# Jurnalul Oficial C 142/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2010.142.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 142 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 531 iunie 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2010.142.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 142

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 531 iunie 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Consiliu |
| 2010/C 142/01 | Avizul Consiliului privind programul de convergență actualizat al Ungariei pentru perioada 2009-2012 | 1 |
| 2010/C 142/02 | Avizul Consiliului privind programul de stabilitate actualizat al Irlandei pentru perioada 2009-2014 | 7 |
| 2010/C 142/03 | Avizul Consiliului privind programul de stabilitate actualizat al Italiei pentru perioada 2009-2012 | 13 |
| 2010/C 142/04 | Avizul al Consiliului privind programul de convergență actualizat al Letoniei pentru perioada 2009-2012 | 19 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

2010/C 142/01

Avizul Consiliului privind programul de convergență actualizat al Ungariei pentru perioada 2009-2012

1

2010/C 142/02

Avizul Consiliului privind programul de stabilitate actualizat al Irlandei pentru perioada 2009-2014

7

2010/C 142/03

Avizul Consiliului privind programul de stabilitate actualizat al Italiei pentru perioada 2009-2012

13

2010/C 142/04

Avizul al Consiliului privind programul de convergență actualizat al Letoniei pentru perioada 2009-2012

19

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 142/05 | Rata de schimb a monedei euro | 25 |
| 2010/C 142/06 | Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante adoptat la reuniunea din 15 martie 2010 cu privire la un proiect de decizie privind cazul COMP/39.351 – Linii de interconexiune suedeze – Raportor: România | 26 |
| 2010/C 142/07 | Raport final al consilierului-auditor – Cazul COMP/39.351 – Linii de interconexiune suedeze | 27 |
| 2010/C 142/08 | Rezumatul Deciziei Comisiei din 14 aprilie 2010 privind o procedură inițiată în temeiul articolului 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și al articolului 54 din Acordul privind SEE (Cazul COMP/39.351 – Linii de interconexiune suedeze) (
  1
  ) | 28 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2010/C 142/05

Rata de schimb a monedei euro

25

2010/C 142/06

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante adoptat la reuniunea din 15 martie 2010 cu privire la un proiect de decizie privind cazul COMP/39.351 – Linii de interconexiune suedeze – Raportor: România

26

2010/C 142/07

Raport final al consilierului-auditor – Cazul COMP/39.351 – Linii de interconexiune suedeze

27

2010/C 142/08

Rezumatul Deciziei Comisiei din 14 aprilie 2010 privind o procedură inițiată în temeiul articolului 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și al articolului 54 din Acordul privind SEE (Cazul COMP/39.351 – Linii de interconexiune suedeze) (
  1
  )

1

28

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Banca Europeană de Investiții |
| 2010/C 142/09 | Cerere de propuneri – Banca Europeană de Investiții propune trei noi sponsorizări EIBURS în cadrul Cercetare universitară | 30 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 142/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia) (
  1
  ) | 33 |
| 2010/C 142/11 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry) (
  1
  ) | 34 |
| 2010/C 142/12 | Comunicare din partea Guvernului francez cu privire la Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor (Anunț privind cererile de autorizație exclusive de prospectare a hidrocarburilor lichide sau gazoase denumite Permis de Langlade și Permis de Hermine)
   (
  1
  ) | 35 |
| 2010/C 142/13 | Comunicare din partea Guvernului francez cu privire la Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor (Aviz privind cererile de autorizații exclusive de prospectare a zăcămintelor de hidrocarburi lichide sau gazoase, denumite Permis de Sézanne, una prezentată de Concorde Energy LLC, iar cealaltă de Réalm Energy International)
   (
  1
  ) | 37 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Banca Europeană de Investiții

2010/C 142/09

Cerere de propuneri – Banca Europeană de Investiții propune trei noi sponsorizări EIBURS în cadrul Cercetare universitară

30

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2010/C 142/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia) (
  1
  )

1

33

2010/C 142/11

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry) (
  1
  )

1

34

2010/C 142/12

Comunicare din partea Guvernului francez cu privire la Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor (Anunț privind cererile de autorizație exclusive de prospectare a hidrocarburilor lichide sau gazoase denumite Permis de Langlade și Permis de Hermine)
   (
  1
  )

