0,9

–1,7

–1,7

–1,0

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

–4,9

–6,0

–4,7

–3,3

–2,7

2009 m. lapkričio mėn. COM

–5,0

–6,0

–5,4

–4,6

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

–4,1

–4,0

–3,4

–2,5

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (7)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

–4,2

–6,0

–4,7

–3,3

–2,7

2009 m. lapkričio mėn. COM

–5,2

–6,2

–5,4

–4,6

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

–3,8

–4,4

–3,5

–2,6

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

27,7

37,1

40,8

42,5

42,2

2009 m. lapkričio mėn. COM

27,7

34,6

39,2

42,7

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

27,6

31,4

32,7

32,7

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vertinime visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę, taip pat į kitą po to gautą informaciją.

(3)  2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos išvadose dėl viešųjų finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti dėmesį į tvarumo siekiu pagrįstas strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonominės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finansų komitetu toliau plėtoti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos būtų parengtos iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m.

(4)  Visų pirma, nepateikiami duomenys apie atsargų ir grynojo vertybių įsigijimo pokyčius.

(5)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(6)  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 4,7 %, 3,6 %, 3,2 % ir 3,6 % atitinkamai 2008–2011 m.

(7)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Pagal naujausią programą vienkartinės ir kitos laikinosios deficitą didinančios priemonės sudaro 0,7 % BVP 2008 m. ir pagal Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę deficitą mažinančios priemonės – 0,2 % 2008 ir 2009 m.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 3.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 144/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 144/22

---

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2009–2013 m. Slovėnijos stabilumo programos

2010/C 144/05

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2013 m. Slovėnijos stabilumo programą. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2013 m. Slovėnijos stabilumo programą.

| (2) | Klestint eksportui ir investicijoms, kelerius metus prieš krizę Slovėnijos ekonomika sparčiai augo. Sparti plėtra liovėsi paskutinį 2008 m. ketvirtį, kai pasaulio krizė sudavė stiprų ir gana netikėtą smūgį Slovėnijos ekonomikai, daugiausia prekybos srityje, turint omenyje didelį Slovėnijos ekonomikos atvirumą. Kylančios perkaitimo ir konkurencingumo mažėjimo rizikos etapą pakeitęs ekonomikos sulėtėjimas skatina tam tikrą ekonomikos koregavimą: nuo 2008 m. pabaigos infliacijos skirtumas su euro zona ir išorinis deficitas laipsniškai mažėjo, o išorinis deficitas 2009 m. priartėjo prie pusiausvyros.
  Dėl nuosmukio ekonomikos gaivinimo priemonių, kurių imtasi pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP), ir didelės šaliai būdingos išlaidų dinamikos Slovėnijos biudžeto būklė greitai suprastėjo. Atsižvelgusi į staigų valdžios sektoriaus deficito padidėjimą nuo 1,8 % BVP 2008 m. iki, kaip apskaičiuota, 5,7 % 2009 m., Taryba 2009 m. gruodžio 2 d. nusprendė, kad Slovėnijoje yra perviršinis deficitas, ir nustatė terminą šiai padėčiai ištaisyti iki 2013 m. Be patikimos valstybės finansų būklės atkūrimo ir tolesnio pensijų sistemos reformos vykdymo, pagrindiniai Slovėnijos ekonomikos uždaviniai susiję su jos atsparumo didinimu ir konkurencingumo atgavimu, kad ji galėtų pasinaudoti visa pasaulio ekonomikos atsigavimo nauda. Tam būtina geriau suderinti darbo užmokesčio ir našumo pokyčius ir įgyvendinti struktūrines reformas. |
| --- | --- |

(2)

Klestint eksportui ir investicijoms, kelerius metus prieš krizę Slovėnijos ekonomika sparčiai augo. Sparti plėtra liovėsi paskutinį 2008 m. ketvirtį, kai pasaulio krizė sudavė stiprų ir gana netikėtą smūgį Slovėnijos ekonomikai, daugiausia prekybos srityje, turint omenyje didelį Slovėnijos ekonomikos atvirumą. Kylančios perkaitimo ir konkurencingumo mažėjimo rizikos etapą pakeitęs ekonomikos sulėtėjimas skatina tam tikrą ekonomikos koregavimą: nuo 2008 m. pabaigos infliacijos skirtumas su euro zona ir išorinis deficitas laipsniškai mažėjo, o išorinis deficitas 2009 m. priartėjo prie pusiausvyros.

Dėl nuosmukio ekonomikos gaivinimo priemonių, kurių imtasi pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą (EEAP), ir didelės šaliai būdingos išlaidų dinamikos Slovėnijos biudžeto būklė greitai suprastėjo. Atsižvelgusi į staigų valdžios sektoriaus deficito padidėjimą nuo 1,8 % BVP 2008 m. iki, kaip apskaičiuota, 5,7 % 2009 m., Taryba 2009 m. gruodžio 2 d. nusprendė, kad Slovėnijoje yra perviršinis deficitas, ir nustatė terminą šiai padėčiai ištaisyti iki 2013 m. Be patikimos valstybės finansų būklės atkūrimo ir tolesnio pensijų sistemos reformos vykdymo, pagrindiniai Slovėnijos ekonomikos uždaviniai susiję su jos atsparumo didinimu ir konkurencingumo atgavimu, kad ji galėtų pasinaudoti visa pasaulio ekonomikos atsigavimo nauda. Tam būtina geriau suderinti darbo užmokesčio ir našumo pokyčius ir įgyvendinti struktūrines reformas.

| (3) | Nors pastebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, neigiama įtaka padaryta ir potencialios gamybos apimties lygiui. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Slovėnijai svarbiausia padidinti produktyvumą ir riboti vieneto darbo sąnaudų augimą, inter alia, vykdant reformas inovacijų ir mokslinių tyrimų srityje ir darbo rinkoje. |
| --- | --- |

(3)

Nors pastebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, neigiama įtaka padaryta ir potencialios gamybos apimties lygiui. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Slovėnijai svarbiausia padidinti produktyvumą ir riboti vieneto darbo sąnaudų augimą, inter alia, vykdant reformas inovacijų ir mokslinių tyrimų srityje ir darbo rinkoje.

| (4) | Pagal programos makroekonominį scenarijų numatoma, kad po – 7,3 % nuosmukio 2009 m. (7,8 % pagal 2010 m. kovo 1 d. statistikos tarnybos paskelbtą įvertį) 2010 m. realusis BVP vėl ims augti ir prieaugis sudarys 0,9 %, o likusiu programos laikotarpiu augimas paspartės iki vidutiniškai 3,2 %.
  Remiantis šiuo metu turima informacija (2) galima teigti, kad šis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis iki 2011 m. ir palankiomis augimo prielaidomis vėlesniais metais. Dėl i) laipsniško laikinų darbo rinkos rėmimo programų atsisakymo, jei, kur būtina, nebūtų taikomos veiklumo didinimo ir mokymo priemonės, kuriomis būtų skatinamas darbo vietų perskirstymas ir darbuotojų perkvalifikavimas, taip pat dėl ii) planuojamo laipsniško minimalaus darbo užmokesčio didinimo 2010–2012 m., numatomas užimtumo sumažėjimas ir atitinkamas nedarbo lygio padidėjimas gali būti didesni, negu numatoma. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos yra tikroviškos. |
| --- | --- |

(4)

Pagal programos makroekonominį scenarijų numatoma, kad po – 7,3 % nuosmukio 2009 m. (7,8 % pagal 2010 m. kovo 1 d. statistikos tarnybos paskelbtą įvertį) 2010 m. realusis BVP vėl ims augti ir prieaugis sudarys 0,9 %, o likusiu programos laikotarpiu augimas paspartės iki vidutiniškai 3,2 %.

Remiantis šiuo metu turima informacija (2) galima teigti, kad šis scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis iki 2011 m. ir palankiomis augimo prielaidomis vėlesniais metais. Dėl i) laipsniško laikinų darbo rinkos rėmimo programų atsisakymo, jei, kur būtina, nebūtų taikomos veiklumo didinimo ir mokymo priemonės, kuriomis būtų skatinamas darbo vietų perskirstymas ir darbuotojų perkvalifikavimas, taip pat dėl ii) planuojamo laipsniško minimalaus darbo užmokesčio didinimo 2010–2012 m., numatomas užimtumo sumažėjimas ir atitinkamas nedarbo lygio padidėjimas gali būti didesni, negu numatoma. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos yra tikroviškos.

| (5) | Programoje nustatyta, kad valdžios sektoriaus deficitas padidėjo nuo 1,8 % BVP 2008 m. iki 5,7 % 2009 m. Nors numatyta, kad palūkanų išlaidos, išreikštos procentine BVP dalimi, iš esmės tebebuvo stabilios, pirminis balansas smarkiai pablogėjo. Kaip minėta, tai lėmė automatinių stabilizatorių veikimas, socialiniams pervedimams būdinga didelė dinamika ir išlaidos darbo užmokesčiui viešajame sektoriuje, taip pat įvairios diskrecinės priemonės, įskaitant atsako į krizę priemones, kurių poveikis sudaro maždaug 1,5 % BVP ir kurias Vyriausybė priėmė pagal EEAP. Pagal programą planuojama, kad 2010 m. fiskalinė politika taps šiek tiek ribojamojo pobūdžio, o vėlesniais metais – gerokai labiau ribojamoji, o tai atitinka Tarybos rekomenduojamą pasitraukimo strategiją ir tikslą perviršinį deficitą panaikinti iki 2013 m. |
| --- | --- |

(5)

