# Uradni list C 144/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.144.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 144 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 533. junij 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.144.slv

Uradni list

Evropske unije

C 144

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 533. junij 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Svet |
| 2010/C 144/01 | Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Malte za stabilnost, 2009–2012 | 1 |
| 2010/C 144/02 | Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost, 2009–2013 | 6 |
| 2010/C 144/03 | Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa za konvergenco Romunije, 2009–2012 | 12 |
| 2010/C 144/04 | Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Slovaške za stabilnost, 2009–2012 | 17 |
| 2010/C 144/05 | Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Slovenije za stabilnost, 2009–2013 | 22 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

2010/C 144/01

Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Malte za stabilnost, 2009–2012

1

2010/C 144/02

Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost, 2009–2013

6

2010/C 144/03

Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa za konvergenco Romunije, 2009–2012

12

2010/C 144/04

Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Slovaške za stabilnost, 2009–2012

17

2010/C 144/05

Mnenje Sveta o posodobljeni različici programa Slovenije za stabilnost, 2009–2013

22

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 144/06 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 27 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 144/06

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

27

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 144/07 | Menjalni tečaji eura | 30 |
| 2010/C 144/08 | Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive Komisije 2002/40/ES(Objava naslovov ter referenčnih oznak harmoniziranih standardov pod direktivo)
   (
  1
  ) | 31 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2010/C 144/09 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov (
  1
  ) | 32 |
| 2010/C 144/10 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov (
  1
  ) | 33 |
| 2010/C 144/11 | Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 34 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 144/07

Menjalni tečaji eura

30

2010/C 144/08

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive Komisije 2002/40/ES(Objava naslovov ter referenčnih oznak harmoniziranih standardov pod direktivo)
   (
  1
  )

(Objava naslovov ter referenčnih oznak harmoniziranih standardov pod direktivo)

1

31

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2010/C 144/09

Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov (
  1
  )

1

32

2010/C 144/10

Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov (
  1
  )

1

33

2010/C 144/11

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

34

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 144/12 | Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/12/10 – Program Mladi v akciji – Akcija 4.5 – Podpiranje dejavnosti obveščanja mladih in akterjev na področju mladinskega dela in mladinskih organizacij | 35 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2010/C 144/12

Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/12/10 – Program Mladi v akciji – Akcija 4.5 – Podpiranje dejavnosti obveščanja mladih in akterjev na področju mladinskega dela in mladinskih organizacij

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Svet

| 3.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 144/1

---

MNENJE SVETA

o posodobljeni različici programa Malte za stabilnost, 2009–2012

2010/C 144/01

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 26. aprila 2010 proučil posodobljeno različico programa Malte za stabilnost, ki zajema obdobje od leta 2009 do leta 2012. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. aprila 2010 proučil posodobljeno različico programa Malte za stabilnost, ki zajema obdobje od leta 2009 do leta 2012.

| (2) | Svetovna kriza je na Malto vplivala predvsem prek trgovskih poti, vpliv na finančni sektor pa je bil omejen. V letu 2009 se je gospodarska dejavnost zmanjšala, ker so močno upadli izvoz in naložbe, medtem ko naj bi bila zasebna poraba po ocenah sorazmerno stabilna zaradi prožnega zaposlovanja in nekaterih ukrepov v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Zaradi hkratnega močnega zmanjšanja uvoza se je po ocenah leta 2009 izrazito zmanjšal zunanji primanjkljaj.
  Zaradi vpliva upada gospodarske rasti in nekaterih neponavljajočih se postavk, ki povečujejo odhodke, v letu 2008, se je v obdobju 2008–2009 javnofinančni primanjkljaj v primerjavi z letom 2007 občutno povečal. Zato in ob upoštevanju visokega deleža dolga je Svet 7. julija 2009 odločil, da ima Malta čezmerni primanjkljaj, 16. februarja 2010 pa sprejel priporočilo, naj do leta 2011 stanje popravi. Malta se spopada z izzivom ponovne vzpostavitve stabilnega fiskalnega stanja in izboljšanja dolgoročne fiskalne vzdržnosti, glede na predvideno povečanje odhodkov zaradi staranja prebivalstva, pa tudi z izzivom krepitve konkurenčnosti za večjo odpornost gospodarstva na prihodnje zunanje pretrese. To bo po eni strani zahtevalo okrepitev človeškega kapitala, sproščanje poslovnega potenciala in nenehna prizadevanja za razvoj dejavnosti z višjo dodano vrednostjo, po drugi strani pa spodbujanje učinkovitega postopka določanja plač, ki bo omogočal tesno povezavo med spremembami na področju plač in produktivnostjo. |
| --- | --- |

(2)

Svetovna kriza je na Malto vplivala predvsem prek trgovskih poti, vpliv na finančni sektor pa je bil omejen. V letu 2009 se je gospodarska dejavnost zmanjšala, ker so močno upadli izvoz in naložbe, medtem ko naj bi bila zasebna poraba po ocenah sorazmerno stabilna zaradi prožnega zaposlovanja in nekaterih ukrepov v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Zaradi hkratnega močnega zmanjšanja uvoza se je po ocenah leta 2009 izrazito zmanjšal zunanji primanjkljaj.

Zaradi vpliva upada gospodarske rasti in nekaterih neponavljajočih se postavk, ki povečujejo odhodke, v letu 2008, se je v obdobju 2008–2009 javnofinančni primanjkljaj v primerjavi z letom 2007 občutno povečal. Zato in ob upoštevanju visokega deleža dolga je Svet 7. julija 2009 odločil, da ima Malta čezmerni primanjkljaj, 16. februarja 2010 pa sprejel priporočilo, naj do leta 2011 stanje popravi. Malta se spopada z izzivom ponovne vzpostavitve stabilnega fiskalnega stanja in izboljšanja dolgoročne fiskalne vzdržnosti, glede na predvideno povečanje odhodkov zaradi staranja prebivalstva, pa tudi z izzivom krepitve konkurenčnosti za večjo odpornost gospodarstva na prihodnje zunanje pretrese. To bo po eni strani zahtevalo okrepitev človeškega kapitala, sproščanje poslovnega potenciala in nenehna prizadevanja za razvoj dejavnosti z višjo dodano vrednostjo, po drugi strani pa spodbujanje učinkovitega postopka določanja plač, ki bo omogočal tesno povezavo med spremembami na področju plač in produktivnostjo.

| (3) | Čeprav je ugotovljeni padec dejanskega BDP v kriznem obdobju večinoma cikličen, je bila prizadeta tudi raven potencialne proizvodnje.. Kriza lahko vpliva tudi na srednjeročno potencialno rast z nižjimi naložbami in možnim povečevanjem strukturne brezposelnosti. Poleg tega vpliv gospodarske krize potencira negativne učinke staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo treba pospešiti strukturne reforme, da bi spodbudili potencialno rast. Za Malto je še zlasti pomembno, da izvede nadaljnje reforme na področju izobraževanja in konkurence. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav je ugotovljeni padec dejanskega BDP v kriznem obdobju večinoma cikličen, je bila prizadeta tudi raven potencialne proizvodnje.. Kriza lahko vpliva tudi na srednjeročno potencialno rast z nižjimi naložbami in možnim povečevanjem strukturne brezposelnosti. Poleg tega vpliv gospodarske krize potencira negativne učinke staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo treba pospešiti strukturne reforme, da bi spodbudili potencialno rast. Za Malto je še zlasti pomembno, da izvede nadaljnje reforme na področju izobraževanja in konkurence.

| (4) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo rast realnega BDP leta 2010 zopet pozitivna in sicer 1,1-odstotna po 2-odstotnem znižanju, predvidenim za leto 2009, v preostalem programskem obdobju pa bo sledilo nadaljnje okrevanje na povprečni ravni 2,6 %.
  Po trenutno razpoložljivih podatkih (2) se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti realnega BDP za leto 2010 in ugodnih predpostavkah za naslednja leta. Poleg tega se zdi napovedano povečanje domačega povpraševanja v sestavi rasti visoko v celotnem programskem obdobju. Napovedi v programu glede inflacije se zdijo nizke. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo rast realnega BDP leta 2010 zopet pozitivna in sicer 1,1-odstotna po 2-odstotnem znižanju, predvidenim za leto 2009, v preostalem programskem obdobju pa bo sledilo nadaljnje okrevanje na povprečni ravni 2,6 %.

Po trenutno razpoložljivih podatkih (2) se zdi, da ta scenarij temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti realnega BDP za leto 2010 in ugodnih predpostavkah za naslednja leta. Poleg tega se zdi napovedano povečanje domačega povpraševanja v sestavi rasti visoko v celotnem programskem obdobju. Napovedi v programu glede inflacije se zdijo nizke.

| (5) | Program za leto 2009 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,8 % BDP. Pri zmanjšanju primanjkljaja v primerjavi z letom 2008, ko je bil najvišji in je dosegel 4,7 % BDP, je treba upoštevati nekatere neponavljajoče se postavke iz navedenega leta, ki povečujejo odhodke. Nominalni primanjkljaj brez teh postavk se je leta 2009 povečal zlasti zaradi vpliva krize na prihodke od posrednih davkov. Po mnenju malteških organov so se ukrepi za oživitev, sprejeti v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, v višini približno 0,7 % BDP z izravnalnimi ukrepi več kot izravnali. Program predvideva, da bo leta 2010 fiskalna politika na splošno nevtralna, nato pa bo leta 2011 postala restriktivna, v skladu s strategijo za izhod iz krize, ki jo zagovarja Svet, in s ciljem zmanjšati čezmerni primanjkljaj do leta 2011. Leta 2012 naj bi se zaradi predvidene visoke stopnje rasti delež primanjkljaja na splošno ustalil, kar kaže na ekspanzivno proračunsko naravnanost. |
| --- | --- |

(5)

Program za leto 2009 predvideva javnofinančni primanjkljaj v višini 3,8 % BDP. Pri zmanjšanju primanjkljaja v primerjavi z letom 2008, ko je bil najvišji in je dosegel 4,7 % BDP, je treba upoštevati nekatere neponavljajoče se postavke iz navedenega leta, ki povečujejo odhodke. Nominalni primanjkljaj brez teh postavk se je leta 2009 povečal zlasti zaradi vpliva krize na prihodke od posrednih davkov. Po mnenju malteških organov so se ukrepi za oživitev, sprejeti v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, v višini približno 0,7 % BDP z izravnalnimi ukrepi več kot izravnali. Program predvideva, da bo leta 2010 fiskalna politika na splošno nevtralna, nato pa bo leta 2011 postala restriktivna, v skladu s strategijo za izhod iz krize, ki jo zagovarja Svet, in s ciljem zmanjšati čezmerni primanjkljaj do leta 2011. Leta 2012 naj bi se zaradi predvidene visoke stopnje rasti delež primanjkljaja na splošno ustalil, kar kaže na ekspanzivno proračunsko naravnanost.

| (6) | Delež primanjkljaja naj bi se leta 2010 v primerjavi z letom 2009 na splošno ustalil in znašal 3,9 % BDP. Enak razvoj je predviden za primarni primanjkljaj, ki naj bi znašal 0,6 % BDP. Kar zadeva nominalno vrednost, je ciljni primanjkljaj za leto 2010 v skladu s priporočilom Sveta z dne 16. februarja 2010 na podlagi člena 126(7). Ukrepi v proračunu za leto 2010 imajo na splošno nevtralni učinek na proračunsko stanje, sestavljajo pa jih po eni strani dodatni ukrepi za oživitev kot podpora gospodarstvu, po drugi pa konsolidacijski ukrepi.
  Prihodki naj bi se leta 2010 predvidoma povečali za 2,4 odstotne točke BDP, predvsem zaradi naslednjih vzrokov (po rastočem pomenu): (i) diskrecijskih ukrepov za zvišanje davkov in njihovo učinkovitejše pobiranje, (ii) predvidenih prihodkov od davkov in (iii) povečanja „drugih“ prihodkov na podlagi povečanja strukturnih sredstev EU. Odhodki naj bi se predvidoma povečali za 2,5 odstotne točke BDP, predvsem zaradi povečanja naložb in „drugih“ odhodkov. Stroški dodatnih ukrepov za oživitev gospodarstva so se delno izničili z zmanjšanjem deleža BDP, namenjenega za plače v javnem sektorju, predvsem zaradi ugodnega baznega učinka (nekaj neponavljajočih se odhodkov leta 2009), pa tudi kot posledica omejevalne politike zaposlovanja. Za strukturni saldo, tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, program predvideva, da se bo leta 2010 poslabšal za 0,25 odstotne točke BDP, kar kaže na splošno nevtralno fiskalno naravnanost. |
| --- | --- |

(6)

Delež primanjkljaja naj bi se leta 2010 v primerjavi z letom 2009 na splošno ustalil in znašal 3,9 % BDP. Enak razvoj je predviden za primarni primanjkljaj, ki naj bi znašal 0,6 % BDP. Kar zadeva nominalno vrednost, je ciljni primanjkljaj za leto 2010 v skladu s priporočilom Sveta z dne 16. februarja 2010 na podlagi člena 126(7). Ukrepi v proračunu za leto 2010 imajo na splošno nevtralni učinek na proračunsko stanje, sestavljajo pa jih po eni strani dodatni ukrepi za oživitev kot podpora gospodarstvu, po drugi pa konsolidacijski ukrepi.

Prihodki naj bi se leta 2010 predvidoma povečali za 2,4 odstotne točke BDP, predvsem zaradi naslednjih vzrokov (po rastočem pomenu): (i) diskrecijskih ukrepov za zvišanje davkov in njihovo učinkovitejše pobiranje, (ii) predvidenih prihodkov od davkov in (iii) povečanja „drugih“ prihodkov na podlagi povečanja strukturnih sredstev EU. Odhodki naj bi se predvidoma povečali za 2,5 odstotne točke BDP, predvsem zaradi povečanja naložb in „drugih“ odhodkov. Stroški dodatnih ukrepov za oživitev gospodarstva so se delno izničili z zmanjšanjem deleža BDP, namenjenega za plače v javnem sektorju, predvsem zaradi ugodnega baznega učinka (nekaj neponavljajočih se odhodkov leta 2009), pa tudi kot posledica omejevalne politike zaposlovanja. Za strukturni saldo, tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, izračunan v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, program predvideva, da se bo leta 2010 poslabšal za 0,25 odstotne točke BDP, kar kaže na splošno nevtralno fiskalno naravnanost.

| (7) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije v programu je zmanjšati primanjkljaj pod 3 % BDP do leta 2011, tj. skrajni rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki ga je določil Svet, in zagotoviti na splošno ustalitev deleža primanjkljaja leta 2012. V strukturnem smislu naj bi se leta 2011 proračunsko stanje izboljšalo za 0,75 odstotne točke BDP, leta 2012 pa naj bi se zopet poslabšalo za 0,5 odstotne točke, kar bi pomenilo oddaljitev od srednjeročnega cilja Malte za proračunsko stanje. Srednjeročni cilj Malte je uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu, ki glede na najnovejše projekcije in stopnje zadolženosti izraža cilje Pakta. Program ne predvideva izpolnitve srednjeročnega cilja v programskem obdobju. Zmanjšanje nominalnega primanjkljaja leta 2011 naj bi bilo predvidoma doseženo z zmanjšanjem deleža odhodkov, kar naj bi več kot nadomestilo predvideno zmanjšanje deleža prihodkov, medtem ko bo skorajšnja stabilizacija leta 2012 rezultat nadaljnjega zmanjševanja obeh deležev. Ta razvoj dogodkov ne podpirajo zadovoljivo konkretni ukrepi, čeprav naj bi umik začasnih ukrepov za oživitev gospodarstva po letu 2010 in nadaljevanje omejevalne politike zaposlovanja v javnem sektorju predvidoma prispevala k omejevanju odhodkov. Letna rast odhodkov naj bi se z 9,3 % leta 2010 zmanjšala na 1,8 % leta 2011 oziroma 2,7 % leta 2012.
  Kot delež BDP nadomestila za zaposlene, vmesna potrošnja, javne naložbe in „drugi“ odhodki prispevajo k splošnemu zmanjšanju porabe med letoma 2010 in 2012, medtem ko socialni transferji ostajajo nespremenjeni, kar kaže na sorazmerno močno osnovno dinamiko zlasti pokojnin. V programu je glede prihodkov po predvidoma višjih davčnih prihodkih za leto 2010 napovedano zmanjšanje prihodkov od posrednih davkov kot delež BDP v letih 2011 in 2012, medtem ko se bodo prihodki od neposrednih davkov leta 2011 še naprej povečevali in leta 2012 ustalili. |
| --- | --- |

(7)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije v programu je zmanjšati primanjkljaj pod 3 % BDP do leta 2011, tj. skrajni rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki ga je določil Svet, in zagotoviti na splošno ustalitev deleža primanjkljaja leta 2012. V strukturnem smislu naj bi se leta 2011 proračunsko stanje izboljšalo za 0,75 odstotne točke BDP, leta 2012 pa naj bi se zopet poslabšalo za 0,5 odstotne točke, kar bi pomenilo oddaljitev od srednjeročnega cilja Malte za proračunsko stanje. Srednjeročni cilj Malte je uravnoteženo proračunsko stanje v strukturnem smislu, ki glede na najnovejše projekcije in stopnje zadolženosti izraža cilje Pakta. Program ne predvideva izpolnitve srednjeročnega cilja v programskem obdobju. Zmanjšanje nominalnega primanjkljaja leta 2011 naj bi bilo predvidoma doseženo z zmanjšanjem deleža odhodkov, kar naj bi več kot nadomestilo predvideno zmanjšanje deleža prihodkov, medtem ko bo skorajšnja stabilizacija leta 2012 rezultat nadaljnjega zmanjševanja obeh deležev. Ta razvoj dogodkov ne podpirajo zadovoljivo konkretni ukrepi, čeprav naj bi umik začasnih ukrepov za oživitev gospodarstva po letu 2010 in nadaljevanje omejevalne politike zaposlovanja v javnem sektorju predvidoma prispevala k omejevanju odhodkov. Letna rast odhodkov naj bi se z 9,3 % leta 2010 zmanjšala na 1,8 % leta 2011 oziroma 2,7 % leta 2012.

Kot delež BDP nadomestila za zaposlene, vmesna potrošnja, javne naložbe in „drugi“ odhodki prispevajo k splošnemu zmanjšanju porabe med letoma 2010 in 2012, medtem ko socialni transferji ostajajo nespremenjeni, kar kaže na sorazmerno močno osnovno dinamiko zlasti pokojnin. V programu je glede prihodkov po predvidoma višjih davčnih prihodkih za leto 2010 napovedano zmanjšanje prihodkov od posrednih davkov kot delež BDP v letih 2011 in 2012, medtem ko se bodo prihodki od neposrednih davkov leta 2011 še naprej povečevali in leta 2012 ustalili.

| (8) | Proračunski rezultati so lahko v celotnem programskem obdobju slabši od predvidenih v programu. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi, zlasti po letu 2010, se zdi še zlasti ugoden. Predvideno povečanje prihodkov leta 2010 zaradi visokih davkov in večjega spoštovanja davčnih predpisov se zdi optimistično in pomeni tveganje za napovedi glede davkov v celotnem programskem obdobju. Poleg tega se ne smejo izključiti prekoračitve odhodkov, glede na nedavna odstopanja, obseg predvidene omejitve odhodkov in pomanjkanje informacij o konkretnih ukrepih v podporo ciljnemu zmanjšanju deleža porabe v programskem obdobju. Opozarjamo, da je v programu za leto 2010 navedeno, da se bo prihodnji razvoj prihodkov in odhodkov zelo pozorno spremljal in da se bodo po potrebi sprejeli dodatni ukrepi. |
| --- | --- |

(8)

Proračunski rezultati so lahko v celotnem programskem obdobju slabši od predvidenih v programu. Makroekonomski scenarij, na katerem temeljijo proračunske napovedi, zlasti po letu 2010, se zdi še zlasti ugoden. Predvideno povečanje prihodkov leta 2010 zaradi visokih davkov in večjega spoštovanja davčnih predpisov se zdi optimistično in pomeni tveganje za napovedi glede davkov v celotnem programskem obdobju. Poleg tega se ne smejo izključiti prekoračitve odhodkov, glede na nedavna odstopanja, obseg predvidene omejitve odhodkov in pomanjkanje informacij o konkretnih ukrepih v podporo ciljnemu zmanjšanju deleža porabe v programskem obdobju. Opozarjamo, da je v programu za leto 2010 navedeno, da se bo prihodnji razvoj prihodkov in odhodkov zelo pozorno spremljal in da se bodo po potrebi sprejeli dodatni ukrepi.

| (9) | Delež dolga naj bi predvidoma ostal nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe v celotnem programskem obdobju. Program predvideva povečanje bruto javnega dolga s stopnje pod 64 % BDP leta 2008 na 66,8 % BDP leta 2009. Delež dolga se je povečal zaradi zmanjšanja realnega BDP in skromnega primarnega primanjkljaja. Leta 2010 se bo predvidoma še povečal, za skoraj 2 odstotni točki, preden se bo leta 2012 zmanjšal na približno 67 % BDP, na kar bodo vplivali predvidene ugodne stopnje gospodarske rasti in načrtovano zmanjšanje primarnega presežka v zadnjih letih programa. Glede na negativna tveganja za proračunske cilje se bo delež dolga verjetno razvijal manj ugodno, kot predvideva program. |
| --- | --- |

(9)

Delež dolga naj bi predvidoma ostal nad referenčno vrednostjo iz Pogodbe v celotnem programskem obdobju. Program predvideva povečanje bruto javnega dolga s stopnje pod 64 % BDP leta 2008 na 66,8 % BDP leta 2009. Delež dolga se je povečal zaradi zmanjšanja realnega BDP in skromnega primarnega primanjkljaja. Leta 2010 se bo predvidoma še povečal, za skoraj 2 odstotni točki, preden se bo leta 2012 zmanjšal na približno 67 % BDP, na kar bodo vplivali predvidene ugodne stopnje gospodarske rasti in načrtovano zmanjšanje primarnega presežka v zadnjih letih programa. Glede na negativna tveganja za proračunske cilje se bo delež dolga verjetno razvijal manj ugodno, kot predvideva program.

| (10) | Srednjeročne projekcije dolga do leta 2020, po katerih naj bi se stopnje rasti BDP postopoma povečale na vrednosti, predvidene pred krizo, in davčni deleži vrnili na raven pred krizo, in ki vključujejo napovedano povečanje pri odhodkih, povezanih s staranjem prebivalstva, kažejo, da proračunska strategija, določena v programu za obdobje do leta 2012, v sedanji obliki in brez dodatnih sprememb politike ne bo zadostovala za stabilizacijo deleža dolga do leta 2020. |
| --- | --- |

(10)

Srednjeročne projekcije dolga do leta 2020, po katerih naj bi se stopnje rasti BDP postopoma povečale na vrednosti, predvidene pred krizo, in davčni deleži vrnili na raven pred krizo, in ki vključujejo napovedano povečanje pri odhodkih, povezanih s staranjem prebivalstva, kažejo, da proračunska strategija, določena v programu za obdobje do leta 2012, v sedanji obliki in brez dodatnih sprememb politike ne bo zadostovala za stabilizacijo deleža dolga do leta 2020.

| (11) | Na Malti je dolgoročni vpliv staranja prebivalstva na proračun bistveno večji od povprečja v EU. V programu ocenjeno proračunsko stanje za leto 2009 še povečuje proračunski vpliv staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Zagotavljanje velikih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in izvajanje reformnih ukrepov, ki omejujejo napovedano povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, naj bi prispevala k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (3) ocenjena kot visoka. |
| --- | --- |

(11)

Na Malti je dolgoročni vpliv staranja prebivalstva na proračun bistveno večji od povprečja v EU. V programu ocenjeno proračunsko stanje za leto 2009 še povečuje proračunski vpliv staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Zagotavljanje velikih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in izvajanje reformnih ukrepov, ki omejujejo napovedano povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, naj bi prispevala k omejevanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (3) ocenjena kot visoka.

| (12) | Prekoračitve odhodkov, zabeležene po letu 2008, zlasti na področjih nadomestil za zaposlene in zdravstvenega varstva, so povezane z nekaterimi slabostmi fiskalnega okvira Malte: ni zavezujočih zgornjih mej javnofinančnih odhodkov, pomanjkljiva disciplina pri izvrševanju proračuna, ni neodvisne institucije, ki bi sodelovala v proračunskem postopku, in omejena vključitev srednjeročne strategije v pripravo proračuna. Program prepoznava pomen močnega fiskalnega upravljanja za zagotovitev zdravih in vzdržnih javnih financ in poroča, da vlada dejavno proučuje možnosti za izboljšanje fiskalnega institucionalnega okvira. Do zdaj uvedene izboljšave so po obsegu sorazmerno omejene. Nanašajo se na upravljanje zagotavljanja javnih storitev in postopke upravljanja v javni upravi. Načrtuje se tudi uvedba novega računovodskega sistema javnih financ. |
| --- | --- |

(12)

Prekoračitve odhodkov, zabeležene po letu 2008, zlasti na področjih nadomestil za zaposlene in zdravstvenega varstva, so povezane z nekaterimi slabostmi fiskalnega okvira Malte: ni zavezujočih zgornjih mej javnofinančnih odhodkov, pomanjkljiva disciplina pri izvrševanju proračuna, ni neodvisne institucije, ki bi sodelovala v proračunskem postopku, in omejena vključitev srednjeročne strategije v pripravo proračuna. Program prepoznava pomen močnega fiskalnega upravljanja za zagotovitev zdravih in vzdržnih javnih financ in poroča, da vlada dejavno proučuje možnosti za izboljšanje fiskalnega institucionalnega okvira. Do zdaj uvedene izboljšave so po obsegu sorazmerno omejene. Nanašajo se na upravljanje zagotavljanja javnih storitev in postopke upravljanja v javni upravi. Načrtuje se tudi uvedba novega računovodskega sistema javnih financ.

| (13) | Zdi se, da lahko Malta še poveča učinkovitost javne porabe, zlasti na področjih izobraževanja, zdravstva, raziskav in razvoja, javne infrastrukture ter splošnih storitev. Večja učinkovitost javne porabe postane zlasti pomembna, ko skušamo omejiti rast odhodkov, ne da bi ogrozili raven zagotovljenih storitev. Uspešno prizadevanje za omejitev rasti odhodkov ob povečanju njihove učinkovitosti bi omogočilo prerazporeditev sredstev v kategorije odhodkov, ki krepijo rast, in povečalo učinkovitost instrumenta fiskalne politike kot odziva na spreminjajoče se makroekonomske razmere. Z znižanjem odhodkov, predvidenim v programu, zlasti na področjih nadomestil za zaposlene in vmesne potrošnje, naj bi se na splošno racionalizirali odhodki brez znižanja ravni in kakovosti zagotovljenih storitev, vendar bo to težko doseči. Glede na najnovejše izkušnje, ko podjetja v likvidnostnih težavah lahko odložijo plačilo davčnih dolgov, bi bilo treba okrepiti spoštovanje davčnih predpisov in pobiranje davkov. Program potrjuje zavezanost vlade krepitvi prizadevanj za boj proti davčnim utajam in zlorabam pri prošnjah za socialne transferje. |
| --- | --- |

(13)

Zdi se, da lahko Malta še poveča učinkovitost javne porabe, zlasti na področjih izobraževanja, zdravstva, raziskav in razvoja, javne infrastrukture ter splošnih storitev. Večja učinkovitost javne porabe postane zlasti pomembna, ko skušamo omejiti rast odhodkov, ne da bi ogrozili raven zagotovljenih storitev. Uspešno prizadevanje za omejitev rasti odhodkov ob povečanju njihove učinkovitosti bi omogočilo prerazporeditev sredstev v kategorije odhodkov, ki krepijo rast, in povečalo učinkovitost instrumenta fiskalne politike kot odziva na spreminjajoče se makroekonomske razmere. Z znižanjem odhodkov, predvidenim v programu, zlasti na področjih nadomestil za zaposlene in vmesne potrošnje, naj bi se na splošno racionalizirali odhodki brez znižanja ravni in kakovosti zagotovljenih storitev, vendar bo to težko doseči. Glede na najnovejše izkušnje, ko podjetja v likvidnostnih težavah lahko odložijo plačilo davčnih dolgov, bi bilo treba okrepiti spoštovanje davčnih predpisov in pobiranje davkov. Program potrjuje zavezanost vlade krepitvi prizadevanj za boj proti davčnim utajam in zlorabam pri prošnjah za socialne transferje.

| (14) | Na splošno je proračunska strategija za leto 2010, ki je opisana v programu, v skladu s priporočili Sveta na podlagi člena 126(7). Ob upoštevanju tveganj za cilje glede primanjkljaja pa proračunska strategija za leto 2011 morda ni v skladu s priporočili Sveta. Predvidena strukturna izboljšava sicer znaša priporočene 0,75 odstotne točke BDP, vendar bi bilo treba načrte za konsolidacijo za leto 2011 podpreti s konkretnimi ukrepi, organi pa morajo biti pripravljeni sprejeti nadaljnje konsolidacijske ukrepe, če se tveganja zaradi manj ugodne rasti BDP in dohodkov ter morebitnih odstopanj na strani odhodkov uresničijo. Če bodo ta tveganja ustrezno obvladana in načrti za konsolidacijo izvedeni v celoti, bo proračunska strategija v letih 2011 in 2012 verjetno omogočila, da se bo delež javnega dolga zopet začel zmanjševati, kar je na splošno v skladu s priporočili Sveta.
  Za leto 2012, ki je zadnje leto programa, program predvideva nadaljnje oddaljevanje od srednjeročnega cilja in ne postopnega približevanja k njemu, kar ni v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Glede na velika tveganja za dolgoročno vzdržnost javnih financ bi bil upravičen tudi precej hitrejši potek konsolidacije od predvidene v programu, medtem ko bi lahko ukrepi za krepitev spremljanja javnih financ med letom in srednjeročnega proračunskega okvira pripomogli k omejevanju tveganj za prej navedene ciljne primanjkljaje. |
| --- | --- |

(14)

Na splošno je proračunska strategija za leto 2010, ki je opisana v programu, v skladu s priporočili Sveta na podlagi člena 126(7). Ob upoštevanju tveganj za cilje glede primanjkljaja pa proračunska strategija za leto 2011 morda ni v skladu s priporočili Sveta. Predvidena strukturna izboljšava sicer znaša priporočene 0,75 odstotne točke BDP, vendar bi bilo treba načrte za konsolidacijo za leto 2011 podpreti s konkretnimi ukrepi, organi pa morajo biti pripravljeni sprejeti nadaljnje konsolidacijske ukrepe, če se tveganja zaradi manj ugodne rasti BDP in dohodkov ter morebitnih odstopanj na strani odhodkov uresničijo. Če bodo ta tveganja ustrezno obvladana in načrti za konsolidacijo izvedeni v celoti, bo proračunska strategija v letih 2011 in 2012 verjetno omogočila, da se bo delež javnega dolga zopet začel zmanjševati, kar je na splošno v skladu s priporočili Sveta.

Za leto 2012, ki je zadnje leto programa, program predvideva nadaljnje oddaljevanje od srednjeročnega cilja in ne postopnega približevanja k njemu, kar ni v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Glede na velika tveganja za dolgoročno vzdržnost javnih financ bi bil upravičen tudi precej hitrejši potek konsolidacije od predvidene v programu, medtem ko bi lahko ukrepi za krepitev spremljanja javnih financ med letom in srednjeročnega proračunskega okvira pripomogli k omejevanju tveganj za prej navedene ciljne primanjkljaje.

| (15) | Kar zadeva predpisane podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezni in večina neobveznih podatkov (4). Svet je v svojih revidiranih priporočilih v skladu s členom 126(7) z dne 16. februarja 2010 za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja Malto tudi pozval, naj poroča o doseženem napredku pri izvajanju priporočil Sveta v posebnem poglavju posodobljenih različic programov za stabilnost. Malta je to priporočilo delno upoštevala. Zlasti niso natančno določeni široko zastavljeni ukrepi za proračunsko konsolidacijo za eno odstotno točko, potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2011. |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva predpisane podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, so v programu vsi obvezni in večina neobveznih podatkov (4). Svet je v svojih revidiranih priporočilih v skladu s členom 126(7) z dne 16. februarja 2010 za odpravo stanja čezmernega primanjkljaja Malto tudi pozval, naj poroča o doseženem napredku pri izvajanju priporočil Sveta v posebnem poglavju posodobljenih različic programov za stabilnost. Malta je to priporočilo delno upoštevala. Zlasti niso natančno določeni široko zastavljeni ukrepi za proračunsko konsolidacijo za eno odstotno točko, potrebni za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2011.