(Anunț privind cererile de autorizație exclusive de prospectare a hidrocarburilor lichide sau gazoase denumite Permis de Langlade și Permis de Hermine)

1

35

2010/C 142/13

Comunicare din partea Guvernului francez cu privire la Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor (Aviz privind cererile de autorizații exclusive de prospectare a zăcămintelor de hidrocarburi lichide sau gazoase, denumite Permis de Sézanne, una prezentată de Concorde Energy LLC, iar cealaltă de Réalm Energy International)
   (
  1
  )

(Aviz privind cererile de autorizații exclusive de prospectare a zăcămintelor de hidrocarburi lichide sau gazoase, denumite Permis de Sézanne, una prezentată de Concorde Energy LLC, iar cealaltă de Réalm Energy International)

1

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 142/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 142/1

---

AVIZUL CONSILIULUI

privind programul de convergență actualizat al Ungariei pentru perioada 2009-2012

2010/C 142/01

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Ungariei pentru perioada 2009-2012. |
| --- | --- |

(1)

La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Ungariei pentru perioada 2009-2012.

| (2) | În momentul în care a izbucnit criza financiară, în toamna anului 2008, Ungaria se găsea într-o poziție economică fragilă. Prin schimbarea orientării politicii fiscale de la mijlocul anului 2006, care viza corectarea dezechilibrelor economice existente și limitarea acumulării datoriei publice, s-a reușit reducerea cu succes a deficitului bugetar la 3,8 % din PIB până în 2008 (comparativ cu 9,3 % din PIB în 2006), însă ajustarea nu era finalizată în momentul izbucnirii crizei financiare mondiale. În plus, partea datoriei denominată în valută era relativ mare.
  Necesarul brut de finanțare era din ce în ce mai greu de satisfăcut, reflectând preocupările investitorilor cu privire la sustenabilitatea poziției bugetare, datoria externă ridicată a țării și scăderea creșterii potențiale. Luați la un loc, acești factori au necesitat o reacție mai puternică la nivel de politică economică, măsuri de sprijinire a sectorului bancar și o importantă asistență financiară externă din partea instituțiilor internaționale în valoare de 20 de miliarde EUR, în care erau cuprinse și 6,5 miliarde EUR din partea UE (din această sumă s-au plătit deja 5,5 miliarde EUR). Din a doua jumătate a lunii martie 2009, pe fondul importantelor eforturi de stabilizare și ajustare, s-a recâștigat accesul la finanțarea de piață. Mai mult, datorită scăderii semnificative a cererii interne din 2009, s-a înregistrat o îmbunătățire semnificativă a contului curent, în principal prin intermediul balanței comerciale. Cursul de schimb a rămas în linii mari stabil din iulie 2009, ceea ce a permis băncii naționale să scadă rata dobânzii de politică monetară de la mijlocul anului 2009 până la începutul anului 2010 cu 375 puncte de bază per total. Date fiind lipsa unei marje de manevră fiscală și preocupările investitorilor, guvernul a continuat punerea în practică a politicii sale de consolidare fiscală, iar pentru sprijinirea redresării economice a adoptat doar măsuri care nu afectează bugetul. Continuarea consolidării fiscale pentru a aduce datoria pe o pantă descendentă și a ameliora și pe mai departe sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice o provocare majoră a Ungariei. |
| --- | --- |

(2)

În momentul în care a izbucnit criza financiară, în toamna anului 2008, Ungaria se găsea într-o poziție economică fragilă. Prin schimbarea orientării politicii fiscale de la mijlocul anului 2006, care viza corectarea dezechilibrelor economice existente și limitarea acumulării datoriei publice, s-a reușit reducerea cu succes a deficitului bugetar la 3,8 % din PIB până în 2008 (comparativ cu 9,3 % din PIB în 2006), însă ajustarea nu era finalizată în momentul izbucnirii crizei financiare mondiale. În plus, partea datoriei denominată în valută era relativ mare.