Programoje nustatyta, kad valdžios sektoriaus deficitas padidėjo nuo 1,8 % BVP 2008 m. iki 5,7 % 2009 m. Nors numatyta, kad palūkanų išlaidos, išreikštos procentine BVP dalimi, iš esmės tebebuvo stabilios, pirminis balansas smarkiai pablogėjo. Kaip minėta, tai lėmė automatinių stabilizatorių veikimas, socialiniams pervedimams būdinga didelė dinamika ir išlaidos darbo užmokesčiui viešajame sektoriuje, taip pat įvairios diskrecinės priemonės, įskaitant atsako į krizę priemones, kurių poveikis sudaro maždaug 1,5 % BVP ir kurias Vyriausybė priėmė pagal EEAP. Pagal programą planuojama, kad 2010 m. fiskalinė politika taps šiek tiek ribojamojo pobūdžio, o vėlesniais metais – gerokai labiau ribojamoji, o tai atitinka Tarybos rekomenduojamą pasitraukimo strategiją ir tikslą perviršinį deficitą panaikinti iki 2013 m.

| (6) | Programoje planuojama, kad 2010 m. valdžios sektoriaus deficitas stabilizuosis ties 5,7 % BVP riba. Atsižvelgiant į staigų palūkanų naštos didėjimą, numatoma, kad pirminis deficitas sumažės 0,7 procentinio punkto ir bus kiek mažesnis nei 4 % BVP. Vertinant nominaliąja verte, 2010 m. biudžeto strategija iš esmės atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos pagal 126 straipsnio 7 dalį priimtą rekomendaciją dėl planuotų konsolidavimo priemonių įgyvendinimo 2010 m.
  Diskrecinių priemonių pajamų dalyje – viena vertus, tolesnio pelno mokesčio tarifo mažinimo ir papildomos mokesčių lengvatos socialiai pažeidžiamiems asmenims ir, kita vertus, tolesnio akcizų tarifų didinimo ir persvarstyto CO2 išmetamo kiekio mokesčio (kuris dar turi būti aiškiai nustatytas ir priimtas) – poveikis biudžetui iš esmės neutralus. Vis dėlto numatoma, kad pajamos padidės 0,8 procentinio punkto BVP, palyginti su apskaičiuotu 2009 m. rezultatu, ir tai lems numanomas pajamų iš netiesioginių mokesčių augimas (3) ir nedidelis vadinamųjų kitų pajamų padidėjimas. Įgyvendinus planuojamas 2010 m. išlaidų priemones, įskaitant tolesnį darbo užmokesčio viešajame sektoriuje didinimo atidėjimą, ne tokio dosnaus socialinės apsaugos išmokų, įskaitant pensijas, tarifų indeksavimo taisykles ir mažesnius kapitalo pervedimus, turėtų būti sutaupyta maždaug 1,25 % BVP, palyginti su politikos nekeitimo scenarijumi, tačiau turint omenyje išlaidoms būdingą didelę dinamiką, planuojama, kad pirminių išlaidų santykis 2010 m. vis tiek truputį padidės. Šiomis aplinkybėmis struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, pagerės nežymiai – tik 0,25 procentinio punkto BVP (2009 m. jis pablogėjo 0,25 procentinio punkto BVP). |
| --- | --- |

(6)

Programoje planuojama, kad 2010 m. valdžios sektoriaus deficitas stabilizuosis ties 5,7 % BVP riba. Atsižvelgiant į staigų palūkanų naštos didėjimą, numatoma, kad pirminis deficitas sumažės 0,7 procentinio punkto ir bus kiek mažesnis nei 4 % BVP. Vertinant nominaliąja verte, 2010 m. biudžeto strategija iš esmės atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos pagal 126 straipsnio 7 dalį priimtą rekomendaciją dėl planuotų konsolidavimo priemonių įgyvendinimo 2010 m.

Diskrecinių priemonių pajamų dalyje – viena vertus, tolesnio pelno mokesčio tarifo mažinimo ir papildomos mokesčių lengvatos socialiai pažeidžiamiems asmenims ir, kita vertus, tolesnio akcizų tarifų didinimo ir persvarstyto CO2 išmetamo kiekio mokesčio (kuris dar turi būti aiškiai nustatytas ir priimtas) – poveikis biudžetui iš esmės neutralus. Vis dėlto numatoma, kad pajamos padidės 0,8 procentinio punkto BVP, palyginti su apskaičiuotu 2009 m. rezultatu, ir tai lems numanomas pajamų iš netiesioginių mokesčių augimas (3) ir nedidelis vadinamųjų kitų pajamų padidėjimas. Įgyvendinus planuojamas 2010 m. išlaidų priemones, įskaitant tolesnį darbo užmokesčio viešajame sektoriuje didinimo atidėjimą, ne tokio dosnaus socialinės apsaugos išmokų, įskaitant pensijas, tarifų indeksavimo taisykles ir mažesnius kapitalo pervedimus, turėtų būti sutaupyta maždaug 1,25 % BVP, palyginti su politikos nekeitimo scenarijumi, tačiau turint omenyje išlaidoms būdingą didelę dinamiką, planuojama, kad pirminių išlaidų santykis 2010 m. vis tiek truputį padidės. Šiomis aplinkybėmis struktūrinis balansas, t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, pagerės nežymiai – tik 0,25 procentinio punkto BVP (2009 m. jis pablogėjo 0,25 procentinio punkto BVP).

| (7) | Pagrindinis programos vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – sumažinti deficitą iki mažesnio dydžio negu 3 % BVP pamatinė deficito vertė iki 2013 m., laikantis Tarybos rekomendacijos pagal 126 straipsnio 7 dalį; 2011, 2012 ir 2013 m. nustatyti atitinkamai 4,2, 3,1 ir 1,6 % BVP deficito tikslai. Vidutinės trukmės konsolidavimo strategijoje pasikliaujama labai plataus masto pirminių išlaidų ribojimu. Programoje pateikiamos nuorodos į plataus masto priemones, kurios, kaip planuojama, parems šią strategiją, tačiau tas priemones vis dar reikia išsamiai nustatyti ir priimti. Šios priemonės pagrįstos viešojo sektoriaus efektyvumo didinimu ir teikiamų viešųjų paslaugų bei socialinės apsaugos racionalizavimu. Be to, į programoje pateiktas biudžeto projekcijas įtrauktas galutinis laikinųjų skatinamųjų priemonių, kurias bus pradėta laipsniškai naikinti 2010 m., taikymo nutraukimo terminas.
  2010–2013 m. laikotarpiu numatomas kiek mažesnis nei 0,75 procentinio punkto BVP vidutinis metinis struktūrinis pagerėjimas, o tai iš esmės atitinka Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Koregavimas programos laikotarpiu paskirstytas netolygiai – ribojamoji fiskalinė politika sutelkta į 2011 ir 2013 m. Programoje patvirtintas Slovėnijos biudžeto vidutinės trukmės tikslas – 1 % BVP struktūrinis deficitas, kaip iš pradžių nustatyta 2005 m. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos dydį, neatrodo, kad nustatant vidutinės trukmės tikslą būtų pakankamai atsižvelgta į numanomus su visuomenės senėjimu susijusius įsipareigojimus, nors skolos santykis ir yra mažesnis nei 60 % BVP pamatinė vertė. Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni, negu numatoma programoje, ir ši galimybė programos laikotarpiu vis didėja. |
| --- | --- |

(7)

Pagrindinis programos vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – sumažinti deficitą iki mažesnio dydžio negu 3 % BVP pamatinė deficito vertė iki 2013 m., laikantis Tarybos rekomendacijos pagal 126 straipsnio 7 dalį; 2011, 2012 ir 2013 m. nustatyti atitinkamai 4,2, 3,1 ir 1,6 % BVP deficito tikslai. Vidutinės trukmės konsolidavimo strategijoje pasikliaujama labai plataus masto pirminių išlaidų ribojimu. Programoje pateikiamos nuorodos į plataus masto priemones, kurios, kaip planuojama, parems šią strategiją, tačiau tas priemones vis dar reikia išsamiai nustatyti ir priimti. Šios priemonės pagrįstos viešojo sektoriaus efektyvumo didinimu ir teikiamų viešųjų paslaugų bei socialinės apsaugos racionalizavimu. Be to, į programoje pateiktas biudžeto projekcijas įtrauktas galutinis laikinųjų skatinamųjų priemonių, kurias bus pradėta laipsniškai naikinti 2010 m., taikymo nutraukimo terminas.

2010–2013 m. laikotarpiu numatomas kiek mažesnis nei 0,75 procentinio punkto BVP vidutinis metinis struktūrinis pagerėjimas, o tai iš esmės atitinka Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Koregavimas programos laikotarpiu paskirstytas netolygiai – ribojamoji fiskalinė politika sutelkta į 2011 ir 2013 m. Programoje patvirtintas Slovėnijos biudžeto vidutinės trukmės tikslas – 1 % BVP struktūrinis deficitas, kaip iš pradžių nustatyta 2005 m. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos dydį, neatrodo, kad nustatant vidutinės trukmės tikslą būtų pakankamai atsižvelgta į numanomus su visuomenės senėjimu susijusius įsipareigojimus, nors skolos santykis ir yra mažesnis nei 60 % BVP pamatinė vertė. Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni, negu numatoma programoje, ir ši galimybė programos laikotarpiu vis didėja.

| (8) | Biudžeto rezultatai gali būti blogesni, nei užsibrėžti pasiekti programoje, ir ši galimybė visą programos laikotarpį didėja. 2010 m. numatomas didelis pajamų iš netiesioginių mokesčių augimas tik iš dalies pagrįstas programoje numatytomis priemonėmis ir yra per daug optimistiškas, atsižvelgiant į prastą privataus vartojimo raidos perspektyvą. Išlaidų augimo rezultatai pastaraisiais metais viršijo planus ir ši padėtis gali pasikartoti. Nuo 2011 m. išlaidų viršijimo rizika didesnė, nes pagrindinės išlaidų priemonės dar nėra išsamiai nustatytos ar priimtos, ir galima manyti, kad kai kurios iš jų priklausys nuo derybų su socialiniais partneriais rezultatų. Be to, numatomo taupymo dydį reikėtų vertinti atsižvelgiant į keletą ankstesnių metų išlaidoms būdingą didelę dinamiką, ypač išlaidų darbo užmokesčiui ir socialiniams pervedimams (įskaitant pensijas) srityse, kuriose abiejose planuojama gerokai prisidėti prie deficito mažinimo. Nurodoma, kad numatomas didelis kapitalo išlaidų sumažėjimas visu programos laikotarpiu programoje atspindi padidėjusį ES struktūrinių fondų lėšų panaudojimą, o tai gali sukelti sunkumų atsižvelgiant į gebėjimo jas įsisavinti spragas. Pajamų dalyje rizika susijusi su palankiu makroekonominiu scenarijumi po 2011 m. |
| --- | --- |