Splošna sklepna ugotovitev je, da naj bi se v skladu s programom delež javnofinančnega primanjkljaja leta 2010 na splošno ustalil (pri 3,9 % BDP), ponovno pa naj bi se zmanjšal pod referenčno vrednost 3 % BDP leta 2011, ki je skrajni rok za odpravo čezmernega primanjkljaja, kot ga je določil Svet. Leta 2012, ki je zadnje programsko leto, naj bi se delež primanjkljaja zopet na splošno ustalil, namesto da bi se približal srednjeročnemu cilju Malte, tj. uravnoteženemu proračunu v strukturnem smislu. Bruto državni dolg naj bi leta 2010 dosegel vrh pri skoraj 69 % BDP, nato pa naj bi se malenkostno zmanjšal. Primanjkljaj in delež državnega dolga bi bila lahko v celotnem programskem obdobju večja od predvidenega, predvsem zaradi (i) domnevno višjih davkov in ugodnega makroekonomskega scenarija, zlasti po letu 2010, ter (ii) morebitnih prekoračitev odhodkov glede na nedavna odstopanja, obseg predvidene omejitve odhodkov in pomanjkanje informacij o konkretnih ukrepih v podporo predvidenemu zmanjšanju deleža porabe v programskem obdobju. Ciljni primanjkljaj za leto 2010, določen v proračunu, je bil v skladu s priporočilom Sveta potrjen, vendar pa bo treba navedena tveganja obvladati z določitvijo konkretnih ukrepov v podporo strategiji in sprejetjem dodatnih konsolidacijskih ukrepov, če bosta gospodarska rast in povečanje prihodkov nižja od predvidenih v programu ali če se tveganje glede odstopanja odhodkov uresniči. Poleg tega bi bilo treba predvideno strategijo za leto 2012 znatno okrepiti, da bo v skladu z zahtevami Pakta za stabilnost in rast. Malta si prizadeva doseči zdravo proračunsko stanje in izboljšati dolgoročno vzdržnost z nadaljnjimi reformami za omejitev predvidenega povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, spopada se pa tudi z izzivom povečati konkurenčnost, da bi bilo gospodarstvo bolj odporno na prihodnje zunanje pretrese. Zato bosta potrebna izvajanje ukrepov za povečanje produktivnosti in spodbujanje učinkovitega postopka določanja plač, ki bo omogočal tesno povezavo med spremembami na področju plač in produktivnostjo.

Glede na navedeno oceno in ob upoštevanju priporočila v skladu s členom 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 16. februarja 2010 naj Malta:

| (i) | doseže ciljni primanjkljaj za leto 2010 v višini 3,9 % BDP, po potrebi s sprejetjem dodatnih konsolidacijskih ukrepov, dopolni strategijo s konkretnimi ukrepi za zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP leta 2011, ob tem pa naj bo pripravljena na sprejetje nadaljnjih konsolidacijskih ukrepov, če se uresničijo tveganja zaradi dejstva, da je makroekonomski scenarij programa ugodnejši od scenarija, na katerem temelji priporočilo v skladu s členom 126(7); znatno izboljša strategijo za leto 2012 zaradi prilagoditve srednjeročnemu cilju v skladu z zahtevami Pakta za rast in stabilnost; v skladu s priporočilom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem naj poleg fiskalnih prilagoditev izkoristi sleherno priložnost, vključno z boljšimi gospodarskimi razmerami, za hitro zmanjševanje bruto javnega dolga na referenčno vrednost 60 % BDP; |
| --- | --- |

(i)

doseže ciljni primanjkljaj za leto 2010 v višini 3,9 % BDP, po potrebi s sprejetjem dodatnih konsolidacijskih ukrepov, dopolni strategijo s konkretnimi ukrepi za zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP leta 2011, ob tem pa naj bo pripravljena na sprejetje nadaljnjih konsolidacijskih ukrepov, če se uresničijo tveganja zaradi dejstva, da je makroekonomski scenarij programa ugodnejši od scenarija, na katerem temelji priporočilo v skladu s členom 126(7); znatno izboljša strategijo za leto 2012 zaradi prilagoditve srednjeročnemu cilju v skladu z zahtevami Pakta za rast in stabilnost; v skladu s priporočilom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem naj poleg fiskalnih prilagoditev izkoristi sleherno priložnost, vključno z boljšimi gospodarskimi razmerami, za hitro zmanjševanje bruto javnega dolga na referenčno vrednost 60 % BDP;

| (ii) | ob upoštevanju načrtovanega znatnega povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z dodatnimi reformami sistema socialne varnosti; |
| --- | --- |

(ii)

ob upoštevanju načrtovanega znatnega povečanja odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, izboljša dolgoročno vzdržnost javnih financ z dodatnimi reformami sistema socialne varnosti;

| (iii) | okrepi zavezujočo naravo srednjeročnega proračunskega okvira, izboljša spremljanje izvajanja proračuna med letom in poveča učinkovitost javne porabe, zlasti na področju zdravstva. |
| --- | --- |

(iii)

okrepi zavezujočo naravo srednjeročnega proračunskega okvira, izboljša spremljanje izvajanja proračuna med letom in poveča učinkovitost javne porabe, zlasti na področju zdravstva.

Malta naj v programu za stabilnost poleg tega zagotovi več informacij o široko zastavljenih ukrepih, na katerih bodo temeljili predvideni konsolidacijski ukrepi, in sicer v poglavju o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij
   (5)

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP (sprememba v %) | PS feb. 2010 | 2,1 | –2,0 | 1,1 | 2,3 | 2,9 |
| KOM nov. 2009 | 2,1 | –2,2 | 0,7 | 1,6 | — |
| PS dec. 2008 | 2,8 | 2,2 | 2,5 | 2,8 | — |
| Inflacija po HICP (v %) | PS feb. 2010 | 4,7 | 1,8 | 1,7 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2009 | 4,7 | 2,0 | 2,0 | 2,2 | — |
| PS dec. 2008 | 4,5 | 2,7 | 2,3 | 2,0 | — |
| Proizvodna vrzel (6) (v % potencialnega BDP) | PS feb. 2010 | 1,3 | –1,8 | –1,7 | –0,6 | 1,3 |
| KOM nov. 2009 (7) | 2,0 | –1,0 | –0,9 | 0,1 | — |
| PS dec. 2008 | 0,1 | –0,3 | –0,5 | 0,5 | — |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta (v % BDP) | PS feb. 2010 | –4,9 | –1,1 | –3,6 | –2,2 | –1,4 |
| KOM nov. 2009 | –5,1 | –2,4 | –1,8 | –1,4 | — |
| PS dec. 2008 | –5,1 | –3,1 | –2,7 | 0,7 | — |
| Javnofinančni prihodki (v % BDP) | PS feb. 2010 | 40,2 | 41,4 | 43,8 | 43,3 | 42,5 |
| KOM nov. 2009 | 40,3 | 41,2 | 41,9 | 42,1 | — |
| PS dec. 2008 | 40,6 | 41,7 | 41,8 | 41,9 | — |
| Javnofinančni odhodki (v % BDP) | PS feb. 2010 | 44,8 | 45,2 | 47,7 | 46,3 | 45,3 |
| KOM nov. 2009 | 45,0 | 45,7 | 46,3 | 46,4 | — |
| PS dec. 2008 | 43,9 | 43,2 | 42,1 | 40,7 | — |
| Javnofinančni saldo (v % BDP) | PS feb. 2010 | –4,7 | –3,8 | –3,9 | –2,9 | –2,8 |
| KOM nov. 2009 | –4,7 | –4,5 | –4,4 | –4,3 | — |
| PS dec. 2008 | –3,3 | –1,5 | –0,3 | 1,2 | — |
| Primarni saldo (v % BDP) | PS feb. 2010 | –1,4 | –0,5 | –0,6 | 0,3 | 0,4 |
| KOM nov. 2009 | –1,4 | –1,2 | –1,2 | –1,0 | — |
| PS dec. 2008 | 0,0 | 1,9 | 3,0 | 4,3 | — |
| Ciklično prilagojeni saldo (6) (v % BDP) | PS feb. 2010 | –5,1 | –3,1 | –3,3 | –2,7 | –3,3 |
| KOM nov. 2009 | –5,4 | –4,2 | –4,1 | –4,4 | — |
| PS dec. 2008 | –3,4 | –1,4 | –0,1 | 1,0 | — |
| Strukturni saldo (8) (v % BDP) | PS feb. 2010 | –5,4 | –3,2 | –3,5 | –2,8 | –3,3 |
| KOM nov. 2009 | –5,0 | –4,3 | –4,1 | –4,4 | — |
| PS dec. 2008 | –3,7 | –1,7 | –0,2 | 0,9 | - |
| Bruto državni dolg (v % BDP) | PS feb. 2010 | 63,6 | 66,8 | 68,6 | 68,0 | 67,3 |
| KOM nov. 2009 | 63,8 | 68,5 | 70,9 | 72,5 | — |
| PS dec. 2008 | 62,8 | 61,9 | 59,8 | 56,3 | — |
| Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2008

2009

2010

2011

2012

Realni BDP (sprememba v %)

PS feb. 2010

2,1

–2,0

1,1

2,3

2,9

KOM nov. 2009

2,1

–2,2

0,7

1,6

—

PS dec. 2008

2,8

2,2

2,5

2,8

—

Inflacija po HICP (v %)

PS feb. 2010

4,7

1,8

1,7

2,0

2,0

KOM nov. 2009

4,7

2,0

2,0

2,2

—

PS dec. 2008

4,5

2,7

2,3

2,0

—

Proizvodna vrzel (6) (v % potencialnega BDP)

PS feb. 2010

1,3

–1,8

–1,7

–0,6

1,3

KOM nov. 2009 (7)

2,0

–1,0

–0,9

0,1

—

PS dec. 2008

0,1

–0,3

–0,5

0,5

—

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta (v % BDP)

PS feb. 2010

–4,9

–1,1

–3,6

–2,2

–1,4

KOM nov. 2009

–5,1

–2,4

–1,8

–1,4

—

PS dec. 2008

–5,1

–3,1

–2,7

0,7

—

Javnofinančni prihodki (v % BDP)

PS feb. 2010

40,2

41,4

43,8

43,3

42,5

KOM nov. 2009

40,3

41,2

41,9

42,1

—

PS dec. 2008

40,6

41,7

41,8

41,9

—

Javnofinančni odhodki (v % BDP)

PS feb. 2010

44,8

45,2

47,7

46,3

45,3

KOM nov. 2009

45,0

45,7

46,3

46,4

—

PS dec. 2008

43,9

43,2

42,1

40,7

—

Javnofinančni saldo (v % BDP)

PS feb. 2010

–4,7

–3,8

–3,9

–2,9

–2,8

KOM nov. 2009

–4,7

–4,5

–4,4

–4,3

—

PS dec. 2008

–3,3

–1,5

–0,3

1,2

—

Primarni saldo (v % BDP)

PS feb. 2010

–1,4

–0,5

–0,6

0,3

0,4

KOM nov. 2009

–1,4

–1,2

–1,2

–1,0

—

PS dec. 2008

0,0

1,9

3,0

4,3

—

Ciklično prilagojeni saldo (6) (v % BDP)

PS feb. 2010

–5,1

–3,1

–3,3

–2,7

–3,3

KOM nov. 2009

–5,4

–4,2

–4,1

–4,4

—

PS dec. 2008

–3,4

–1,4

–0,1

1,0

—

Strukturni saldo (8) (v % BDP)

PS feb. 2010

–5,4

–3,2

–3,5

–2,8

–3,3

KOM nov. 2009

–5,0

–4,3

–4,1

–4,4

—

PS dec. 2008

–3,7

–1,7

–0,2

0,9

-

Bruto državni dolg (v % BDP)

PS feb. 2010

63,6

66,8

68,6

68,0

67,3

KOM nov. 2009

63,8

68,5

70,9

72,5

—

PS dec. 2008

62,8

61,9

59,8

56,3

—

Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Ocena upošteva zlasti napovedi služb Komisije iz jeseni 2009, pa tudi druge, nove informacije.

(3)  Svet v svojih sklepih z dne 10. novembra 2009 o vzdržnosti javnih financ „poziva države članice, naj se v prihodnjih programih za stabilnost in konvergenčnih programih posvetijo predvsem strategijam za doseganje vzdržnosti“ in poleg tega „poziva Komisijo, naj skupaj z Odborom za ekonomsko politiko in Ekonomsko-finančnim odborom še pred objavo naslednjega poročila o vzdržnosti dodatno razvije metodologijo za ocenjevanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ“. Naslednje poročilo je predvideno leta 2012.

(4)  Manjkajo zlasti podatki o podrobnostih glede uskladitve stanj in tokov.

(5)  Napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 o bile pripravljene na predproračunski podlagi.

(6)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi v skladu s programi, kakor so jih znova izračunale službe Komisije na podlagi podatkov v programih.

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 1,3 %, 0,8 %, 0,6 % oziroma 0,6 % v obdobju 2008–2011.

(8)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi znašajo 0,3 % BDP leta 2008, 0,1 % leta 2009, 0,2 % leta 2010, 0,1 % v letih 2011 in 2012, vsi za zmanjšanje primanjkljaja v skladu z najnovejšim programom, ter 0,4 % BDP leta 2008 za povečanje primanjkljaja in 0,2 % leta 2009 za zmanjšanje primanjkljaja v napovedi služb Komisije iz jeseni leta 2009.

Vir:

Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 3.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 144/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 144/6

---

MNENJE SVETA

o posodobljeni različici programa Portugalske za stabilnost, 2009–2013

2010/C 144/02

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico programa Portugalske za stabilnost, ki zajema obdobje 2009–2013 (2). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico programa Portugalske za stabilnost, ki zajema obdobje 2009–2013 (2).

| (2) | Gospodarska rast na Portugalskem je bilo ob izbruhu svetovne krize že skoraj desetletje šibka, kar odraža strukturne pomanjkljivosti, zlasti nizko produktivnost in potencialno rast BDP. Po stagnaciji v letu 2008 se je realni BDP v letu 2009 znižal za 2,7 % zaradi zmanjševanja domačega povpraševanja, zlasti investicij in v manjši meri gospodinjske porabe, medtem ko neto trgovanje v glavnem ni vplivalo na rast. Stopnja brezposelnosti se je ob koncu leta 2009 povečala na 10 %. Javnofinančni primanjkljaj se je od 2,8 % v letu 2008 zvišal na 9,4 % BDP v letu 2009 kot posledica strmega upada dejavnosti in izvajanja nekaterih spodbujevalnih ukrepov, vendar visok javnofinančni primanjkljaj odraža tudi predhodne pomanjkljivosti, ki se kažejo kot visok (kljub trenutnemu upadanju) strukturni primanjkljaj v letih pred krizo. Na podlagi načrtovanega javnofinančnega primanjkljaja za leto 2009 prek 3 % BDP in povečanja dolga na več kot 60 % BDP je decembra 2009 Svet ugotovil, da ima Portugalska čezmerni primanjkljaj, in določil leto 2013 kot rok za njegovo zmanjšanje. Kljub upadu BDP je še vedno zaznati velika zunanja ravnovesja, pri tem pa je ob koncu leta 2009 neto zunanje zadolževanje znašalo 9,5 % BDP, stanje negativnega neto mednarodnega investiranja pa več kot 110 % BDP. Zunanja neravnovesja povzročajo zmanjšanje konkurenčnosti, kar se odraža ne le v šibki rasti produktivnosti, ampak tudi v nezadostnem prilagajanju stroškov dela ob: (i) povečani konkurenci na svetovnem trgu, zlasti v delovno intenzivnih sektorjih, v katerih je Portugalska v preteklosti imela primerjalne prednosti; in (ii) že vrsto let precej ugodnih finančnih razmerah. Vendar pa so bili finančni pretresi v času krize omejeni. Za trajno izboljšanje gospodarske uspešnosti je treba izvesti obsežne prilagoditve. Na fiskalnem področju je konsolidacija bistvena za omejitev siceršnje rasti javnega dolga, ki ogroža dolgoročno vzdržnost. Vsesplošni cilj je obenem hitrejša potencialna rast BDP, zlasti s trajnim spodbujanjem produktivnosti in ustvarjanjem delovnih mest. Stalna prizadevanja v ta namen bi pomagala tudi pri zmanjševanju velikega neravnovesja v zunanjem saldu, ki v prihodnjih letih ostaja glavna obremenitev nacionalnega dohodka zaradi odplačevanja visokega zunanjega dolga. Zmanjševanje zunanjega neravnovesja bo zahtevalo preusmerjanje virov rasti BDP v zunanji sektor s ponovnim doseganjem konkurenčnosti preko prizadevanj v okviru strukturne reforme in s počasnejšo rastjo stroškov dela kot pri trgovinskih partnerjih. |
| --- | --- |

(2)

Gospodarska rast na Portugalskem je bilo ob izbruhu svetovne krize že skoraj desetletje šibka, kar odraža strukturne pomanjkljivosti, zlasti nizko produktivnost in potencialno rast BDP. Po stagnaciji v letu 2008 se je realni BDP v letu 2009 znižal za 2,7 % zaradi zmanjševanja domačega povpraševanja, zlasti investicij in v manjši meri gospodinjske porabe, medtem ko neto trgovanje v glavnem ni vplivalo na rast. Stopnja brezposelnosti se je ob koncu leta 2009 povečala na 10 %. Javnofinančni primanjkljaj se je od 2,8 % v letu 2008 zvišal na 9,4 % BDP v letu 2009 kot posledica strmega upada dejavnosti in izvajanja nekaterih spodbujevalnih ukrepov, vendar visok javnofinančni primanjkljaj odraža tudi predhodne pomanjkljivosti, ki se kažejo kot visok (kljub trenutnemu upadanju) strukturni primanjkljaj v letih pred krizo. Na podlagi načrtovanega javnofinančnega primanjkljaja za leto 2009 prek 3 % BDP in povečanja dolga na več kot 60 % BDP je decembra 2009 Svet ugotovil, da ima Portugalska čezmerni primanjkljaj, in določil leto 2013 kot rok za njegovo zmanjšanje. Kljub upadu BDP je še vedno zaznati velika zunanja ravnovesja, pri tem pa je ob koncu leta 2009 neto zunanje zadolževanje znašalo 9,5 % BDP, stanje negativnega neto mednarodnega investiranja pa več kot 110 % BDP. Zunanja neravnovesja povzročajo zmanjšanje konkurenčnosti, kar se odraža ne le v šibki rasti produktivnosti, ampak tudi v nezadostnem prilagajanju stroškov dela ob: (i) povečani konkurenci na svetovnem trgu, zlasti v delovno intenzivnih sektorjih, v katerih je Portugalska v preteklosti imela primerjalne prednosti; in (ii) že vrsto let precej ugodnih finančnih razmerah. Vendar pa so bili finančni pretresi v času krize omejeni. Za trajno izboljšanje gospodarske uspešnosti je treba izvesti obsežne prilagoditve. Na fiskalnem področju je konsolidacija bistvena za omejitev siceršnje rasti javnega dolga, ki ogroža dolgoročno vzdržnost. Vsesplošni cilj je obenem hitrejša potencialna rast BDP, zlasti s trajnim spodbujanjem produktivnosti in ustvarjanjem delovnih mest. Stalna prizadevanja v ta namen bi pomagala tudi pri zmanjševanju velikega neravnovesja v zunanjem saldu, ki v prihodnjih letih ostaja glavna obremenitev nacionalnega dohodka zaradi odplačevanja visokega zunanjega dolga. Zmanjševanje zunanjega neravnovesja bo zahtevalo preusmerjanje virov rasti BDP v zunanji sektor s ponovnim doseganjem konkurenčnosti preko prizadevanj v okviru strukturne reforme in s počasnejšo rastjo stroškov dela kot pri trgovinskih partnerjih.

| (3) | Čeprav je ugotovljeni padec dejanskega BDP v kriznem obdobju večinoma cikličen, je bila prizadeta tudi raven potencialne proizvodnje. Poleg tega lahko kriza vpliva tudi na potencialno srednjeročno rast, in sicer zaradi manjših naložb, omejitev razpoložljivosti kreditov in naraščajoče strukturne brezposelnosti. Razen tega vpliv gospodarske krize krepi neugodne učinke na potencialni proizvod in javne finance zaradi staranja prebivalstva. Zato bo treba pospešiti strukturne reforme, da bi spodbudili potencialno rast. Za Portugalsko je zlasti pomembno, da izvede nadaljnje reforme na področju izobraževanja in usposabljanja, konkurence v sektorju storitev in mrežnih dejavnosti ter na splošno začne reševati stanje na trgu dela, vključno s segmentacijo, pri čemer mora poskrbeti tudi za izboljševanje sposobnosti prilagajanja v okviru ekonomske in monetarne unije. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav je ugotovljeni padec dejanskega BDP v kriznem obdobju večinoma cikličen, je bila prizadeta tudi raven potencialne proizvodnje. Poleg tega lahko kriza vpliva tudi na potencialno srednjeročno rast, in sicer zaradi manjših naložb, omejitev razpoložljivosti kreditov in naraščajoče strukturne brezposelnosti. Razen tega vpliv gospodarske krize krepi neugodne učinke na potencialni proizvod in javne finance zaradi staranja prebivalstva. Zato bo treba pospešiti strukturne reforme, da bi spodbudili potencialno rast. Za Portugalsko je zlasti pomembno, da izvede nadaljnje reforme na področju izobraževanja in usposabljanja, konkurence v sektorju storitev in mrežnih dejavnosti ter na splošno začne reševati stanje na trgu dela, vključno s segmentacijo, pri čemer mora poskrbeti tudi za izboljševanje sposobnosti prilagajanja v okviru ekonomske in monetarne unije.

| (4) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo rast realnega BDP postopoma izboljšala z 0,7 % v letu 2010 na 1,7 % v letu 2013. Pospeševanje gospodarskih dejavnosti bi večinoma omogočila oživitev domačega povpraševanja, dodatno pa bi prispeval zunanji sektor. Glede na trenutno razpoložljive podatke (3) se zdi, da scenarij temelji na nekoliko ugodnih predpostavkah o rasti, zlasti za zadnja leta programskega obdobja. Vendar pa je za celotno programsko obdobje napovedano, da bo rast počasna in da bo proizvodna vrzel ostala negativna. Nujno prilagajanje bilanc stanja tako za gospodinjstva kot za gospodarske družbe, zlasti v zvezi z rastjo dolžniškega bremena, lahko bolj omeji srednjeročne obete za dohodek in posledično za domače povpraševanje, kot je predvideno v programu. Predvideni izvoz je v veliki meri odvisen od trajnega izboljšanja povpraševanja glavnih trgovinskih partnerjev (večinoma so to gospodarstva območja evra) in izboljšano konkurenčnost portugalskih izvoznikov. Projekcije v programu glede inflacije za leto 2010 se zdijo realistične, vendar se lahko izkaže, da so za kasnejša leta nekoliko optimistične. Predvideno je rahlo znižanje neto potreb za najemanja tujih posojil, z nihanjem okrog 8,5 % BDP za zadnja leta programskega obdobja, kar kaže na nadaljnje slabšanje negativnega stanja mednarodnih naložb, ki se bo do konca programskega obdobja približalo 130 % BDP, tudi kot posledica „učinka snežene kepe“ zaradi šibke rasti nominalnega BDP. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da se bo rast realnega BDP postopoma izboljšala z 0,7 % v letu 2010 na 1,7 % v letu 2013. Pospeševanje gospodarskih dejavnosti bi večinoma omogočila oživitev domačega povpraševanja, dodatno pa bi prispeval zunanji sektor. Glede na trenutno razpoložljive podatke (3) se zdi, da scenarij temelji na nekoliko ugodnih predpostavkah o rasti, zlasti za zadnja leta programskega obdobja. Vendar pa je za celotno programsko obdobje napovedano, da bo rast počasna in da bo proizvodna vrzel ostala negativna. Nujno prilagajanje bilanc stanja tako za gospodinjstva kot za gospodarske družbe, zlasti v zvezi z rastjo dolžniškega bremena, lahko bolj omeji srednjeročne obete za dohodek in posledično za domače povpraševanje, kot je predvideno v programu. Predvideni izvoz je v veliki meri odvisen od trajnega izboljšanja povpraševanja glavnih trgovinskih partnerjev (večinoma so to gospodarstva območja evra) in izboljšano konkurenčnost portugalskih izvoznikov. Projekcije v programu glede inflacije za leto 2010 se zdijo realistične, vendar se lahko izkaže, da so za kasnejša leta nekoliko optimistične. Predvideno je rahlo znižanje neto potreb za najemanja tujih posojil, z nihanjem okrog 8,5 % BDP za zadnja leta programskega obdobja, kar kaže na nadaljnje slabšanje negativnega stanja mednarodnih naložb, ki se bo do konca programskega obdobja približalo 130 % BDP, tudi kot posledica „učinka snežene kepe“ zaradi šibke rasti nominalnega BDP.

| (5) | V programu je ocenjeno, da je javnofinančni primanjkljaj leta 2009 znašal 9,3 % BDP (4). Znatno poslabšanje primanjkljaja, ki je v letu 2008 znašal 2,8 % BDP, je v veliki meri odraz vpliva krize na javne finance preko prostega delovanja avtomatskih stabilizatorjev, vendar tudi spodbujevalnih ukrepov, ki znašajo 0,75 % BDP in jih je v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva sprejela vlada, ter drugih diskrecijskih ukrepov (5). Večino povečanega proračunskega primanjkljaja predstavljajo večji javnofinančni odhodki, vendar so ti skupaj z občutnim upadom prihodkov privedli do veliko slabših proračunskih rezultatov (za skoraj 1,5 % BDP), kot jih je pričakoval Svet, ko je v decembru 2009 v skladu s členom 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije objavil svoje priporočilo. V programu je v skladu z izhodno strategijo, ki jo je odobril Svet, v letu 2010 načrtovana restriktivnejša fiskalna politika, da se do leta 2013 odpravi čezmerni primanjkljaj in ponovno doseže vzdržno javnofinančno stanje. |
| --- | --- |

(5)

V programu je ocenjeno, da je javnofinančni primanjkljaj leta 2009 znašal 9,3 % BDP (4). Znatno poslabšanje primanjkljaja, ki je v letu 2008 znašal 2,8 % BDP, je v veliki meri odraz vpliva krize na javne finance preko prostega delovanja avtomatskih stabilizatorjev, vendar tudi spodbujevalnih ukrepov, ki znašajo 0,75 % BDP in jih je v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva sprejela vlada, ter drugih diskrecijskih ukrepov (5). Večino povečanega proračunskega primanjkljaja predstavljajo večji javnofinančni odhodki, vendar so ti skupaj z občutnim upadom prihodkov privedli do veliko slabših proračunskih rezultatov (za skoraj 1,5 % BDP), kot jih je pričakoval Svet, ko je v decembru 2009 v skladu s členom 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije objavil svoje priporočilo. V programu je v skladu z izhodno strategijo, ki jo je odobril Svet, v letu 2010 načrtovana restriktivnejša fiskalna politika, da se do leta 2013 odpravi čezmerni primanjkljaj in ponovno doseže vzdržno javnofinančno stanje.

| (6) | Glede na program je cilj, zastavljen za leto 2010, znižanje splošnega javnofinančnega primanjkljaja na 8,3 % BDP, kar je v celoti prilagojeno zakonu o proračunu za leto 2010, sprejetemu 12. marca 2010 (glej opombo 2). Ciljnemu zmanjšanju primanjkljaja v letu 2010 v vrednosti ene odstotne točke BDP bi moralo slediti zmanjšanje za 0,75, ki bo temeljilo na povečanju prihodkov (nedavčni prihodki), in zmanjšanje za 0,25, ki bo temeljilo na znižanju odhodkov (naložbe v osnovna sredstva). Poleg prenehanja začasnih spodbujevalnih ukrepov, ki so bili sprejeti za leto 2009, in nominalne zamrznitve plač v javnem sektorju v zakonu o proračunu niso določeni nobeni novi večji konsolidacijski ukrepi. Za leto 2010 je načrtovana restriktivna fiskalna naravnanost, kot je izmerjena na podlagi sprememb strukturnega salda, tj. ciklično-prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, z izboljšanjem le za dobre 0,75 odstotne točke BDP, kar je pod povprečno letno fiskalno konsolidacijo 1,25 % BDP, ki jo je na podlagi člena 126(7) priporočil Svet, kljub veliko večjemu primanjkljaju v letu 2009. |
| --- | --- |

(6)

Glede na program je cilj, zastavljen za leto 2010, znižanje splošnega javnofinančnega primanjkljaja na 8,3 % BDP, kar je v celoti prilagojeno zakonu o proračunu za leto 2010, sprejetemu 12. marca 2010 (glej opombo 2). Ciljnemu zmanjšanju primanjkljaja v letu 2010 v vrednosti ene odstotne točke BDP bi moralo slediti zmanjšanje za 0,75, ki bo temeljilo na povečanju prihodkov (nedavčni prihodki), in zmanjšanje za 0,25, ki bo temeljilo na znižanju odhodkov (naložbe v osnovna sredstva). Poleg prenehanja začasnih spodbujevalnih ukrepov, ki so bili sprejeti za leto 2009, in nominalne zamrznitve plač v javnem sektorju v zakonu o proračunu niso določeni nobeni novi večji konsolidacijski ukrepi. Za leto 2010 je načrtovana restriktivna fiskalna naravnanost, kot je izmerjena na podlagi sprememb strukturnega salda, tj. ciklično-prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, z izboljšanjem le za dobre 0,75 odstotne točke BDP, kar je pod povprečno letno fiskalno konsolidacijo 1,25 % BDP, ki jo je na podlagi člena 126(7) priporočil Svet, kljub veliko večjemu primanjkljaju v letu 2009.

| (7) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije je do leta 2013 zmanjšati primanjkljaj pod referenčno vrednost, ki znaša 3 % BDP, kar je v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. decembra 2009. V posodobljeni različici programa je predvideni cilj javnofinančni primanjkljaj v vrednosti 6,6 % BDP za leto 2011, 4,6 % BDP za leto 2012 in 2,8 % BDP za leto 2013. Podobno naj bi se primarni saldo postopoma izboljšal s primanjkljaja v ocenjeni vrednosti 6,4 % BDP v letu 2009 na 0,6 % BDP v letu 2012 in na presežek 1,3 % BDP v letu 2013. Načrtovani strukturni saldo naj bi se v obdobju 2011–2013 v povprečju izboljšal za skoraj 1,75 % BDP na leto. Načrtovano zmanjšanje primanjkljaja temelji na ukrepih za konsolidacijo, ki naj bi do 2013 skupaj povzročili zmanjšanje v višini 3,5 % BDP. Ukrepi zajemajo različna področja z najobsežnejšimi proračunskimi prihranki v zvezi s socialnimi transferji (približno 1 % BDP), kapitalsko porabo (0,75 % BDP), plačami v javnem sektorju (0,5 % BDP) in dohodninami (0,5 % BDP). Zdi se, da je omejitev porabe okrepljena z ukrepi, ki so se začeli izvajati v zadnjih letih, zlasti v zvezi s stroški za zaposlene v javnem sektorju in s pokojninskimi reformami. Nasprotno naj bi se odhodkov za obresti zvišali od vrednosti 2,9 % BDP v letu 2009 na 4,1 % BDP v letih 2012 in 2013, če bo načrtovana rast deleža dolga v BDP od konca leta 2008 do konca leta 2012 dosegla okoli 25 odstotnih točk. Ob upoštevanju postopnega pospeševanja rasti BDP in postopnega vračanja davčnih prihodkov na delež, kakršnega so v BDP zavzemali pred krizo, je v letih 2011–2013 predvideno zmanjšanje primanjkljaja za tri petine kot posledica upada deleža odhodkov v BDP, medtem ko preostali dve petini predstavlja zvišanje deleža prihodkov v BDP. Strategija, ki temelji predvsem na strani odhodkov, je dobrodošla. Nominalno naj bi se v obdobju programa prihodki in odhodki povečali za približno 4,5 % oz. 1 % na leto (primarni odhodki bi v obdobju 2011–2013 v povprečju stagnirali). Srednjeročni proračunski cilj glede na proračunsko stanje je po navedbah portugalskih organov doseči strukturni primanjkljaj 0,5 % BDP. Glede na najnovejše projekcije in raven dolga srednjeročni cilj več kot ustrezno odraža cilje pakta, ki pa ne bodo doseženi v obdobju izvajanja programa. |
| --- | --- |