Necesarul brut de finanțare era din ce în ce mai greu de satisfăcut, reflectând preocupările investitorilor cu privire la sustenabilitatea poziției bugetare, datoria externă ridicată a țării și scăderea creșterii potențiale. Luați la un loc, acești factori au necesitat o reacție mai puternică la nivel de politică economică, măsuri de sprijinire a sectorului bancar și o importantă asistență financiară externă din partea instituțiilor internaționale în valoare de 20 de miliarde EUR, în care erau cuprinse și 6,5 miliarde EUR din partea UE (din această sumă s-au plătit deja 5,5 miliarde EUR). Din a doua jumătate a lunii martie 2009, pe fondul importantelor eforturi de stabilizare și ajustare, s-a recâștigat accesul la finanțarea de piață. Mai mult, datorită scăderii semnificative a cererii interne din 2009, s-a înregistrat o îmbunătățire semnificativă a contului curent, în principal prin intermediul balanței comerciale. Cursul de schimb a rămas în linii mari stabil din iulie 2009, ceea ce a permis băncii naționale să scadă rata dobânzii de politică monetară de la mijlocul anului 2009 până la începutul anului 2010 cu 375 puncte de bază per total. Date fiind lipsa unei marje de manevră fiscală și preocupările investitorilor, guvernul a continuat punerea în practică a politicii sale de consolidare fiscală, iar pentru sprijinirea redresării economice a adoptat doar măsuri care nu afectează bugetul. Continuarea consolidării fiscale pentru a aduce datoria pe o pantă descendentă și a ameliora și pe mai departe sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice o provocare majoră a Ungariei.

| (3) | Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, nivelul producției potențiale a fost la rândul său influențat negativ. În plus, criza ar putea afecta și creșterea potențială pe termen mediu datorită unor investiții mai mici, limitării accesului la creditare și creșterii șomajului structural. În plus, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii populației asupra producției potențiale și asupra sustenabilității finanțelor publice. În acest context, este esențial să se accelereze ritmul reformelor structurale având ca scop sprijinirea creșterii potențiale. În special în cazul Ungariei este deosebit de importantă realizarea de reforme vizând creșterea gradului de ocupare a forței de muncă și restabilirea capacității de a atrage ISD (investiții străine directe). |
| --- | --- |

(3)

Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, nivelul producției potențiale a fost la rândul său influențat negativ. În plus, criza ar putea afecta și creșterea potențială pe termen mediu datorită unor investiții mai mici, limitării accesului la creditare și creșterii șomajului structural. În plus, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii populației asupra producției potențiale și asupra sustenabilității finanțelor publice. În acest context, este esențial să se accelereze ritmul reformelor structurale având ca scop sprijinirea creșterii potențiale. În special în cazul Ungariei este deosebit de importantă realizarea de reforme vizând creșterea gradului de ocupare a forței de muncă și restabilirea capacității de a atrage ISD (investiții străine directe).

| (4) | Conform scenariului macroeconomic care stă la baza programului, după o scădere cu 6,7 % în 2009, PIB-ul real va scădea cu încă 0,3 % în 2010 pentru a reîncepe să crească cu 33⁄4 % în 2011 și 2012. Acest scenariu este ușor mai optimist decât previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, conform cărora creșterea anuală a PIB-ului ar scădea cu 0,5 % în 2010 și ar crește cu 3,1 % în 2011. Ținând însă seama de informațiile recente, inclusiv de cifrele preliminare peste așteptări ale PIB-ului pe 2009, mai precis – 6,3 % din PIB, prognoza pentru 2010 pare realistă, în vreme ce scenariul rămâne ușor favorabil în ultimii ani ai perioadei. Conform programului, creșterea se va baza în principal pe relansarea exporturilor nete, consumul privat continuând să scadă în 2010 cu aproximativ 21⁄2 %, însă conform ultimelor informații scăderea ar putea fi ușor mai pronunțată. Estimările cu privire la cererea internă par în linii mari realiste, însă previziunile referitoare la importuri și investiții par optimiste. Ținând cont de toți parametrii menționați anterior, scenariul macroeconomic pare realist pentru 2010 și ușor favorabil pentru 2011 și 2012. În termeni nominali, traiectoria prevăzută în scenariul de referință se datorează poziției ciclice concomitente a piețelor muncii și produselor. În termeni specifici, în timp ce deviația PIB negativă considerabilă exercită o presiune asupra prețurilor în sensul scăderii acestora, șomajul ridicat atrage după sine încetinirea creșterii salariilor. Per ansamblu, cifrele inflației par realiste pentru 2010 și ușor prea mici pentru anii următori. Scenariul macroeconomic al programului concordă cu ipotezele monetare și de curs de schimb care stau la baza lui. |
| --- | --- |