(8)

Biudžeto rezultatai gali būti blogesni, nei užsibrėžti pasiekti programoje, ir ši galimybė visą programos laikotarpį didėja. 2010 m. numatomas didelis pajamų iš netiesioginių mokesčių augimas tik iš dalies pagrįstas programoje numatytomis priemonėmis ir yra per daug optimistiškas, atsižvelgiant į prastą privataus vartojimo raidos perspektyvą. Išlaidų augimo rezultatai pastaraisiais metais viršijo planus ir ši padėtis gali pasikartoti. Nuo 2011 m. išlaidų viršijimo rizika didesnė, nes pagrindinės išlaidų priemonės dar nėra išsamiai nustatytos ar priimtos, ir galima manyti, kad kai kurios iš jų priklausys nuo derybų su socialiniais partneriais rezultatų. Be to, numatomo taupymo dydį reikėtų vertinti atsižvelgiant į keletą ankstesnių metų išlaidoms būdingą didelę dinamiką, ypač išlaidų darbo užmokesčiui ir socialiniams pervedimams (įskaitant pensijas) srityse, kuriose abiejose planuojama gerokai prisidėti prie deficito mažinimo. Nurodoma, kad numatomas didelis kapitalo išlaidų sumažėjimas visu programos laikotarpiu programoje atspindi padidėjusį ES struktūrinių fondų lėšų panaudojimą, o tai gali sukelti sunkumų atsižvelgiant į gebėjimo jas įsisavinti spragas. Pajamų dalyje rizika susijusi su palankiu makroekonominiu scenarijumi po 2011 m.

| (9) | Programoje apskaičiuota, kad bendroji valstybės skola gerokai padidėjo nuo 22,5 % BVP 2008 m. iki 34,4 % BVP 2009 m. (atsižvelgiant į mažesnį nominaliojo BVP rodiklį, nurodytą 2010 m. kovo 1 d. statistikos tarnybos paskelbtame įvertyje, 2009 m. bendroji skola gali būti maždaug 1 procentiniu punktu BVP didesnė). Šį padidėjimą daugiausia lėmė pirminio deficito padidėjimas ir didelis atsargų ir srautų koregavimas, atspindintis kapitalo restruktūrizavimo ir likvidumo užtikrinimo operacijas, kurių imtasi finansų sektoriui paremti. Numatoma, kad skolos santykis tebebus mažesnis už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę visu programos laikotarpiu, bet iki 2012 m. jis padidės daugiau kaip 8 procentiniais punktais iki beveik 43 % BVP (tai daugiausia lems pirminis deficitas ir gerėjanti nominaliojo BVP perspektyva), o 2013 m., atkūrus pirminį perteklių, šiek tiek sumažės. Atsižvelgiant į biudžeto tikslams kylančią neigiamą riziką ir neaiškumą dėl atsargų ir srautų koregavimo, susijusio su parama finansų sektoriui, skolos santykio raida gali būti mažiau palanki, negu numatoma programoje. |
| --- | --- |

(9)

Programoje apskaičiuota, kad bendroji valstybės skola gerokai padidėjo nuo 22,5 % BVP 2008 m. iki 34,4 % BVP 2009 m. (atsižvelgiant į mažesnį nominaliojo BVP rodiklį, nurodytą 2010 m. kovo 1 d. statistikos tarnybos paskelbtame įvertyje, 2009 m. bendroji skola gali būti maždaug 1 procentiniu punktu BVP didesnė). Šį padidėjimą daugiausia lėmė pirminio deficito padidėjimas ir didelis atsargų ir srautų koregavimas, atspindintis kapitalo restruktūrizavimo ir likvidumo užtikrinimo operacijas, kurių imtasi finansų sektoriui paremti. Numatoma, kad skolos santykis tebebus mažesnis už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę visu programos laikotarpiu, bet iki 2012 m. jis padidės daugiau kaip 8 procentiniais punktais iki beveik 43 % BVP (tai daugiausia lems pirminis deficitas ir gerėjanti nominaliojo BVP perspektyva), o 2013 m., atkūrus pirminį perteklių, šiek tiek sumažės. Atsižvelgiant į biudžeto tikslams kylančią neigiamą riziką ir neaiškumą dėl atsargų ir srautų koregavimo, susijusio su parama finansų sektoriui, skolos santykio raida gali būti mažiau palanki, negu numatoma programoje.

| (10) | Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai laipsniškai atsigaus iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, ir kad mokesčių rodikliai pasieks prieš krizę buvusį lygį, ir atsižvelgiama į numatomą su senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą rodo, kad laikantis programoje suplanuotos biudžeto strategijos, vertinant nominaliąja verte ir papildomai nepakeitus politikos, skolos santykis keleriems metams būtų stabilizuotas, bet to nepakaks norint išvengti nedidelio jo augimo atsinaujinimo artėjant 2020 m. |
| --- | --- |

(10)

Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai laipsniškai atsigaus iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, ir kad mokesčių rodikliai pasieks prieš krizę buvusį lygį, ir atsižvelgiama į numatomą su senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą rodo, kad laikantis programoje suplanuotos biudžeto strategijos, vertinant nominaliąja verte ir papildomai nepakeitus politikos, skolos santykis keleriems metams būtų stabilizuotas, bet to nepakaks norint išvengti nedidelio jo augimo atsinaujinimo artėjant 2020 m.

| (11) | Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui gerokai didesnis nei ES vidurkis, pirmiausia dėl palyginti didelio išlaidų pensijoms (išreikštų procentine BVP dalimi) didėjimo per ateinančius dešimtmečius. Dėl programoje apskaičiuotos 2009 m. biudžeto būklės ir visuomenės senėjimo poveikio biudžetui didėja tvarumo atotrūkis.
  Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus pirminį perteklių ir įgyvendinus struktūrines reformas, įskaitant reformas, kuriomis siekiama apriboti didelį su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, mažėtų valstybės finansų tvarumui kylanti rizika, kurią Komisija 2009 m. tvarumo ataskaitoje (4) įvertino kaip didelę. Šios reformos galėtų būti sėkmingai pagrįstos planuojama dvipakope pensijų reforma, pristatyta 2010 m. vasario mėn. Vyriausybės priimtoje 2010–2013 m. išeities iš krizės strategijoje. |
| --- | --- |

(11)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui gerokai didesnis nei ES vidurkis, pirmiausia dėl palyginti didelio išlaidų pensijoms (išreikštų procentine BVP dalimi) didėjimo per ateinančius dešimtmečius. Dėl programoje apskaičiuotos 2009 m. biudžeto būklės ir visuomenės senėjimo poveikio biudžetui didėja tvarumo atotrūkis.

Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus pirminį perteklių ir įgyvendinus struktūrines reformas, įskaitant reformas, kuriomis siekiama apriboti didelį su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, mažėtų valstybės finansų tvarumui kylanti rizika, kurią Komisija 2009 m. tvarumo ataskaitoje (4) įvertino kaip didelę. Šios reformos galėtų būti sėkmingai pagrįstos planuojama dvipakope pensijų reforma, pristatyta 2010 m. vasario mėn. Vyriausybės priimtoje 2010–2013 m. išeities iš krizės strategijoje.

| (12) | Dvejų metų centrinės valdžios biudžeto rengimo įvedimas ir vietos valdžios bendros skolos viršutinės ribos nustatymas yra pripažintos teigiamos Slovėnijos fiskalinės sistemos savybės. Tačiau tebėra galimybių gerinti fiskalinį valdymą. Pavyzdžiui, antriesiems metams nustatyti tikslai kitų metų biudžete yra tikslinami, ir tai yra dvejų metų biudžeto rengimo trūkumas. Be to, 2006–2008 m. biudžeto ir tam tikru mastu 2009 m. biudžeto vykdymo rezultatai rodo, kad esama šiokios tokios išlaidų viršijimo rizikos. 2009 m. nustatytos priemonės, kuriomis siekiama sustiprinti Slovėnijos fiskalinę sistemą, t. y. veiklos rezultatais pagrįstas biudžeto sudarymas ir nepriklausomos fiskalinės tarybos įsteigimas; taip pat numatomos kitos priemonės, būtent biudžeto apskaitos gerinimas ir fiskalinės taisyklės įvedimas. Sistemingai įgyvendinamos, šios iniciatyvos galėtų padėti paremti planuojamą fiskalinį konsolidavimą. |
| --- | --- |

(12)

Dvejų metų centrinės valdžios biudžeto rengimo įvedimas ir vietos valdžios bendros skolos viršutinės ribos nustatymas yra pripažintos teigiamos Slovėnijos fiskalinės sistemos savybės. Tačiau tebėra galimybių gerinti fiskalinį valdymą. Pavyzdžiui, antriesiems metams nustatyti tikslai kitų metų biudžete yra tikslinami, ir tai yra dvejų metų biudžeto rengimo trūkumas. Be to, 2006–2008 m. biudžeto ir tam tikru mastu 2009 m. biudžeto vykdymo rezultatai rodo, kad esama šiokios tokios išlaidų viršijimo rizikos. 2009 m. nustatytos priemonės, kuriomis siekiama sustiprinti Slovėnijos fiskalinę sistemą, t. y. veiklos rezultatais pagrįstas biudžeto sudarymas ir nepriklausomos fiskalinės tarybos įsteigimas; taip pat numatomos kitos priemonės, būtent biudžeto apskaitos gerinimas ir fiskalinės taisyklės įvedimas. Sistemingai įgyvendinamos, šios iniciatyvos galėtų padėti paremti planuojamą fiskalinį konsolidavimą.