(7)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije je do leta 2013 zmanjšati primanjkljaj pod referenčno vrednost, ki znaša 3 % BDP, kar je v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. decembra 2009. V posodobljeni različici programa je predvideni cilj javnofinančni primanjkljaj v vrednosti 6,6 % BDP za leto 2011, 4,6 % BDP za leto 2012 in 2,8 % BDP za leto 2013. Podobno naj bi se primarni saldo postopoma izboljšal s primanjkljaja v ocenjeni vrednosti 6,4 % BDP v letu 2009 na 0,6 % BDP v letu 2012 in na presežek 1,3 % BDP v letu 2013. Načrtovani strukturni saldo naj bi se v obdobju 2011–2013 v povprečju izboljšal za skoraj 1,75 % BDP na leto. Načrtovano zmanjšanje primanjkljaja temelji na ukrepih za konsolidacijo, ki naj bi do 2013 skupaj povzročili zmanjšanje v višini 3,5 % BDP. Ukrepi zajemajo različna področja z najobsežnejšimi proračunskimi prihranki v zvezi s socialnimi transferji (približno 1 % BDP), kapitalsko porabo (0,75 % BDP), plačami v javnem sektorju (0,5 % BDP) in dohodninami (0,5 % BDP). Zdi se, da je omejitev porabe okrepljena z ukrepi, ki so se začeli izvajati v zadnjih letih, zlasti v zvezi s stroški za zaposlene v javnem sektorju in s pokojninskimi reformami. Nasprotno naj bi se odhodkov za obresti zvišali od vrednosti 2,9 % BDP v letu 2009 na 4,1 % BDP v letih 2012 in 2013, če bo načrtovana rast deleža dolga v BDP od konca leta 2008 do konca leta 2012 dosegla okoli 25 odstotnih točk. Ob upoštevanju postopnega pospeševanja rasti BDP in postopnega vračanja davčnih prihodkov na delež, kakršnega so v BDP zavzemali pred krizo, je v letih 2011–2013 predvideno zmanjšanje primanjkljaja za tri petine kot posledica upada deleža odhodkov v BDP, medtem ko preostali dve petini predstavlja zvišanje deleža prihodkov v BDP. Strategija, ki temelji predvsem na strani odhodkov, je dobrodošla. Nominalno naj bi se v obdobju programa prihodki in odhodki povečali za približno 4,5 % oz. 1 % na leto (primarni odhodki bi v obdobju 2011–2013 v povprečju stagnirali). Srednjeročni proračunski cilj glede na proračunsko stanje je po navedbah portugalskih organov doseči strukturni primanjkljaj 0,5 % BDP. Glede na najnovejše projekcije in raven dolga srednjeročni cilj več kot ustrezno odraža cilje pakta, ki pa ne bodo doseženi v obdobju izvajanja programa.

| (8) | Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od načrtovanih v programu. Učinek nekaterih ukrepov, predstavljenih v programu, za konsolidacijo v kategorijah odhodkov in prihodkov, zlasti nedavčnih prihodkov, investicijskih izdatkov in socialnih transferjev, morda ne bo dosegel pričakovanih rezultatov, niti v letu 2010. Po letu 2011 bodo tveganja povezana tudi s konsolidacijsko strategijo za zadnji del programskega obdobja, in sicer zaradi negotovosti, ki izhaja iz dejstva, da konsolidacijski ukrepi, določeni v programu, še vedno niso sprejeti in se ne izvajajo. Dodatna tveganja so povezana s pomanjkanjem opredelitev nekaterih napovedanih ukrepov, predvsem kar zadeva zmanjšanje kapitalske porabe, in dokaj ugodnim makroekonomskim scenarijem, predvsem za zadnja leta programa. Zaradi predvidenega hitrega okrevanja prihodkov po strmem, kratkoročnem upadu v letu 2009 ter ustrezne elastičnosti razmerja med davčnimi dohodki in domačim povpraševanjem bi bila lahko rast prihodkov počasnejša, kar bi ogrozilo proračunske cilje. |
| --- | --- |

(8)

Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od načrtovanih v programu. Učinek nekaterih ukrepov, predstavljenih v programu, za konsolidacijo v kategorijah odhodkov in prihodkov, zlasti nedavčnih prihodkov, investicijskih izdatkov in socialnih transferjev, morda ne bo dosegel pričakovanih rezultatov, niti v letu 2010. Po letu 2011 bodo tveganja povezana tudi s konsolidacijsko strategijo za zadnji del programskega obdobja, in sicer zaradi negotovosti, ki izhaja iz dejstva, da konsolidacijski ukrepi, določeni v programu, še vedno niso sprejeti in se ne izvajajo. Dodatna tveganja so povezana s pomanjkanjem opredelitev nekaterih napovedanih ukrepov, predvsem kar zadeva zmanjšanje kapitalske porabe, in dokaj ugodnim makroekonomskim scenarijem, predvsem za zadnja leta programa. Zaradi predvidenega hitrega okrevanja prihodkov po strmem, kratkoročnem upadu v letu 2009 ter ustrezne elastičnosti razmerja med davčnimi dohodki in domačim povpraševanjem bi bila lahko rast prihodkov počasnejša, kar bi ogrozilo proračunske cilje.

| (9) | Srednjeročne projekcije dolga do leta 2020, ki upoštevajo novejši gospodarski razvoj in projekcije potencialne rasti, kažejo, da bo v programu predviden proračunski razvoj ob nominalni vrednosti zadosten za stabiliziranje deleža dolga v BDP do leta 2020. |
| --- | --- |

(9)

Srednjeročne projekcije dolga do leta 2020, ki upoštevajo novejši gospodarski razvoj in projekcije potencialne rasti, kažejo, da bo v programu predviden proračunski razvoj ob nominalni vrednosti zadosten za stabiliziranje deleža dolga v BDP do leta 2020.

| (10) | Bruto javni dolg, ki je leta 2008 znašal 66,3 % BDP, je konec leta 2009 (6) ocenjen na 77,2 % BDP, kar odraža znatno zvišanje primanjkljaja in padec nominalnega BDP. V programskem obdobju je predvideno zvišanje deleža dolga za nadaljnje 12,5 odstotne točke in bo leta 2012 dosegel 90,7 % BDP, nato pa se bo rahlo znižal na 89,8 % BDP v letu 2013. Načrtovano gibanje odraža visok, vendar upadajoč javnofinančni primanjkljaj, povezan s pospešitvijo rasti nominalnega BDP. Kljub temu je v programskem obdobju predviden pozitiven „učinek snežene kepe“, ker implicitna povprečna obrestna mera (povprečna letna vrednost 4,5 % v obdobju 2010–2013) presega stopnjo rasti nominalnega BDP (povprečna vrednost 3 %). Nasprotno je gibanje dolga omejeno s postopki privatizacije, ki dosegajo približno 3 % BDP kumulativno v programskem obdobju. Glede na negativna tveganja za proračunske cilje in makroekonomski scenarij bi bil razvoj deleža dolga verjetno manj ugoden, kot je napovedano v programu. Delež bruto javnega dolga v letu 2009 je bil višji od referenčne vrednosti iz Pogodbe in naj bi v skladu s programom do leta 2012 predvidoma naraščal. |
| --- | --- |

(10)

Bruto javni dolg, ki je leta 2008 znašal 66,3 % BDP, je konec leta 2009 (6) ocenjen na 77,2 % BDP, kar odraža znatno zvišanje primanjkljaja in padec nominalnega BDP. V programskem obdobju je predvideno zvišanje deleža dolga za nadaljnje 12,5 odstotne točke in bo leta 2012 dosegel 90,7 % BDP, nato pa se bo rahlo znižal na 89,8 % BDP v letu 2013. Načrtovano gibanje odraža visok, vendar upadajoč javnofinančni primanjkljaj, povezan s pospešitvijo rasti nominalnega BDP. Kljub temu je v programskem obdobju predviden pozitiven „učinek snežene kepe“, ker implicitna povprečna obrestna mera (povprečna letna vrednost 4,5 % v obdobju 2010–2013) presega stopnjo rasti nominalnega BDP (povprečna vrednost 3 %). Nasprotno je gibanje dolga omejeno s postopki privatizacije, ki dosegajo približno 3 % BDP kumulativno v programskem obdobju. Glede na negativna tveganja za proračunske cilje in makroekonomski scenarij bi bil razvoj deleža dolga verjetno manj ugoden, kot je napovedano v programu. Delež bruto javnega dolga v letu 2009 je bil višji od referenčne vrednosti iz Pogodbe in naj bi v skladu s programom do leta 2012 predvidoma naraščal.

| (11) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej nižji od povprečja EU, odhodki za pokojnine pa so se povečali v manjšem obsegu, kar je rezultat že izvedenih pokojninskih reform. Proračunsko stanje leta 2009, ki se je po programu znatno poslabšalo, še potencira proračunski vpliv staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Zagotavljanje večjega primarnega presežka v srednjeročnem obdobju bo prispevalo k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so v poročilu Komisije o vzdržnosti za leto 2009 (7) ocenjena kot srednje velika. |
| --- | --- |

(11)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej nižji od povprečja EU, odhodki za pokojnine pa so se povečali v manjšem obsegu, kar je rezultat že izvedenih pokojninskih reform. Proračunsko stanje leta 2009, ki se je po programu znatno poslabšalo, še potencira proračunski vpliv staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Zagotavljanje večjega primarnega presežka v srednjeročnem obdobju bo prispevalo k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so v poročilu Komisije o vzdržnosti za leto 2009 (7) ocenjena kot srednje velika.

| (12) | V programu je napovedana reforma proračunskega okvira. Najpomembnejši element je priprava proračunskega okvira za več let, vendar bodo zgornje meje odhodkov določene vsako leto. Vendar pa veliko podrobnosti o prenovljenem proračunskem okviru še manjka, kot na primer roki, vključitev inštitucij ali kategorij odhodkov, oblika predpisov o odhodkih ter izvršni mehanizmi in mehanizmi za odpravljanje napak, če pride do nepravilnosti. Poleg sprememb pri predhodnem načrtovanju proračuna so predvidene tudi spremembe, ki naj bi omogočile celovitejše poročanje o izvajanju proračuna. Na splošno so ta prizadevanja ob upoštevanju potrebe po nadaljnjem izboljšanju portugalskega proračunskega okvira dvostranska: pri načrtovanju fiskalne politike v širšem srednjeročnem okviru in temeljitejšem nadzoru gibanja odhodkov. |
| --- | --- |

(12)

V programu je napovedana reforma proračunskega okvira. Najpomembnejši element je priprava proračunskega okvira za več let, vendar bodo zgornje meje odhodkov določene vsako leto. Vendar pa veliko podrobnosti o prenovljenem proračunskem okviru še manjka, kot na primer roki, vključitev inštitucij ali kategorij odhodkov, oblika predpisov o odhodkih ter izvršni mehanizmi in mehanizmi za odpravljanje napak, če pride do nepravilnosti. Poleg sprememb pri predhodnem načrtovanju proračuna so predvidene tudi spremembe, ki naj bi omogočile celovitejše poročanje o izvajanju proračuna. Na splošno so ta prizadevanja ob upoštevanju potrebe po nadaljnjem izboljšanju portugalskega proračunskega okvira dvostranska: pri načrtovanju fiskalne politike v širšem srednjeročnem okviru in temeljitejšem nadzoru gibanja odhodkov.

| (13) | V programu je ugotovljeno, da bo poleg fiskalne konsolidacije izziv tudi načrtovanje politike za prihodnja leta glede vprašanj, kot sta dvig potencialne rasti BDP in zmanjševanje zunanjih neravnovesij. Program vključuje izčrpen pregled preteklih in prihodnjih ukrepov za reševanje naštetih in drugih z njimi tesno povezanih vprašanj, kot so zmanjšanje odvisnosti od nafte, reformiranje trga dela, izboljševanje poslovnega okolja, spodbujanje raziskovanja in razvoja ali širjenje izvozne podlage. Izvajanje nekaterih od naštetih ukrepov v okviru močne fiskalne konsolidacije poudarja potrebo po zagotavljanju učinkovitosti in uspešnosti javne porabe, pa tudi določanju prednostnih nalog pri uvajanju reform in javni porabi. V programu sta obravnavana tudi dva vidika, povezana z javnimi financami Portugalske, in sicer javno-zasebna partnerstva in podjetja v državni lasti. Kar zadeva partnerstva, je napovedana prenovljena enota za njihov nadzor. Zdi se, da je ta ukrep ključnega pomena, saj so javno-zasebno partnerstva v tem desetletju vedno bolj številna, kar povzroča znatno zvišanje posrednih obveznosti za prihodnja leta (zlasti po obdobju, zajetem v programu), kar je treba upoštevati pri ocenah fiskalne vzdržnosti in dolgoročnih načrtov. Kar zadeva podjetja v državni lasti, so v programu napovedane spremembe pri njihovem upravljanju in omejena rast dolgov za nefinančna podjetja v državni lasti. Cilj teh ukrepov je zmanjšanje obremenitve javnih financ z dolgovi podjetij, ki ustvarjajo izgubo, vključno z omejevanjem posrednega tveganja, ki izhaja iz zajetnega, rastočega dolga podjetij v državni lasti. Vendar so letne zgornje meje nominalnega povečanja tega dolga večje kot predvidena hitrost rasti nominalnega BDP, čeprav se zmanjšujejo, kar lahko povzroči nadaljnje zviševanje deležev dolga v BDP za celotno skupino podjetij v državni lasti. |
| --- | --- |

(13)

V programu je ugotovljeno, da bo poleg fiskalne konsolidacije izziv tudi načrtovanje politike za prihodnja leta glede vprašanj, kot sta dvig potencialne rasti BDP in zmanjševanje zunanjih neravnovesij. Program vključuje izčrpen pregled preteklih in prihodnjih ukrepov za reševanje naštetih in drugih z njimi tesno povezanih vprašanj, kot so zmanjšanje odvisnosti od nafte, reformiranje trga dela, izboljševanje poslovnega okolja, spodbujanje raziskovanja in razvoja ali širjenje izvozne podlage. Izvajanje nekaterih od naštetih ukrepov v okviru močne fiskalne konsolidacije poudarja potrebo po zagotavljanju učinkovitosti in uspešnosti javne porabe, pa tudi določanju prednostnih nalog pri uvajanju reform in javni porabi. V programu sta obravnavana tudi dva vidika, povezana z javnimi financami Portugalske, in sicer javno-zasebna partnerstva in podjetja v državni lasti. Kar zadeva partnerstva, je napovedana prenovljena enota za njihov nadzor. Zdi se, da je ta ukrep ključnega pomena, saj so javno-zasebno partnerstva v tem desetletju vedno bolj številna, kar povzroča znatno zvišanje posrednih obveznosti za prihodnja leta (zlasti po obdobju, zajetem v programu), kar je treba upoštevati pri ocenah fiskalne vzdržnosti in dolgoročnih načrtov. Kar zadeva podjetja v državni lasti, so v programu napovedane spremembe pri njihovem upravljanju in omejena rast dolgov za nefinančna podjetja v državni lasti. Cilj teh ukrepov je zmanjšanje obremenitve javnih financ z dolgovi podjetij, ki ustvarjajo izgubo, vključno z omejevanjem posrednega tveganja, ki izhaja iz zajetnega, rastočega dolga podjetij v državni lasti. Vendar so letne zgornje meje nominalnega povečanja tega dolga večje kot predvidena hitrost rasti nominalnega BDP, čeprav se zmanjšujejo, kar lahko povzroči nadaljnje zviševanje deležev dolga v BDP za celotno skupino podjetij v državni lasti.

| (14) | Na prvi pogled je proračunska strategija, predvidena v programu, na splošno v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 126(7) z dne 2. decembra 2009. Vendar pa proračunska strategija morda ne bo v celoti skladna s tem priporočilom ob upoštevanju navedenih tveganj. Za zagotavljanje zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2013 bo morda potrebna bolj obsežna konsolidacija, kot je trenutno v načrtu. Medtem ko povprečna fiskalna prilagoditev, predvidena v programu, usklajena s predlaganim 1,25 % BDP letno, lahko ta prilagoditev ne bo zadostna z ozirom na tveganja in doseženi primanjkljaj v letu 2009, ki je bil mnogo slabši od pričakovanega. Proračunska strategija morda ne bo zadoščala niti za zmanjševanje deleža dolga. Zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, kot je priporočil Svet, je potrebno tudi ob upoštevanju predvidoma hitrega kopičenja javnega dolga in težavnega prilagajanja Portugalske, zlasti pri zmanjševanju velikega zunanjega neravnovesja. |
| --- | --- |

(14)

Na prvi pogled je proračunska strategija, predvidena v programu, na splošno v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 126(7) z dne 2. decembra 2009. Vendar pa proračunska strategija morda ne bo v celoti skladna s tem priporočilom ob upoštevanju navedenih tveganj. Za zagotavljanje zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2013 bo morda potrebna bolj obsežna konsolidacija, kot je trenutno v načrtu. Medtem ko povprečna fiskalna prilagoditev, predvidena v programu, usklajena s predlaganim 1,25 % BDP letno, lahko ta prilagoditev ne bo zadostna z ozirom na tveganja in doseženi primanjkljaj v letu 2009, ki je bil mnogo slabši od pričakovanega. Proračunska strategija morda ne bo zadoščala niti za zmanjševanje deleža dolga. Zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, kot je priporočil Svet, je potrebno tudi ob upoštevanju predvidoma hitrega kopičenja javnega dolga in težavnega prilagajanja Portugalske, zlasti pri zmanjševanju velikega zunanjega neravnovesja.

| (15) | Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe stabilnosti in konvergence, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (8). Svet je z namenom, da odpravi stanje čezmernega primanjkljaja, v svojih priporočilih z dne 2. decembra 2009 na podlagi člena 126(7) pozval Portugalsko, da v ločenem poglavju v okviru posodobljenih različic programa za stabilnost (9) predloži poročilo o napredku pri izvajanju teh priporočil. |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva predpisane podatke iz kodeksa ravnanja za programe stabilnosti in konvergence, vsebuje program vse obvezne in večino neobveznih podatkov (8). Svet je z namenom, da odpravi stanje čezmernega primanjkljaja, v svojih priporočilih z dne 2. decembra 2009 na podlagi člena 126(7) pozval Portugalsko, da v ločenem poglavju v okviru posodobljenih različic programa za stabilnost (9) predloži poročilo o napredku pri izvajanju teh priporočil.

Splošni zaključek je, da trenutna kriza močno vpliva na javne finance Portugalske. Vendar dejansko proračunsko stanje odraža tudi predhodne fiskalne pomanjkljivosti, zlasti visok strukturni primanjkljaj pred krizo (čeprav se zmanjšuje). Cilj posodobitve programa za stabilnost je do leta 2013 doseči javnofinančni primanjkljaj, nižji od 3 % BDP, in sicer s fiskalno konsolidacijo v celotnem obdobju programa, kar bo v obdobju 2012–2013 omogočilo stabilizacijo deleža dolga na približno 90 % BDP. Konsolidacija je preložena na zadnja leta programa, predvsem na leto 2011 in kasneje. Fiskalna konsolidacija je bistvenega pomena, saj bosta naraščajoči fiskalni primanjkljaj in dolg verjetno onemogočila srednjeročno gospodarsko rast, ki je že izpostavljena negativnemu povratnemu učinku visokega zunanjega dolga na domači prihodek. Za ambiciozno fiskalno konsolidacijo bodo morda potrebne prilagoditve, obsežnejše od tistih, ki so predvidene v programu. Predvidene rezultate na področju prihodkov in omejitev odhodkov bo na podlagi sprejetih ukrepov morda težko doseči že v letu 2010. Rast BDP, ki je manjša od predvidene, bi poleg tega lahko omejila rast prihodkov in v prihodnjih letih ogrozila v programu predvideni upad deleža odhodkov v BDP, s tem pa tudi načrtovano fiskalno konsolidacijo. Delovanje srednjeročnega proračunskega okvira je zato ključen instrument za omejevanje tveganj, ki ogrožajo proračunske cilje, zlasti za podporo predvideni navidezni zamrznitvi primarnih odhodkov. Poleg tega je spodbujanje kakovosti javnih financ – tudi v okviru širšega programa reform – najpomembnejši temelj za prepotrebno zvišanje produktivnosti in potencialno rast BDP ter za reševanje drugih ključnih izzivov, s katerimi se spopada gospodarstvo Portugalske, kot so izboljšanje konkurenčnosti, zmanjševanje velikega zunanjega neravnovesja in podpora ustvarjanju delovnih mest.

Ob upoštevanju zgornje ocene in priporočila na podlagi člena 126(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije z dne 2. decembra 2009 naj Portugalska:

| (i) | v letu 2010 doseže ciljni primanjkljaj v višini 8,3 % BDP, po potrebi s sprejetjem dodatnih ukrepov za močnejšo konsolidacijo; podpira strategijo, s katero bo do leta 2013 s konkretnimi ukrepi, ki jih bo pravočasno izvedla, zmanjšala primanjkljaj pod 3 %; bo pripravljena sprejeti dodatne ukrepe za konsolidacijo, če se makroekonomski scenarij izkaže za ugodnejšega kot scenarij na podlagi člena 126(7) priporočila in/ali pride do odstopanj; poleg izvajanja fiskalnih prilagoditev izkoristi vsako priložnost, vključno z boljšimi gospodarskimi pogoji, da pospeši zniževanje deleža bruto javnega dolga do referenčne vrednosti 60 % GDP; |
| --- | --- |

(i)

v letu 2010 doseže ciljni primanjkljaj v višini 8,3 % BDP, po potrebi s sprejetjem dodatnih ukrepov za močnejšo konsolidacijo; podpira strategijo, s katero bo do leta 2013 s konkretnimi ukrepi, ki jih bo pravočasno izvedla, zmanjšala primanjkljaj pod 3 %; bo pripravljena sprejeti dodatne ukrepe za konsolidacijo, če se makroekonomski scenarij izkaže za ugodnejšega kot scenarij na podlagi člena 126(7) priporočila in/ali pride do odstopanj; poleg izvajanja fiskalnih prilagoditev izkoristi vsako priložnost, vključno z boljšimi gospodarskimi pogoji, da pospeši zniževanje deleža bruto javnega dolga do referenčne vrednosti 60 % GDP;

| (ii) | izvaja učinkovit večletni proračunski okvir, da zagotovi upoštevanje proračunskih ciljev v državnem sektorju in odločno omeji odhodke v srednjeročnem obdobju; |
| --- | --- |

(ii)

izvaja učinkovit večletni proračunski okvir, da zagotovi upoštevanje proračunskih ciljev v državnem sektorju in odločno omeji odhodke v srednjeročnem obdobju;

| (iii) | izboljša kakovost javnih financ, kot je predvideno v programu, zlasti z izboljšanjem učinkovitosti in uspešnosti javne porabe na različnih področjih javne uprave; odločno rešuje težave podjetij v državni lasti, ki ustvarjajo izgubo, in pri uresničevanju fiskalne vzdržnosti upošteva tudi obveznosti v zvezi s porabo in tveganji, ki izhajajo iz javno-zasebnega partnerstva; |
| --- | --- |

(iii)

izboljša kakovost javnih financ, kot je predvideno v programu, zlasti z izboljšanjem učinkovitosti in uspešnosti javne porabe na različnih področjih javne uprave; odločno rešuje težave podjetij v državni lasti, ki ustvarjajo izgubo, in pri uresničevanju fiskalne vzdržnosti upošteva tudi obveznosti v zvezi s porabo in tveganji, ki izhajajo iz javno-zasebnega partnerstva;

| (iv) | oblikuje ukrepe za fiskalno konsolidacijo ter si hkrati prizadeva za zvišanje produktivnosti in vzdržno potencialno rast BDP, s tem pa izboljša konkurenčnost in zmanjša velika zunanja neravnovesja, kar bo tudi pomagalo pri izboljšavi vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(iv)

oblikuje ukrepe za fiskalno konsolidacijo ter si hkrati prizadeva za zvišanje produktivnosti in vzdržno potencialno rast BDP, s tem pa izboljša konkurenčnost in zmanjša velika zunanja neravnovesja, kar bo tudi pomagalo pri izboljšavi vzdržnosti javnih financ.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (sprememba v %) | PS mar. 2010 | 0,0 | –2,7 | 0,7 | 0,9 | 1,3 | 1,7 |
| KOM nov. 2009 | 0,0 | –2,9 | 0,3 | 1,0 | — | — |
| PS jan. 2009 | 0,3 | –0,8 | 0,5 | 1,3 | — | — |
| Inflacija po HICP
  (v %) | PS mar. 2010 | 2,7 | –0,9 | 0,8 | 1,9 | 1,9 | 2,0 |
| KOM nov. 2009 | 2,7 | –1,0 | 1,3 | 1,4 | — | — |
| PS jan. 2009 | 2,6 | 1,2 | 2,0 | 2,0 | — | — |
| Proizvodna vrzel (10)

  (v % potencialnega BDP) | PS mar. 2010 | 0,5 | –2,2 | –1,9 | –1,6 | –1,3 | –0,8 |
| KOM nov. 2009 (11) | –0,1 | –2,9 | –3,0 | –2,6 | — | — |
| PS jan. 2009 | –0,4 | –2,1 | –2,5 | –2,5 | — | — |
| Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta
  (v % BDP) | PS mar. 2010 | –10,3 | –9,4 | –9,3 | –9,1 | –8,7 | –8,3 |
| KOM nov. 2009 | –10,3 | –8,5 | –8,6 | –8,6 | — | — |
| PS jan. 2009 | –10,5 | –9,2 | –8,4 | –7,6 | — | — |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PS mar. 2010 | 43,2 | 39,7 | 40,5 | 41,1 | 41,8 | 42,6 |
| KOM nov. 2009 | 43,2 | 43,7 | 43,5 | 43,3 | — | — |
| PS jan. 2009 | 43,5 | 44,1 | 43,6 | 43,6 | — | — |
| Javnofinančni odhodki
  (v % BDP) | PS mar. 2010 | 45,9 | 49,1 | 48,8 | 47,7 | 46,5 | 45,4 |
| KOM nov. 2009 | 45,9 | 51,6 | 51,5 | 52,0 | — | — |
| PS jan. 2009 | 45,8 | 48,0 | 46,5 | 45,9 | — | — |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS mar. 2010 | –2,7 | –9,3 | –8,3 | –6,6 | –4,6 | –2,8 |
| KOM nov. 2009 | –2,7 | –8,0 | –8,0 | –8,7 | — | — |
| PS jan. 2009 | –2,2 | –3,9 | –2,9 | –2,3 | — | — |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS mar. 2010 | 0,2 | –6,4 | –5,1 | –2,8 | –0,6 | 1,3 |
| KOM nov. 2009 | 0,2 | –5,0 | –4,9 | –5,2 | — | — |
| PS jan. 2009 | 0,8 | –0,6 | 0,4 | 1,1 | — | — |
| Ciklično prilagojeni saldo (10)

  (v % BDP) | PS mar. 2010 | –2,9 | –8,3 | –7,5 | –5,9 | –4,1 | –2,5 |
| KOM nov. 2009 | –2,6 | –6,6 | –6,7 | –7,5 | — | — |
| PS jan. 2009 | –2,0 | –3,0 | –1,8 | –1,2 | — | — |
| Strukturni saldo (12)

  (v % BDP) | PS mar. 2010 | –2,9 | –8,3 | –7,5 | –5,9 | –4,1 | –2,5 |
| KOM nov. 2009 | –3,5 | –6,6 | –6,7 | –7,5 | — | — |
| PS jan. 2009 | –2,0 | –3,0 | –1,8 | –1,2 | — | — |
| Bruto državni dolg
  (v % BDP) | PS mar. 2010 | 66,3 | 77,2 | 86,0 | 89,4 | 90,7 | 89,8 |
| KOM nov. 2009 | 66,3 | 77,4 | 84,6 | 91,1 | — | — |
| PS jan. 2009 | 65,9 | 69,7 | 70,5 | 70,0 | — | — |
| Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Realni BDP

(sprememba v %)

PS mar. 2010

0,0

–2,7

0,7

0,9

1,3

1,7

KOM nov. 2009

0,0

–2,9

0,3

1,0

—

—

PS jan. 2009

0,3

–0,8

0,5

1,3

—

—

Inflacija po HICP

(v %)

PS mar. 2010

2,7

–0,9

0,8

1,9

1,9

2,0

KOM nov. 2009

2,7

–1,0

1,3

1,4

—

—

PS jan. 2009

2,6

1,2

2,0

2,0

—

—

Proizvodna vrzel (10)

(v % potencialnega BDP)

PS mar. 2010

0,5

–2,2

–1,9

–1,6

–1,3

–0,8

KOM nov. 2009 (11)

–0,1

–2,9

–3,0

–2,6

—

—

PS jan. 2009

–0,4

–2,1

–2,5

–2,5

—

—

Neto posojanje/zadolževanje v razmerju do ostalega sveta

(v % BDP)

PS mar. 2010

–10,3

–9,4

–9,3

–9,1

–8,7

–8,3

KOM nov. 2009

–10,3

–8,5

–8,6

–8,6

—

—

PS jan. 2009

–10,5

–9,2

–8,4

–7,6

—

—

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PS mar. 2010

43,2

39,7

40,5

41,1

41,8

42,6

KOM nov. 2009

43,2

43,7

43,5

43,3

—

—

PS jan. 2009

43,5

44,1

43,6

43,6

—

—

Javnofinančni odhodki

(v % BDP)

PS mar. 2010

45,9

49,1

48,8

47,7

46,5

45,4

KOM nov. 2009

45,9

51,6

51,5

52,0

—

—

PS jan. 2009

45,8

48,0

46,5

45,9

—

—

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS mar. 2010

–2,7

–9,3

–8,3

–6,6

–4,6

–2,8

KOM nov. 2009

–2,7

–8,0

–8,0

–8,7

—

—

PS jan. 2009

–2,2

–3,9

–2,9

–2,3

—

—

Primarni saldo

(v % BDP)

PS mar. 2010

0,2

–6,4

–5,1

–2,8

–0,6

1,3

KOM nov. 2009

0,2

–5,0

–4,9

–5,2

—

—

PS jan. 2009

0,8

–0,6

0,4

1,1

—

—

Ciklično prilagojeni saldo (10)

(v % BDP)

PS mar. 2010

–2,9

–8,3

–7,5

–5,9

–4,1

–2,5

KOM nov. 2009

–2,6

–6,6

–6,7

–7,5

—

—

PS jan. 2009

–2,0

–3,0

–1,8

–1,2

—

—

Strukturni saldo (12)

(v % BDP)

PS mar. 2010

–2,9

–8,3

–7,5

–5,9

–4,1

–2,5

KOM nov. 2009

–3,5

–6,6

–6,7

–7,5

—

—

PS jan. 2009

–2,0

–3,0

–1,8

–1,2

—

—

Bruto državni dolg

(v % BDP)

PS mar. 2010

66,3

77,2

86,0

89,4

90,7

89,8

KOM nov. 2009

66,3

77,4

84,6

91,1

—

—

PS jan. 2009

65,9

69,7

70,5

70,0

—

—

Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Program je bil predložen pozno predvsem zaradi imenovanja novega kabineta po parlamentarnih volitvah konec septembra 2009 in zato, ker je bil zakon o proračunu za leto 2010 sprejet šele marca 2010. Portugalski parlament je o programu razpravljal 25. marca 2010.