(4)

Conform scenariului macroeconomic care stă la baza programului, după o scădere cu 6,7 % în 2009, PIB-ul real va scădea cu încă 0,3 % în 2010 pentru a reîncepe să crească cu 33⁄4 % în 2011 și 2012. Acest scenariu este ușor mai optimist decât previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, conform cărora creșterea anuală a PIB-ului ar scădea cu 0,5 % în 2010 și ar crește cu 3,1 % în 2011. Ținând însă seama de informațiile recente, inclusiv de cifrele preliminare peste așteptări ale PIB-ului pe 2009, mai precis – 6,3 % din PIB, prognoza pentru 2010 pare realistă, în vreme ce scenariul rămâne ușor favorabil în ultimii ani ai perioadei. Conform programului, creșterea se va baza în principal pe relansarea exporturilor nete, consumul privat continuând să scadă în 2010 cu aproximativ 21⁄2 %, însă conform ultimelor informații scăderea ar putea fi ușor mai pronunțată. Estimările cu privire la cererea internă par în linii mari realiste, însă previziunile referitoare la importuri și investiții par optimiste. Ținând cont de toți parametrii menționați anterior, scenariul macroeconomic pare realist pentru 2010 și ușor favorabil pentru 2011 și 2012. În termeni nominali, traiectoria prevăzută în scenariul de referință se datorează poziției ciclice concomitente a piețelor muncii și produselor. În termeni specifici, în timp ce deviația PIB negativă considerabilă exercită o presiune asupra prețurilor în sensul scăderii acestora, șomajul ridicat atrage după sine încetinirea creșterii salariilor. Per ansamblu, cifrele inflației par realiste pentru 2010 și ușor prea mici pentru anii următori. Scenariul macroeconomic al programului concordă cu ipotezele monetare și de curs de schimb care stau la baza lui.

| (5) | Conform programului se estimează un deficit public general de 3,9 % în 2009, după un nivel de 3,8 % în 2008. Deficitul global a fost stabilizat în linii mari, în ciuda importantei deteriorări a situației economice, asociate încetinirii economice la nivel mondial și importantelor sale efectele negative asupra bugetului. Stabilizarea s-a realizat prin aplicarea de reduceri ale cheltuielilor, care au fost parțial de natură structurală și care au afectat în special salariile din sectorul public, pensiile și prestațiile sociale. Drept rezultat, a avut loc o îmbunătățire semnificativă a soldului structural, cu aproximativ 3 % din PIB. Mai mult, s-a realizat o rearanjare a impozitelor care în linii mari nu a afectat deficitul, pentru a stimula competitivitatea economiei prin micșorarea sarcinii fiscale care afecta forța de muncă și creșterea ponderii taxelor de consum.
  Având în vedere nivelul ridicat al datoriei publice și tensiunea de pe piețele financiare, autoritățile s-au aflat în situația de a sprijini redresarea economică doar prin adoptarea unor măsuri fără impact bugetar. În conformitate cu strategia de ieșire recomandată de Consiliu și pentru corectarea deficitului excesiv până în 2011, ținând seama și de ponderea mare a datoriei publice în PIB, se preconizează continuarea orientării fiscale restrictive din 2009 în perioada 2010-2011. |
| --- | --- |

(5)

Conform programului se estimează un deficit public general de 3,9 % în 2009, după un nivel de 3,8 % în 2008. Deficitul global a fost stabilizat în linii mari, în ciuda importantei deteriorări a situației economice, asociate încetinirii economice la nivel mondial și importantelor sale efectele negative asupra bugetului. Stabilizarea s-a realizat prin aplicarea de reduceri ale cheltuielilor, care au fost parțial de natură structurală și care au afectat în special salariile din sectorul public, pensiile și prestațiile sociale. Drept rezultat, a avut loc o îmbunătățire semnificativă a soldului structural, cu aproximativ 3 % din PIB. Mai mult, s-a realizat o rearanjare a impozitelor care în linii mari nu a afectat deficitul, pentru a stimula competitivitatea economiei prin micșorarea sarcinii fiscale care afecta forța de muncă și creșterea ponderii taxelor de consum.