| (13) | Atnaujintoje programoje nustatytas išlaidomis pagrįstas koregavimas priklauso nuo viešojo sektoriaus efektyvumo didinimo ir nuo teikiamų viešųjų paslaugų bei socialinės apsaugos racionalizavimo. Išlaidų efektyvumo didinimas tampa ypač svarbiu stengiantis apriboti išlaidų augimą nepažeidžiant teikiamų paslaugų lygio.
  Šiam tikslui pasiekti numatoma daug iniciatyvų, kaip antai suvienodinta informavimo sistema ir bendra socialinių pervedimų duomenų prieiga, naujas viešųjų paslaugų standartų apibrėžimas, atsižvelgiant į kokybės aspektus, galbūt didinant naudotojų mokamą finansavimo dalį. Programoje numatoma, kad, laipsniškai atsigaunant ekonomikai, taikant šias naujoves socialinių išlaidų ir BVP santykis nuo 2011 m. mažės. Pajamų dalyje 2006 m. mokesčių reforma, pagal kurią laipsniškai sumažinti gyventojų pajamų ir pelno mokesčių tarifai, laipsniškai panaikintas mokestis nuo nustatyto darbo užmokesčio ir nustatytos investicijų mokesčio lengvatos, siekta gerinti darbo jėgos pasiūlos paskatas ir suteikti stimulą kapitalo formavimui. 2010 m. biudžete nustatyta papildoma mokesčių lengvata mažai apmokamiems darbuotojams. Šie pokyčiai iš dalies finansuojami didinant akcizų tarifus; programoje paskelbta apie tolesnį jų didinimą, taigi mokesčių našta laipsniškai perkeliama nuo pajamų, ypač mažai apmokamų darbuotojų pajamų, prie netiesioginių mokesčių. Kitos apmokestinimo srities iniciatyvos susijusios su naujomis kovos su mokesčių slėpimu ar vengimu nuostatomis siekiant gerinti mokesčių surinkimą. |
| --- | --- |

(13)

Atnaujintoje programoje nustatytas išlaidomis pagrįstas koregavimas priklauso nuo viešojo sektoriaus efektyvumo didinimo ir nuo teikiamų viešųjų paslaugų bei socialinės apsaugos racionalizavimo. Išlaidų efektyvumo didinimas tampa ypač svarbiu stengiantis apriboti išlaidų augimą nepažeidžiant teikiamų paslaugų lygio.

Šiam tikslui pasiekti numatoma daug iniciatyvų, kaip antai suvienodinta informavimo sistema ir bendra socialinių pervedimų duomenų prieiga, naujas viešųjų paslaugų standartų apibrėžimas, atsižvelgiant į kokybės aspektus, galbūt didinant naudotojų mokamą finansavimo dalį. Programoje numatoma, kad, laipsniškai atsigaunant ekonomikai, taikant šias naujoves socialinių išlaidų ir BVP santykis nuo 2011 m. mažės. Pajamų dalyje 2006 m. mokesčių reforma, pagal kurią laipsniškai sumažinti gyventojų pajamų ir pelno mokesčių tarifai, laipsniškai panaikintas mokestis nuo nustatyto darbo užmokesčio ir nustatytos investicijų mokesčio lengvatos, siekta gerinti darbo jėgos pasiūlos paskatas ir suteikti stimulą kapitalo formavimui. 2010 m. biudžete nustatyta papildoma mokesčių lengvata mažai apmokamiems darbuotojams. Šie pokyčiai iš dalies finansuojami didinant akcizų tarifus; programoje paskelbta apie tolesnį jų didinimą, taigi mokesčių našta laipsniškai perkeliama nuo pajamų, ypač mažai apmokamų darbuotojų pajamų, prie netiesioginių mokesčių. Kitos apmokestinimo srities iniciatyvos susijusios su naujomis kovos su mokesčių slėpimu ar vengimu nuostatomis siekiant gerinti mokesčių surinkimą.

| (14) | Apskritai programoje nustatyta 2010 m. biudžeto strategija iš esmės atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijas pagal 126 straipsnio 7 dalį. Nuo 2011 m., atsižvelgiant į minėtą riziką, biudžeto strategija gali nevisiškai atitikti šias rekomendacijas. Visų pirma reikia išsamiai nustatyti, priimti ir įgyvendinti 2011–2013 m. nurodytas plataus masto konsolidavimo priemones ir reikėtų pagerinti viso laikotarpio konsolidavimo planus, atsižvelgiant į riziką, kurią gali kelti mažiau palankus BVP augimas ir neatitikimai išlaidų ar pajamų dalyje. Toks gerinimas taip pat atrodytų pateisinamas atsižvelgiant į minėtą ilgalaikiam tvarumui kylančią riziką. Atsižvelgiant į riziką, fiskalinių priemonių vidutinis metinis poveikis 2010–2013 m. gali būti mažesnis už Tarybos rekomenduotą 0,75 procentinio punkto BVP dydį. |
| --- | --- |

(14)

Apskritai programoje nustatyta 2010 m. biudžeto strategija iš esmės atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijas pagal 126 straipsnio 7 dalį. Nuo 2011 m., atsižvelgiant į minėtą riziką, biudžeto strategija gali nevisiškai atitikti šias rekomendacijas. Visų pirma reikia išsamiai nustatyti, priimti ir įgyvendinti 2011–2013 m. nurodytas plataus masto konsolidavimo priemones ir reikėtų pagerinti viso laikotarpio konsolidavimo planus, atsižvelgiant į riziką, kurią gali kelti mažiau palankus BVP augimas ir neatitikimai išlaidų ar pajamų dalyje. Toks gerinimas taip pat atrodytų pateisinamas atsižvelgiant į minėtą ilgalaikiam tvarumui kylančią riziką. Atsižvelgiant į riziką, fiskalinių priemonių vidutinis metinis poveikis 2010–2013 m. gali būti mažesnis už Tarybos rekomenduotą 0,75 procentinio punkto BVP dydį.

| (15) | Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys (5). 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijose pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba taip pat paragino Slovėniją apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje. Slovėnija iš esmės laikėsi šios rekomendacijos. |
| --- | --- |

(15)

Atsižvelgiant į duomenų pateikimo reikalavimus, nustatytus elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys (5). 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijose pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba taip pat paragino Slovėniją apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje. Slovėnija iš esmės laikėsi šios rekomendacijos.

Daroma bendra išvada, kad pagal programoje pateiktus planus valdžios sektoriaus deficito santykis 2010 m. stabilizuosis ties 5,7 % BVP riba, o vėlesniais metais, imantis išlaidomis pagrįstų konsolidavimo priemonių, kurios bus įgyvendintos labiau laikotarpio pabaigoje, laipsniškai mažės ir 2013 m., t. y. iki Tarybos nustatyto perviršinio deficito ištaisymo termino, bus gerokai mažesnis nei 3 % BVP. Planuojama, kad bendrosios skolos santykis toliau didės – nuo 34,4 % BVP 2009 m. iki 2011 m., o vėliau iš esmės stabilizuosis ties maždaug 42 % BVP riba. Deficito ir skolos santykiai gali būti didesni, nei siekiama, visu programos laikotarpiu. Ši galimybė laikui bėgant didėja ir yra susijusi su: i) optimistiškomis pajamų 2010 m. projekcijomis ir palankiomis augimo po 2011 m. prielaidomis; ii) galimu išlaidų viršijimu, atsižvelgiant į numatomo taupymo mastą ir didelę pastaraisiais metais stebėtą išlaidų, visų pirma darbo užmokesčiui ir socialiniams pervedimams, įskaitant pensijas, dinamiką; ir iii) su tuo, kad išlaidų ribojimo priemonės dar nebuvo išsamiai nustatytos ir patvirtintos, o kai kurios iš jų vis dar priklauso nuo derybų su socialiniais partneriais rezultatų. Vis dėlto, siekdama paremti planuojamą išlaidų augimo ribojimą, Vyriausybė priima priemones išlaidų kontrolei ir fiskalinei sistemai stiprinti. Be to, planuojamos viešojo sektoriaus efektyvumo didinimo ir teikiamų viešųjų paslaugų ir socialinės apsaugos racionalizavimo iniciatyvos turėtų padėti siekti to paties tikslo.

Nors numanoma, kad išsamiai ir nuosekliai įgyvendinus planuojamą fiskalinį konsolidavimą iki 2013 m. būtų atkurtas pirminis perteklius, ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui tebekyla didelė rizika. Šioms rizikos problemoms išspręsti reikėtų nustatyti platesnio užmojo vidutinės trukmės tikslą ir patvirtinti bei įgyvendinti indeksavimo formulės pakeitimą, apie kurį pranešta, bei tęsti pensijų reformą, kuria būtų siekiama pažaboti didelį su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą. Pastarojo tikslo galėtų būti sėkmingai siekiama įgyvendinant suplanuotą dvipakopę pensijų reformą. Be patikimos valstybės finansų būklės atkūrimo, pagrindiniai Slovėnijos ekonomikos uždaviniai susiję su jos atsparumo didinimu ir konkurencingumo atgavimu, kad ji galėtų pasinaudoti visa pasaulio ekonomikos atsigavimo nauda. Tam būtina geriau suderinti darbo užmokesčio ir našumo pokyčius ir įgyvendinti struktūrines reformas.