(3)  V oceni so upoštevane zlasti napovedi služb Komisije iz jeseni 2009. Pri oceni tveganja so bile uporabljene tudi drugi, novi podatki (zlasti rezultati glede BDP in inflacije).

(4)  V skladu s podatki iz obvestila o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki jih je po predložitvi programa pred 1. aprilom 2010 objavil statistični urad Portugalske, znaša javnofinančni primanjkljaj 9,4 % BDP.

(5)  Ti ukrepi se zlasti nanašajo na zmanjšanje standardne stopnje DDV za eno odstotno točko v juliju 2008 in ukrepe za povečanje prihodkov gospodinjstev.

(6)  V skladu s podatki iz obvestila o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki naj bi bili predloženi pred 1. aprilom 2010, vendar jih je statistični urad Portugalske objavil po predložitvi programa, znaša javnofinančni primanjkljaj 76,8 % BDP.

(7)  Svet v svojih sklepih z dne 10. novembra 2009 o vzdržnosti javnih financ „poziva države članice, naj se v prihodnjih programih za stabilnost in konvergenco posvetijo predvsem strategijam za doseganje vzdržnosti“ in poleg tega „poziva Komisijo, naj skupaj z Odborom za ekonomsko politiko in Ekonomsko-finančnim odborom še pred objavo naslednjega poročila o vzdržnosti dodatno razvije metodologijo za ocenjevanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ“. Naslednje poročilo je predvideno leta 2012.

(8)  Zlasti manjkajo podatki o deflatorjih javne potrošnje in naložb ter o javnofinančnih odhodkih po namenu.

(9)  Portugalska je v praksi upoštevala to priporočilo, ki pa ga ni vključila v posebno poglavje, temveč v poglavje o srednjeročni proračunski strategiji.

(10)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(11)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 0,6 %, 0,0 %, 0,3 % oziroma 0,7 % v obdobju 2008–2011.

(12)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. V programu ni enkratnih in drugih začasnih ukrepov, nasprotno pa so v napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 predvideni ukrepi v višini 0,8 % BDP za leto 2008, ki zmanjšujejo primanjkljaj.

Vir:

Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 3.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 144/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 144/12

---

MNENJE SVETA

o posodobljeni različici programa za konvergenco Romunije, 2009–2012

2010/C 144/03

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 9(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico programa Romunije za konvergenco za obdobje 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico programa Romunije za konvergenco za obdobje 2009–2012.

| (2) | Romunsko gospodarstvo je bilo s 6,8-odstotno povprečno letno rastjo BDP med letoma 2004 in 2008 eno najhitreje rastočih gospodarstev v EU. Rast je bila posledica razcveta domačega povpraševanja (poraba in naložbe), ki so ga spodbudili hiter razvoj finančnega trga, veliki prilivi kapitala in vse večja pričakovanja glede dohodkov. Skupaj z visoko inflacijo plač je to vodilo k hitremu povečanju primanjkljaja tekočega računa na 12,3 % BDP leta 2008. Poleg tega so leta procikličnih proračunskih politik privedla do občutnega poslabšanja osnovnega fiskalnega stanja in povečanja strukturnega primanjkljaja (tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) na 8,5 % BDP v letu 2008. Strah pred tveganjem, ki se je v času finančne krize nenadoma povečal, je na trgih povzročil vse večjo zaskrbljenost zaradi teh neravnovesij. Dotoki kapitala so strmo padli in pritiski na menjalni tečaj so se povečali, kar je med avgustom 2007 in januarjem 2009 povzročilo skupno depreciacijo leja v primerjavi z eurom za približno 30 %. Upad dotokov kapitala, učinki zmanjšanja vrednosti valute na bilanco stanja in strm upad izvoznega povpraševanja so konec leta 2008 in v prvi polovici leta 2009 povzročili hudo recesijo, ki je bila vidna v 7,1-odstotnem zmanjšanju BDP leta 2009. Romunska nacionalna banka je med februarjem 2009 in februarjem 2010 svojo temeljno obrestno mero znižala za skupaj 325 baznih točk na 7,0 %. Primanjkljaj tekočega računa se je leta 2009 zmanjšal na približno 4,25 % BDP. |
| --- | --- |

(2)

Romunsko gospodarstvo je bilo s 6,8-odstotno povprečno letno rastjo BDP med letoma 2004 in 2008 eno najhitreje rastočih gospodarstev v EU. Rast je bila posledica razcveta domačega povpraševanja (poraba in naložbe), ki so ga spodbudili hiter razvoj finančnega trga, veliki prilivi kapitala in vse večja pričakovanja glede dohodkov. Skupaj z visoko inflacijo plač je to vodilo k hitremu povečanju primanjkljaja tekočega računa na 12,3 % BDP leta 2008. Poleg tega so leta procikličnih proračunskih politik privedla do občutnega poslabšanja osnovnega fiskalnega stanja in povečanja strukturnega primanjkljaja (tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) na 8,5 % BDP v letu 2008. Strah pred tveganjem, ki se je v času finančne krize nenadoma povečal, je na trgih povzročil vse večjo zaskrbljenost zaradi teh neravnovesij. Dotoki kapitala so strmo padli in pritiski na menjalni tečaj so se povečali, kar je med avgustom 2007 in januarjem 2009 povzročilo skupno depreciacijo leja v primerjavi z eurom za približno 30 %. Upad dotokov kapitala, učinki zmanjšanja vrednosti valute na bilanco stanja in strm upad izvoznega povpraševanja so konec leta 2008 in v prvi polovici leta 2009 povzročili hudo recesijo, ki je bila vidna v 7,1-odstotnem zmanjšanju BDP leta 2009. Romunska nacionalna banka je med februarjem 2009 in februarjem 2010 svojo temeljno obrestno mero znižala za skupaj 325 baznih točk na 7,0 %. Primanjkljaj tekočega računa se je leta 2009 zmanjšal na približno 4,25 % BDP.

| (3) | Zaradi pritiskov, povezanih s temi dogodki, se je vlada odločila zaprositi za zunanjo finančno podporo (2), ob tem pa se je zavezala, da bo izvajala celovit program gospodarske politike, namenjen ne samo reševanju zgoraj navedenih zunanjih in fiskalnih neravnovesij, ampak tudi odpravi strukturnih ozkih grl, ki omejujejo konkurenčnost in napredek v smislu realne konvergence. Svet je glede na poslabšanje fiskalnega stanja države 7. julija 2009 odločil, da v Romuniji obstaja čezmerni primanjkljaj, in priporočil, naj se do leta 2011 odpravi. Svet je 16. februarja 2010 ugotovil, da je Romunija sprejela učinkovite ukrepe za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, in zaradi poslabšanja gospodarske dejavnosti leta 2009, ki je bilo večje od pričakovanega, je rok za njegovo odpravo podaljšal do leta 2012. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi pritiskov, povezanih s temi dogodki, se je vlada odločila zaprositi za zunanjo finančno podporo (2), ob tem pa se je zavezala, da bo izvajala celovit program gospodarske politike, namenjen ne samo reševanju zgoraj navedenih zunanjih in fiskalnih neravnovesij, ampak tudi odpravi strukturnih ozkih grl, ki omejujejo konkurenčnost in napredek v smislu realne konvergence. Svet je glede na poslabšanje fiskalnega stanja države 7. julija 2009 odločil, da v Romuniji obstaja čezmerni primanjkljaj, in priporočil, naj se do leta 2011 odpravi. Svet je 16. februarja 2010 ugotovil, da je Romunija sprejela učinkovite ukrepe za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, in zaradi poslabšanja gospodarske dejavnosti leta 2009, ki je bilo večje od pričakovanega, je rok za njegovo odpravo podaljšal do leta 2012.

| (4) | Čeprav je zmanjšanje BDP zaradi gospodarske in finančne krize večinoma ciklično, je negativno vplivalo tudi na raven potencialne proizvodnje. Zaradi manjših vlaganj, omejene razpoložljivosti kreditov in naraščajoče strukturne brezposelnosti lahko poleg tega kriza vpliva tudi na srednjeročno potencialno rast. Nadalje zaradi posledic gospodarske krize narašča tudi negativni vpliv staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ Zato je nujno treba pospešiti izvajanje strukturnih reform, da bi spodbudili potencialno rast; tako naj bi se obnovila tudi vzdržnost javnih financ. Za Romunijo je zlasti pomembno, da sprejme osnutek pokojninske reforme, reformo fiskalnega upravljanja in strukturno reformo, kot je predvideno v programu plačilnobilančne pomoči, in da jih tudi izvede. Poleg tega bi bilo treba sprejeti konkretne ukrepe za pospešitev črpanja sredstev iz strukturnih skladov EU, ker bi to pospešilo naložbe v dolgoročno rast, ne da bi bilo pri tem ogroženo doseganje dogovorjenega ciljnega proračunskega primanjkljaja. |
| --- | --- |

(4)

Čeprav je zmanjšanje BDP zaradi gospodarske in finančne krize večinoma ciklično, je negativno vplivalo tudi na raven potencialne proizvodnje. Zaradi manjših vlaganj, omejene razpoložljivosti kreditov in naraščajoče strukturne brezposelnosti lahko poleg tega kriza vpliva tudi na srednjeročno potencialno rast. Nadalje zaradi posledic gospodarske krize narašča tudi negativni vpliv staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ Zato je nujno treba pospešiti izvajanje strukturnih reform, da bi spodbudili potencialno rast; tako naj bi se obnovila tudi vzdržnost javnih financ. Za Romunijo je zlasti pomembno, da sprejme osnutek pokojninske reforme, reformo fiskalnega upravljanja in strukturno reformo, kot je predvideno v programu plačilnobilančne pomoči, in da jih tudi izvede. Poleg tega bi bilo treba sprejeti konkretne ukrepe za pospešitev črpanja sredstev iz strukturnih skladov EU, ker bi to pospešilo naložbe v dolgoročno rast, ne da bi bilo pri tem ogroženo doseganje dogovorjenega ciljnega proračunskega primanjkljaja.

| (5) | V skladu z makroekonomskim scenarijem, na katerem temelji program, naj bi bila realna rast BDP leta 2010 spet pozitivna (1,3 %) in naj bi se do leta 2012 postopoma povečala na 3,7 %. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov in zlasti glede na rezultat zadnjega četrtletja leta 2009, ki je bil slabši od pričakovanega, se zdi, da ta scenarij temelji na razmeroma ugodnih predpostavkah rasti za leto 2010. Nasprotno pa se zdi, da makroekonomski scenarij za leti 2011 in 2012 temelji na verjetnih predpostavkah rasti. Poleg tega naj bi se zunanja in fiskalna neravnovesja, zaradi česar se je recesija v Romuniji zaostrila, še naprej zmanjševala. Vendar pa se projekcije v programu za inflacijo (3,7 % leta 2010, 3,2 % leta 2011 in 2,8 % leta 2012) zdijo nizke glede na napovedane premike v rasti plač in povečanju produktivnosti dela, nedavno okrevanje mednarodnih cen energije ter morebiten dodaten dvig vladno nadzorovanih cen. Po drugi strani se lahko inflacijski pritisk morda izravna z morebitno rastjo vrednosti leja v primerjavi z eurom. Pričakovano zmanjšanje stopnje brezposelnosti z 8,4 % leta 2009 na 7,7 % leta 2010 se zdi na tej zgodnji stopnji gospodarskega okrevanja težko dosegljivo. |
| --- | --- |

(5)

V skladu z makroekonomskim scenarijem, na katerem temelji program, naj bi bila realna rast BDP leta 2010 spet pozitivna (1,3 %) in naj bi se do leta 2012 postopoma povečala na 3,7 %. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov in zlasti glede na rezultat zadnjega četrtletja leta 2009, ki je bil slabši od pričakovanega, se zdi, da ta scenarij temelji na razmeroma ugodnih predpostavkah rasti za leto 2010. Nasprotno pa se zdi, da makroekonomski scenarij za leti 2011 in 2012 temelji na verjetnih predpostavkah rasti. Poleg tega naj bi se zunanja in fiskalna neravnovesja, zaradi česar se je recesija v Romuniji zaostrila, še naprej zmanjševala. Vendar pa se projekcije v programu za inflacijo (3,7 % leta 2010, 3,2 % leta 2011 in 2,8 % leta 2012) zdijo nizke glede na napovedane premike v rasti plač in povečanju produktivnosti dela, nedavno okrevanje mednarodnih cen energije ter morebiten dodaten dvig vladno nadzorovanih cen. Po drugi strani se lahko inflacijski pritisk morda izravna z morebitno rastjo vrednosti leja v primerjavi z eurom. Pričakovano zmanjšanje stopnje brezposelnosti z 8,4 % leta 2009 na 7,7 % leta 2010 se zdi na tej zgodnji stopnji gospodarskega okrevanja težko dosegljivo.

| (6) | V programu je ocenjeno, da je leta 2009 javnofinančni primanjkljaj znašal 8,0 % BDP, kar je zaradi povečanja zaostankov v plačilih uprave nekoliko nad ciljem (7,8 %). Znatno povečanje primanjkljaja s 5,5 % BDP v letu 2008 je v veliki meri odraz vpliva krize na javne finance. Primanjkljaj se je povečal predvsem zaradi izpada prihodkov, pri čemer sta bila največja upada opažena pri prihodkih iz DDV in prispevkih za socialno zavarovanje. Poleg tega so bili črpanje sredstev EU in nedavčni prihodki nižji, kot je bilo pričakovano. Na strani odhodkov je vlada leta 2009 izvedla občutno fiskalno konsolidacijo, da bi zajezila naraščanje primanjkljaja. Ukrepi so vključevali prestrukturiranje državnih agencij in zmanjšanje odhodkov za blago in storitve. Ker pa je bil vpliv teh ukrepov manjši, kot je bilo pričakovano na začetku leta, je bilo treba sprejeti dodatne ukrepe, kot je obveznost delavcev v javnem sektorju, da vzamejo deset dni neplačanega dopusta. S temi ukrepi se je leta 2009 strukturni saldo izboljšal za 1 % BDP. Zaradi strogih proračunskih omejitev je bil ocenjeni proračunski vpliv spodbujevalnih ukrepov, sprejetih v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, omejen in je tako leta 2009 kot leta 2010 znašal 0,2 % BDP. V skladu z izhodno strategijo, ki jo je priporočil Svet, in ciljem odprave čezmernega primanjkljaja do leta 2012 naj bi se ukrepi za fiskalno konsolidacijo izvajali tudi v prihodnjih letih. |
| --- | --- |

(6)

V programu je ocenjeno, da je leta 2009 javnofinančni primanjkljaj znašal 8,0 % BDP, kar je zaradi povečanja zaostankov v plačilih uprave nekoliko nad ciljem (7,8 %). Znatno povečanje primanjkljaja s 5,5 % BDP v letu 2008 je v veliki meri odraz vpliva krize na javne finance. Primanjkljaj se je povečal predvsem zaradi izpada prihodkov, pri čemer sta bila največja upada opažena pri prihodkih iz DDV in prispevkih za socialno zavarovanje. Poleg tega so bili črpanje sredstev EU in nedavčni prihodki nižji, kot je bilo pričakovano. Na strani odhodkov je vlada leta 2009 izvedla občutno fiskalno konsolidacijo, da bi zajezila naraščanje primanjkljaja. Ukrepi so vključevali prestrukturiranje državnih agencij in zmanjšanje odhodkov za blago in storitve. Ker pa je bil vpliv teh ukrepov manjši, kot je bilo pričakovano na začetku leta, je bilo treba sprejeti dodatne ukrepe, kot je obveznost delavcev v javnem sektorju, da vzamejo deset dni neplačanega dopusta. S temi ukrepi se je leta 2009 strukturni saldo izboljšal za 1 % BDP. Zaradi strogih proračunskih omejitev je bil ocenjeni proračunski vpliv spodbujevalnih ukrepov, sprejetih v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, omejen in je tako leta 2009 kot leta 2010 znašal 0,2 % BDP. V skladu z izhodno strategijo, ki jo je priporočil Svet, in ciljem odprave čezmernega primanjkljaja do leta 2012 naj bi se ukrepi za fiskalno konsolidacijo izvajali tudi v prihodnjih letih.

| (7) | V proračunu za leto 2010, ki ga je parlament sprejel januarja 2010, je ciljni primanjkljaj 6,3 % BDP. Načrtovana prilagoditev naj bi v skladu s pogoji politike iz programa plačilnobilančne pomoči temeljila predvsem na odhodkih: ukrepi vključujejo zmanjšanje odhodkov v višini približno 2,2 % BDP. V prvi vrsti so to: zamrznitev plač in zmanjšanje zaposlitev v javnem sektorju, s čimer se prispeva k zmanjšanju odhodkov za plače v javnem sektorju za 0,8 % BDP; zmanjšanje javne porabe za blago in storitve, kar pomeni zmanjšanje vmesne potrošnje v javnem sektorju za 0,5 % BDP; zamrznitev pokojnin, kar pomeni zmanjšanje socialnih plačil za 0,8 % BDP; in zmanjšanje subvencij v višini 0,2 % BDP. Vpliv teh ukrepov se deloma izravna s povečanjem odhodkov na drugih področjih, kar povzroči neto zmanjšanje deleža primarnih odhodkov v BDP v višini 1,3 odstotne točke BDP. Predvsem bi se morala sredstva za naložbe povečati za 0,2 % BDP, tudi glede na načrtovano večjo uporabo strukturnih skladov EU. Delež javnofinančnih prihodkov v BDP bi se moral povečati za približno 0,6 odstotne točke BDP, vključno z (enkratnimi) prihodki od povračila davčnih dolgov (obveznica Rompetrola) v višini 0,5 % BDP. Uresničitev zgoraj opisanih neto zmanjšanj odhodkov in povečanj prihodkov bi pomenila izboljšanje javnofinančnega salda za 1,7 % BDP leta 2010 (ob upoštevanju povečanja plačil obresti v višini 0,3 % BDP v predhodnem letu). Ob upoštevanju vse širše proizvodne vrzeli pomeni to občutno izboljšanje strukturnega salda za 2,25 % BDP (kot so ga službe Komisije v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo ponovno izračunale na podlagi podatkov v programu). |
| --- | --- |

(7)

V proračunu za leto 2010, ki ga je parlament sprejel januarja 2010, je ciljni primanjkljaj 6,3 % BDP. Načrtovana prilagoditev naj bi v skladu s pogoji politike iz programa plačilnobilančne pomoči temeljila predvsem na odhodkih: ukrepi vključujejo zmanjšanje odhodkov v višini približno 2,2 % BDP. V prvi vrsti so to: zamrznitev plač in zmanjšanje zaposlitev v javnem sektorju, s čimer se prispeva k zmanjšanju odhodkov za plače v javnem sektorju za 0,8 % BDP; zmanjšanje javne porabe za blago in storitve, kar pomeni zmanjšanje vmesne potrošnje v javnem sektorju za 0,5 % BDP; zamrznitev pokojnin, kar pomeni zmanjšanje socialnih plačil za 0,8 % BDP; in zmanjšanje subvencij v višini 0,2 % BDP. Vpliv teh ukrepov se deloma izravna s povečanjem odhodkov na drugih področjih, kar povzroči neto zmanjšanje deleža primarnih odhodkov v BDP v višini 1,3 odstotne točke BDP. Predvsem bi se morala sredstva za naložbe povečati za 0,2 % BDP, tudi glede na načrtovano večjo uporabo strukturnih skladov EU. Delež javnofinančnih prihodkov v BDP bi se moral povečati za približno 0,6 odstotne točke BDP, vključno z (enkratnimi) prihodki od povračila davčnih dolgov (obveznica Rompetrola) v višini 0,5 % BDP. Uresničitev zgoraj opisanih neto zmanjšanj odhodkov in povečanj prihodkov bi pomenila izboljšanje javnofinančnega salda za 1,7 % BDP leta 2010 (ob upoštevanju povečanja plačil obresti v višini 0,3 % BDP v predhodnem letu). Ob upoštevanju vse širše proizvodne vrzeli pomeni to občutno izboljšanje strukturnega salda za 2,25 % BDP (kot so ga službe Komisije v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo ponovno izračunale na podlagi podatkov v programu).

| (8) | Glavni cilj srednjeročne strategije v programu za konvergenco je zmanjšanje primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP do leta 2012 v skladu s priporočilom Sveta po členu 126(7) z dne 16. februarja 2010. V programu je določena postopna pot za zmanjšanje nominalnega primanjkljaja s 6,3 % BDP leta 2010 na 4,4 % BDP leta 2011 in 3,0 % BDP leta 2012. Za primarni saldo velja podoben trend. Pri (novo izračunanem) strukturnem saldu je poudarek prilagoditve na začetku programskega obdobja. Glede na program naj bi letna fiskalna prilagoditev v letih 2010–2012 v povprečju znašala približno 1,75 % BDP, kar je v skladu s priporočilom Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Večina prilagoditve temelji na odhodkih, pri čemer naj bi se primarni odhodki s 37,6 % BDP leta 2009 postopoma zmanjšali na 33,3 % BDP leta 2012. Javnofinančni prihodki naj bi se z 31,1 % BDP leta 2009 povečali na 31,7 % BDP leta 2010 in se nato ustalili. Z ukrepi za strukturno konsolidacijo, sprejetimi za uresničitev proračunskega cilja za leto 2010, bo tudi lažje doseči fiskalne cilje za leti 2011 in 2012. Kot so sporočili organi, je srednjeročni cilj Romunije strukturni primanjkljaj v višini 0,7 % BDP. Glede na najnovejše projekcije in stopnjo dolga ta srednjeročni cilj odraža cilje Pakta za stabilnost in rast. V programu pa ni predvideno, da bo srednjeročni cilj dosežen v programskem obdobju. |
| --- | --- |

(8)

Glavni cilj srednjeročne strategije v programu za konvergenco je zmanjšanje primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP do leta 2012 v skladu s priporočilom Sveta po členu 126(7) z dne 16. februarja 2010. V programu je določena postopna pot za zmanjšanje nominalnega primanjkljaja s 6,3 % BDP leta 2010 na 4,4 % BDP leta 2011 in 3,0 % BDP leta 2012. Za primarni saldo velja podoben trend. Pri (novo izračunanem) strukturnem saldu je poudarek prilagoditve na začetku programskega obdobja. Glede na program naj bi letna fiskalna prilagoditev v letih 2010–2012 v povprečju znašala približno 1,75 % BDP, kar je v skladu s priporočilom Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Večina prilagoditve temelji na odhodkih, pri čemer naj bi se primarni odhodki s 37,6 % BDP leta 2009 postopoma zmanjšali na 33,3 % BDP leta 2012. Javnofinančni prihodki naj bi se z 31,1 % BDP leta 2009 povečali na 31,7 % BDP leta 2010 in se nato ustalili. Z ukrepi za strukturno konsolidacijo, sprejetimi za uresničitev proračunskega cilja za leto 2010, bo tudi lažje doseči fiskalne cilje za leti 2011 in 2012. Kot so sporočili organi, je srednjeročni cilj Romunije strukturni primanjkljaj v višini 0,7 % BDP. Glede na najnovejše projekcije in stopnjo dolga ta srednjeročni cilj odraža cilje Pakta za stabilnost in rast. V programu pa ni predvideno, da bo srednjeročni cilj dosežen v programskem obdobju.

| (9) | Rezultat primanjkljaja za leto 2010 bi bil lahko slabši od napovedanega v programu, ker je nekatere ukrepe za zmanjšanje odhodkov, kot so zmanjšanje zaposlitev v javnem sektorju, s socialnega in političnega vidika težko izvesti. Poleg tega bi bilo morda težko v celoti izterjati enkratne prihodke iz povračila obveznice Rompetrola, kar naj bi prineslo dodatne prihodke v višini 0,5 % BDP. Vendar se je romunska vlada v okviru programa plačilnobilančne pomoči zavezala, da bo izvedla dodatne ukrepe, če s trenutno dogovorjenimi ukrepi ne bi bili ustvarjeni prihranki, ki so potrebni za dosego ciljnega primanjkljaja za to leto. Prav tako morda ne bo lahko doseči programskih ciljev po letu 2010, zlasti zaradi morebitnega negativnega vpliva volilnega koledarja na javne finance. Srednjeročno predstavlja morebitno dodatno tveganje kopičenje dolgov javnih podjetij, ki ima lahko, če ne bo rešeno in bi morala na določeni stopnji posredovati vlada, negativne posledice za proračun. Nazadnje, v programu niso opredeljeni ukrepi, ki bodo sprejeti za zmanjšanje primanjkljaja s 6,3 % BDP leta 2010 na 3,0 % BDP leta 2012. Ta podatek naj bi bil vključen v srednjeročni proračunski okvir za obdobje 2011–2013, ki ga je treba sprejeti do maja 2010. |
| --- | --- |

(9)

Rezultat primanjkljaja za leto 2010 bi bil lahko slabši od napovedanega v programu, ker je nekatere ukrepe za zmanjšanje odhodkov, kot so zmanjšanje zaposlitev v javnem sektorju, s socialnega in političnega vidika težko izvesti. Poleg tega bi bilo morda težko v celoti izterjati enkratne prihodke iz povračila obveznice Rompetrola, kar naj bi prineslo dodatne prihodke v višini 0,5 % BDP. Vendar se je romunska vlada v okviru programa plačilnobilančne pomoči zavezala, da bo izvedla dodatne ukrepe, če s trenutno dogovorjenimi ukrepi ne bi bili ustvarjeni prihranki, ki so potrebni za dosego ciljnega primanjkljaja za to leto. Prav tako morda ne bo lahko doseči programskih ciljev po letu 2010, zlasti zaradi morebitnega negativnega vpliva volilnega koledarja na javne finance. Srednjeročno predstavlja morebitno dodatno tveganje kopičenje dolgov javnih podjetij, ki ima lahko, če ne bo rešeno in bi morala na določeni stopnji posredovati vlada, negativne posledice za proračun. Nazadnje, v programu niso opredeljeni ukrepi, ki bodo sprejeti za zmanjšanje primanjkljaja s 6,3 % BDP leta 2010 na 3,0 % BDP leta 2012. Ta podatek naj bi bil vključen v srednjeročni proračunski okvir za obdobje 2011–2013, ki ga je treba sprejeti do maja 2010.

| (10) | Bruto javni dolg je v programu za konvergenco ocenjen na 23 % BDP leta 2009, pri čemer se je povečal s 13,6 % v preteklem letu. Glavni vzrok za povečanje deleža dolga v BDP so bili močno povečanje primanjkljaja, upad BDP, povečanje plačil obresti in učinek določitve vrednosti, ki izhaja iz razvrednotenja menjalnega tečaja. Čeprav bi delež dolga ostal občutno pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, bi se – predvsem zaradi velikih javnofinančnih primanjkljajev – v programskem obdobju povečal za dodatnih 6,7 odstotnih točk na 29,7 % BDP leta 2012. Napovedan razvoj deleža dolga bi bil lahko manj ugoden, če proračunski cilji, določeni v programu, ne bodo doseženi. |
| --- | --- |

(10)

Bruto javni dolg je v programu za konvergenco ocenjen na 23 % BDP leta 2009, pri čemer se je povečal s 13,6 % v preteklem letu. Glavni vzrok za povečanje deleža dolga v BDP so bili močno povečanje primanjkljaja, upad BDP, povečanje plačil obresti in učinek določitve vrednosti, ki izhaja iz razvrednotenja menjalnega tečaja. Čeprav bi delež dolga ostal občutno pod referenčno vrednostjo iz Pogodbe, bi se – predvsem zaradi velikih javnofinančnih primanjkljajev – v programskem obdobju povečal za dodatnih 6,7 odstotnih točk na 29,7 % BDP leta 2012. Napovedan razvoj deleža dolga bi bil lahko manj ugoden, če proračunski cilji, določeni v programu, ne bodo doseženi.

| (11) | Po srednjeročnih projekcijah glede dolga do leta 2020 naj bi se stopnje rasti BDP in deleži davkov le postopoma vrnili na vrednosti, napovedane pred krizo. To bi pomenilo, da proračunska strategija, predvidena v programu, v sedanji obliki in brez dodatnih sprememb politike ne bo zadostovala za stabilizacijo deleža dolga do leta 2020. |
| --- | --- |

(11)

Po srednjeročnih projekcijah glede dolga do leta 2020 naj bi se stopnje rasti BDP in deleži davkov le postopoma vrnili na vrednosti, napovedane pred krizo. To bi pomenilo, da proračunska strategija, predvidena v programu, v sedanji obliki in brez dodatnih sprememb politike ne bo zadostovala za stabilizacijo deleža dolga do leta 2020.

| (12) | Dolgoročni vpliv staranja prebivalstva na proračun je očitno nad povprečjem EU, kar je predvsem posledica predvidenega visokega povečanja odhodkov za pokojnine. Proračunsko stanje leta 2009, kot je ocenjeno v programu, povečuje proračunski vpliv staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Zmanjšanje primarnega primanjkljaja v srednjeročnem obdobju, kot je predvideno v programu, in izvajanje osnutka pokojninske reforme, ki je bila v okviru programa plačilnobilančne pomoči za Romunijo dogovorjena skupaj z mednarodnimi finančnimi institucijami in s katero naj bi se omejilo znatno povečevanje odhodkov zaradi staranja prebivalstva, bosta prispevala k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki jih je Komisija v poročilu o vzdržnosti iz leta 2009 (3) ocenila kot visoka. |
| --- | --- |

(12)

Dolgoročni vpliv staranja prebivalstva na proračun je očitno nad povprečjem EU, kar je predvsem posledica predvidenega visokega povečanja odhodkov za pokojnine. Proračunsko stanje leta 2009, kot je ocenjeno v programu, povečuje proračunski vpliv staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Zmanjšanje primarnega primanjkljaja v srednjeročnem obdobju, kot je predvideno v programu, in izvajanje osnutka pokojninske reforme, ki je bila v okviru programa plačilnobilančne pomoči za Romunijo dogovorjena skupaj z mednarodnimi finančnimi institucijami in s katero naj bi se omejilo znatno povečevanje odhodkov zaradi staranja prebivalstva, bosta prispevala k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki jih je Komisija v poročilu o vzdržnosti iz leta 2009 (3) ocenila kot visoka.

| (13) | Zelo prociklična fiskalna politika med razmahom povpraševanja med letoma 2004 in 2008 je še poslabšala neravnovesja, ki jih je spodbujal zasebni sektor, in dodatno prispevala k pregrevanju gospodarstva. To je bilo v veliki meri posledica na splošno šibkega okvira proračunskega upravljanja, ki je privedel do slabega proračunskega načrtovanja in izvajanja. Izredni prihodki so bili običajno porabljeni prek postopka proračunskih popravkov med letom in le malo sredstev je bilo prihranjenih za težje čase. Šibka upravna sposobnost za načrtovanje in izvajanje projektov javnih naložb sta prav tako prispevala k pogosti nezadostni porabi načrtovanih odhodkov za naložbe. Romunski organi so se za izboljšanje trdnosti svojega fiskalnega okvira na podlagi programa plačilnobilančne pomoči EU zavezali k izboljšanju fiskalnega upravljanja. Parlamentu je bil v odobritev predložen osnutek zakona o fiskalni odgovornosti, ki določa zavezujoč srednjeročni proračunski okvir, vzpostavlja omejitve popravkov proračuna med letom, uvaja zanesljiva fiskalna pravila in ustanavlja fiskalni svet, ki bo zagotavljal neodvisni nadzor nad javnofinančnimi zadevami. Za ustanovitev fiskalnega sveta in predložitev srednjeročnega proračunskega okvira za obdobje 2011–2013 sta bila določena ciljna datuma: konec aprila oziroma konec maja. |
| --- | --- |

(13)