Având în vedere nivelul ridicat al datoriei publice și tensiunea de pe piețele financiare, autoritățile s-au aflat în situația de a sprijini redresarea economică doar prin adoptarea unor măsuri fără impact bugetar. În conformitate cu strategia de ieșire recomandată de Consiliu și pentru corectarea deficitului excesiv până în 2011, ținând seama și de ponderea mare a datoriei publice în PIB, se preconizează continuarea orientării fiscale restrictive din 2009 în perioada 2010-2011.

| (6) | Programul prevede drept țintă bugetară pentru 2010 un deficit de 3,8 % din PIB, ceea ce corespunde recomandării Consiliului în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din Tratatul privind CE din 7 iulie 2009 și bugetului pe 2010, adoptat la 30 noiembrie 2009. Conform programului, venitul în termeni nominali se va stabiliza în 2010, ceea ce presupune atât continuarea scăderii în termeni reali, cât și o rată a veniturilor în scădere (de la 45,9 % în 2009 la 45 % în 2010). Pe lângă continua adâncire a deviației PIB negative, efectele componenței creșterii asociate ponderii tot mai importante a exporturilor nete în economie și scăderii concomitente a importanței cererii interne explică în mare parte scăderea ponderii veniturilor. Pentru a compensa scăderea ponderii veniturilor și a îmbunătăți în același timp soldul bugetar, programul urmărește scăderea ponderii cheltuielilor (de la 49,8 % în 2009 la 48,8 % în 2010). Această scădere se bazează în principal pe reforme structurale și măsuri specifice de realizare de economii (printre altele în sistemul de pensii, prestațiile sociale, salariile din sectorul public, transferurile către administrațiile locale, precum și către sistemul de transporturi publice pe distanță lungă) ridicându-se la 2 % din PIB, adoptate în 2009 și având efecte asupra bugetului în 2010. Deși per ansamblu valoarea acestor măsuri ar trebui să depășească 2 pp. din PIB în 2010, se așteaptă ca deficitul structural, astfel cum a fost recalculat de serviciile Comisiei, conform metodologiei stabilite de comun acord, pe baza datelor din program, să se îmbunătățească cu mai puțin de 1⁄4 pp. din PIB. Aplicarea unei părți importante a măsurilor de realizare de economii a fost necesară doar pentru a contrabalansa tendința crescătoare subiacentă a anumitor cheltuieli. În plus, dat fiind ușorul efect de creștere a deficitului pe care măsurile de reorganizare fiscală îl vor avea în 2010 și de achiziționarea în avans de timbre fiscale pentru produsele din tutun înainte de creșterea accizelor prevăzută în 2010, se așteaptă ca ponderea veniturilor să scadă mai mult decât ar fi rezultat din utilizarea elasticităților-standard. |
| --- | --- |

(6)