Atsižvelgiant į pateiktą vertinimą ir 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį, Slovėnija raginama:

| i) | 2010 m. griežtai įgyvendinti numatytas konsolidavimo priemones ir, kaip planuota, iki 2013 m. sumažinti deficitą iki mažesnio dydžio negu 3 % BVP pamatinė vertė, išsamiai nustatant, patvirtinant ir įgyvendinant nurodytas išlaidų ribojimo priemones, atitinkančias vidutines fiskalines pastangas, kurių imtis Taryba rekomendavo remdamasi 126 straipsnio 7 dalimi, ir kartu būti pasirengusi priimti papildomų konsolidavimo priemonių, jei pasitvirtintų rizika, susijusi su tuo, kad programos makroekonominis scenarijus yra palankesnis už scenarijų, kuriuo pagrįsta rekomendacija pagal 126 straipsnio 7 dalį; |
| --- | --- |

i)

2010 m. griežtai įgyvendinti numatytas konsolidavimo priemones ir, kaip planuota, iki 2013 m. sumažinti deficitą iki mažesnio dydžio negu 3 % BVP pamatinė vertė, išsamiai nustatant, patvirtinant ir įgyvendinant nurodytas išlaidų ribojimo priemones, atitinkančias vidutines fiskalines pastangas, kurių imtis Taryba rekomendavo remdamasi 126 straipsnio 7 dalimi, ir kartu būti pasirengusi priimti papildomų konsolidavimo priemonių, jei pasitvirtintų rizika, susijusi su tuo, kad programos makroekonominis scenarijus yra palankesnis už scenarijų, kuriuo pagrįsta rekomendacija pagal 126 straipsnio 7 dalį;

| ii) | toliau stiprinti išlaidų kontrolę, didinti daugiamečių biudžeto planų privalomumą ir gerinti viešųjų išlaidų efektyvumą ir rezultatyvumą; |
| --- | --- |

ii)

toliau stiprinti išlaidų kontrolę, didinti daugiamečių biudžeto planų privalomumą ir gerinti viešųjų išlaidų efektyvumą ir rezultatyvumą;

| iii) | atsižvelgiant į numatomą didelį su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, toliau reformuoti pensijų sistemą ir nustatyti platesnio užmojo vidutinės trukmės tikslą, kuriuo būtų pakankamai atsižvelgta į numanomus su visuomenės senėjimu susijusius įsipareigojimus. |
| --- | --- |

iii)

atsižvelgiant į numatomą didelį su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų augimą, toliau reformuoti pensijų sistemą ir nustatyti platesnio užmojo vidutinės trukmės tikslą, kuriuo būtų pakankamai atsižvelgta į numanomus su visuomenės senėjimu susijusius įsipareigojimus.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (% pokytis) | 2010 m. sausio mėn. SP | 3,5 | –7,3 | 0,9 | 2,5 | 3,7 | 3,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 3,5 | –7,4 | 1,3 | 2,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | 3,5 | –4,0 | 1,0 | 2,7 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2010 m. sausio mėn. SP
   (9) | 5,7 | 1,0 | 1,5 | 2,5 | 2,7 | 2,7 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 5,5 | 0,9 | 1,7 | 2,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (6)

  (% potencialiojo BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 5,7 | –3,4 | –3,9 | –3,2 | –1,5 | 0,1 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM (7) | 5,7 | –3,3 | –3,3 | –2,8 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | 4,4 | –2,3 | –3,5 | –3,1 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas arba skolinimasis kitų pasaulio šalių atžvilgiu
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –6,0 | –0,7 | –0,1 | –0,5 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 42,4 | 42,4 | 43,2 | 42,9 | 42,7 | 42,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 42,4 | 43,2 | 43,2 | 42,9 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | 42,7 | 41,9 | 42,4 | 42,4 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 44,2 | 48,1 | 48,9 | 47,1 | 45,9 | 44,2 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 44,2 | 49,5 | 50,2 | 49,9 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | 43,6 | 47,1 | 46,4 | 45,8 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | –1,8 | –5,7 | –5,7 | –4,2 | –3,1 | –1,6 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –1,8 | –6,3 | –7,0 | –6,9 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | –0,9 | –5,1 | –3,9 | –3,4 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | –0,7 | –4,6 | –3,9 | –2,3 | –1,1 | 0,4 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –0,7 | –4,8 | –5,1 | –4,9 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | 0,2 | –3,6 | –2,2 | –1,6 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | –4,3 | –4,2 | –4,0 | –2,8 | –2,4 | –1,6 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –4,5 | –4,8 | –5,4 | –5,6 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | –2,9 | –4,1 | –2,3 | –2,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (8)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | –4,3 | –4,2 | –4,0 | –2,8 | –2,4 | –1,6 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –4,5 | –4,7 | –5,4 | –5,6 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | –2,9 | –4,1 | –2,3 | –2,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | nėra duomenų | 34,4 | 39,6 | 42,0 | 42,7 | 42,1 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 22,5 | 35,1 | 42,8 | 48,2 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. balandžio mėn. SP | 22,8 | 30,5 | 34,1 | 36,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Realusis BVP

(% pokytis)

2010 m. sausio mėn. SP

3,5

–7,3

0,9

2,5

3,7

3,5

2009 m. lapkričio mėn. COM

3,5

–7,4

1,3

2,0

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

3,5

–4,0

1,0

2,7

nėra duomenų

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2010 m. sausio mėn. SP
   (9)

5,7

1,0

1,5

2,5

2,7

2,7

2009 m. lapkričio mėn. COM

5,5

0,9

1,7

2,0

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (6)

(% potencialiojo BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

5,7

–3,4

–3,9

–3,2

–1,5

0,1

2009 m. lapkričio mėn. COM (7)

5,7

–3,3

–3,3

–2,8

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

4,4

–2,3

–3,5

–3,1

nėra duomenų

nėra duomenų

Grynasis skolinimas arba skolinimasis kitų pasaulio šalių atžvilgiu

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. lapkričio mėn. COM

–6,0

–0,7

–0,1

–0,5

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

42,4

42,4

43,2

42,9

42,7

42,5

2009 m. lapkričio mėn. COM

42,4

43,2

43,2

42,9

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

42,7

41,9

42,4

42,4

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

44,2

48,1

48,9

47,1

45,9

44,2

2009 m. lapkričio mėn. COM

44,2

49,5

50,2

49,9

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

43,6

47,1

46,4

45,8

nėra duomenų

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

–1,8

–5,7

–5,7

–4,2

–3,1

–1,6

2009 m. lapkričio mėn. COM

–1,8

–6,3

–7,0

–6,9

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

–0,9

–5,1

–3,9

–3,4

nėra duomenų

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

–0,7

–4,6

–3,9

–2,3

–1,1

0,4

2009 m. lapkričio mėn. COM

–0,7

–4,8

–5,1

–4,9

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

0,2

–3,6

–2,2

–1,6

nėra duomenų

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

–4,3

–4,2

–4,0

–2,8

–2,4

–1,6

2009 m. lapkričio mėn. COM

–4,5

–4,8

–5,4

–5,6

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

–2,9

–4,1

–2,3

–2,0

nėra duomenų

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (8)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

–4,3

–4,2

–4,0

–2,8

–2,4

–1,6

2009 m. lapkričio mėn. COM

–4,5

–4,7

–5,4

–5,6

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

–2,9

–4,1

–2,3

–2,0

nėra duomenų

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

nėra duomenų

34,4

39,6

42,0

42,7

42,1

2009 m. lapkričio mėn. COM

22,5

35,1

42,8

48,2

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. balandžio mėn. SP

22,8

30,5

34,1

36,3

nėra duomenų

nėra duomenų

stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vertinime visų pirma atsižvelgiama ne tik į Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę, bet ir į kitą vėliau gautą informaciją.

(3)  2010 ir 2011 m. biudžete nurodoma, kad šiuos energijos produktų akcizų surinkimą parems išaugęs parduodamų mineralinių alyvų kiekis bei padidėjusios pajamos iš PVM dėl mažesnio nei 2009 m. grąžinamo PVM.

(4)  2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos išvadose dėl viešųjų finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti dėmesį į tvarumo siekiu pagrįstas strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonominės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finansų komitetu toliau plėtoti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos būtų parengtos iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m.

(5)  Visų pirma nepateikta grynojo skolinimo arba skolinimosi kitų pasaulio šalių atžvilgiu duomenų.

(6)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(7)  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 3,3 %, 1,2 %, 1,2 % ir 1,4 % atitinkamai 2008–2011 m.

(8)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės sudaro nulį pagal naujausią programą ir 0,1 % BVP 2009 m. (didinančios deficitą) pagal Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę.

(9)  Infliacijos projekcijos pagal VKI, o ne SVKI.