Zelo prociklična fiskalna politika med razmahom povpraševanja med letoma 2004 in 2008 je še poslabšala neravnovesja, ki jih je spodbujal zasebni sektor, in dodatno prispevala k pregrevanju gospodarstva. To je bilo v veliki meri posledica na splošno šibkega okvira proračunskega upravljanja, ki je privedel do slabega proračunskega načrtovanja in izvajanja. Izredni prihodki so bili običajno porabljeni prek postopka proračunskih popravkov med letom in le malo sredstev je bilo prihranjenih za težje čase. Šibka upravna sposobnost za načrtovanje in izvajanje projektov javnih naložb sta prav tako prispevala k pogosti nezadostni porabi načrtovanih odhodkov za naložbe. Romunski organi so se za izboljšanje trdnosti svojega fiskalnega okvira na podlagi programa plačilnobilančne pomoči EU zavezali k izboljšanju fiskalnega upravljanja. Parlamentu je bil v odobritev predložen osnutek zakona o fiskalni odgovornosti, ki določa zavezujoč srednjeročni proračunski okvir, vzpostavlja omejitve popravkov proračuna med letom, uvaja zanesljiva fiskalna pravila in ustanavlja fiskalni svet, ki bo zagotavljal neodvisni nadzor nad javnofinančnimi zadevami. Za ustanovitev fiskalnega sveta in predložitev srednjeročnega proračunskega okvira za obdobje 2011–2013 sta bila določena ciljna datuma: konec aprila oziroma konec maja.

| (14) | Glavna prednostna naloga in izziv za vlado je izboljšati učinkovitost in uspešnost javne uprave na centralni in lokalni ravni. V okviru večstranske pomoči mednarodnih finančnih institucij je mogoče zaslediti izboljšanje v zvezi z analiziranjem težav, okvirom fiskalnega upravljanja, načrtovanjem in izvrševanjem proračuna ter izvajanjem ukrepov. Vendar je treba doseči dodaten napredek, da bi preprečili poslabšanje dostopa do javnih storitev in njihove kakovosti ter poslovnega okolja na splošno. Posebni izzivi glede uspešnosti na posameznih ministrstvih in sistemske težave, ki zahtevajo pristop na ravni celotne države, naj bi se reševali med bližnjim funkcionalnim pregledom javne uprave. Poleg tega so predvideni posebni ukrepi za izboljšanje učinkovitosti davčnega upravljanja in okrepitev nadzora centralne uprave nad porabo lokalnih organov in podjetij v državni lasti. Organi so sprejeli načrt za odpravljanje dela na črno s poudarkom na ukrepih za povečanje učinkovitosti inšpekcije za delo. Organi si prizadevajo izboljšati tudi učinkovitost in uspešnost porabe javnih sredstev za izobraževanje ter raziskave in razvoj. Nazadnje, vlada namerava sprejeti konkretne ukrepe za povečanje nizke stopnje črpanja sredstev iz strukturnih skladov EU. |
| --- | --- |

(14)

Glavna prednostna naloga in izziv za vlado je izboljšati učinkovitost in uspešnost javne uprave na centralni in lokalni ravni. V okviru večstranske pomoči mednarodnih finančnih institucij je mogoče zaslediti izboljšanje v zvezi z analiziranjem težav, okvirom fiskalnega upravljanja, načrtovanjem in izvrševanjem proračuna ter izvajanjem ukrepov. Vendar je treba doseči dodaten napredek, da bi preprečili poslabšanje dostopa do javnih storitev in njihove kakovosti ter poslovnega okolja na splošno. Posebni izzivi glede uspešnosti na posameznih ministrstvih in sistemske težave, ki zahtevajo pristop na ravni celotne države, naj bi se reševali med bližnjim funkcionalnim pregledom javne uprave. Poleg tega so predvideni posebni ukrepi za izboljšanje učinkovitosti davčnega upravljanja in okrepitev nadzora centralne uprave nad porabo lokalnih organov in podjetij v državni lasti. Organi so sprejeli načrt za odpravljanje dela na črno s poudarkom na ukrepih za povečanje učinkovitosti inšpekcije za delo. Organi si prizadevajo izboljšati tudi učinkovitost in uspešnost porabe javnih sredstev za izobraževanje ter raziskave in razvoj. Nazadnje, vlada namerava sprejeti konkretne ukrepe za povečanje nizke stopnje črpanja sredstev iz strukturnih skladov EU.

| (15) | Na splošno je proračunska strategija za leto 2010, določena v programu, v skladu s priporočilom Sveta po členu 126(7). Vendar pa bi lahko bil javnofinančni primanjkljaj zaradi dejstva, da bo nekatere od predvidenih reform s političnega in socialnega vidika težko izvesti, slabši od napovedanega leta 2010. Če se ta tveganja uresničijo, bo treba izvesti ukrepe za nepredvidene razmere, ki jih organi trenutno pripravljajo. Če v programu ne bodo opredeljeni posebni konsolidacijski ukrepi, se lahko zgodi, da proračunska strategija od leta 2011 ne bo popolnoma skladna s priporočilom Sveta po členu 126(7). V programu manjkajo predvsem podrobnosti o dodatnih ukrepih za konsolidacijo, ki jih bo treba v letih 2011 in 2012 sprejeti za uresničitev fiskalnih ciljev. Tovrstne podatke bi bilo treba vključiti v srednjeročni proračunski okvir za obdobje 2011–2013, ki ga je treba sprejeti do konca maja 2010. Proračunski scenarij v programu za celotno obdobje 2010–2012 predvideva povprečno letno fiskalno prilagoditev v višini 1,75 %, kar je v skladu s priporočilom Sveta po členu 126(7), vendar je izpostavljeno enakim tveganjem kot proračunski cilji. |
| --- | --- |

(15)

Na splošno je proračunska strategija za leto 2010, določena v programu, v skladu s priporočilom Sveta po členu 126(7). Vendar pa bi lahko bil javnofinančni primanjkljaj zaradi dejstva, da bo nekatere od predvidenih reform s političnega in socialnega vidika težko izvesti, slabši od napovedanega leta 2010. Če se ta tveganja uresničijo, bo treba izvesti ukrepe za nepredvidene razmere, ki jih organi trenutno pripravljajo. Če v programu ne bodo opredeljeni posebni konsolidacijski ukrepi, se lahko zgodi, da proračunska strategija od leta 2011 ne bo popolnoma skladna s priporočilom Sveta po členu 126(7). V programu manjkajo predvsem podrobnosti o dodatnih ukrepih za konsolidacijo, ki jih bo treba v letih 2011 in 2012 sprejeti za uresničitev fiskalnih ciljev. Tovrstne podatke bi bilo treba vključiti v srednjeročni proračunski okvir za obdobje 2011–2013, ki ga je treba sprejeti do konca maja 2010. Proračunski scenarij v programu za celotno obdobje 2010–2012 predvideva povprečno letno fiskalno prilagoditev v višini 1,75 %, kar je v skladu s priporočilom Sveta po členu 126(7), vendar je izpostavljeno enakim tveganjem kot proračunski cilji.

| (16) | Kar zadeva predpisane podatke, opredeljene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenčne programe, v programu manjkajo nekateri neobvezni podatki (4). Poleg tega temeljne predpostavke programa niso predstavljene v posebni preglednici, kot je predlagano v kodeksu ravnanja. Svet je v priporočilih za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2012, temelječih na členu 126(7) in sprejetih 16. februarja 2010, Romunijo tudi pozval, naj posebno poglavje v posodobljeni različici programa Romunije za konvergenco posveti izvajanju priporočil Sveta. Najnovejša posodobljena različica programa vključuje poseben razdelek o uporabi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v primeru Romunije. |
| --- | --- |

(16)

Kar zadeva predpisane podatke, opredeljene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenčne programe, v programu manjkajo nekateri neobvezni podatki (4). Poleg tega temeljne predpostavke programa niso predstavljene v posebni preglednici, kot je predlagano v kodeksu ravnanja. Svet je v priporočilih za odpravo čezmernega primanjkljaja do leta 2012, temelječih na členu 126(7) in sprejetih 16. februarja 2010, Romunijo tudi pozval, naj posebno poglavje v posodobljeni različici programa Romunije za konvergenco posveti izvajanju priporočil Sveta. Najnovejša posodobljena različica programa vključuje poseben razdelek o uporabi postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v primeru Romunije.

Splošni zaključek je, da je potek konsolidacije, načrtovan v programu za konvergenco, v sedanji obliki ustrezen in v skladu s priporočilom Sveta po členu 126(7) PDEU. Vendar pa je za dosego ciljnega primanjkljaja bistveno dosledno izvajanje konsolidacijskih ukrepov, predvidenih za leto 2010. Poleg tega v programu niso zadostno opredeljeni konsolidacijski ukrepi, ki naj bi bili sprejeti leta 2011 in leta 2012. Romunska vlada se je zavezala, da bo po potrebi sprejela ukrepe za izredne razmere, da bi dosegla ciljni primanjkljaj, določen za leto 2010. Poleg tega bi moralo izvajanje reform fiskalnega upravljanja, določenih v okviru programa plačilnobilančne pomoči EU za Romunijo, pomagati pri doseganju proračunskih ciljev za leti 2011 in 2012. Sprejetje osnutka pokojninske reforme in izvajanje te reforme bosta bistvena za izboljšanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ.

Ob upoštevanju zgornje ocene in priporočila po členu 126(7) PDEU z dne 16. februarja 2010 ter glede na potrebo po zagotavljanju trajnostne konvergence naj Romunija:

| (i) | dosledno izvaja ukrepe za fiskalno konsolidacijo za leto 2010, dogovorjene kot del programa plačilnobilančne pomoči, in po potrebi sprejme dodatne korektivne ukrepe, da bo dosežen cilj javnofinančnega primanjkljaja za leto 2010. Romunski organi naj v sklopu srednjeročnega proračunskega okvira, ki ga je treba pripraviti do konca maja 2010, opredelijo tudi ukrepe za fiskalno konsolidacijo, potrebne za dosego proračunskih ciljev programa za leti 2011 in 2012; |
| --- | --- |

(i)

dosledno izvaja ukrepe za fiskalno konsolidacijo za leto 2010, dogovorjene kot del programa plačilnobilančne pomoči, in po potrebi sprejme dodatne korektivne ukrepe, da bo dosežen cilj javnofinančnega primanjkljaja za leto 2010. Romunski organi naj v sklopu srednjeročnega proračunskega okvira, ki ga je treba pripraviti do konca maja 2010, opredelijo tudi ukrepe za fiskalno konsolidacijo, potrebne za dosego proračunskih ciljev programa za leti 2011 in 2012;

| (ii) | izboljša fiskalni okvir s sprejetjem in izvedbo zakona o fiskalni odgovornosti in naj pri oblikovanju in izvajanju fiskalne politike upošteva zlasti analizo fiskalnega sveta; |
| --- | --- |

(ii)

izboljša fiskalni okvir s sprejetjem in izvedbo zakona o fiskalni odgovornosti in naj pri oblikovanju in izvajanju fiskalne politike upošteva zlasti analizo fiskalnega sveta;

| (iii) | sprejme osnutek pokojninskega zakona in ga izvaja ter tako prispeva k znatnemu izboljšanju dolgoročne vzdržnosti javnih financ. |
| --- | --- |

(iii)

sprejme osnutek pokojninskega zakona in ga izvaja ter tako prispeva k znatnemu izboljšanju dolgoročne vzdržnosti javnih financ.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (spremembe v %) | PK mar. 2010 | 7,3 | –7,0 | 1,3 | 2,4 | 3,7 |
| KOM nov. 2009 | 6,2 | –8,0 | 0,5 | 2,6 | — |
| PK jun. 2009 | 7,1 | –4,0 | 0,1 | 2,4 | — |
| Inflacija po HICP
  (v %) | PK mar. 2010 | 7,9 | 5,6 | 3,7 | 3,2 | 2,8 |
| KOM nov. 2009 | 7,9 | 5,7 | 3,5 | 3,4 | — |
| PK jun. 2009 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | 3,2 | — |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | PK mar. 2010 | 9,5 | –1,7 | –3,3 | –3,7 | –2,7 |
| KOM nov. 2009 (6) | 10,0 | –2,2 | –4,4 | –4,3 | — |
| PK jun. 2009 | 8,7 | 0,5 | –2,5 | –2,9 | — |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | PK mar. 2010 | –11,2 | –3,9 | –3,9 | –3,9 | –3,7 |
| KOM nov. 2009 | –11,8 | –5,0 | –5,1 | –5,2 | — |
| PK jun. 2009 | –11,9 | –6,3 | –5,4 | –5,2 | — |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PK mar. 2010 | 32,8 | 31,1 | 31,7 | 31,9 | 31,8 |
| KOM nov. 2009 | 32,8 | 31,6 | 31,8 | 32,0 | — |
| PK jun. 2009 | 33,1 | 33,2 | 33,7 | 34,2 | — |
| Javnofinančni odhodki
  (v % BDP) | PK mar. 2010 | 38,4 | 39,1 | 38,1 | 36,4 | 34,8 |
| KOM nov. 2009 | 38,4 | 39,4 | 38,6 | 37,9 | — |
| PK jun. 2009 | 38,5 | 38,3 | 37,8 | 37,0 | — |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PK mar. 2010 | –5,5 | –8,0 | –6,3 | –4,4 | –3,0 |
| KOM nov. 2009 | –5,5 | –7,8 | –6,8 | –5,9 | — |
| PK jun. 2009 | –5,4 | –5,1 | –4,1 | –2,9 | — |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PK mar. 2010 | –4,8 | –6,5 | –4,5 | –2,6 | –1,6 |
| KOM nov. 2009 | –4,8 | –6,2 | –5,0 | –3,9 | — |
| PK jun. 2009 | –4,7 | –3,6 | –2,4 | –1,4 | — |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | PK mar. 2010 | –8,5 | –7,5 | –5,2 | –3,2 | –2,1 |
| KOM nov. 2009 | –8,5 | –7,1 | –5,5 | –4,6 | — |
| PK jun. 2009 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 | — |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | PK mar. 2010 | –8,5 | –7,5 | –5,2 | –3,2 | –2,1 |
| KOM nov. 2009 | –8,5 | –7,1 | –5,5 | –4,6 | — |
| PK jun. 2009 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 | — |
| Bruto državni dolg
  (v % BDP) | PK mar. 2010 | 13,6 | 23,0 | 28,3 | 29,4 | 29,7 |
| KOM nov. 2009 | 13,6 | 21,8 | 27,4 | 31,3 | — |
| PK jun. 2009 | 13,6 | 18,0 | 20,8 | 22,0 | — |
| Program za konvergenco (PK); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2008

2009

2010

2011

2012

Realni BDP

(spremembe v %)

PK mar. 2010

7,3

–7,0

1,3

2,4

3,7

KOM nov. 2009

6,2

–8,0

0,5

2,6

—

PK jun. 2009

7,1

–4,0

0,1

2,4

—

Inflacija po HICP

(v %)

PK mar. 2010

7,9

5,6

3,7

3,2

2,8

KOM nov. 2009

7,9

5,7

3,5

3,4

—

PK jun. 2009

7,9

5,8

3,5

3,2

—

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

PK mar. 2010

9,5

–1,7

–3,3

–3,7

–2,7

KOM nov. 2009 (6)

10,0

–2,2

–4,4

–4,3

—

PK jun. 2009

8,7

0,5

–2,5

–2,9

—

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

PK mar. 2010

–11,2

–3,9

–3,9

–3,9

–3,7

KOM nov. 2009

–11,8

–5,0

–5,1

–5,2

—

PK jun. 2009

–11,9

–6,3

–5,4

–5,2

—

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PK mar. 2010

32,8

31,1

31,7

31,9

31,8

KOM nov. 2009

32,8

31,6

31,8

32,0

—

PK jun. 2009

33,1

33,2

33,7

34,2

—

Javnofinančni odhodki

(v % BDP)

PK mar. 2010

38,4

39,1

38,1

36,4

34,8

KOM nov. 2009

38,4

39,4

38,6

37,9

—

PK jun. 2009

38,5

38,3

37,8

37,0

—

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PK mar. 2010

–5,5

–8,0

–6,3

–4,4

–3,0

KOM nov. 2009

–5,5

–7,8

–6,8

–5,9

—

PK jun. 2009

–5,4

–5,1

–4,1

–2,9

—

Primarni saldo

(v % BDP)

PK mar. 2010

–4,8

–6,5

–4,5

–2,6

–1,6

KOM nov. 2009

–4,8

–6,2

–5,0

–3,9

—

PK jun. 2009

–4,7

–3,6

–2,4

–1,4

—

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

PK mar. 2010

–8,5

–7,5

–5,2

–3,2

–2,1

KOM nov. 2009

–8,5

–7,1

–5,5

–4,6

—

PK jun. 2009

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

—

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

PK mar. 2010

–8,5

–7,5

–5,2

–3,2

–2,1

KOM nov. 2009

–8,5

–7,1

–5,5

–4,6

—

PK jun. 2009

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

—

Bruto državni dolg

(v % BDP)

PK mar. 2010

13,6

23,0

28,3

29,4

29,7

KOM nov. 2009

13,6

21,8

27,4

31,3

—

PK jun. 2009

13,6

18,0

20,8

22,0

—

Program za konvergenco (PK); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_sl.htm

(2)  Zaradi naraščajočih finančnih pritiskov je Svet 6. maja 2009 sprejel Odločbo 2009/459/ES o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Skupnosti Romuniji v višini 5 milijard EUR na podlagi aranžmaja za plačilne bilance držav članic. Poleg pomoči EU prejme Romunija posojila MDS (13 milijard EUR), Svetovne banke (1 milijarda EUR) ter EIB in Evropske banke za obnovo in razvoj (1 milijarda EUR).

(3)  V sklepih Sveta z dne 10. novembra 2009 o vzdržnosti javnih financ „Svet poziva države članice, naj se v prihodnjih programih za stabilnost in konvergenco posvetijo predvsem strategijam za doseganje vzdržnosti“, poleg tega pa „poziva Komisijo, naj skupaj z Odborom za ekonomsko politiko in Ekonomsko-finančnim odborom še pred objavo naslednjega poročila o vzdržnosti dodatno razvije metodologijo za ocenjevanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ“. Naslednje poročilo je predvideno leta 2012.

(4)  Predloženi niso bili zlasti podatki o zaposlovanju glede na opravljene ure in podatki o javnofinančnih odhodkih glede na namen.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi v skladu s programi glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 5,1 %, 3,4 %, 2,9 % oziroma 2,5 % v obdobju 2008–2011.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov.

Vir:

Program za konvergenco (PK); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 3.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 144/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 144/17

---

MNENJE SVETA

o posodobljeni različici programa Slovaške za stabilnost, 2009–2012

2010/C 144/04

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom –

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico programa Slovaške za stabilnost, ki zajema obdobje 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. aprila 2010 preučil posodobljeno različico programa Slovaške za stabilnost, ki zajema obdobje 2009–2012.

| (2) | S povprečno realno stopnjo rasti BDP več kot 7 % v obdobju 2003–2008 je bila Slovaška ena od držav članic EU z najboljšimi rezultati v obdobju razcveta. Zaradi ustreznih makroekonomskih politik v tem obdobju je bilo mogoče izogibanje večjim makroekonomskim neravnovesjem, kar je Slovaški januarja 2009 omogočilo uvedbo evra. Vendar je slovaško gospodarstvo zaradi velike trgovinske odprtosti zelo prizadela kriza. Realni BDP je po ocenah leta 2009 padel za 4,7 %, pri čemer je zmanjšanje vrednosti valut sosednjih držav pomenilo nadaljnjo rast vrednosti realnega efektivnega menjalnega tečaja Slovaške.
  Za zajezitev učinkov krize so organi dovolili polno delovanje avtomatskih stabilizatorjev, v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva pa so novembra 2008 in februarja 2009 sprejeli protikrizne ukrepe (0,5 % BDP za leti 2009 in 2010). Zaradi pričakovanega javnofinančnega primanjkljaja približno 6 % BDP v letu 2009 je Svet 2. decembra 2009 ugotovil, da ima Slovaška čezmerni primanjkljaj, in priporočil njegovo zmanjšanje do leta 2013. Ob upoštevanju oslabitve zunanje konkurenčnosti Slovaške zaradi začasne depreciacije valut sosednjih držav in vse večjih fiskalnih neravnovesij med krizo bi moralo biti verodostojno in trajno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja ključni element strategije organov v prihodnjih letih. |
| --- | --- |

(2)

S povprečno realno stopnjo rasti BDP več kot 7 % v obdobju 2003–2008 je bila Slovaška ena od držav članic EU z najboljšimi rezultati v obdobju razcveta. Zaradi ustreznih makroekonomskih politik v tem obdobju je bilo mogoče izogibanje večjim makroekonomskim neravnovesjem, kar je Slovaški januarja 2009 omogočilo uvedbo evra. Vendar je slovaško gospodarstvo zaradi velike trgovinske odprtosti zelo prizadela kriza. Realni BDP je po ocenah leta 2009 padel za 4,7 %, pri čemer je zmanjšanje vrednosti valut sosednjih držav pomenilo nadaljnjo rast vrednosti realnega efektivnega menjalnega tečaja Slovaške.

Za zajezitev učinkov krize so organi dovolili polno delovanje avtomatskih stabilizatorjev, v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva pa so novembra 2008 in februarja 2009 sprejeli protikrizne ukrepe (0,5 % BDP za leti 2009 in 2010). Zaradi pričakovanega javnofinančnega primanjkljaja približno 6 % BDP v letu 2009 je Svet 2. decembra 2009 ugotovil, da ima Slovaška čezmerni primanjkljaj, in priporočil njegovo zmanjšanje do leta 2013. Ob upoštevanju oslabitve zunanje konkurenčnosti Slovaške zaradi začasne depreciacije valut sosednjih držav in vse večjih fiskalnih neravnovesij med krizo bi moralo biti verodostojno in trajno zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja ključni element strategije organov v prihodnjih letih.

| (3) | Čeprav je opazovani padec dejanskega BDP v kriznem obdobju večinoma cikličen, je neugodno vplival tudi na raven potencialne proizvodnje. Poleg tega lahko kriza srednjeročno vpliva tudi na potencialno rast zaradi manjših naložb, omejene razpoložljivosti kreditov in večje strukturne brezposelnosti. Poleg tega vpliv gospodarske krize potencira negativne učinke staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo treba pospešiti strukturne reforme, da bi podprli potencialno rast. Za Slovaško je zlasti pomembno, da izvede reforme za zmanjšanje obsega predpisov in upravnih bremen podjetij ter izboljšanje delovanja trga dela in stroškovne konkurenčnosti v primerjavi s trgovskimi partnerji, tudi z zmernostjo plač. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav je opazovani padec dejanskega BDP v kriznem obdobju večinoma cikličen, je neugodno vplival tudi na raven potencialne proizvodnje. Poleg tega lahko kriza srednjeročno vpliva tudi na potencialno rast zaradi manjših naložb, omejene razpoložljivosti kreditov in večje strukturne brezposelnosti. Poleg tega vpliv gospodarske krize potencira negativne učinke staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo treba pospešiti strukturne reforme, da bi podprli potencialno rast. Za Slovaško je zlasti pomembno, da izvede reforme za zmanjšanje obsega predpisov in upravnih bremen podjetij ter izboljšanje delovanja trga dela in stroškovne konkurenčnosti v primerjavi s trgovskimi partnerji, tudi z zmernostjo plač.

| (4) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP 1,9 % v letu 2010, 4,1 % v letu 2011 in 5,4 % v letu 2012. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (2) se zdi, da ta scenarij temelji na verjetnih predpostavkah o rasti za leto 2010 ter optimističnih predpostavkah za leti 2011 in 2012.
  Projekcije za zadnja leta programa morda ne odražajo dovolj previdnosti, ki bi jo bilo treba uporabiti pri oblikovanju strategije fiskalne konsolidacije, zlasti ob upoštevanju nenavadno velike negotovosti v sedanjem okolju po krizi. V skladu s predpostavljenim okrevanjem je projekcija programa glede inflacije v letu 2011 za približno eno odstotno točko večja kot v napovedi služb Komisije iz jeseni 2009, pri čemer naj bi stopnja brezposelnosti upadala hitreje. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo realna rast BDP 1,9 % v letu 2010, 4,1 % v letu 2011 in 5,4 % v letu 2012. Na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (2) se zdi, da ta scenarij temelji na verjetnih predpostavkah o rasti za leto 2010 ter optimističnih predpostavkah za leti 2011 in 2012.

Projekcije za zadnja leta programa morda ne odražajo dovolj previdnosti, ki bi jo bilo treba uporabiti pri oblikovanju strategije fiskalne konsolidacije, zlasti ob upoštevanju nenavadno velike negotovosti v sedanjem okolju po krizi. V skladu s predpostavljenim okrevanjem je projekcija programa glede inflacije v letu 2011 za približno eno odstotno točko večja kot v napovedi služb Komisije iz jeseni 2009, pri čemer naj bi stopnja brezposelnosti upadala hitreje.

| (5) | Program predvideva, da bo javnofinančni primanjkljaj za leto 2009 znašal 6,3 % BDP, pri čemer je leta 2008 znašal 2,3 % BDP. Polno delovanje avtomatskih stabilizatorjev leta 2009 je sprožilo velik upad prihodkov in znatno povečanje socialnih stroškov. Spodbujevalni ukrepi, ki jih je sprejela vlada v okviru evropskega načrta za oživitev gospodarstva, niso vplivali na primanjkljaj, saj so se financirali s prerazporeditvijo stroškov znotraj proračuna. Nekateri protikrizni ukrepi se bodo izvajali tudi leta 2010. Vendar vlada v skladu z izhodno strategijo, ki jo zagovarja Svet, za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in vrnitev fiskalnega stanja na vzdržnejšo raven načrtuje konsolidacijo javnih financ na začetku programskega obdobja, ki se začne leta 2010. |
| --- | --- |

(5)

Program predvideva, da bo javnofinančni primanjkljaj za leto 2009 znašal 6,3 % BDP, pri čemer je leta 2008 znašal 2,3 % BDP. Polno delovanje avtomatskih stabilizatorjev leta 2009 je sprožilo velik upad prihodkov in znatno povečanje socialnih stroškov. Spodbujevalni ukrepi, ki jih je sprejela vlada v okviru evropskega načrta za oživitev gospodarstva, niso vplivali na primanjkljaj, saj so se financirali s prerazporeditvijo stroškov znotraj proračuna. Nekateri protikrizni ukrepi se bodo izvajali tudi leta 2010. Vendar vlada v skladu z izhodno strategijo, ki jo zagovarja Svet, za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in vrnitev fiskalnega stanja na vzdržnejšo raven načrtuje konsolidacijo javnih financ na začetku programskega obdobja, ki se začne leta 2010.

| (6) | Cilj programa za leto 2010 je javnofinančni primanjkljaj v višini 5,5 % BDP. Delež odhodkov v BDP bo po pričakovanjih padel za 1,1 odstotne točke BDP, kar naj bi izražalo prihranke pri odhodkih za blago in storitve, zmerno povečanje plač zaposlenih v javnem sektorju in zmanjšanje javnih naložb. Delež prihodkov v BDP se bo po pričakovanjih zmanjšal za 0,3 odstotne točke BDP, kar naj bi izražalo začasno povečanje davčne olajšave in ugodnosti za zaposlene ter upad dividend javnih družb. Zaradi načrtovanih ukrepov se bo javnofinančni primanjkljaj po pričakovanjih zmanjšal za približno eno odstotno točko BDP. Fiskalni cilj za leto 2010 predvideva znatno izboljšanje strukturnega salda (tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) za približno 1,25 odstotne točke BDP, kar je v skladu s priporočilom Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. |
| --- | --- |

(6)

Cilj programa za leto 2010 je javnofinančni primanjkljaj v višini 5,5 % BDP. Delež odhodkov v BDP bo po pričakovanjih padel za 1,1 odstotne točke BDP, kar naj bi izražalo prihranke pri odhodkih za blago in storitve, zmerno povečanje plač zaposlenih v javnem sektorju in zmanjšanje javnih naložb. Delež prihodkov v BDP se bo po pričakovanjih zmanjšal za 0,3 odstotne točke BDP, kar naj bi izražalo začasno povečanje davčne olajšave in ugodnosti za zaposlene ter upad dividend javnih družb. Zaradi načrtovanih ukrepov se bo javnofinančni primanjkljaj po pričakovanjih zmanjšal za približno eno odstotno točko BDP. Fiskalni cilj za leto 2010 predvideva znatno izboljšanje strukturnega salda (tj. ciklično prilagojenega salda brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov) za približno 1,25 odstotne točke BDP, kar je v skladu s priporočilom Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem.

| (7) | Glavni cilj proračunske strategije programa je zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja na 3 % BDP v letu 2012, tj. eno leto prej, kot je priporočil Svet v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Nominalni primanjkljaj naj bi se po načrtih zmanjšal s 5,5 % BDP v letu 2010 na 4,2 % BDP v letu 2011 in na 3,0 % BDP v letu 2012. Dve tretjini zmanjšanja primanjkljaja med letoma 2010 in 2012 bi izražali strukturno izboljšanje na začetku programskega obdobja (kot je izmerjeno v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, uporabljeno za podatke iz programa); preostala tretjina bi bila posledica ugodnega cikličnega razvoja. Glavno gonilo strukturnega izboljšanja je načrtovano znatno zmanjšanje javnofinančne porabe in investicijskih odhodkov. V skladu s programom bi povprečna letna fiskalna konsolidacija v obdobju 2010–2012, ponovno izračunano po skupno dogovorjeni metodi, znašalo približno 1 % BDP, kar je v skladu s priporočilom Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Konsolidacija se bo po načrtih nadaljevala po letu 2012, da se doseže napredek v zvezi s srednjeročnim proračunskim ciljem, tj. uravnoteženim proračunom v strukturnem smislu. Glede na najnovejše projekcije in raven dolga srednjeročni cilj več kot ustrezno odraža cilje pakta. Vendar program ne predvideva, da bo ta cilj dosežen v programskem obdobju. |
| --- | --- |

(7)

Glavni cilj proračunske strategije programa je zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja na 3 % BDP v letu 2012, tj. eno leto prej, kot je priporočil Svet v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Nominalni primanjkljaj naj bi se po načrtih zmanjšal s 5,5 % BDP v letu 2010 na 4,2 % BDP v letu 2011 in na 3,0 % BDP v letu 2012. Dve tretjini zmanjšanja primanjkljaja med letoma 2010 in 2012 bi izražali strukturno izboljšanje na začetku programskega obdobja (kot je izmerjeno v skladu s skupno dogovorjeno metodologijo, uporabljeno za podatke iz programa); preostala tretjina bi bila posledica ugodnega cikličnega razvoja. Glavno gonilo strukturnega izboljšanja je načrtovano znatno zmanjšanje javnofinančne porabe in investicijskih odhodkov. V skladu s programom bi povprečna letna fiskalna konsolidacija v obdobju 2010–2012, ponovno izračunano po skupno dogovorjeni metodi, znašalo približno 1 % BDP, kar je v skladu s priporočilom Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Konsolidacija se bo po načrtih nadaljevala po letu 2012, da se doseže napredek v zvezi s srednjeročnim proračunskim ciljem, tj. uravnoteženim proračunom v strukturnem smislu. Glede na najnovejše projekcije in raven dolga srednjeročni cilj več kot ustrezno odraža cilje pakta. Vendar program ne predvideva, da bo ta cilj dosežen v programskem obdobju.

| (8) | Proračunski rezultati leta 2010 bi lahko bili nekoliko slabši od napovedanih v programu. Zlasti negotovi so rezultati v zvezi z odhodki, pri čemer nekateri ukrepi morda ne bodo zagotovili pričakovanih prihrankov (npr. zmanjšanje stroškov za blago in storitve). Poleg tega se zdijo projekcije za saldo lokalnih oblasti optimistične glede na predviden vpliv krize na prihodke teh oblasti v letu 2010. Negotovost glede fiskalnih ciljev je večja za zadnja leta programa. Ta temelji zlasti na ugodnih makroekonomskih predpostavkah za leti 2011 in 2012, kar pomeni, da so možna negativna presenečenja v zvezi s prihodki. Razen tega bo treba natančneje opredeliti predvidene ukrepe v zvezi z odhodki, zlasti odhodki, povezanimi z zmanjšanjem javne porabe, da se izboljša verodostojnost konsolidacijskega načrta. |
| --- | --- |