Programul prevede drept țintă bugetară pentru 2010 un deficit de 3,8 % din PIB, ceea ce corespunde recomandării Consiliului în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din Tratatul privind CE din 7 iulie 2009 și bugetului pe 2010, adoptat la 30 noiembrie 2009. Conform programului, venitul în termeni nominali se va stabiliza în 2010, ceea ce presupune atât continuarea scăderii în termeni reali, cât și o rată a veniturilor în scădere (de la 45,9 % în 2009 la 45 % în 2010). Pe lângă continua adâncire a deviației PIB negative, efectele componenței creșterii asociate ponderii tot mai importante a exporturilor nete în economie și scăderii concomitente a importanței cererii interne explică în mare parte scăderea ponderii veniturilor. Pentru a compensa scăderea ponderii veniturilor și a îmbunătăți în același timp soldul bugetar, programul urmărește scăderea ponderii cheltuielilor (de la 49,8 % în 2009 la 48,8 % în 2010). Această scădere se bazează în principal pe reforme structurale și măsuri specifice de realizare de economii (printre altele în sistemul de pensii, prestațiile sociale, salariile din sectorul public, transferurile către administrațiile locale, precum și către sistemul de transporturi publice pe distanță lungă) ridicându-se la 2 % din PIB, adoptate în 2009 și având efecte asupra bugetului în 2010. Deși per ansamblu valoarea acestor măsuri ar trebui să depășească 2 pp. din PIB în 2010, se așteaptă ca deficitul structural, astfel cum a fost recalculat de serviciile Comisiei, conform metodologiei stabilite de comun acord, pe baza datelor din program, să se îmbunătățească cu mai puțin de 1⁄4 pp. din PIB. Aplicarea unei părți importante a măsurilor de realizare de economii a fost necesară doar pentru a contrabalansa tendința crescătoare subiacentă a anumitor cheltuieli. În plus, dat fiind ușorul efect de creștere a deficitului pe care măsurile de reorganizare fiscală îl vor avea în 2010 și de achiziționarea în avans de timbre fiscale pentru produsele din tutun înainte de creșterea accizelor prevăzută în 2010, se așteaptă ca ponderea veniturilor să scadă mai mult decât ar fi rezultat din utilizarea elasticităților-standard.

| (7) | Principalul obiectiv al strategiei pe termen mediu prevăzute în program îl reprezintă reducerea deficitului public general de la 3,8 % din PIB în 2010 la sub 3 % din PIB în 2011 (2,8 %) și mai mult, la 2,5 % din PIB în 2012. Țintele de deficit pentru 2011 și 2012 au drept rezultat un deficit structural recalculat de 11⁄2 % și, respectiv, de 21⁄2 % din PIB. Aceasta înseamnă că, după îmbunătățirea structurală cu aproximativ 3 pp. din PIB în 2009, în perioada 2010-2011 se preconizează o îmbunătățire de 0,1 % din PIB (raportat la o deteriorare cu aproape 1 % din PIB care apare în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009). În 2012 balanța structurală s-ar deteriora chiar cu 1 % din PIB. În ceea ce privește anul 2011, în ciuda redresării economiei, se așteaptă ca ponderea veniturilor să continue să scadă, având în vedere (i) ponderea tot mai mare a exporturilor nete, ceea ce face ca creșterea să fie alcătuită în mai mică măsură din componente fiscale, (ii) efectul întârziat al contractării economice, și (iii) adoptarea în 2009 a unei reduceri a sarcinii fiscale generale legată de impozitul pe venit, cu aplicare din 2011. S-ar putea ca accelerarea absorbției fondurilor Uniunii Europene să compenseze doar parțial aceste evoluții, ceea ce ar duce la o deteriorare generală a ponderii veniturilor cu 0,8 % din PIB. Programul de convergență enumeră în linii mari o serie de măsuri posibile pe partea cheltuielilor, care ar compensa în mod amplu scăderea ponderii veniturilor și ar reduce deficitul la 2,8 % din PIB. Acestea se referă în principal la o nouă scădere a salariului real în sectorul public și a prestațiilor sociale în termeni reali, precum și la o disciplină strictă a gestionării capitolelor bugetare. Aceste măsuri nu au fost însă specificate în detaliu. Obiectivul pe termen mediu (OTM) constă într-un sold structural de – 1,5 % din PIB, care, date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, reflectă obiectivele pactului. Programul își propune în 2011 atingerea OTM, care este deja preconizat a fi realizat în 2010 și menținut în 2011, conform soldului structural recalculat de serviciile Comisiei în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord și dată fiind deviația PIB substanțială estimată pentru 2010 și 2011. Cu toate acestea, ar fi nevoie de noi eforturi de consolidare pentru a menține OTM în 2011 și a preveni o deteriorare structurală în 2012. Măsurile care susțin obiectivul pentru 2012 ar trebui să fie la rândul lor specificate mai bine. |
| --- | --- |

(7)