Šaltinis:

stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 3.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 144/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 144/27

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 144/06

| Sprendimo priėmimo data | 2010 1 27 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | NN 65/09 |
| Valstybė narė | Jungtinė Karalystė |
| Regionas | Northern Ireland |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | City of Derry Airport — Additional costs |
| Teisinis pagrindas | Articles 17(1) and 24(1) of the Airports (Northern Ireland) Order 1994 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Individuali pagalba |
| Tikslas | Sektorių plėtra, Regioninė plėtra |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija, Lengvatinė paskola |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos 19,36 mln. GBP |
| Pagalbos intensyvumas | 100 % |
| Trukmė | — |
| Ekonomikos sektorius | Oro transportas |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Department of Regional Development Northern Ireland |
| Ports and Public Transport Division |
| Room 319 |
| 10-18 Adelaide Street |
| Belfast |
| BT2 8GB |
| UNITED KINGDOM |

Sprendimo priėmimo data

2010 1 27

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

NN 65/09

Valstybė narė

Jungtinė Karalystė

Regionas

Northern Ireland

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

City of Derry Airport — Additional costs

Teisinis pagrindas

Articles 17(1) and 24(1) of the Airports (Northern Ireland) Order 1994

Pagalbos priemonės rūšis

Individuali pagalba

Tikslas

Sektorių plėtra, Regioninė plėtra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija, Lengvatinė paskola

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos 19,36 mln. GBP

Pagalbos intensyvumas

100 %

Trukmė

—

Ekonomikos sektorius

Oro transportas

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Department of Regional Development Northern Ireland

Ports and Public Transport Division

Room 319

10-18 Adelaide Street

Belfast

BT2 8GB

UNITED KINGDOM

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2010 3 24 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 37/10 |
| Valstybė narė | Kipras |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Θέσπιση καθεστώτος φορολόγησης χωρητικότητας για τις διεθνείς θαλάσσιες μεταφορές (Introduction of a tonnage tax scheme in favour of international maritime transport) |
| Teisinis pagrindas | Ο περί εμπορικής ναυτιλίας (τέλη και φορολογικές διατάξεις) νομός του 2010 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Sektorių plėtra |
| Pagalbos forma | Mokesčio tarifo mažinimas |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos 1,5 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | 2010 1 1–2019 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Jūrų ir pakrančių vandens transportas |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Department of Merchant Shipping, Kyllinis |
| Str. Mesa Geitonia |
| 4007 Limassol |
| CYPRUS |

Sprendimo priėmimo data

2010 3 24

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 37/10

Valstybė narė

Kipras

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Θέσπιση καθεστώτος φορολόγησης χωρητικότητας για τις διεθνείς θαλάσσιες μεταφορές (Introduction of a tonnage tax scheme in favour of international maritime transport)

Teisinis pagrindas

Ο περί εμπορικής ναυτιλίας (τέλη και φορολογικές διατάξεις) νομός του 2010

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Sektorių plėtra

Pagalbos forma

Mokesčio tarifo mažinimas

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos 1,5 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

2010 1 1–2019 12 31

Ekonomikos sektorius

Jūrų ir pakrančių vandens transportas

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Department of Merchant Shipping, Kyllinis

Str. Mesa Geitonia

4007 Limassol

CYPRUS

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2010 3 30 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 65/10 |
| Valstybė narė | Jungtinė Karalystė |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Amendments to the Renewables Obligation Certificates (ROCs) scheme |
| Teisinis pagrindas | s 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by ss 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32). Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785) to be amended by Renewables Obligation Order 2010 |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Aplinkos apsauga |
| Pagalbos forma | Ne rinkos sąlygomis sudarytas sandoris |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma 2,298 mln. GBP |
| Pagalbos intensyvumas | 100 % |
| Trukmė | 2010 4 1–2020 3 31 |
| Ekonomikos sektorius | Energetika |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | UK Department for Energy and Climate Change (DECC) |
| Renewables Obligation, Area A |
| 3 Whitehall Place |
| London |
| SW1A 2AW |
| UNITED KINGDOM |

Sprendimo priėmimo data

2010 3 30

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 65/10

Valstybė narė

Jungtinė Karalystė

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Amendments to the Renewables Obligation Certificates (ROCs) scheme

Teisinis pagrindas

s 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by ss 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32). Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785) to be amended by Renewables Obligation Order 2010

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Aplinkos apsauga

Pagalbos forma

Ne rinkos sąlygomis sudarytas sandoris

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma 2,298 mln. GBP

Pagalbos intensyvumas

100 %

Trukmė

2010 4 1–2020 3 31

Ekonomikos sektorius

Energetika

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

UK Department for Energy and Climate Change (DECC)

Renewables Obligation, Area A

3 Whitehall Place

London

SW1A 2AW

UNITED KINGDOM

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2010 4 19 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 81/10 |
| Valstybė narė | Vokietija |
| Regionas | — |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Bund: Änderung der Steuerermäßigung für Biokraftstoffe 421-40304/0025 |
| Teisinis pagrindas | § 50 Energiesteuergesetz vom 15. Juli 2006 (BGBl. I S. 1534; 2008, 660; 2008, 1007), zuletzt geändert durch Gesetz vom 17. Juli 2009 (BGBl. I S. 2444) |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Aplinkos apsauga |
| Pagalbos forma | Mokesčio tarifo mažinimas |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos 52 mln. EUR
  Bendra suteiktos pagalbos suma 281 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | — |
| Trukmė | 2009 1 1–2012 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Apdirbamoji pramonė |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Bundesministerium der Finanzen Dienstsitz Berlin |
| Wilhelmstraße 97 |
| 10117 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Sprendimo priėmimo data

2010 4 19

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 81/10

Valstybė narė

Vokietija

Regionas

—

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Bund: Änderung der Steuerermäßigung für Biokraftstoffe 421-40304/0025

Teisinis pagrindas

§ 50 Energiesteuergesetz vom 15. Juli 2006 (BGBl. I S. 1534; 2008, 660; 2008, 1007), zuletzt geändert durch Gesetz vom 17. Juli 2009 (BGBl. I S. 2444)

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Aplinkos apsauga

Pagalbos forma

Mokesčio tarifo mažinimas

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos 52 mln. EUR

Bendra suteiktos pagalbos suma 281 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

—

Trukmė

2009 1 1–2012 12 31

Ekonomikos sektorius

Apdirbamoji pramonė

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Bundesministerium der Finanzen Dienstsitz Berlin

Wilhelmstraße 97

10117 Berlin

DEUTSCHLAND

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 3.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 144/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 144/30

---

Euro kursas (1)

2010 m. birželio 2 d.

2010/C 144/07

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2218 |
| JPY | Japonijos jena | 112,36 |
| DKK | Danijos krona | 7,4403 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,83345 |
| SEK | Švedijos krona | 9,5668 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,4148 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 7,9220 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,779 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 275,88 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7090 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,1008 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,1873 |
| TRY | Turkijos lira | 1,9317 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4641 |
| CAD | Kanados doleris | 1,2848 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,5217 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,8058 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,7230 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 497,50 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 9,3686 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,3448 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,2620 |
| IDR | Indonezijos rupija | 11 314,93 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,0234 |
| PHP | Filipinų pesas | 57,089 |
| RUB | Rusijos rublis | 38,0630 |
| THB | Tailando batas | 39,818 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,2491 |
| MXN | Meksikos pesas | 15,7618 |
| INR | Indijos rupija | 57,4060 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2218

JPY

Japonijos jena

112,36

DKK

Danijos krona

7,4403

GBP

Svaras sterlingas

0,83345

SEK

Švedijos krona

9,5668

CHF

Šveicarijos frankas

1,4148

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

7,9220

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,779

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

275,88

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7090

PLN

Lenkijos zlotas

4,1008

RON

Rumunijos lėja

4,1873

TRY

Turkijos lira

1,9317

AUD

Australijos doleris

1,4641

CAD

Kanados doleris

1,2848

HKD

Honkongo doleris

9,5217

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,8058

SGD

Singapūro doleris

1,7230

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 497,50

ZAR

Pietų Afrikos randas

9,3686

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,3448

HRK

Kroatijos kuna

7,2620

IDR

Indonezijos rupija

11 314,93

MYR

Malaizijos ringitas

4,0234

PHP

Filipinų pesas

57,089

RUB

Rusijos rublis

38,0630

THB

Tailando batas

39,818

BRL

Brazilijos realas

2,2491

MXN

Meksikos pesas

15,7618

INR

Indijos rupija

57,4060

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 3.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 144/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 144/31

---

Komisijos informacija, susijusi su Komisijos direktyvos 2002/40/EB įgyvendinimu

(Tekstas svarbus EEE)

(Direktyvą atitinkančių darniųjų standartų antraščių ir nuorodinių žymenų skelbimas)

2010/C 144/08

| ESO (1) | Standarto nuorodinis žymuo ir antraštė
  (Nuorodinis dokumentas) | Pakeičiamo standarto nuorodinis žymuo | Pakeičiamo standarto taikymo nutraukimo data
  1 pastaba |
| --- | --- | --- | --- |
| CENELEC | EN 50304:2009
  Buitinės elektrinės viryklės, kaitvietės, orkaitės ir kepintuvai. Eksploatacinių charakteristikų matavimo metodai
  (IEC 60350:1999 (Modifikuotas)
  + A1:2005 (Modifikuotas)
  + A2:2008 (Modifikuotas)) | EN 50304:2001
  2.1 pastaba | Terminas pasibaigęs
  (2009 12 1) |

ESO (1)

Standarto nuorodinis žymuo ir antraštė

(Nuorodinis dokumentas)

Pakeičiamo standarto nuorodinis žymuo

Pakeičiamo standarto taikymo nutraukimo data

1 pastaba

CENELEC

EN 50304:2009

Buitinės elektrinės viryklės, kaitvietės, orkaitės ir kepintuvai. Eksploatacinių charakteristikų matavimo metodai

(IEC 60350:1999 (Modifikuotas)

+ A1:2005 (Modifikuotas)

+ A2:2008 (Modifikuotas))

EN 50304:2001

2.1 pastaba

Terminas pasibaigęs

(2009 12 1)

| 1 pastaba. | Taikymo nutraukimo data dažniausiai sutaps su paskelbimo netekusiu galios data („dow“), nustatyta Europos standartizacijos organizacijos, bet šių standartų vartotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išskirtiniais atvejais gali būti kitaip. |
| --- | --- |

1 pastaba.

Taikymo nutraukimo data dažniausiai sutaps su paskelbimo netekusiu galios data („dow“), nustatyta Europos standartizacijos organizacijos, bet šių standartų vartotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išskirtiniais atvejais gali būti kitaip.

| 2.1 pastaba. | Naujojo (arba su keitiniais) standarto taikymo sritis yra tokia pati kaip pakeičiamo standarto. Suėjus nustatytam terminui, pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams prielaidos. |
| --- | --- |

2.1 pastaba.