(8)

Proračunski rezultati leta 2010 bi lahko bili nekoliko slabši od napovedanih v programu. Zlasti negotovi so rezultati v zvezi z odhodki, pri čemer nekateri ukrepi morda ne bodo zagotovili pričakovanih prihrankov (npr. zmanjšanje stroškov za blago in storitve). Poleg tega se zdijo projekcije za saldo lokalnih oblasti optimistične glede na predviden vpliv krize na prihodke teh oblasti v letu 2010. Negotovost glede fiskalnih ciljev je večja za zadnja leta programa. Ta temelji zlasti na ugodnih makroekonomskih predpostavkah za leti 2011 in 2012, kar pomeni, da so možna negativna presenečenja v zvezi s prihodki. Razen tega bo treba natančneje opredeliti predvidene ukrepe v zvezi z odhodki, zlasti odhodki, povezanimi z zmanjšanjem javne porabe, da se izboljša verodostojnost konsolidacijskega načrta.

| (9) | Glede na program za stabilnost se je bruto javni dolg povečal s 27,7 % BDP v letu 2008 na 37,1 % BDP v letu 2009. Iz povečanja sta razvidna velik primanjkljaj in znatno zmanjšanje realnega BDP v letu 2009. Delež dolga ostaja znatno manjši od referenčne vrednosti iz Pogodbe, pri čemer naj bi se dodatno povečal v letih 2010 in 2011, ko naj bi dosegel 42,5 % BDP, v letu 2012 pa naj bi se rahlo zmanjšal na 42,2 % BDP. Gibanje deleža dolga bo verjetno manj ugodno v primerjavi z napovedmi v programu zlasti po letu 2010 glede na tveganja, opredeljena za proračunsko konsolidacijo, ki so še večja zaradi možnosti manj ugodne rasti realnega BDP, kot jo predvideva program. |
| --- | --- |

(9)

Glede na program za stabilnost se je bruto javni dolg povečal s 27,7 % BDP v letu 2008 na 37,1 % BDP v letu 2009. Iz povečanja sta razvidna velik primanjkljaj in znatno zmanjšanje realnega BDP v letu 2009. Delež dolga ostaja znatno manjši od referenčne vrednosti iz Pogodbe, pri čemer naj bi se dodatno povečal v letih 2010 in 2011, ko naj bi dosegel 42,5 % BDP, v letu 2012 pa naj bi se rahlo zmanjšal na 42,2 % BDP. Gibanje deleža dolga bo verjetno manj ugodno v primerjavi z napovedmi v programu zlasti po letu 2010 glede na tveganja, opredeljena za proračunsko konsolidacijo, ki so še večja zaradi možnosti manj ugodne rasti realnega BDP, kot jo predvideva program.

| (10) | Srednjeročne projekcije glede dolga, v skladu s katerimi se bodo stopnje rasti BDP le postopoma vrnile na vrednosti, ki so bile predvidene pred krizo, deleži davkov pa na ravni pred krizo, ter ki vključujejo napovedano rast odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kažejo, da proračunska strategija v nominalnih vrednostih, ki je predvidena v programu, in brez nadaljnjega spreminjanja politike ne bi zadostovala za stabilizacijo razmerja med dolgom in BDP do leta 2020. |
| --- | --- |

(10)

Srednjeročne projekcije glede dolga, v skladu s katerimi se bodo stopnje rasti BDP le postopoma vrnile na vrednosti, ki so bile predvidene pred krizo, deleži davkov pa na ravni pred krizo, ter ki vključujejo napovedano rast odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kažejo, da proračunska strategija v nominalnih vrednostih, ki je predvidena v programu, in brez nadaljnjega spreminjanja politike ne bi zadostovala za stabilizacijo razmerja med dolgom in BDP do leta 2020.

| (11) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je nekoliko višji od povprečja EU zaradi relativno velikega povečanja odhodkov za pokojnine v naslednjih desetletjih. Poleg tega proračunsko stanje leta 2009 kaže proračunski vpliv staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Doseganje višjih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju skupaj s strukturnimi reformami, kot je predvideno v programu, in reforma pokojninskega sistema bi prispevala k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (3) ocenjena kot visoka. |
| --- | --- |

(11)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je nekoliko višji od povprečja EU zaradi relativno velikega povečanja odhodkov za pokojnine v naslednjih desetletjih. Poleg tega proračunsko stanje leta 2009 kaže proračunski vpliv staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti. Doseganje višjih primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju skupaj s strukturnimi reformami, kot je predvideno v programu, in reforma pokojninskega sistema bi prispevala k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (3) ocenjena kot visoka.

| (12) | Fiskalna politika Slovaške temelji na dobro opredeljenem in podrobnem triletnem fiskalnem okviru. Vendar so srednjeročni cilji v zvezi z odhodki večinoma okvirni in se navadno v veliki meri popravljajo, kar sčasoma ogrozi njihovo verodostojnost. V posodobljeni različici programa za stabilnost v letu 2010 je predlagana okrepitev okvira z uvedbo večletnih zgornjih mej odhodkov, kar bi zajemalo velik delež javnih financ. Odstopne klavzule bi bile predvidene v primeru negativnih gospodarskih pretresov. V programu sta predlagana tudi uvedba zgornje meje javnega dolga z ustavnim zakonom in boljše spremljanje izvrševanja proračuna med letom. Ta prizadevanja za okrepitev institucionalnega usklajevanja javnih financ so zaželena in jih je treba spodbujati. Ker pa so predlogi šele na začetni stopnji, se morajo obravnavati kot dodatna prizadevanja in ne kot gonilna sila strategije fiskalne konsolidacije. |
| --- | --- |

(12)

Fiskalna politika Slovaške temelji na dobro opredeljenem in podrobnem triletnem fiskalnem okviru. Vendar so srednjeročni cilji v zvezi z odhodki večinoma okvirni in se navadno v veliki meri popravljajo, kar sčasoma ogrozi njihovo verodostojnost. V posodobljeni različici programa za stabilnost v letu 2010 je predlagana okrepitev okvira z uvedbo večletnih zgornjih mej odhodkov, kar bi zajemalo velik delež javnih financ. Odstopne klavzule bi bile predvidene v primeru negativnih gospodarskih pretresov. V programu sta predlagana tudi uvedba zgornje meje javnega dolga z ustavnim zakonom in boljše spremljanje izvrševanja proračuna med letom. Ta prizadevanja za okrepitev institucionalnega usklajevanja javnih financ so zaželena in jih je treba spodbujati. Ker pa so predlogi šele na začetni stopnji, se morajo obravnavati kot dodatna prizadevanja in ne kot gonilna sila strategije fiskalne konsolidacije.

| (13) | Slovaška ima možnosti za izboljšanje sestave javnofinančne porabe. Delež javnih naložb v skupnih javnofinančnih odhodkih je nizek v primerjavi s sosednjimi državami (2 % BDP). Izdatki za raziskave in razvoj, izobraževanje in varstvo okolja so prav tako nizki glede na standarde EU in v primerjavi z ostalimi državami v regiji. Ob upoštevanju tega je napovedano zniževanje stroškov za naložbe v programskem obdobju razlog za zaskrbljenost. To morda ne bi bilo vzdržno in zaželeno v gospodarstvu, kot je slovaško, ki poskuša odpraviti zaostanek. Program predvideva več ukrepov za izboljšanje učinkovitosti vlade, vključno z reorganizacijo glavne uprave z združitvijo ministrstev, centralizacijo javnih naročil in upravljanja državnega premoženja ter boljšo uporabo informacijskih tehnologij v javnih storitvah. Čeprav so ukrepi še v zgodnji fazi izvajanja, so usmerjeni pravilno. |
| --- | --- |

(13)

Slovaška ima možnosti za izboljšanje sestave javnofinančne porabe. Delež javnih naložb v skupnih javnofinančnih odhodkih je nizek v primerjavi s sosednjimi državami (2 % BDP). Izdatki za raziskave in razvoj, izobraževanje in varstvo okolja so prav tako nizki glede na standarde EU in v primerjavi z ostalimi državami v regiji. Ob upoštevanju tega je napovedano zniževanje stroškov za naložbe v programskem obdobju razlog za zaskrbljenost. To morda ne bi bilo vzdržno in zaželeno v gospodarstvu, kot je slovaško, ki poskuša odpraviti zaostanek. Program predvideva več ukrepov za izboljšanje učinkovitosti vlade, vključno z reorganizacijo glavne uprave z združitvijo ministrstev, centralizacijo javnih naročil in upravljanja državnega premoženja ter boljšo uporabo informacijskih tehnologij v javnih storitvah. Čeprav so ukrepi še v zgodnji fazi izvajanja, so usmerjeni pravilno.

| (14) | Na splošno je v letu 2010 proračunska strategija iz programa skladna s priporočili Sveta iz člena 126(7). Uresničevanje ambiciozne konsolidacije iz programa po letu 2011 je nekoliko tvegano, pri čemer proračunska strategija morda ne bo v celoti skladna s priporočili Sveta iz člena 126(7).
  V programu je ambiciozen načrt za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja s 6,3 % BDP v letu 2009 na 3,0 % BDP v letu 2012, tj. eno leto pred letom 2013, ki ga je kot rok določil Svet. Doseganje fiskalnega cilja za leto 2010 bi pomenilo izboljšanje strukturnega salda za približno 1,25 odstotne točke BDP. Napovedana povprečna strukturna prilagoditev v višini približno 1 % BDP letno v obdobju 2010–2012 je v skladu s priporočilom Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Toda cilji v zvezi s prihodki in odhodki so povezani s tveganji zlasti za leti 2011 in 2012, ko se makroekonomske predpostavke zdijo preveč optimistične. Poleg tega bo treba natančneje opredeliti ukrepe iz programa, da se izboljša verodostojnost konsolidacijskega načrta. |
| --- | --- |

(14)

Na splošno je v letu 2010 proračunska strategija iz programa skladna s priporočili Sveta iz člena 126(7). Uresničevanje ambiciozne konsolidacije iz programa po letu 2011 je nekoliko tvegano, pri čemer proračunska strategija morda ne bo v celoti skladna s priporočili Sveta iz člena 126(7).

V programu je ambiciozen načrt za zmanjšanje javnofinančnega primanjkljaja s 6,3 % BDP v letu 2009 na 3,0 % BDP v letu 2012, tj. eno leto pred letom 2013, ki ga je kot rok določil Svet. Doseganje fiskalnega cilja za leto 2010 bi pomenilo izboljšanje strukturnega salda za približno 1,25 odstotne točke BDP. Napovedana povprečna strukturna prilagoditev v višini približno 1 % BDP letno v obdobju 2010–2012 je v skladu s priporočilom Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Toda cilji v zvezi s prihodki in odhodki so povezani s tveganji zlasti za leti 2011 in 2012, ko se makroekonomske predpostavke zdijo preveč optimistične. Poleg tega bo treba natančneje opredeliti ukrepe iz programa, da se izboljša verodostojnost konsolidacijskega načrta.

| (15) | Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (4). Svet je v svojih priporočilih na podlagi člena 126(7) z dne 2. decembra 2009 z namenom odprave čezmernega primanjkljaja Slovaško prav tako pozval, naj poroča o doseženem napredku v zvezi z izvajanjem priporočil Sveta v posebnem poglavju v posodobljenih različicah programov za stabilnost. Program je v skladu s tem priporočilom. |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva zahtevo po podatkih, določeno v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (4). Svet je v svojih priporočilih na podlagi člena 126(7) z dne 2. decembra 2009 z namenom odprave čezmernega primanjkljaja Slovaško prav tako pozval, naj poroča o doseženem napredku v zvezi z izvajanjem priporočil Sveta v posebnem poglavju v posodobljenih različicah programov za stabilnost. Program je v skladu s tem priporočilom.

Splošna ugotovitev je, da je fiskalna strategija v programu na splošno skladna s priporočilom Sveta v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Predvideva znatno fiskalno konsolidacijo na začetku programskega obdobja za zmanjšanje primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2012, tj. eno leto pred rokom, ki ga je določil Svet, kar je hvalevredno. Vendar so proračunske projekcije povezane s tveganji zaradi optimističnih predpostavk o rasti v zadnjih letih in morda bi bili potrebni natančneje določeni ukrepi za doseganje načrtovanih prihrankov v zvezi z odhodki. Prizadevanja za okrepitev fiskalnega okvira so sicer zaželena, vendar pa je treba nato sprejeti tudi dejanske ukrepe.

Ob upoštevanju te ocene in priporočila iz člena 126 PDEU z dne 2. decembra 2009 naj Slovaška:

| (i) | v letu 2010 izvaja ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, kot je načrtovano v proračunu, in podpre postopek konsolidacije za naslednja leta s posebnimi ukrepi za zagotovitev zmanjšanja čezmernega primanjkljaja, po možnosti do leta 2012 in najpozneje do leta 2013; |
| --- | --- |

(i)

v letu 2010 izvaja ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja, kot je načrtovano v proračunu, in podpre postopek konsolidacije za naslednja leta s posebnimi ukrepi za zagotovitev zmanjšanja čezmernega primanjkljaja, po možnosti do leta 2012 in najpozneje do leta 2013;

| (ii) | nadaljuje reforme pokojninskega sistema, da bi zagotovila vzdržnost javnih financ; |
| --- | --- |

(ii)

nadaljuje reforme pokojninskega sistema, da bi zagotovila vzdržnost javnih financ;

| (iii) | izvaja predvidene ukrepe za nadaljnjo krepitev fiskalnega okvira, zlasti kar zadeva uvedbo izvedljivih večletnih zgornjih mej odhodkov. |
| --- | --- |

(iii)

izvaja predvidene ukrepe za nadaljnjo krepitev fiskalnega okvira, zlasti kar zadeva uvedbo izvedljivih večletnih zgornjih mej odhodkov.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (sprememba v %) | PS jan. 2010 | 6,4 | –5,7 | 1,9 | 4,1 | 5,4 |
| KOM nov. 2009 | 6,4 | –5,8 | 1,9 | 2,6 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | 6,4 | 2,4 | 3,6 | 4,5 | ni podatkov |
| Inflacija po HICP
  (v %) | PS jan. 2010 | 3,9 | 1,2 | 2,6 | 3,7 | 4,1 |
| KOM nov. 2009 | 3,9 | 1,1 | 1,9 | 2,5 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | 3,9 | 2,2 | 3,6 | 4,1 | ni podatkov |
| Proizvodna vrzel (5)

  (v % potencialnega BDP) | PS jan. 2010 | 8,9 | –1,1 | –2,9 | –3,0 | –1,0 |
| KOM nov. 2009 (6) | 9,2 | –0,8 | –2,1 | –3,0 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | 6,5 | 3,5 | 1,7 | 1,0 | ni podatkov |
| Neto posojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | –5,3 | –4,2 | –3,2 | –2,7 | –1,9 |
| KOM nov. 2009 | –5,6 | –4,8 | –4,3 | –4,2 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | –5,8 | –4,2 | –2,9 | –2,6 | ni podatkov |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 32,5 | 32,8 | 32,5 | 32,3 | 31,7 |
| KOM nov. 2009 | 32,5 | 31,3 | 31,4 | 31,4 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | 33,4 | 32,1 | 31,6 | 31,8 | ni podatkov |
| Javnofinančni odhodki
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 34,8 | 39,1 | 38,0 | 36,5 | 34,7 |
| KOM nov. 2009 | 34,8 | 37,5 | 37,5 | 36,9 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | 35,6 | 35,1 | 34,5 | 34,1 | ni podatkov |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | –2,3 | –6,3 | –5,5 | –4,2 | –3,0 |
| KOM nov. 2009 | –2,3 | –6,3 | –6,0 | –5,5 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | –2,2 | –3,0 | –2,9 | –2,2 | ni podatkov |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | –1,1 | –4,5 | –3,6 | –2,3 | –1,1 |
| KOM nov. 2009 | –1,1 | –5,0 | –4,7 | –4,1 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | –0,9 | –1,7 | –1,7 | –1,0 | ni podatkov |
| Ciklično prilagojeni saldo (5)

  (v % BDP) | PS jan. 2010 | –4,9 | –6,0 | –4,7 | –3,3 | –2,7 |
| KOM nov. 2009 | –5,0 | –6,0 | –5,4 | –4,6 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | –4,1 | –4,0 | –3,4 | –2,5 | ni podatkov |
| Strukturni saldo (7)

  (v % BDP) | PS jan. 2010 | –4,2 | –6,0 | –4,7 | –3,3 | –2,7 |
| KOM nov. 2009 | –5,2 | –6,2 | –5,4 | –4,6 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | –3,8 | –4,4 | –3,5 | –2,6 | ni podatkov |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 27,7 | 37,1 | 40,8 | 42,5 | 42,2 |
| KOM nov. 2009 | 27,7 | 34,6 | 39,2 | 42,7 | ni podatkov |
| PS apr. 2009 | 27,6 | 31,4 | 32,7 | 32,7 | ni podatkov |
| Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2008

2009

2010

2011

2012

Realni BDP

(sprememba v %)

PS jan. 2010

6,4

–5,7

1,9

4,1

5,4

KOM nov. 2009

6,4

–5,8

1,9

2,6

ni podatkov

PS apr. 2009

6,4

2,4

3,6

4,5

ni podatkov

Inflacija po HICP

(v %)

PS jan. 2010

3,9

1,2

2,6

3,7

4,1

KOM nov. 2009

3,9

1,1

1,9

2,5

ni podatkov

PS apr. 2009

3,9

2,2

3,6

4,1

ni podatkov

Proizvodna vrzel (5)

(v % potencialnega BDP)

PS jan. 2010

8,9

–1,1

–2,9

–3,0

–1,0

KOM nov. 2009 (6)

9,2

–0,8

–2,1

–3,0

ni podatkov

PS apr. 2009

6,5

3,5

1,7

1,0

ni podatkov

Neto posojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

PS jan. 2010

–5,3

–4,2

–3,2

–2,7

–1,9

KOM nov. 2009

–5,6

–4,8

–4,3

–4,2

ni podatkov

PS apr. 2009

–5,8

–4,2

–2,9

–2,6

ni podatkov

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PS jan. 2010

32,5

32,8

32,5

32,3

31,7

KOM nov. 2009

32,5

31,3

31,4

31,4

ni podatkov

PS apr. 2009

33,4

32,1

31,6

31,8

ni podatkov

Javnofinančni odhodki

(v % BDP)

PS jan. 2010

34,8

39,1

38,0

36,5

34,7

KOM nov. 2009

34,8

37,5

37,5

36,9

ni podatkov

PS apr. 2009

35,6

35,1

34,5

34,1

ni podatkov

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS jan. 2010

–2,3

–6,3

–5,5

–4,2

–3,0

KOM nov. 2009

–2,3

–6,3

–6,0

–5,5

ni podatkov

PS apr. 2009

–2,2

–3,0

–2,9

–2,2

ni podatkov

Primarni saldo

(v % BDP)

PS jan. 2010

–1,1

–4,5

–3,6

–2,3

–1,1

KOM nov. 2009

–1,1

–5,0

–4,7

–4,1

ni podatkov

PS apr. 2009

–0,9

–1,7

–1,7

–1,0

ni podatkov

Ciklično prilagojeni saldo (5)

(v % BDP)

PS jan. 2010

–4,9

–6,0

–4,7

–3,3

–2,7

KOM nov. 2009

–5,0

–6,0

–5,4

–4,6

ni podatkov

PS apr. 2009

–4,1

–4,0

–3,4

–2,5

ni podatkov

Strukturni saldo (7)

(v % BDP)

PS jan. 2010

–4,2

–6,0

–4,7

–3,3

–2,7

KOM nov. 2009

–5,2

–6,2

–5,4

–4,6

ni podatkov

PS apr. 2009

–3,8

–4,4

–3,5

–2,6

ni podatkov

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS jan. 2010

27,7

37,1

40,8

42,5

42,2

KOM nov. 2009

27,7

34,6

39,2

42,7

ni podatkov

PS apr. 2009

27,6

31,4

32,7

32,7

ni podatkov

Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_sl.htm

(2)  V oceni je predvsem upoštevana napoved služb Komisije iz jeseni 2009, vendar tudi druge, nove informacije.

(3)  Svet v svojih sklepih z dne 10. novembra 2009 o vzdržnosti javnih financ „poziva države članice, naj se v prihodnjih programih za stabilnost in konvergenco posvetijo predvsem strategijam za doseganje vzdržnosti“ in poleg tega „poziva Komisijo, naj skupaj z Odborom za ekonomsko politiko in Ekonomsko-finančnim odborom še pred objavo naslednjega poročila o vzdržnosti dodatno razvije metodologijo za ocenjevanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ“. Naslednje poročilo je predvideno leta 2012.

(4)  Manjkajo zlasti podatki o spremembah v popisih in neto pridobitvah vrednostnih predmetov.

(5)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojeni saldi iz programov glede na ponovne izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(6)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 4,7 %, 3,6 %, 3,2 % oziroma 3,6 % v obdobju 2008–2011.

(7)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi znašajo v skladu z najnovejšim programom v letu 2008 0,7 % BDP (povečanje primanjkljaja), sicer pa po napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 znašajo 0,2 % BDP v letih 2008 in 2009 (obakrat zmanjšanje primanjkljaja).

Vir:

Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

| 3.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 144/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 144/22

---

MNENJE SVETA

o posodobljeni različici programa Slovenije za stabilnost, 2009–2013

2010/C 144/05

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) ter zlasti člena 5(3) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

PODAL NASLEDNJE MNENJE:

| (1) | Svet je 26. aprila 2010 proučil posodobljeno različico programa Slovenije za stabilnost, ki zajema obdobje od leta 2009 do leta 2013. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 26. aprila 2010 proučil posodobljeno različico programa Slovenije za stabilnost, ki zajema obdobje od leta 2009 do leta 2013.

| (2) | V letih pred krizo je bila za Slovenijo značilna stabilna gospodarska rast, ki je temeljila na obsežnem izvozu in naložbah. Hitra rast se je ustavila v zadnji četrtini leta 2008, ko je slovensko gospodarstvo močno in precej nenadoma prizadela svetovna kriza, predvsem na področju trgovinskih poti, saj je Slovenija zelo odprta država. Upočasnitev gospodarske rasti po obdobju tveganj pregrevanja in izgube konkurenčnosti omogoča v določeni meri prilagoditev gospodarstva: od konca leta 2008 se je razlika v inflaciji glede na območje evra počasi zmanjšala, prav tako tudi zunanji primanjkljaj, ki je bil v letu 2009 skoraj uravnotežen.
  Zaradi upada gospodarske rasti, skupaj z ukrepi za oživitev, sprejetimi v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ter z močno inherentno dinamiko odhodkov se je proračunsko stanje v Sloveniji hitro poslabšalo. Naglo povišanje javnofinančnega primanjkljaja z 1,8 % BDP leta 2008 na ocenjenih 5,7 % BDP leta 2009 je bilo razlog za sklep Sveta z dne 2. decembra 2009, da ima Slovenija čezmerni primanjkljaj; v njem je določil rok za odpravo nastalega položaja do leta 2013. Ključni izzivi za slovensko gospodarstvo so ponovna vzpostavitev zdravih javnih financ, vključno z nadaljnjimi reformami pokojninskega sistema, krepitev odpornosti gospodarstva in obnova konkurenčnosti, da bo lahko v celoti izkoristilo prednosti oživitve svetovnega gospodarstva. Zato je treba bolje uskladiti razvoj plač in produktivnosti ter izvesti strukturne reforme. |
| --- | --- |

(2)

V letih pred krizo je bila za Slovenijo značilna stabilna gospodarska rast, ki je temeljila na obsežnem izvozu in naložbah. Hitra rast se je ustavila v zadnji četrtini leta 2008, ko je slovensko gospodarstvo močno in precej nenadoma prizadela svetovna kriza, predvsem na področju trgovinskih poti, saj je Slovenija zelo odprta država. Upočasnitev gospodarske rasti po obdobju tveganj pregrevanja in izgube konkurenčnosti omogoča v določeni meri prilagoditev gospodarstva: od konca leta 2008 se je razlika v inflaciji glede na območje evra počasi zmanjšala, prav tako tudi zunanji primanjkljaj, ki je bil v letu 2009 skoraj uravnotežen.

Zaradi upada gospodarske rasti, skupaj z ukrepi za oživitev, sprejetimi v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ter z močno inherentno dinamiko odhodkov se je proračunsko stanje v Sloveniji hitro poslabšalo. Naglo povišanje javnofinančnega primanjkljaja z 1,8 % BDP leta 2008 na ocenjenih 5,7 % BDP leta 2009 je bilo razlog za sklep Sveta z dne 2. decembra 2009, da ima Slovenija čezmerni primanjkljaj; v njem je določil rok za odpravo nastalega položaja do leta 2013. Ključni izzivi za slovensko gospodarstvo so ponovna vzpostavitev zdravih javnih financ, vključno z nadaljnjimi reformami pokojninskega sistema, krepitev odpornosti gospodarstva in obnova konkurenčnosti, da bo lahko v celoti izkoristilo prednosti oživitve svetovnega gospodarstva. Zato je treba bolje uskladiti razvoj plač in produktivnosti ter izvesti strukturne reforme.

| (3) | Čeprav je ugotovljeno zmanjšanje dejanskega BDP v kriznih razmerah večinoma ciklično, je negativno vplivalo tudi na raven potencialne proizvodnje. Kriza lahko vpliva tudi na potencialno rast v srednjeročnem obdobju, in sicer z nižjimi naložbami, omejeno razpoložljivostjo kreditov in vse večjo strukturno brezposelnostjo. Poleg tega vpliv gospodarske krize potencira negativne učinke staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo treba pospešiti strukturne reforme, da bi spodbudili potencialno rast. Slovenija mora zlasti povečati produktivnost in omejiti rast stroškov dela na enoto, med drugim z reformami na področju inovacij in raziskav ter na trgu dela. |
| --- | --- |

(3)

Čeprav je ugotovljeno zmanjšanje dejanskega BDP v kriznih razmerah večinoma ciklično, je negativno vplivalo tudi na raven potencialne proizvodnje. Kriza lahko vpliva tudi na potencialno rast v srednjeročnem obdobju, in sicer z nižjimi naložbami, omejeno razpoložljivostjo kreditov in vse večjo strukturno brezposelnostjo. Poleg tega vpliv gospodarske krize potencira negativne učinke staranja prebivalstva na potencialno proizvodnjo in vzdržnost javnih financ. Zato bo treba pospešiti strukturne reforme, da bi spodbudili potencialno rast. Slovenija mora zlasti povečati produktivnost in omejiti rast stroškov dela na enoto, med drugim z reformami na področju inovacij in raziskav ter na trgu dela.

| (4) | Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo imel realni BDP ponovno pozitivno rast leta 2010, ki bo v primerjavi z – 7,3 % v letu 2009 (7,8 % po oceni statističnega urada, objavljeni 1. marca 2010) znašal 0,9 %, v preostalem programskem obdobju pa se bo povečal in ustalil na povprečni ravni 3,2 %.
  Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (2), temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti do leta 2011 in optimističnih predpostavkah o rasti za naprej. Napovedani upad zaposlenosti in s tem povezano povečanje stopnje brezposelnosti bi bila lahko večja od pričakovanj po (i) postopni odpravi začasnih shem za podporo trgu dela, če se te, če je to potrebno, ne izvajajo skupaj s politiko aktiviranja in politiko usposabljanja, ki spodbujata spremembo delovnega mesta in prekvalifikacijo delavcev, ter (ii) po načrtovanem postopnem povišanju minimalne plače med letoma 2010 in 2012. Zdi se, da so projekcije inflacije iz programa realistične. |
| --- | --- |

(4)

Makroekonomski scenarij, na katerem temelji program, predvideva, da bo imel realni BDP ponovno pozitivno rast leta 2010, ki bo v primerjavi z – 7,3 % v letu 2009 (7,8 % po oceni statističnega urada, objavljeni 1. marca 2010) znašal 0,9 %, v preostalem programskem obdobju pa se bo povečal in ustalil na povprečni ravni 3,2 %.

Zdi se, da ta scenarij, ocenjen na podlagi trenutno razpoložljivih podatkov (2), temelji na uresničljivih predpostavkah o rasti do leta 2011 in optimističnih predpostavkah o rasti za naprej. Napovedani upad zaposlenosti in s tem povezano povečanje stopnje brezposelnosti bi bila lahko večja od pričakovanj po (i) postopni odpravi začasnih shem za podporo trgu dela, če se te, če je to potrebno, ne izvajajo skupaj s politiko aktiviranja in politiko usposabljanja, ki spodbujata spremembo delovnega mesta in prekvalifikacijo delavcev, ter (ii) po načrtovanem postopnem povišanju minimalne plače med letoma 2010 in 2012. Zdi se, da so projekcije inflacije iz programa realistične.

| (5) | Po ocenah iz programa se je javnofinančni primanjkljaj povišal z 1,8 % BDP leta 2008 na 5,7 % BDP leta 2009. Medtem ko so po napovedih odhodki za obresti ostali razmeroma stabilni kot delež BDP, se je primarni saldo močno poslabšal. Kot je že bilo navedeno, se je to zgodilo zaradi delovanja avtomatskih stabilizatorjev, močne inherentne dinamike socialnih transferjev in odhodkov za plače v javnem sektorju ter raznih diskrecijskih ukrepov, vključno z ukrepi za odziv na krizo, ki znašajo približno 1,5 % BDP in ki jih je vlada sprejela v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Po programu naj bi fiskalna politika v letu 2010 postala delno, v naslednjih letih pa bolj restriktivna, in sicer v skladu z izhodno strategijo, ki jo zagovarja Svet, s čimer naj bi bil do leta 2013 odpravljen čezmerni primanjkljaj. |
| --- | --- |

(5)

Po ocenah iz programa se je javnofinančni primanjkljaj povišal z 1,8 % BDP leta 2008 na 5,7 % BDP leta 2009. Medtem ko so po napovedih odhodki za obresti ostali razmeroma stabilni kot delež BDP, se je primarni saldo močno poslabšal. Kot je že bilo navedeno, se je to zgodilo zaradi delovanja avtomatskih stabilizatorjev, močne inherentne dinamike socialnih transferjev in odhodkov za plače v javnem sektorju ter raznih diskrecijskih ukrepov, vključno z ukrepi za odziv na krizo, ki znašajo približno 1,5 % BDP in ki jih je vlada sprejela v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Po programu naj bi fiskalna politika v letu 2010 postala delno, v naslednjih letih pa bolj restriktivna, in sicer v skladu z izhodno strategijo, ki jo zagovarja Svet, s čimer naj bi bil do leta 2013 odpravljen čezmerni primanjkljaj.

| (6) | V skladu s programom za leto 2010 naj bi bil javnofinančni primanjkljaj predvidoma stabiliziran pri 5,7 % BDP. Glede na hitro povečanje bremena obresti naj bi se primarni primanjkljaj zmanjšal za 0,7 odstotne točke, kar je nekoliko manj kot 4 % BDP. Na prvi pogled je proračunska strategija v letu 2010 na splošno v skladu s priporočilom po členu 126(7), ki ga je Svet sprejel 2. decembra 2009 za izvedbo konsolidacijskih ukrepov v letu 2010, kot je bilo načrtovano.
  Diskrecijski ukrepi v zvezi s prihodki – in sicer nadaljnje znižanje stopnje davka na dohodek pravnih oseb in dodatna davčna olajšava za socialno ranljive osebe na eni strani ter dodatno povišanje trošarin in revidiran davek na emisije CO2 (ki mora biti še določen in sprejet) na drugi strani – imajo precej nevtralen vpliv na proračun. Kljub temu naj bi se po projekcijah prihodek povečal za 0,8 odstotne točke BDP v primerjavi z ocenjenim rezultatom za leto 2009, in sicer zaradi pričakovanih visokih prihodkov iz posrednih davkov (3) in rahlega povišanja drugih prihodkov. Načrtovani ukrepi v zvezi z odhodki za leto 2010 – vključno z nadaljnjo odložitvijo povišanja plač v javnem sektorju, strožjimi pravili za indeksacijo socialnih prejemkov, vključno s pokojninami, in nižjimi transferji kapitala – bi morali ustvariti prihranke v višini približno 1,25 % BDP v primerjavi s scenarijem nespremenjene politike, vendar naj bi se v letu 2010 zaradi močne inherentne dinamike odhodkov delež primarnih odhodkov po načrtih še vedno rahlo povišal. Strukturni saldo, tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, izračunan po skupno dogovorjeni metodologiji, se bo tako le malce izboljšal, in sicer za 0,25 odstotne točke BDP, potem ko se je v letu 2009 poslabšal za 0,25 odstotne točke BDP. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s programom za leto 2010 naj bi bil javnofinančni primanjkljaj predvidoma stabiliziran pri 5,7 % BDP. Glede na hitro povečanje bremena obresti naj bi se primarni primanjkljaj zmanjšal za 0,7 odstotne točke, kar je nekoliko manj kot 4 % BDP. Na prvi pogled je proračunska strategija v letu 2010 na splošno v skladu s priporočilom po členu 126(7), ki ga je Svet sprejel 2. decembra 2009 za izvedbo konsolidacijskih ukrepov v letu 2010, kot je bilo načrtovano.