Principalul obiectiv al strategiei pe termen mediu prevăzute în program îl reprezintă reducerea deficitului public general de la 3,8 % din PIB în 2010 la sub 3 % din PIB în 2011 (2,8 %) și mai mult, la 2,5 % din PIB în 2012. Țintele de deficit pentru 2011 și 2012 au drept rezultat un deficit structural recalculat de 11⁄2 % și, respectiv, de 21⁄2 % din PIB. Aceasta înseamnă că, după îmbunătățirea structurală cu aproximativ 3 pp. din PIB în 2009, în perioada 2010-2011 se preconizează o îmbunătățire de 0,1 % din PIB (raportat la o deteriorare cu aproape 1 % din PIB care apare în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009). În 2012 balanța structurală s-ar deteriora chiar cu 1 % din PIB. În ceea ce privește anul 2011, în ciuda redresării economiei, se așteaptă ca ponderea veniturilor să continue să scadă, având în vedere (i) ponderea tot mai mare a exporturilor nete, ceea ce face ca creșterea să fie alcătuită în mai mică măsură din componente fiscale, (ii) efectul întârziat al contractării economice, și (iii) adoptarea în 2009 a unei reduceri a sarcinii fiscale generale legată de impozitul pe venit, cu aplicare din 2011. S-ar putea ca accelerarea absorbției fondurilor Uniunii Europene să compenseze doar parțial aceste evoluții, ceea ce ar duce la o deteriorare generală a ponderii veniturilor cu 0,8 % din PIB. Programul de convergență enumeră în linii mari o serie de măsuri posibile pe partea cheltuielilor, care ar compensa în mod amplu scăderea ponderii veniturilor și ar reduce deficitul la 2,8 % din PIB. Acestea se referă în principal la o nouă scădere a salariului real în sectorul public și a prestațiilor sociale în termeni reali, precum și la o disciplină strictă a gestionării capitolelor bugetare. Aceste măsuri nu au fost însă specificate în detaliu. Obiectivul pe termen mediu (OTM) constă într-un sold structural de – 1,5 % din PIB, care, date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, reflectă obiectivele pactului. Programul își propune în 2011 atingerea OTM, care este deja preconizat a fi realizat în 2010 și menținut în 2011, conform soldului structural recalculat de serviciile Comisiei în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord și dată fiind deviația PIB substanțială estimată pentru 2010 și 2011. Cu toate acestea, ar fi nevoie de noi eforturi de consolidare pentru a menține OTM în 2011 și a preveni o deteriorare structurală în 2012. Măsurile care susțin obiectivul pentru 2012 ar trebui să fie la rândul lor specificate mai bine.

| (8) | Rezultatele bugetare ar putea fi mai slabe decât cele previzionate în program. Veniturile pentru 2010 s-ar putea dovedi mai mici decât nivelul de 1⁄4 % din PIB preconizat, în special deoarece, având în vedere data-limită anterioară, programul nu a ținut seama de decizia Curții Constituționale de revocare a taxei funciare valorice generale, adoptată de Parlament. În ceea ce privește cheltuielile, se așteaptă unele depășiri datorate costurilor legate de re-naționalizarea companiei aeriene MALEV și faptului că reducerea preconizată a subvenției sistemului de transporturi publice pe distanțe lungi nu este susținută în totalitate prin măsuri structurale. Programul prevede și economii suplimentare la capitolele din buget datorate recent instituitului sistem de trezorieri, dar acest lucru nu este garantat, deoarece nu este sprijinit prin măsuri specifice. În cele din urmă, venitul cu caracter excepțional din 2010, de 1⁄4 % din PIB, rezultat din transferarea angajaților și pensionarilor eligibili din pilonul privat în pilonul public al sistemului de pensii rămâne să fie confirmat în contextul procedurii de notificare. Pe de altă parte, pentru a compensa evoluțiile nefavorabile, ar putea fi înghețate rezerve bugetare în valoare de aproximativ 1⁄2 % din PIB și s-ar putea efectua reduceri ale cheltuielilor excepționale în valoare de 0,2 % din PIB. Pe lângă efectele de bază datorate, printre altele, eliminării impozitului funciar, pentru anii 2011 și 2012 se pot aștepta derapaje raportat la program, atât în ceea ce privește veniturile, cât și cheltuielile. Viteza redresării economiei și ponderea cheltuielilor pentru consumul privat în 2011 și în anii următori sunt ușor optimiste decât în previziunile serviciilor Comisiei, ceea ce presupune că veniturile fiscale ar putea fi supraestimate în program. În ceea ce privește cheltuielile, majoritatea măsurilor de realizare de economii prevăzute în program pentru a contrabalansa scăderea constantă a ponderii veniturilor nu sunt încă susținute prin decizii concrete. Mai mult, programul nu ține seama de pierderile băncii naționale care, pe baza estimărilor actuale, ar trebui să ducă la creșterea deficitului cu 0,1-0,2 % din PIB în 2011 și cu 0,3-0,4 % din PIB în 2012.
  În fine, s-ar putea ca cheltuielile să fie mai mari, fapt legat de pierderile suferite de societățile cu capital de stat. În același timp, rezervele bugetare care să compenseze derapajele se cifrează la doar 0,2 % din PIB în 2011 și 0,4 % în 2012, raportat la 0,8 % în 2010. Deși în ultimii ani țintele de deficit bugetar au fost atinse, riscurile asociate antecedentelor Ungariei sunt în cel mai bun caz neutre, având în vedere derapajele importante din anii precedenți. Prin urmare, există un risc semnificativ ca rezultatele deficitelor să fie mai grave decât estimările din program. |
| --- | --- |