Naujojo (arba su keitiniais) standarto taikymo sritis yra tokia pati kaip pakeičiamo standarto. Suėjus nustatytam terminui, pakeičiamas standartas nebesuteikia atitikties esminiams direktyvos reikalavimams prielaidos.

| 3. pataba. | Keitinių atveju nuorodinis standartas yra EN CCCCC:MMMM, jo ankstesnieji keitiniai, jeigu tokių buvo, ir naujasis nurodomas keitinys. Todėl pakeičiamas standartas (3 skiltis) yra EN CCCCC:MMMM ir jo ankstesnieji keitiniai, jeigu tokių buvo, bet be naujojo nurodomo keitinio. Suėjus nustatytam terminui, pakeičiamas standartas jau nebegali būti toliau taikomas, siejant su direktyva. |
| --- | --- |

3. pataba.

Keitinių atveju nuorodinis standartas yra EN CCCCC:MMMM, jo ankstesnieji keitiniai, jeigu tokių buvo, ir naujasis nurodomas keitinys. Todėl pakeičiamas standartas (3 skiltis) yra EN CCCCC:MMMM ir jo ankstesnieji keitiniai, jeigu tokių buvo, bet be naujojo nurodomo keitinio. Suėjus nustatytam terminui, pakeičiamas standartas jau nebegali būti toliau taikomas, siejant su direktyva.

PASTABA:

| — | Darniuosius standartus priima Europos standartizacijos organizacijos anglų kalba (CEN ir CENELEC juos taip pat skelbia prancūzų ir vokiečių kalbomis). Po to nacionalinės standartų įstaigos darniųjų standartų pavadinimus verčia į visas kitas reikiamas oficialias Europos Sąjungos kalbas. Europos Komisija neatsako už pavadinimų, pateiktų skelbti Oficialiajame leidinyje, teisingumą. |
| --- | --- |

—

Darniuosius standartus priima Europos standartizacijos organizacijos anglų kalba (CEN ir CENELEC juos taip pat skelbia prancūzų ir vokiečių kalbomis). Po to nacionalinės standartų įstaigos darniųjų standartų pavadinimus verčia į visas kitas reikiamas oficialias Europos Sąjungos kalbas. Europos Komisija neatsako už pavadinimų, pateiktų skelbti Oficialiajame leidinyje, teisingumą.

---

(1)  ESO: Europos standartizacijos organizacijos:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË. Tel. +32 25500811; Faks. +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË. Tel. +32 25500811; Faks. +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË. Tel. +32 25196871; Faks. +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË. Tel. +32 25196871; Faks. +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tel. +33 492944200; Faks. +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE. Tel. +33 492944200; Faks. +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 3.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 144/32 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 144/32

---

Komisijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 16 straipsnio 4 dalį

Su viešąja paslauga susiję įsipareigojimai dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 144/09

| Valstybė narė | Suomija |
| --- | --- |
| Maršrutas | Helsinkis–Savonlina–Helsinkis |
| Su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų įsigaliojimo diena | 2010 m. spalio 1 d. |
| Adresas, kuriuo galima nemokamai gauti su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų tekstą ir visą atitinkamą su tuo įsipareigojimu susijusią informaciją ir (arba) dokumentus | Ministry of transport and communications |
| Kirjaamo PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| E-mail: kirjaamo@lvm.fi |
| Faks. +358 916028596 |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Valstybė narė

Suomija

Maršrutas

Helsinkis–Savonlina–Helsinkis

Su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų įsigaliojimo diena

2010 m. spalio 1 d.

Adresas, kuriuo galima nemokamai gauti su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų tekstą ir visą atitinkamą su tuo įsipareigojimu susijusią informaciją ir (arba) dokumentus

Ministry of transport and communications

Kirjaamo PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

E-mail: kirjaamo@lvm.fi

Faks. +358 916028596

Internet: http://www.lvm.fi

---

| 3.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 144/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 144/33

---

Komisijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 16 straipsnio 4 dalį

Su viešąja paslauga susiję įsipareigojimai dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 144/10

| Valstybė narė | Suomija |
| --- | --- |
| Maršrutas | Helsinkis–Varkausas–Helsinkis |
| Su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų įsigaliojimo diena | 2010 m. spalio 1 d. |
| Adresas, kuriuo galima nemokamai gauti su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų tekstą ir visą atitinkamą su tuo įsipareigojimu susijusią informaciją ir (arba) dokumentus | Ministry of transport and communications |
| Kirjaamo PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| E-mail: kirjaamo@lvm.fi |
| Faks. +358 916028596 |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Valstybė narė

Suomija

Maršrutas

Helsinkis–Varkausas–Helsinkis

Su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų įsigaliojimo diena

2010 m. spalio 1 d.

Adresas, kuriuo galima nemokamai gauti su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų tekstą ir visą atitinkamą su tuo įsipareigojimu susijusią informaciją ir (arba) dokumentus

Ministry of transport and communications

Kirjaamo PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

E-mail: kirjaamo@lvm.fi

Faks. +358 916028596

Internet: http://www.lvm.fi

---

| 3.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 144/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 144/34

---

Komisijos pranešimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 17 straipsnio 5 dalį

Kvietimas dalyvauti konkurse dėl reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo, kaip numatyta su viešąja paslauga susijusiuose įsipareigojimuose

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 144/11

| Valstybė narė | Suomija |
| --- | --- |
| Maršrutas | Helsinkis–Savonlina ir (arba) Helsinkis–Varkausas |
| Sutarties galiojimo laikotarpis | 2010 m. spalio 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d. |
| Pasiūlymų pateikimo terminas | 61 diena nuo pranešimo apie su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus paskelbimo |
| Adresas, kuriuo galima nemokamai gauti su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų tekstą ir visą atitinkamą su tuo įsipareigojimu susijusią informaciją ir (arba) dokumentus | Ministry of transport and communications |
| Kirjaamo PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| E-mail: kirjaamo@lvm.fi |
| Faks. +358 916028596 |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Valstybė narė

Suomija

Maršrutas

Helsinkis–Savonlina ir (arba) Helsinkis–Varkausas

Sutarties galiojimo laikotarpis

2010 m. spalio 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d.

Pasiūlymų pateikimo terminas

61 diena nuo pranešimo apie su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus paskelbimo

Adresas, kuriuo galima nemokamai gauti su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų tekstą ir visą atitinkamą su tuo įsipareigojimu susijusią informaciją ir (arba) dokumentus

Ministry of transport and communications

Kirjaamo PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

E-mail: kirjaamo@lvm.fi

Faks. +358 916028596

Internet: http://www.lvm.fi

---

V Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos Komisija

| 3.6.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 144/35

---

KVIETIMAS TEIKTI PARAIŠKAS – EACEA/12/10

Programa „Veiklus jaunimas“

4.5 veiksmas – Parama jaunimui skirtai informacinei veiklai ir tiems, kurie dalyvauja jaunimui skirtoje veikloje ir jaunimo organizacijose

2010/C 144/12

1.   Tikslai ir aprašymas

Šiuo kvietimu teikti paraiškas siekiama remti projektus, kurių dėka būtų skatinama Europoje vykdoma jaunimui ir jaunimo grupių vadovams skirta informacinė ir ryšių palaikymo veikla. Siūlomų projektų tikslas turėtų būti kokybiškos informacijos sklaidos skatinimas ir didesnių galimybių jaunimui naudotis informacija ir įvairiomis bendravimo priemonėmis nacionaliniu ir Europos lygmeniu užtikrinimas. Ilgalaikis projektų tikslas – skatinti jaunimą dalyvauti visuomeniniame gyvenime ir padėti jiems tapti aktyviais ir atsakingais Europos piliečiais.

Pagal šį kvietimą teikti paraiškas teikiamos dotacijos projektams įgyvendinti.

Pirmenybė bus teikiama tiems projektams, kuriuos rengiant labiausiai atsižvelgta į programos „Veiklus jaunimas“ ilgalaikius prioritetus:

| — | jaunų žmonių dalyvavimą, |
| --- | --- |

—

jaunų žmonių dalyvavimą,

| — | kultūrinę įvairovę, |
| --- | --- |

—

kultūrinę įvairovę,

| — | Europos pilietiškumą, |
| --- | --- |

—

Europos pilietiškumą,

| — | mažiau galimybių turinčio jaunimo įtrauktį. |
| --- | --- |

—

mažiau galimybių turinčio jaunimo įtrauktį.

Pirmenybė taip pat bus teikiama tiems projektams, kuriuos rengiant atsižvelgta į šiuos kvietimo teikti paraiškas metinius prioritetus:

| — | raštingumą žiniasklaidos priemonių naudojimo srityje, |
| --- | --- |

—

raštingumą žiniasklaidos priemonių naudojimo srityje,

| — | jauniems žmonėms rūpimus pasaulinės svarbos klausimus, kaip antai klimato kaitą, darnų vystymąsi, migraciją ir Tūkstantmečio vystymosi tikslus (1). |
| --- | --- |

—

jauniems žmonėms rūpimus pasaulinės svarbos klausimus, kaip antai klimato kaitą, darnų vystymąsi, migraciją ir Tūkstantmečio vystymosi tikslus (1).

Šių projektų galutiniai naudos gavėjai – jaunimas ir jaunimo reikalų sektoriuje (jaunimo organizacijose ir jaunimo reikalų įstaigose arba regioninėse ir vietinėse valdžios institucijose) dirbantys asmenys.

2.   Reikalavimus atitinkantys kandidatai

Paraiškas gali teikti ne pelno organizacijos. Tai gali būti:

| — | nevyriausybinės organizacijos (NVO), |
| --- | --- |

—

nevyriausybinės organizacijos (NVO),

| — | regiono arba vietos lygmens viešosios organizacijos, arba |
| --- | --- |

—

regiono arba vietos lygmens viešosios organizacijos, arba

| — | nacionalinės jaunimo tarybos. |
| --- | --- |

—

nacionalinės jaunimo tarybos.