Diskrecijski ukrepi v zvezi s prihodki – in sicer nadaljnje znižanje stopnje davka na dohodek pravnih oseb in dodatna davčna olajšava za socialno ranljive osebe na eni strani ter dodatno povišanje trošarin in revidiran davek na emisije CO2 (ki mora biti še določen in sprejet) na drugi strani – imajo precej nevtralen vpliv na proračun. Kljub temu naj bi se po projekcijah prihodek povečal za 0,8 odstotne točke BDP v primerjavi z ocenjenim rezultatom za leto 2009, in sicer zaradi pričakovanih visokih prihodkov iz posrednih davkov (3) in rahlega povišanja drugih prihodkov. Načrtovani ukrepi v zvezi z odhodki za leto 2010 – vključno z nadaljnjo odložitvijo povišanja plač v javnem sektorju, strožjimi pravili za indeksacijo socialnih prejemkov, vključno s pokojninami, in nižjimi transferji kapitala – bi morali ustvariti prihranke v višini približno 1,25 % BDP v primerjavi s scenarijem nespremenjene politike, vendar naj bi se v letu 2010 zaradi močne inherentne dinamike odhodkov delež primarnih odhodkov po načrtih še vedno rahlo povišal. Strukturni saldo, tj. ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov, izračunan po skupno dogovorjeni metodologiji, se bo tako le malce izboljšal, in sicer za 0,25 odstotne točke BDP, potem ko se je v letu 2009 poslabšal za 0,25 odstotne točke BDP.

| (7) | Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije programa je do leta 2013 zmanjšati primanjkljaj pod referenčno vrednost za primanjkljaj, ki sicer znaša 3 % BDP, kar je v skladu s priporočilom Sveta iz člena 126(7), pri čemer so ciljni primanjkljaji 4,2 % BDP za leto 2011, 3,1 % BDP za leto 2012 in 1,6 % BDP za leto 2013. Srednjeročna konsolidacijska strategija temelji na široko zastavljenem omejevanju primarnih odhodkov. V programu so okvirno predstavljeni širši ukrepi, ki so načrtovani za podporo tej strategiji, vendar jih je treba še v celoti opredeliti in sprejeti. Odvisni so od boljše učinkovitosti javnega sektorja ter racionalizacije javnih služb in socialnega varstva. Poleg tega proračunske projekcije v programu vključujejo popolno odpravo začasnih ukrepov spodbude, ki se bodo sicer začeli postopno odpravljati v letu 2010.
  Za obdobje 2010–2013 je napovedana povprečna letna strukturna izboljšava malo pod 0,75 odstotne točke BDP, kar je na splošno v skladu s priporočilom Sveta iz člena 126(7). Prilagoditev je neenakomerno porazdeljena čez obdobje, restriktivna proračunska naravnanost pa je predvidena za leti 2011 in 2013. Program kot srednjeročni cilj za proračunsko stanje Slovenije v zvezi s strukturnim primanjkljajem potrjuje 1 % BDP, kakor je bilo prvotno določeno v letu 2005. Glede na najnovejše projekcije in višino dolga se zdi, da v srednjeročnem cilju niso dovolj upoštevane posredne obveznosti, povezane s staranjem prebivalstva, čeprav je dolg nižji od referenčne vrednosti 60 % BDP. Strukturni saldi, ki ustrezajo ciljnim primanjkljajem iz programa, pomenijo, da srednjeročni cilj v programskem obdobju ne bo dosežen. |
| --- | --- |

(7)

Glavni cilj srednjeročne proračunske strategije programa je do leta 2013 zmanjšati primanjkljaj pod referenčno vrednost za primanjkljaj, ki sicer znaša 3 % BDP, kar je v skladu s priporočilom Sveta iz člena 126(7), pri čemer so ciljni primanjkljaji 4,2 % BDP za leto 2011, 3,1 % BDP za leto 2012 in 1,6 % BDP za leto 2013. Srednjeročna konsolidacijska strategija temelji na široko zastavljenem omejevanju primarnih odhodkov. V programu so okvirno predstavljeni širši ukrepi, ki so načrtovani za podporo tej strategiji, vendar jih je treba še v celoti opredeliti in sprejeti. Odvisni so od boljše učinkovitosti javnega sektorja ter racionalizacije javnih služb in socialnega varstva. Poleg tega proračunske projekcije v programu vključujejo popolno odpravo začasnih ukrepov spodbude, ki se bodo sicer začeli postopno odpravljati v letu 2010.

Za obdobje 2010–2013 je napovedana povprečna letna strukturna izboljšava malo pod 0,75 odstotne točke BDP, kar je na splošno v skladu s priporočilom Sveta iz člena 126(7). Prilagoditev je neenakomerno porazdeljena čez obdobje, restriktivna proračunska naravnanost pa je predvidena za leti 2011 in 2013. Program kot srednjeročni cilj za proračunsko stanje Slovenije v zvezi s strukturnim primanjkljajem potrjuje 1 % BDP, kakor je bilo prvotno določeno v letu 2005. Glede na najnovejše projekcije in višino dolga se zdi, da v srednjeročnem cilju niso dovolj upoštevane posredne obveznosti, povezane s staranjem prebivalstva, čeprav je dolg nižji od referenčne vrednosti 60 % BDP. Strukturni saldi, ki ustrezajo ciljnim primanjkljajem iz programa, pomenijo, da srednjeročni cilj v programskem obdobju ne bo dosežen.

| (8) | Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od ciljnih rezultatov iz programa in ta možnost se skozi programsko obdobje povečuje. V letu 2010 se zdi, da je napovedana precejšnja rast posrednih davkov le delno utemeljena z ukrepi iz programa, hkrati pa previsoka glede na umirjene obete o zasebni porabi. Rast odhodkov je v zadnjih letih presegla načrtovane, kar bi se lahko ponovilo. Po letu 2011 je tveganje, da bodo odhodki prekoračeni, večje, ker osnovni ukrepi še niso bili v celoti določeni ali sprejeti, nekateri od njih pa bodo odvisni od rezultata pogajanj s socialnimi partnerji. Predvideno omejevanje je poleg tega odvisno od močne inherentne dinamike odhodkov v preteklih letih, zlasti pri odhodkih za plače in socialnih transferjih (vključno s pokojninami). Oboje naj bi veliko prispevalo k zmanjšanju primanjkljaja. Opazno znižanje odhodkov za naložbe v osnovna sredstva, predvideno za celotno programsko obdobje, naj bi odražalo povečanje uporabe strukturnih skladov EU, kar je lahko izziv glede na vrzeli v sposobnosti črpanja sredstev. Tveganja v zvezi s prihodki so povezana z optimističnim makroekonomskim scenarijem po letu 2011. |
| --- | --- |

(8)

Proračunski rezultati bi lahko bili slabši od ciljnih rezultatov iz programa in ta možnost se skozi programsko obdobje povečuje. V letu 2010 se zdi, da je napovedana precejšnja rast posrednih davkov le delno utemeljena z ukrepi iz programa, hkrati pa previsoka glede na umirjene obete o zasebni porabi. Rast odhodkov je v zadnjih letih presegla načrtovane, kar bi se lahko ponovilo. Po letu 2011 je tveganje, da bodo odhodki prekoračeni, večje, ker osnovni ukrepi še niso bili v celoti določeni ali sprejeti, nekateri od njih pa bodo odvisni od rezultata pogajanj s socialnimi partnerji. Predvideno omejevanje je poleg tega odvisno od močne inherentne dinamike odhodkov v preteklih letih, zlasti pri odhodkih za plače in socialnih transferjih (vključno s pokojninami). Oboje naj bi veliko prispevalo k zmanjšanju primanjkljaja. Opazno znižanje odhodkov za naložbe v osnovna sredstva, predvideno za celotno programsko obdobje, naj bi odražalo povečanje uporabe strukturnih skladov EU, kar je lahko izziv glede na vrzeli v sposobnosti črpanja sredstev. Tveganja v zvezi s prihodki so povezana z optimističnim makroekonomskim scenarijem po letu 2011.

| (9) | Bruto državni dolg se je po ocenah iz programa z 22,5 % BDP leta 2008 izrazito povečal na 34,4 % BDP leta 2009 (ob upoštevanju nižjega nominalnega BDP v oceni statističnega urada, ki je bila objavljena 1. marca 2010, bi bil lahko bruto dolg v letu 2009 nekoliko višji, in sicer za približno 1 odstotno točko BDP). Glavna vzroka za to povečanje sta zvišanje primarnega primanjkljaja in precejšnje usklajevanje stanj in tokov, kar je odraz dokapitalizacij in operacij za povečanje likvidnosti za podporo finančnemu sektorju. Delež dolga naj bi po napovedih v celotnem programskem obdobju ostal nižji od referenčne vrednosti iz Pogodbe, vendar naj bi se do leta 2012 povečal za več kot 8 odstotnih točk na skoraj 43 % BDP, predvsem zaradi primarnih primanjkljajev in boljših obetov glede nominalnega BDP, leta 2013 pa naj bi bil po napovedih zabeležen blag upad zaradi ponovnega primarnega presežka. Ob upoštevanju negativnih tveganj za proračunske cilje, ki jih povečuje negotovost glede usklajevanja stanj in tokov iz podpore finančnemu sektorju, bi bil lahko razvoj deleža dolga manj ugoden od napovedanega v programu. |
| --- | --- |

(9)

Bruto državni dolg se je po ocenah iz programa z 22,5 % BDP leta 2008 izrazito povečal na 34,4 % BDP leta 2009 (ob upoštevanju nižjega nominalnega BDP v oceni statističnega urada, ki je bila objavljena 1. marca 2010, bi bil lahko bruto dolg v letu 2009 nekoliko višji, in sicer za približno 1 odstotno točko BDP). Glavna vzroka za to povečanje sta zvišanje primarnega primanjkljaja in precejšnje usklajevanje stanj in tokov, kar je odraz dokapitalizacij in operacij za povečanje likvidnosti za podporo finančnemu sektorju. Delež dolga naj bi po napovedih v celotnem programskem obdobju ostal nižji od referenčne vrednosti iz Pogodbe, vendar naj bi se do leta 2012 povečal za več kot 8 odstotnih točk na skoraj 43 % BDP, predvsem zaradi primarnih primanjkljajev in boljših obetov glede nominalnega BDP, leta 2013 pa naj bi bil po napovedih zabeležen blag upad zaradi ponovnega primarnega presežka. Ob upoštevanju negativnih tveganj za proračunske cilje, ki jih povečuje negotovost glede usklajevanja stanj in tokov iz podpore finančnemu sektorju, bi bil lahko razvoj deleža dolga manj ugoden od napovedanega v programu.

| (10) | Srednjeročne projekcije dolga, v skladu s katerimi se bodo stopnje rasti BDP postopoma le vrnile na vrednosti, predvidene pred krizo, deleži davkov pa na ravni pred krizo, in ki vključujejo predvideno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kažejo, da bi se s proračunsko strategijo, predvideno v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjega spreminjanja politike delež dolga stabiliziral za nekaj let, vendar bi še naprej rahlo naraščal proti letu 2020. |
| --- | --- |

(10)

Srednjeročne projekcije dolga, v skladu s katerimi se bodo stopnje rasti BDP postopoma le vrnile na vrednosti, predvidene pred krizo, deleži davkov pa na ravni pred krizo, in ki vključujejo predvideno povečanje odhodkov, povezanih s staranjem prebivalstva, kažejo, da bi se s proračunsko strategijo, predvideno v programu, v sedanji obliki in brez nadaljnjega spreminjanja politike delež dolga stabiliziral za nekaj let, vendar bi še naprej rahlo naraščal proti letu 2020.

| (11) | Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej višji od povprečja EU, predvsem zaradi razmeroma velikega povečanja odhodkov za pokojnine glede na delež BDP v prihodnjih desetletjih. Proračunsko stanje leta 2009, kakor je ocenjeno v programu, še potencira proračunski učinek staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti.
  Zagotavljanje primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in izvajanje strukturnih reform, vključno z omejevanjem precejšnjega povečanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva, naj bi prispevala k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (4) ocenjena kot visoka. Koristno izhodišče za te reforme bi lahko bila načrtovana dvostopenjska pokojninska reforma, ki je predstavljena v vladni izhodni strategiji za obdobje 2010–2013, sprejeti februarja 2010. |
| --- | --- |

(11)

Dolgoročni proračunski vpliv staranja prebivalstva je precej višji od povprečja EU, predvsem zaradi razmeroma velikega povečanja odhodkov za pokojnine glede na delež BDP v prihodnjih desetletjih. Proračunsko stanje leta 2009, kakor je ocenjeno v programu, še potencira proračunski učinek staranja prebivalstva na vrzel v vzdržnosti.

Zagotavljanje primarnih presežkov v srednjeročnem obdobju in izvajanje strukturnih reform, vključno z omejevanjem precejšnjega povečanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva, naj bi prispevala k zmanjšanju tveganj za vzdržnost javnih financ, ki so bila v poročilu Komisije o vzdržnosti iz leta 2009 (4) ocenjena kot visoka. Koristno izhodišče za te reforme bi lahko bila načrtovana dvostopenjska pokojninska reforma, ki je predstavljena v vladni izhodni strategiji za obdobje 2010–2013, sprejeti februarja 2010.

| (12) | Sprejetje prilagodljivih dvoletnih proračunov na ravni države ter zgornje meje za skupni dolg lokalnih organov sta pozitivni lastnosti slovenskega fiskalnega okvira. Toda fiskalno upravljanje bi bilo lahko še vedno mogoče izboljšati. Slabost dvoletnega proračunskega načrtovanja je namreč v tem, da se cilji, zastavljeni za drugo leto, spreminjajo v proračunu za naslednje leto. Poleg tega izvajanje proračuna v obdobju 2006–2008 in v določeni meri tudi v letu 2009 pomeni določeno tveganje za prekoračitev pri odhodkih. Ukrepi za krepitev fiskalnega okvira v Sloveniji so bili uvedeni leta 2009 – tj. oblikovanje proračuna glede na uspešnost in ustanovitev neodvisnega fiskalnega sveta – predvideni pa so še drugi ukrepi, in sicer izboljšave v proračunskem računovodstvu in uvedba fiskalnega pravila. Ob doslednem izvajanju lahko te pobude omogočijo načrtovano fiskalno konsolidacijo. |
| --- | --- |

(12)

Sprejetje prilagodljivih dvoletnih proračunov na ravni države ter zgornje meje za skupni dolg lokalnih organov sta pozitivni lastnosti slovenskega fiskalnega okvira. Toda fiskalno upravljanje bi bilo lahko še vedno mogoče izboljšati. Slabost dvoletnega proračunskega načrtovanja je namreč v tem, da se cilji, zastavljeni za drugo leto, spreminjajo v proračunu za naslednje leto. Poleg tega izvajanje proračuna v obdobju 2006–2008 in v določeni meri tudi v letu 2009 pomeni določeno tveganje za prekoračitev pri odhodkih. Ukrepi za krepitev fiskalnega okvira v Sloveniji so bili uvedeni leta 2009 – tj. oblikovanje proračuna glede na uspešnost in ustanovitev neodvisnega fiskalnega sveta – predvideni pa so še drugi ukrepi, in sicer izboljšave v proračunskem računovodstvu in uvedba fiskalnega pravila. Ob doslednem izvajanju lahko te pobude omogočijo načrtovano fiskalno konsolidacijo.

| (13) | Prilagoditev na podlagi odhodkov, zastavljena v posodobljeni različici programa, je odvisna od boljše učinkovitosti javnega sektorja ter racionalizacije javnih služb in socialnega varstva. Učinkovitejša poraba postaja vse bolj pomembna pri zadrževanju rasti odhodkov, ne da bi bila pri tem ogrožena visoka raven zagotovljenih storitev.
  V ta namen je predvidenih več pobud, kot so poenoten informacijski sistem in enotna vstopna točka za socialne transferje ter ponovna opredelitev standardov za javne službe, pri čemer se upoštevajo vidiki kakovosti, po možnosti z večjo udeležbo uporabnikov pri sofinanciranju. V programu je predvideno, da bodo te novosti, skupaj s postopnim oživljanjem gospodarstva, omogočile upad socialnih odhodkov v BDP po letu 2011. V zvezi s prihodki je bil cilj davčne reforme iz leta 2006, ki je postopno znižala stopnje davka na dohodek fizičnih oseb in podjetij, postopno odpravila davek na izplačane plače in uvedla davčne olajšave za investicije, okrepiti pobude za ponudbo delovne sile in spodbuditi ustvarjanje kapitala. S proračunom za leto 2010 je bila uvedena dodatna davčna olajšava za osebe z nizkimi prihodki. Te spremembe se deloma financirajo s povečanjem trošarin, pri čemer so v programu napovedana nadaljnja povišanja, tako da bo davčna obremenitev prihodkov, predvsem oseb z nizkimi prihodki, postopoma prenesena na posredne davke. Druge pobude na področju obdavčevanja se nanašajo na nove določbe za lažje preprečevanje davčnih utaj in izogibanja plačilu davkov, da se izboljša pobiranje davkov. |
| --- | --- |

(13)

Prilagoditev na podlagi odhodkov, zastavljena v posodobljeni različici programa, je odvisna od boljše učinkovitosti javnega sektorja ter racionalizacije javnih služb in socialnega varstva. Učinkovitejša poraba postaja vse bolj pomembna pri zadrževanju rasti odhodkov, ne da bi bila pri tem ogrožena visoka raven zagotovljenih storitev.

V ta namen je predvidenih več pobud, kot so poenoten informacijski sistem in enotna vstopna točka za socialne transferje ter ponovna opredelitev standardov za javne službe, pri čemer se upoštevajo vidiki kakovosti, po možnosti z večjo udeležbo uporabnikov pri sofinanciranju. V programu je predvideno, da bodo te novosti, skupaj s postopnim oživljanjem gospodarstva, omogočile upad socialnih odhodkov v BDP po letu 2011. V zvezi s prihodki je bil cilj davčne reforme iz leta 2006, ki je postopno znižala stopnje davka na dohodek fizičnih oseb in podjetij, postopno odpravila davek na izplačane plače in uvedla davčne olajšave za investicije, okrepiti pobude za ponudbo delovne sile in spodbuditi ustvarjanje kapitala. S proračunom za leto 2010 je bila uvedena dodatna davčna olajšava za osebe z nizkimi prihodki. Te spremembe se deloma financirajo s povečanjem trošarin, pri čemer so v programu napovedana nadaljnja povišanja, tako da bo davčna obremenitev prihodkov, predvsem oseb z nizkimi prihodki, postopoma prenesena na posredne davke. Druge pobude na področju obdavčevanja se nanašajo na nove določbe za lažje preprečevanje davčnih utaj in izogibanja plačilu davkov, da se izboljša pobiranje davkov.

| (14) | Proračunska strategija za leto 2010, določena v programu, je kot celota okvirno skladna s priporočilom Sveta po členu 126(7) z dne 2. decembra 2009. Po letu 2011 proračunska strategija ob upoštevanju navedenih tveganj morda ne bo več povsem v skladu s temi priporočili. Predvsem je treba v celoti določiti, sprejeti in izvajati obsežne konsolidacijske ukrepe, določene za obdobje 2011–2013, konsolidacijske načrte za celotno obdobje pa je treba izboljšati, da bodo upoštevali tveganja zaradi manj ugodne rasti BDP in odstopanj pri odhodkih ali prihodkih. Takšno izboljšanje se zdi utemeljeno tudi zaradi navedenih tveganj za dolgoročno vzdržnost. Povprečna fiskalna prilagoditev v obdobju 2010–2013 je ob upoštevanju tveganj lahko nekoliko nižja od 0,75 odstotne točke BDP, kot priporoča Svet. |
| --- | --- |

(14)

Proračunska strategija za leto 2010, določena v programu, je kot celota okvirno skladna s priporočilom Sveta po členu 126(7) z dne 2. decembra 2009. Po letu 2011 proračunska strategija ob upoštevanju navedenih tveganj morda ne bo več povsem v skladu s temi priporočili. Predvsem je treba v celoti določiti, sprejeti in izvajati obsežne konsolidacijske ukrepe, določene za obdobje 2011–2013, konsolidacijske načrte za celotno obdobje pa je treba izboljšati, da bodo upoštevali tveganja zaradi manj ugodne rasti BDP in odstopanj pri odhodkih ali prihodkih. Takšno izboljšanje se zdi utemeljeno tudi zaradi navedenih tveganj za dolgoročno vzdržnost. Povprečna fiskalna prilagoditev v obdobju 2010–2013 je ob upoštevanju tveganj lahko nekoliko nižja od 0,75 odstotne točke BDP, kot priporoča Svet.

| (15) | Kar zadeva predpisane podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (5). Svet je v svojih priporočilih po členu 126(7) z dne 2. decembra 2009 za odpravo čezmernega primanjkljaja tudi pozval Slovenijo, naj v posebnem poglavju posodobljenih različic programov za stabilnost poroča o doseženem napredku pri izvajanju priporočil Sveta. Slovenija je to priporočilo na splošno upoštevala. |
| --- | --- |

(15)

Kar zadeva predpisane podatke, določene v kodeksu ravnanja za programe za stabilnost in konvergenco, v programu manjkajo nekateri obvezni in neobvezni podatki (5). Svet je v svojih priporočilih po členu 126(7) z dne 2. decembra 2009 za odpravo čezmernega primanjkljaja tudi pozval Slovenijo, naj v posebnem poglavju posodobljenih različic programov za stabilnost poroča o doseženem napredku pri izvajanju priporočil Sveta. Slovenija je to priporočilo na splošno upoštevala.

Splošni sklep je, da naj bi se delež javnofinančnega primanjkljaja v letu 2010 v skladu s programom stabiliziral pri 5,7 % BDP in se nato zaradi konsolidacijske prilagoditve, ki temelji na odhodkih in je usmerjena predvsem v zadnji del obdobja, začel postopno zmanjševati na raven precej pod 3 % BDP v letu 2013, ki ga je Svet določil za rok za odpravo čezmernega primanjkljaja. Bruto delež javnega dolga naj bi se po načrtih do leta 2011 nadalje povečeval s 34,4 % BDP v letu 2009 in se nato ustalil na približno 42 % BDP. Deleža primanjkljaja in dolga sta lahko v celotnem programskem obdobju višja od zastavljenih. Ta možnost se sčasoma povečuje in je povezana z: (i) optimističnimi napovedmi glede prihodka za leto 2010 ter optimističnimi predpostavkami o rasti po letu 2011; (ii) možnimi presežki pri odhodkih zaradi obsega predvidenega omejevanja, skupaj z ugotovljeno močno dinamiko v zadnjih letih, predvsem pri sredstvih za plače in socialnih transferjih, vključno s pokojninami, in (iii) dejstvom, da ukrepi za omejitev odhodkov še niso v celoti določeni in sprejeti: o nekaterih izmed njih so še vedno v teku pogajanja s socialnimi partnerji. Vlada je kljub temu sprejela ukrepe za krepitev nadzora nad odhodki in fiskalnega okvira, da bi s tem podprla načrtovano omejitev rasti odhodkov. Načrtovane pobude za izboljšanje učinkovitosti javnega sektorja in racionalizacijo javnih služb ter zagotavljanja socialnega varstva bi morale biti poleg tega medsebojno usklajene.

Tudi če popolno in dosledno izvajanje načrtovane fiskalne konsolidacije pomeni primarni presežek do leta 2013, so tveganja v zvezi z dolgoročno vzdržnostjo javnih financ še vedno velika. Ta tveganja bi bilo mogoče obvladati z določitvijo ambicioznejšega srednjeročnega cilja, sprejetjem in izvajanjem napovedane spremenjene indeksacijske formule ter nadaljevanjem pokojninske reforme, namenjene omejevanju precejšnjega povišanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva. Koristno izhodišče za te reforme bi lahko bila načrtovana dvostopenjska pokojninska reforma. Ključni izzivi za slovensko gospodarstvo so ponovna vzpostavitev zdravih javnih financ, krepitev odpornosti gospodarstva in obnova konkurenčnosti, da bo lahko v celoti izkoristilo prednosti oživitve svetovnega gospodarstva. Zato je treba bolje uskladiti razvoj plač in produktivnosti ter izvesti strukturne reforme.

Ob upoštevanju zgornje ocene in priporočila v skladu s členom 126(7) PDEU z dne 2. decembra 2009 naj Slovenija:

| (i) | v letu 2010 dosledno izvaja predvidene konsolidacijske ukrepe in do leta 2013 po načrtih zmanjša primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP, in sicer tako, da ob upoštevanju priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) v celoti določi, sprejme in izvede omenjene ukrepe za omejitev odhodkov v skladu s povprečno letno fiskalno prilagoditvijo, pri čemer naj bo pripravljena sprejeti dodatne konsolidacijske ukrepe, če se uresničijo tveganja, povezana z dejstvom, da je makroekonomski scenarij programa ugodnejši od scenarija, na katerem temelji priporočilo v skladu s členom 126(7); |
| --- | --- |

(i)

v letu 2010 dosledno izvaja predvidene konsolidacijske ukrepe in do leta 2013 po načrtih zmanjša primanjkljaj pod referenčno vrednost 3 % BDP, in sicer tako, da ob upoštevanju priporočila Sveta na podlagi člena 126(7) v celoti določi, sprejme in izvede omenjene ukrepe za omejitev odhodkov v skladu s povprečno letno fiskalno prilagoditvijo, pri čemer naj bo pripravljena sprejeti dodatne konsolidacijske ukrepe, če se uresničijo tveganja, povezana z dejstvom, da je makroekonomski scenarij programa ugodnejši od scenarija, na katerem temelji priporočilo v skladu s členom 126(7);

| (ii) | si prizadeva za izboljšanje nadzora nad odhodki in izvršljivosti svojih večletnih proračunskih načrtov ter izboljša učinkovitost in uspešnost javne porabe; |
| --- | --- |

(ii)

si prizadeva za izboljšanje nadzora nad odhodki in izvršljivosti svojih večletnih proračunskih načrtov ter izboljša učinkovitost in uspešnost javne porabe;

| (iii) | zaradi precejšnjega napovedanega povišanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva nadaljuje reformo pokojninskega sistema in si zastavi ambicioznejši srednjeročni cilj, ki ustrezno upošteva posredne obveznosti, povezane s staranjem. |
| --- | --- |

(iii)

zaradi precejšnjega napovedanega povišanja odhodkov v zvezi s staranjem prebivalstva nadaljuje reformo pokojninskega sistema in si zastavi ambicioznejši srednjeročni cilj, ki ustrezno upošteva posredne obveznosti, povezane s staranjem.

Primerjava ključnih makroekonomskih in proračunskih projekcij

| | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realni BDP
  (sprememba v %) | PS jan. 2010 | 3,5 | –7,3 | 0,9 | 2,5 | 3,7 | 3,5 |
| KOM nov. 2009 | 3,5 | –7,4 | 1,3 | 2,0 | — | — |
| PS apr. 2009 | 3,5 | –4,0 | 1,0 | 2,7 | — | — |
| Inflacija po HICP
  (%) | PS jan. 2010
   (9) | 5,7 | 1,0 | 1,5 | 2,5 | 2,7 | 2,7 |
| KOM nov. 2009 | 5,5 | 0,9 | 1,7 | 2,0 | — | — |
| PS apr. 2009 | — | — | — | — | — | — |
| Proizvodna vrzel (6)

  (v % potencialnega BDP) | PS jan. 2010 | 5,7 | –3,4 | –3,9 | –3,2 | –1,5 | 0,1 |
| KOM nov. 2009 (7) | 5,7 | –3,3 | –3,3 | –2,8 | — | — |
| PS apr. 2009 | 4,4 | –2,3 | –3,5 | –3,1 | — | — |
| Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | — | — | — | — | — | — |
| KOM nov. 2009 | –6,0 | –0,7 | –0,1 | –0,5 | — | — |
| PS apr. 2009 | — | — | — | — | — | — |
| Javnofinančni prihodki
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 42,4 | 42,4 | 43,2 | 42,9 | 42,7 | 42,5 |
| KOM nov. 2009 | 42,4 | 43,2 | 43,2 | 42,9 | — | — |
| PS apr. 2009 | 42,7 | 41,9 | 42,4 | 42,4 | — | — |
| Javnofinančni odhodki
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | 44,2 | 48,1 | 48,9 | 47,1 | 45,9 | 44,2 |
| KOM nov. 2009 | 44,2 | 49,5 | 50,2 | 49,9 | — | — |
| PS apr. 2009 | 43,6 | 47,1 | 46,4 | 45,8 | — | — |
| Javnofinančni saldo
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | –1,8 | –5,7 | –5,7 | –4,2 | –3,1 | –1,6 |
| KOM nov. 2009 | –1,8 | –6,3 | –7,0 | –6,9 | — | — |
| PS apr. 2009 | –0,9 | –5,1 | –3,9 | –3,4 | — | — |
| Primarni saldo
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | –0,7 | –4,6 | –3,9 | –2,3 | –1,1 | 0,4 |
| KOM nov. 2009 | –0,7 | –4,8 | –5,1 | –4,9 | — | — |
| PS apr. 2009 | 0,2 | –3,6 | –2,2 | –1,6 | — | — |
| Ciklično prilagojeni saldo (6)

  (v % BDP) | PS jan. 2010 | –4,3 | –4,2 | –4,0 | –2,8 | –2,4 | –1,6 |
| KOM nov. 2009 | –4,5 | –4,8 | –5,4 | –5,6 | — | — |
| PS apr. 2009 | –2,9 | –4,1 | –2,3 | –2,0 | — | — |
| Strukturni saldo (8)

  (v % BDP) | PS jan. 2010 | –4,3 | –4,2 | –4,0 | –2,8 | –2,4 | –1,6 |
| KOM nov. 2009 | –4,5 | –4,7 | –5,4 | –5,6 | — | — |
| PS apr. 2009 | –2,9 | –4,1 | –2,3 | –2,0 | — | — |
| Bruto javni dolg
  (v % BDP) | PS jan. 2010 | — | 34,4 | 39,6 | 42,0 | 42,7 | 42,1 |
| KOM nov. 2009 | 22,5 | 35,1 | 42,8 | 48,2 | — | — |
| PS apr. 2009 | 22,8 | 30,5 | 34,1 | 36,3 | — | — |
| Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Realni BDP

(sprememba v %)

PS jan. 2010

3,5

–7,3

0,9

2,5

3,7

3,5

KOM nov. 2009

3,5

–7,4

1,3

2,0

—

—

PS apr. 2009

3,5

–4,0

1,0

2,7

—

—

Inflacija po HICP

(%)

PS jan. 2010
   (9)

5,7

1,0

1,5

2,5

2,7

2,7

KOM nov. 2009

5,5

0,9

1,7

2,0

—

—

PS apr. 2009

—

—

—

—

—

—

Proizvodna vrzel (6)

(v % potencialnega BDP)

PS jan. 2010

5,7

–3,4

–3,9

–3,2

–1,5

0,1

KOM nov. 2009 (7)

5,7

–3,3

–3,3

–2,8

—

—

PS apr. 2009

4,4

–2,3

–3,5

–3,1

—

—

Neto posojanje/izposojanje glede na preostali svet

(v % BDP)

PS jan. 2010

—

—

—

—

—

—

KOM nov. 2009

–6,0

–0,7

–0,1

–0,5

—

—

PS apr. 2009

—

—

—

—

—

—

Javnofinančni prihodki

(v % BDP)

PS jan. 2010

42,4

42,4

43,2

42,9

42,7

42,5

KOM nov. 2009

42,4

43,2

43,2

42,9

—

—

PS apr. 2009

42,7

41,9

42,4

42,4

—

—

Javnofinančni odhodki

(v % BDP)

PS jan. 2010

44,2

48,1

48,9

47,1

45,9

44,2

KOM nov. 2009

44,2

49,5

50,2

49,9

—

—

PS apr. 2009

43,6

47,1

46,4

45,8

—

—

Javnofinančni saldo

(v % BDP)

PS jan. 2010

–1,8

–5,7

–5,7

–4,2

–3,1

–1,6

KOM nov. 2009

–1,8

–6,3

–7,0

–6,9

—

—

PS apr. 2009

–0,9

–5,1

–3,9

–3,4

—

—

Primarni saldo

(v % BDP)

PS jan. 2010

–0,7

–4,6

–3,9

–2,3

–1,1

0,4

KOM nov. 2009

–0,7

–4,8

–5,1

–4,9

—

—

PS apr. 2009

0,2

–3,6

–2,2

–1,6

—

—

Ciklično prilagojeni saldo (6)

(v % BDP)

PS jan. 2010

–4,3

–4,2

–4,0

–2,8

–2,4

–1,6

KOM nov. 2009

–4,5

–4,8

–5,4

–5,6

—

—

PS apr. 2009

–2,9

–4,1

–2,3

–2,0

—

—

Strukturni saldo (8)

(v % BDP)

PS jan. 2010

–4,3

–4,2

–4,0

–2,8

–2,4

–1,6

KOM nov. 2009

–4,5

–4,7

–5,4

–5,6

—

—

PS apr. 2009

–2,9

–4,1

–2,3

–2,0

—

—

Bruto javni dolg

(v % BDP)

PS jan. 2010

—

34,4

39,6

42,0

42,7

42,1

KOM nov. 2009

22,5

35,1

42,8

48,2

—

—

PS apr. 2009

22,8

30,5

34,1

36,3

—

—

Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1. Dokumenti, navedeni v tem besedilu, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  V oceni so upoštevane zlasti napoved služb Komisije iz jeseni 2009 in tudi drugi, novi podatki.

(3)  V proračunu za leti 2010 in 2011 je razloženo, da naj bi na trošarine za energetske proizvode ugodno vplivala povečana količina prodanih mineralnih olj, prihodki iz DDV pa naj bi se povečali za razliko manjših vračil DDV v letu 2009.

(4)  Svet v svojih sklepih z dne 10. novembra 2009 o vzdržnosti javnih financ „poziva države članice, naj se v prihodnjih programih za stabilnost in konvergenco posvetijo predvsem strategijam za doseganje vzdržnosti“ in poleg tega „poziva Komisijo, naj skupaj z Odborom za ekonomsko politiko in Ekonomsko-finančnim odborom še pred objavo naslednjega poročila o vzdržnosti dodatno razvije metodologijo za ocenjevanje dolgoročne vzdržnosti javnih financ“. Naslednje poročilo je predvideno leta 2012.

(5)  Predvsem manjkajo podatki o neto posojanju/zadolževanju glede na preostali svet.

(6)  Proizvodne vrzeli in ciklično prilagojenih saldi iz programov glede na izračune služb Komisije na podlagi podatkov v programih.

(7)  Na podlagi ocenjene potencialne rasti v višini 3,3 %, 1,2 %, 1,2 % oziroma 1,4 % v obdobju 2008–2011.

(8)  Ciklično prilagojeni saldo brez enkratnih in drugih začasnih ukrepov. Enkratni in drugi začasni ukrepi znašajo v skladu z najnovejšim programom 0, po jesenskih napovedih služb Komisije iz leta 2009 pa 0,1 % BDP (povečujejo primanjkljaj).

(9)  Napovedi inflacije po CPI namesto HICP.

Vir:

Program za stabilnost (PS); napovedi služb Komisije iz jeseni 2009 (KOM); izračuni služb Komisije.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 3.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 144/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 144/27

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 144/06

| Datum sprejetja odločitve | 27.1.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | NN 65/09 |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | Northern Ireland |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | City of Derry Airport — Additional costs |
| Pravna podlaga | Articles 17(1) and 24(1) of the Airports (Northern Ireland) Order 1994 |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Sektorski razvoj, Regionalni razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva, Ugodno posojilo |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 19,36 milijona GBP |
| Intenzivnost | 100 % |
| Trajanje | — |
| Gospodarski sektorji | Zračni promet |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Department of Regional Development Northern Ireland |
| Ports and Public Transport Division |
| Room 319 |
| 10-18 Adelaide Street |
| Belfast |
| BT2 8GB |
| UNITED KINGDOM |

Datum sprejetja odločitve

27.1.2010

Referenčna številka državne pomoči

NN 65/09

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

Northern Ireland

Naziv (in/ali ime upravičenca)

City of Derry Airport — Additional costs

Pravna podlaga

Articles 17(1) and 24(1) of the Airports (Northern Ireland) Order 1994

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Sektorski razvoj, Regionalni razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva, Ugodno posojilo

Proračun

Načrtovani letni izdatki 19,36 milijona GBP

Intenzivnost

100 %

Trajanje

—

Gospodarski sektorji

Zračni promet

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Department of Regional Development Northern Ireland

Ports and Public Transport Division

Room 319

10-18 Adelaide Street

Belfast

BT2 8GB

UNITED KINGDOM

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 24.3.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 37/10 |
| Država članica | Ciper |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Θέσπιση καθεστώτος φορολόγησης χωρητικότητας για τις διεθνείς θαλάσσιες μεταφορές (Introduction of a tonnage tax scheme in favour of international maritime transport) |
| Pravna podlaga | Ο περί εμπορικής ναυτιλίας (τέλη και φορολογικές διατάξεις) νομός του 2010 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Sektorski razvoj |
| Oblika pomoči | Znižanje davčne stopnje |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 1,5 milijona EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 1.1.2010–31.12.2019 |
| Gospodarski sektorji | Pomorski in obalni promet |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Department of Merchant Shipping, Kyllinis |
| Str. Mesa Geitonia |
| 4007 Limassol |
| CYPRUS |

Datum sprejetja odločitve

24.3.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 37/10

Država članica

Ciper

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Θέσπιση καθεστώτος φορολόγησης χωρητικότητας για τις διεθνείς θαλάσσιες μεταφορές (Introduction of a tonnage tax scheme in favour of international maritime transport)

Pravna podlaga

Ο περί εμπορικής ναυτιλίας (τέλη και φορολογικές διατάξεις) νομός του 2010

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Sektorski razvoj

Oblika pomoči

Znižanje davčne stopnje

Proračun

Načrtovani letni izdatki 1,5 milijona EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

1.1.2010–31.12.2019

Gospodarski sektorji

Pomorski in obalni promet

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Department of Merchant Shipping, Kyllinis

Str. Mesa Geitonia

4007 Limassol

CYPRUS

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 30.3.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 65/10 |
| Država članica | Združeno kraljestvo |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Amendments to the Renewables Obligation Certificates (ROCs) scheme |
| Pravna podlaga | s 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by ss 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32). Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785) to be amended by Renewables Obligation Order 2010 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Varstvo okolja |
| Oblika pomoči | Transakcije po netržnih pogojih |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 2,298 milijona GBP |
| Intenzivnost | 100 % |
| Trajanje | 1.4.2010–31.3.2020 |
| Gospodarski sektorji | Energetika |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | UK Department for Energy and Climate Change (DECC) |
| Renewables Obligation, Area A |
| 3 Whitehall Place |
| London |
| SW1A 2AW |
| UNITED KINGDOM |

Datum sprejetja odločitve

30.3.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 65/10

Država članica

Združeno kraljestvo

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Amendments to the Renewables Obligation Certificates (ROCs) scheme

Pravna podlaga

s 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by ss 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32). Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785) to be amended by Renewables Obligation Order 2010

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Varstvo okolja

Oblika pomoči

Transakcije po netržnih pogojih

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 2,298 milijona GBP

Intenzivnost

100 %

Trajanje

1.4.2010–31.3.2020

Gospodarski sektorji

Energetika

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

UK Department for Energy and Climate Change (DECC)

Renewables Obligation, Area A

3 Whitehall Place

London

SW1A 2AW

UNITED KINGDOM

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 19.4.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 81/10 |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | — |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Bund: Änderung der Steuerermäßigung für Biokraftstoffe 421-40304/0025 |
| Pravna podlaga | § 50 Energiesteuergesetz vom 15. Juli 2006 (BGBl. I S. 1534; 2008, 660; 2008, 1007), zuletzt geändert durch Gesetz vom 17. Juli 2009 (BGBl. I S. 2444) |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Varstvo okolja |
| Oblika pomoči | Znižanje davčne stopnje |
| Proračun | Načrtovani letni izdatki 52 milijona EUR
  Skupni znesek načrtovane pomoči 281 milijona EUR |
| Intenzivnost | — |
| Trajanje | 1.1.2009–31.12.2012 |
| Gospodarski sektorji | Predelovalna industrija |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Bundesministerium der Finanzen Dienstsitz Berlin |
| Wilhelmstraße 97 |
| 10117 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Datum sprejetja odločitve

19.4.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 81/10

Država članica

Nemčija

Regija

—

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Bund: Änderung der Steuerermäßigung für Biokraftstoffe 421-40304/0025

Pravna podlaga

§ 50 Energiesteuergesetz vom 15. Juli 2006 (BGBl. I S. 1534; 2008, 660; 2008, 1007), zuletzt geändert durch Gesetz vom 17. Juli 2009 (BGBl. I S. 2444)

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Varstvo okolja

Oblika pomoči

Znižanje davčne stopnje

Proračun

Načrtovani letni izdatki 52 milijona EUR

Skupni znesek načrtovane pomoči 281 milijona EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

1.1.2009–31.12.2012

Gospodarski sektorji

Predelovalna industrija

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Bundesministerium der Finanzen Dienstsitz Berlin

Wilhelmstraße 97

10117 Berlin

DEUTSCHLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 3.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 144/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 144/30

---

Menjalni tečaji eura (1)

2. junija 2010

2010/C 144/07

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2218 |
| JPY | japonski jen | 112,36 |
| DKK | danska krona | 7,4403 |
| GBP | funt šterling | 0,83345 |
| SEK | švedska krona | 9,5668 |
| CHF | švicarski frank | 1,4148 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,9220 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,779 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 275,88 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7090 |
| PLN | poljski zlot | 4,1008 |
| RON | romunski leu | 4,1873 |
| TRY | turška lira | 1,9317 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4641 |
| CAD | kanadski dolar | 1,2848 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,5217 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8058 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7230 |
| KRW | južnokorejski won | 1 497,50 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,3686 |
| CNY | kitajski juan | 8,3448 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2620 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 314,93 |
| MYR | malezijski ringit | 4,0234 |
| PHP | filipinski peso | 57,089 |
| RUB | ruski rubelj | 38,0630 |
| THB | tajski bat | 39,818 |
| BRL | brazilski real | 2,2491 |
| MXN | mehiški peso | 15,7618 |
| INR | indijska rupija | 57,4060 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2218

JPY

japonski jen

112,36

DKK

danska krona

7,4403

GBP

funt šterling

0,83345

SEK

švedska krona

9,5668

CHF

švicarski frank

1,4148

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,9220

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,779

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

275,88

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7090

PLN

poljski zlot

4,1008

RON

romunski leu

4,1873

TRY

turška lira

1,9317

AUD

avstralski dolar

1,4641

CAD

kanadski dolar

1,2848

HKD

hongkonški dolar

9,5217

NZD

novozelandski dolar

1,8058

SGD

singapurski dolar

1,7230

KRW

južnokorejski won

1 497,50

ZAR

južnoafriški rand

9,3686

CNY

kitajski juan

8,3448

HRK

hrvaška kuna

7,2620

IDR

indonezijska rupija

11 314,93

MYR

malezijski ringit

4,0234

PHP

filipinski peso

57,089

RUB

ruski rubelj

38,0630

THB

tajski bat

39,818

BRL

brazilski real

2,2491

MXN

mehiški peso

15,7618

INR

indijska rupija

57,4060

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 3.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 144/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 144/31

---

Sporočilo Komisije v okviru izvajanja Direktive Komisije 2002/40/ES

(Besedilo velja za EGP)

(Objava naslovov ter referenčnih oznak harmoniziranih standardov pod direktivo)

2010/C 144/08

| ESO (1) | Referenčna oznaka in naslov standarda
  (Referenčni dokument) | Oznaka nadomeščenega standarda | Datum, s katerim se preneha uporaba nadomešcenega standarda
  Opomba 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CENELEC | EN 50304:2009
  Električni vgradni štedilniki, peči, pečice in žari za uporabo v gospodinjstvu – Metode merjenja funkcionalnosti
  ((IEC 60350:1999 (Spremenjen)
  + A1:2005 (Spremenjen)
  + A2:2008 (Spremenjen)) | EN 50304:2001
  Opomba 2.1 | Prenehanje veljavnosti
  (1.12.2009) |

ESO (1)

Referenčna oznaka in naslov standarda

(Referenčni dokument)

Oznaka nadomeščenega standarda

Datum, s katerim se preneha uporaba nadomešcenega standarda

Opomba 1

CENELEC

EN 50304:2009

Električni vgradni štedilniki, peči, pečice in žari za uporabo v gospodinjstvu – Metode merjenja funkcionalnosti

((IEC 60350:1999 (Spremenjen)

+ A1:2005 (Spremenjen)

+ A2:2008 (Spremenjen))

EN 50304:2001

Opomba 2.1

Prenehanje veljavnosti

(1.12.2009)

| Opomba 1: | V splošnem bo datum prenehanja uporabe enak datumu razveljavitve („dow“), določenemu s strani Evropske organizacije za standardizacijo, vendar je potrebno uporabnike teh standardov opozoriti na dejstvo, da sta lahko datuma v določenih izjemnih primerih tudi različna. |
| --- | --- |

Opomba 1:

V splošnem bo datum prenehanja uporabe enak datumu razveljavitve („dow“), določenemu s strani Evropske organizacije za standardizacijo, vendar je potrebno uporabnike teh standardov opozoriti na dejstvo, da sta lahko datuma v določenih izjemnih primerih tudi različna.

| Opomba 2.1: | Področje uporabe novega (ali dopolnjenega) standarda ostaja nespremenjeno (enako kot pri nadomeščenem standardu). Domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive, ki jo navaja nadomeščeni standard, preneha veljati z navedenim datumom. |
| --- | --- |

Opomba 2.1:

Področje uporabe novega (ali dopolnjenega) standarda ostaja nespremenjeno (enako kot pri nadomeščenem standardu). Domneva o skladnosti z bistvenimi zahtevami direktive, ki jo navaja nadomeščeni standard, preneha veljati z navedenim datumom.

| Opomba 3: | V primeru dopolnil je referenčni standard EN CCCCC:YYYY, njegova prejšnja dopolnila, če le-ta obstajajo, in novo, navedeno dopolnilo. Nadomeščeni standard (stolpec 3) torej vsebuje le EN CCCCC:YYYY in njegova predhodna dopolnila, če le-ta obstajajo, brez novega navedenega dopolnila. Nadomeščeni standard se od navedenega datuma dalje ne uporablja več v okviru direktive. |
| --- | --- |

Opomba 3:

V primeru dopolnil je referenčni standard EN CCCCC:YYYY, njegova prejšnja dopolnila, če le-ta obstajajo, in novo, navedeno dopolnilo. Nadomeščeni standard (stolpec 3) torej vsebuje le EN CCCCC:YYYY in njegova predhodna dopolnila, če le-ta obstajajo, brez novega navedenega dopolnila. Nadomeščeni standard se od navedenega datuma dalje ne uporablja več v okviru direktive.

OPOMBA:

| — | Usklajene standarde sprejmejo evropske organizacije za standardizacijo v angleškem jeziku (CEN in CENELEC objavljata tudi v francoskem in nemškem jeziku). Naslove usklajenih standardov nato nacionalni organi za standardizacijo prevedejo v vse ostale zahtevane uradne jezike Evropske unije. Evropska komisija ni odgovorna za pravilnost naslovov, ki se predložijo za objavo v Uradnem listu. |
| --- | --- |

—

Usklajene standarde sprejmejo evropske organizacije za standardizacijo v angleškem jeziku (CEN in CENELEC objavljata tudi v francoskem in nemškem jeziku). Naslove usklajenih standardov nato nacionalni organi za standardizacijo prevedejo v vse ostale zahtevane uradne jezike Evropske unije. Evropska komisija ni odgovorna za pravilnost naslovov, ki se predložijo za objavo v Uradnem listu.

---

(1)  ESO: Evropske organizacije za standarde:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 3.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 144/32 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 144/32

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 144/09

| Država članica | Finska |
| --- | --- |
| Zadevna proga | Helsinki–Savonlinna–Helsinki |
| Datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe | 1. oktobra 2010 |
| Naslov, kjer je mogoče brezplačno dobiti besedilo in vse pomembne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z obveznostjo javne službe | Ministry of Transport and Communications |
| Kirjaamo PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| E-naslov: kirjaamo@lvm.fi |
| Faks +358 916028596 |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Država članica

Finska

Zadevna proga

Helsinki–Savonlinna–Helsinki

Datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe

1. oktobra 2010

Naslov, kjer je mogoče brezplačno dobiti besedilo in vse pomembne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z obveznostjo javne službe

Ministry of Transport and Communications

Kirjaamo PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

E-naslov: kirjaamo@lvm.fi

Faks +358 916028596

Internet: http://www.lvm.fi

---

| 3.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 144/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 144/33

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 16(4) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Obveznosti javne službe glede rednih zračnih prevozov

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 144/10

| Država članica | Finska |
| --- | --- |
| Zadevna proga | Helsinki–Varkaus–Helsinki |
| Datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe | 1. oktobra 2010 |
| Naslov, kjer je mogoče brezplačno dobiti besedilo in vse pomembne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z obveznostjo javne službe | Ministry of Transport and Communications |
| Kirjaamo PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| E-naslov: kirjaamo@lvm.fi |
| Faks +358 916028596 |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Država članica

Finska

Zadevna proga

Helsinki–Varkaus–Helsinki

Datum začetka veljavnosti obveznosti javne službe

1. oktobra 2010

Naslov, kjer je mogoče brezplačno dobiti besedilo in vse pomembne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z obveznostjo javne službe

Ministry of Transport and Communications

Kirjaamo PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

E-naslov: kirjaamo@lvm.fi

Faks +358 916028596

Internet: http://www.lvm.fi

---

| 3.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 144/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 144/34

---

Sporočilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 144/11

| Država članica | Finska |
| --- | --- |
| Zadevna proga | Helsinki–Savonlinna and/or Helsinki–Varkaus routes |
| Obdobje veljavnosti pogodbe | 1. oktobra 2010–31. decembra 2013 |
| Rok za oddajo ponudb | 61 dni po datumu objave obvestila o obveznosti javne službe |
| Naslov, kjer je mogoče brezplačno dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z razpisom in obveznostjo javne službe | Ministry of Transport and Communications |
| Kirjaamo PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| E–naslov: kirjaamo@lvm.fi |
| Faks +358 916028596 |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Država članica

Finska

Zadevna proga

Helsinki–Savonlinna and/or Helsinki–Varkaus routes

Obdobje veljavnosti pogodbe

1. oktobra 2010–31. decembra 2013

Rok za oddajo ponudb

61 dni po datumu objave obvestila o obveznosti javne službe

Naslov, kjer je mogoče brezplačno dobiti besedilo javnega razpisa in vse pomembne informacije in/ali dokumente v zvezi z razpisom in obveznostjo javne službe

Ministry of Transport and Communications

Kirjaamo PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

E–naslov: kirjaamo@lvm.fi

Faks +358 916028596

Internet: http://www.lvm.fi

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 3.6.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 144/35

---

RAZPIS ZA ZBIRANJE PREDLOGOV – EACEA/12/10

Program „Mladi v akciji“

Akcija 4.5 – Podpiranje dejavnosti obveščanja mladih in akterjev na področju mladinskega dela in mladinskih organizacij

2010/C 144/12

1.   Cilji in opis

Namen tega razpisa za zbiranje predlogov je podpreti projekte spodbujanja informacijskih in komunikacijskih dejavnosti evropske razsežnosti, ki so namenjeni mladim in mladinskim voditeljem. Predlagani projekti morajo okrepiti razširjanje kakovostnih informacij ter izboljšati dostop mladih do informacij in različnih komunikacijskih poti na nacionalni in evropski ravni. Dolgoročni cilj projektov bo spodbuditi mlade k udeležbi v javnem življenju in jim pomagati, da uresničijo svoj potencial kot dejavni in odgovorni evropski državljani.

Ta razpis zagotavlja dotacije za projekte.

Prednost bodo imeli projekti, v katerih se najbolje izražajo trajnostne prednostne naloge programa „Mladi v akciji“, in sicer:

| — | sodelovanje mladih, |
| --- | --- |

—

sodelovanje mladih,

| — | kulturna raznolikost, |
| --- | --- |

—

kulturna raznolikost,

| — | evropsko državljanstvo, |
| --- | --- |

—

evropsko državljanstvo,

| — | vključevanje mladih z manj priložnostmi. |
| --- | --- |

—

vključevanje mladih z manj priložnostmi.

Prednost bodo imeli tudi projekti, ki obravnavajo naslednje prednostne naloge razpisa:

| — | medijsko pismenost, |
| --- | --- |

—

medijsko pismenost,

| — | globalna vprašanja, ki zadevajo mlade, kot so podnebne spremembe, trajnostni razvoj, migracije in razvojni cilji tisočletja (1). |
| --- | --- |

—

globalna vprašanja, ki zadevajo mlade, kot so podnebne spremembe, trajnostni razvoj, migracije in razvojni cilji tisočletja (1).

Končni upravičenci teh projektov so mladi in osebe, zaposlene v mladinskih organizacijah in strukturah oziroma regionalnih in lokalnih organih.

2.   Upravičeni kandidati

Predloge morajo predložiti neprofitne organizacije. Te organizacije so lahko:

| — | nevladne organizacije (NVO), |
| --- | --- |

—

nevladne organizacije (NVO),

| — | javni organi na regionalni ali lokalni ravni oziroma, |
| --- | --- |

—

javni organi na regionalni ali lokalni ravni oziroma,

| — | nacionalni mladinski sveti. |
| --- | --- |

—

nacionalni mladinski sveti.

Kandidati morajo biti – na določeni rok za predložitev predloga – že vsaj dve (2) leti pravno registrirani v eni od držav programa. Države programa so:

| — | države članice Evropske unije (2): Avstrija, Belgija, Bolgarija, Ciper, Češka republika, Danska, Estonija, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Madžarska, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska, Združeno kraljestvo, |
| --- | --- |

—

države članice Evropske unije (2): Avstrija, Belgija, Bolgarija, Ciper, Češka republika, Danska, Estonija, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Madžarska, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska, Združeno kraljestvo,

| — | tiste države Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (EGP): Islandija, Lihtenštajn in Norveška, |
| --- | --- |

—

tiste države Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so podpisnice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (EGP): Islandija, Lihtenštajn in Norveška,

| — | države kandidatke, ki so deležne ugodnosti predpristopne strategije, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji ter načeli, določenimi v okvirnih sporazumih, sklenjenih s temi državami glede njihove udeležbe v programih EU: Turčija. |
| --- | --- |

—

države kandidatke, ki so deležne ugodnosti predpristopne strategije, v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji ter načeli, določenimi v okvirnih sporazumih, sklenjenih s temi državami glede njihove udeležbe v programih EU: Turčija.

V projektih morajo biti udeležene partnerske organizacije iz vsaj dveh (2) različnih držav programa (vključno z organizacijo, ki prijavlja projekt), od katerih je vsaj ena (1) država članica EU.

Na razpisu za zbiranje predlogov lahko sodelujejo zasebne organizacije, ki delujejo na področju informiranja in komuniciranja, če v projektu sodelujejo z nepridobitnim namenom. Šteje se, da lahko ti zasebni subjekti v tem razpisu za zbiranje predlogov sodelujejo samo kot soupravičenci (partnerji) in ne morejo prijaviti predlogov kot koordinatorji (prijavitelji).

3.   Upravičene dejavnosti in predlogi

Projekti morajo biti pripravljeni tako, da vključujejo nepridobitne dejavnosti s področja mladinskega in neformalnega izobraževanja.

Projekti se morajo začeti med 1. januarjem 2011 in 31. marcem 2011. Trajati morajo najmanj 12 in največ 18 mesecev.

Upoštevani bodo samo tipkani predlogi, predloženi v enem od uradnih jezikov EU, pripravljeni na uradnem prijavnem obrazcu, v celoti izpolnjenem in poslanem do določenega roka (10. september 2010). Prijavo je treba poslati v enem samem svežnju in enem samem izvodu (originalni dokument). Opremljena mora biti z datumom in podpisom (zahteva se originalni podpis) osebe, pooblaščene za sklepanje pravno zavezujočih obveznosti v imenu organizacije, ki prijavlja projekt.

Prijavnemu obrazcu morajo biti priloženi uradni dopis organizacije, ki prijavlja projekt, dokumenti, ki potrjujejo njeno finančno in operativno sposobnost, ter vsi drugi dokumenti, navedeni na prijavnem obrazcu.

Kandidati morajo predložiti proračun, ki je uravnotežen v smislu odhodkov in prihodkov, ter spoštovati zgornjo mejo finančne pomoči EU, ki znaša 80 % skupnih upravičenih stroškov projekta. Najvišji znesek dotacije ne sme presegati 100 000 EUR.

4.   Merila za dodelitev

Prijave, ki izpolnjujejo pogoje, se bodo presojale na podlagi naslednjih meril:

Merila kakovosti

Merila kakovosti bodo v postopku ocenjevanja prispevala 80 % razpoložljivih točk (količnik 4).

—   Ustreznost projekta glede na cilje in prednostne naloge razpisa (30 %)

V tem smislu bodo ocenjeni naslednji vidiki:

| (a) | projekt izpolnjuje splošne cilje programa „Mladi v akciji“; |
| --- | --- |

(a)

projekt izpolnjuje splošne cilje programa „Mladi v akciji“;

| (b) | projekt izpolnjuje cilje in prednostne naloge tega razpisa za zbiranje predlogov. |
| --- | --- |

(b)

projekt izpolnjuje cilje in prednostne naloge tega razpisa za zbiranje predlogov.

—   Kakovost projekta in metode dela, ki jih vključuje (50 %)

V tem smislu bodo ocenjeni naslednji vidiki:

| (a) | obseg projekta; z drugimi besedami, njegov multiplikacijski učinek in predvsem trajnostni vpliv ter dolgoročna sposobnost preživetja; |
| --- | --- |

(a)

obseg projekta; z drugimi besedami, njegov multiplikacijski učinek in predvsem trajnostni vpliv ter dolgoročna sposobnost preživetja;

| (b) | visoka kakovost delovnega programa v smislu vsebine in metodologije, njegova jasnost in doslednost; |
| --- | --- |

(b)

visoka kakovost delovnega programa v smislu vsebine in metodologije, njegova jasnost in doslednost;

| (c) | nadnacionalna in večjezikovna narava dejavnosti in razvitih izdelkov; |
| --- | --- |

(c)

nadnacionalna in večjezikovna narava dejavnosti in razvitih izdelkov;

| (d) | dejavna vključenost mladih v projekt; |
| --- | --- |

(d)

dejavna vključenost mladih v projekt;

| (e) | prepoznavnost projekta glede kakovosti ukrepov, katerih namen je zagotoviti razširjanje in izkoriščanje njegovih rezultatov; |
| --- | --- |

(e)

prepoznavnost projekta glede kakovosti ukrepov, katerih namen je zagotoviti razširjanje in izkoriščanje njegovih rezultatov;

| (f) | kakovost partnerstva in zlasti jasnost nalog, opis dejanskih nalog, ki jih imajo na podlagi sodelovanja posamezni partnerji, ter tudi izkušnje in motivacija partnerjev za pripravo projekta; |
| --- | --- |

(f)

kakovost partnerstva in zlasti jasnost nalog, opis dejanskih nalog, ki jih imajo na podlagi sodelovanja posamezni partnerji, ter tudi izkušnje in motivacija partnerjev za pripravo projekta;

| (g) | usklajenost proračuna z dejavnostmi, načrtovanimi v delovnem programu. |
| --- | --- |

(g)

usklajenost proračuna z dejavnostmi, načrtovanimi v delovnem programu.

Količinska merila

Količinska merila bodo v postopku ocenjevanja prispevala 20 % razpoložljivih točk (količnik 1).

—   Profil in število udeležencev in pobudnikov, vključenih v projekt (20 %)

| (a) | število partnerjev, ki so vključeni v projekt, in število držav, ki jih zajema partnerstvo; |
| --- | --- |

(a)

število partnerjev, ki so vključeni v projekt, in število držav, ki jih zajema partnerstvo;

| (b) | število mladih in mladinskih delavcev, ki so neposredno vključeni v projekt. |
| --- | --- |

(b)

število mladih in mladinskih delavcev, ki so neposredno vključeni v projekt.

5.   Proračun

Celoten proračun za sofinanciranje projektov v okviru tega razpisa za zbiranje predlogov znaša približno 1 000 000 EUR.

Finančna pomoč agencije ne sme presegati 80 % skupnih upravičenih stroškov projekta. Največji znesek dotacije ne sme presegati 100 000 EUR.

Agencija si pridržuje pravico, da ne podeli vseh razpoložljivih sredstev.

6.   Rok za oddajo prijav

Prijave je treba poslati najpozneje do 10. septembra 2010 na naslov:

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| ‘Youth in action’ programme — EACEA/12/10 |
| BOUR 4/029 |
| Avenue du Bourget 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

‘Youth in action’ programme — EACEA/12/10

BOUR 4/029

Avenue du Bourget 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| — | po pošti, velja datum poštnega žiga; |
| --- | --- |

—

po pošti, velja datum poštnega žiga;

| — | z ekspresno kurirsko pošto; datum, ko je kurirska družba prevzela pošiljko, se šteje kot dokazilo oddaje (prijavnemu obrazcu priložite kopijo izvirnega potrdila o datumu oddaje pošiljke). |
| --- | --- |

—

z ekspresno kurirsko pošto; datum, ko je kurirska družba prevzela pošiljko, se šteje kot dokazilo oddaje (prijavnemu obrazcu priložite kopijo izvirnega potrdila o datumu oddaje pošiljke).

Prijave, poslane po faksu ali elektronski pošti, bodo zavrnjene.

7.   Dodatne informacije

Podrobna navodila za kandidate in prijavni obrazci so na voljo na spletnem naslovu: http://eacea.ec.europa.eu/youth/funding/2010/call_action_4_5_en.php

Prijave za dotacije morajo biti predložene na v ta namen predvidenem prijavnem obrazcu ter morajo vsebovati vse zahtevane priloge in informacije.

---

(1)  Več informacij je na voljo na naslovu: http://www.undp.org/mdg/basics.shtml

(2)  Posamezniki iz čezmorskih držav in ozemelj, in če je primerno, javne ali zasebne ustanove s teh območij, izpolnjujejo pogoje programa „Mladi v akciji“ ob upoštevanju pravil programa in pravil, ki veljajo v državah članicah, s katerimi so povezani. Seznam teh čezmorskih držav in ozemelj je naveden v Prilogi 1A k Sklepu Sveta 2001/822/ES z dne 27. novembra 2001 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski skupnosti („Sklep o pridružitvi čezmorskih držav“) UL L 314, 30.11.2001: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2001D0822:20011202:SL:PDF

---