Iki nustatyto paraiškų pateikimo termino pareiškėjai privalo būti bent dvejus (2) metus teisiškai užsiregistravę vienoje iš programoje dalyvaujančių šalių. Programoje dalyvaujančios šalys:

| — | Europos Sąjungos valstybės narės (2): Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Graikija, Ispanija, Italija, Jungtinė Karalystė, Kipras, Latvija, Lenkija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija, Vengrija, Vokietija, |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos valstybės narės (2): Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Graikija, Ispanija, Italija, Jungtinė Karalystė, Kipras, Latvija, Lenkija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija, Vengrija, Vokietija,

| — | Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimo šalys: Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija, |
| --- | --- |

—

Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) valstybės, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimo šalys: Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija,

| — | šalys kandidatės, kurioms parengtos pasirengimo narystei strategijos, pagal šių šalių dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytas pagrindų susitarimuose, sudarytuose su šiomis šalimis dėl jų dalyvavimo ES programose: Turkija. |
| --- | --- |

—

šalys kandidatės, kurioms parengtos pasirengimo narystei strategijos, pagal šių šalių dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus ir sąlygas, nustatytas pagrindų susitarimuose, sudarytuose su šiomis šalimis dėl jų dalyvavimo ES programose: Turkija.

Projektuose turi dalyvauti partneriai iš ne mažiau kaip dviejų (2) skirtingų programoje dalyvaujančių šalių (įskaitant ir pareiškėją), iš kurių bent viena (1) yra Europos Sąjungos valstybė narė.

Šiame kvietime teikti paraiškas gali dalyvauti privačios organizacijos, užsiimančios informacine ir ryšių veikla, jei tokios organizacijos projekte dalyvauja nesiekdamos pelno. Reikia turėti omenyje, kad tokie privatūs subjektai šiame kvietime teikti paraiškas gali dalyvauti tik kaip bendri paramos gavėjai (partneriai) ir negali siųsti paraiškų kaip koordinatoriai (pareiškėjai).

3.   Remtina veikla ir paraiškos

Įgyvendinant projektą, negalima imtis veiklos, kuria siekiama gauti pelno, ir ta veikla turi būti susijusi su jaunimu ir neformaliuoju švietimu.

Projektus būtina pradėti vykdyti nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2011 m. kovo 31 d. Jie turi būti ne trumpesnės kaip 12 mėnesių ir ne ilgesnės kaip 18 mėnesių trukmės.

Bus svarstomos tik spausdintine forma pateiktos, viena iš oficialiųjų ES kalbų ir naudojant oficialią paraiškos formą visiškai užpildytos ir iki nustatyto termino (2010 m. rugsėjo 10 d.) išsiųstos paraiškos. Paraišką reikia siųsti viename pakete ir vienu egzemplioriumi (būtina pateikti dokumentų originalus). Paraišką pasirašyti ir joje nurodyti datą turi paraišką teikiančios organizacijos vardu teisiškai įsipareigoti galintis asmuo (būtini parašų originalai).

Prie paraiškos formos būtina pridėti oficialų paraišką teikiančios organizacijos raštą, jos finansinį ir veiklos pajėgumus patvirtinančius dokumentus ir visus kitus paraiškos formoje nurodytus dokumentus.

Pareiškėjai privalo pateikti išlaidų ir pajamų požiūriu subalansuotą biudžetą, kuris negali viršyti ES bendrojo finansavimo viršutinės ribos, kuri siekia 80 % visų tinkamų finansuoti projekto išlaidų, ir didžiausios 100 000 EUR dotacijos.

4.   Paraiškų vertinimo kriterijai

Reikalavimus atitinkančios paraiškos bus vertinamos remiantis šiais kriterijais:

Kokybiniai kriterijai

Kokybinių kriterijų vertinimas sudarys 80 % visų vertinimo balų, kuriuos galima gauti (4 koeficientas).

—   Projekto aktualumas kvietimo teikti paraiškas tikslų ir prioritetų požiūriu (30 %)

Bus vertinami šie aspektai:

| a) | projektas atitinka programos „Veiklus jaunimas“ bendruosius tikslus; |
| --- | --- |

a)

projektas atitinka programos „Veiklus jaunimas“ bendruosius tikslus;

| b) | projektas atitinka šio kvietimo teikti paraiškas tikslus ir prioritetus. |
| --- | --- |

b)

projektas atitinka šio kvietimo teikti paraiškas tikslus ir prioritetus.

—   Projekto ir jį įgyvendinant taikomų metodų kokybė (50 %)

Bus vertinami šie aspektai:

| a) | projekto apimtis, kitaip tariant, jo daugialypė reikšmė, visų pirma tvarus poveikis ir ilgalaikis įgyvendinamumas; |
| --- | --- |

a)

projekto apimtis, kitaip tariant, jo daugialypė reikšmė, visų pirma tvarus poveikis ir ilgalaikis įgyvendinamumas;

| b) | aukšta darbų programos kokybė turinio ir metodų požiūriu, jos aiškumas ir nuoseklumas; |
| --- | --- |

b)

aukšta darbų programos kokybė turinio ir metodų požiūriu, jos aiškumas ir nuoseklumas;

| c) | veiklos ir sukurtų produktų tarptautinis pobūdis ir daugiakalbiškumas; |
| --- | --- |

c)

veiklos ir sukurtų produktų tarptautinis pobūdis ir daugiakalbiškumas;

| d) | aktyvus jaunų žmonių dalyvavimas projekte; |
| --- | --- |

d)

aktyvus jaunų žmonių dalyvavimas projekte;

| e) | projekto vizijos aiškumas ir priemonių, kuriomis numatoma skleisti ir panaudoti projekto rezultatus, kokybė; |
| --- | --- |

e)

projekto vizijos aiškumas ir priemonių, kuriomis numatoma skleisti ir panaudoti projekto rezultatus, kokybė;

| f) | partnerystės kokybė ir visų pirma partnerių uždavinių, jų realaus vaidmens bendradarbiaujant aprašymo aiškumas ir partnerių patirtis bei motyvacija imtis projekto; |
| --- | --- |

f)

partnerystės kokybė ir visų pirma partnerių uždavinių, jų realaus vaidmens bendradarbiaujant aprašymo aiškumas ir partnerių patirtis bei motyvacija imtis projekto;

| g) | biudžeto suderinamumas su darbų programoje numatyta veikla. |
| --- | --- |

g)

biudžeto suderinamumas su darbų programoje numatyta veikla.

Kiekybiniai kriterijai

Kiekybinių kriterijų vertinimas sudarys 20 % visų vertinimo balų, kuriuos galima gauti (1 koeficientas).

—   Projekto dalyvių ir rėmėjų charakteristikos ir skaičius (20 %)

| a) | projekte dalyvaujančių partnerių skaičius ir partnerystę užmezgusių šalių skaičius; |
| --- | --- |

a)

projekte dalyvaujančių partnerių skaičius ir partnerystę užmezgusių šalių skaičius;

| b) | jaunų ir su jaunimu dirbančių žmonių, tiesiogiai dalyvaujančių projekte, skaičius. |
| --- | --- |

b)

jaunų ir su jaunimu dirbančių žmonių, tiesiogiai dalyvaujančių projekte, skaičius.

5.   Biudžetas

Pagal šį kvietimą teikti paraiškas bendrajam projektų finansavimui numatyta skirti iš viso 1 000 000 EUR.

Agentūros finansinė parama neviršija 80 % visų tinkamų finansuoti projekto išlaidų. Didžiausia dotacija yra ne didesnė kaip 100 000 EUR.

Agentūra pasilieka teisę nepaskirstyti visų projektui skirtų lėšų.

6.   Paraiškų pateikimo terminas

Paraiškos turi būti išsiųstos ne vėliau kaip 2010 m. rugsėjo 10 d. šiuo adresu:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| ‘Youth in action’ programme — EACEA/12/10 |
| BOUR 4/029 |
| Avenue du Bourget 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

‘Youth in action’ programme — EACEA/12/10

BOUR 4/029

Avenue du Bourget 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| — | paštu, išsiuntimo data nustatoma pagal pašto antspaudo datą, |
| --- | --- |

—

paštu, išsiuntimo data nustatoma pagal pašto antspaudo datą,

| — | per kurjerio paslaugas teikiančią įmonę, išsiuntimo įrodymas – kurjerio paslaugas teikiančios įmonės gavimo kvito data (įmokos kvito kopiją reikia pridėti prie paraiškos formos). |
| --- | --- |

—

per kurjerio paslaugas teikiančią įmonę, išsiuntimo įrodymas – kurjerio paslaugas teikiančios įmonės gavimo kvito data (įmokos kvito kopiją reikia pridėti prie paraiškos formos).

Elektroniniu paštu ar faksu atsiųstos paraiškos nepriimamos.

7.   Papildoma informacija

Išsamias gaires paraiškų teikėjams ir paraiškos formas galite rasti internete adresu http://eacea.ec.europa.eu/youth/funding/2010/call_action_4_5_en.php

Paraiškos dotacijoms gauti turi būti parengtos naudojant specialią paraiškos formą ir jose turi būti visi būtini priedai ir informacija.

---

(1)  Daugiau informacijos pateikiama adresu http://www.undp.org/mdg/basics.shtml

(2)  Asmenys iš užjūrio šalių ir teritorijų ir, kai taikytina, ten įsikūrusios atitinkamos viešosios ir (arba) privačios institucijos turi teisę dalyvauti programoje „Veiklus jaunimas“, kaip numatyta programos taisyklėse ir valstybės narės, kuriai jos priklauso, taikomose nuostatose. Šios šalys ir teritorijos išvardytos 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimo 2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos 1A priede (Užjūrio asociacijos sprendimas, OL L 314, 2001 11 30; http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2001D0822:20011202:EN:PDF).

---