(8)

Rezultatele bugetare ar putea fi mai slabe decât cele previzionate în program. Veniturile pentru 2010 s-ar putea dovedi mai mici decât nivelul de 1⁄4 % din PIB preconizat, în special deoarece, având în vedere data-limită anterioară, programul nu a ținut seama de decizia Curții Constituționale de revocare a taxei funciare valorice generale, adoptată de Parlament. În ceea ce privește cheltuielile, se așteaptă unele depășiri datorate costurilor legate de re-naționalizarea companiei aeriene MALEV și faptului că reducerea preconizată a subvenției sistemului de transporturi publice pe distanțe lungi nu este susținută în totalitate prin măsuri structurale. Programul prevede și economii suplimentare la capitolele din buget datorate recent instituitului sistem de trezorieri, dar acest lucru nu este garantat, deoarece nu este sprijinit prin măsuri specifice. În cele din urmă, venitul cu caracter excepțional din 2010, de 1⁄4 % din PIB, rezultat din transferarea angajaților și pensionarilor eligibili din pilonul privat în pilonul public al sistemului de pensii rămâne să fie confirmat în contextul procedurii de notificare. Pe de altă parte, pentru a compensa evoluțiile nefavorabile, ar putea fi înghețate rezerve bugetare în valoare de aproximativ 1⁄2 % din PIB și s-ar putea efectua reduceri ale cheltuielilor excepționale în valoare de 0,2 % din PIB. Pe lângă efectele de bază datorate, printre altele, eliminării impozitului funciar, pentru anii 2011 și 2012 se pot aștepta derapaje raportat la program, atât în ceea ce privește veniturile, cât și cheltuielile. Viteza redresării economiei și ponderea cheltuielilor pentru consumul privat în 2011 și în anii următori sunt ușor optimiste decât în previziunile serviciilor Comisiei, ceea ce presupune că veniturile fiscale ar putea fi supraestimate în program. În ceea ce privește cheltuielile, majoritatea măsurilor de realizare de economii prevăzute în program pentru a contrabalansa scăderea constantă a ponderii veniturilor nu sunt încă susținute prin decizii concrete. Mai mult, programul nu ține seama de pierderile băncii naționale care, pe baza estimărilor actuale, ar trebui să ducă la creșterea deficitului cu 0,1-0,2 % din PIB în 2011 și cu 0,3-0,4 % din PIB în 2012.

În fine, s-ar putea ca cheltuielile să fie mai mari, fapt legat de pierderile suferite de societățile cu capital de stat. În același timp, rezervele bugetare care să compenseze derapajele se cifrează la doar 0,2 % din PIB în 2011 și 0,4 % în 2012, raportat la 0,8 % în 2010. Deși în ultimii ani țintele de deficit bugetar au fost atinse, riscurile asociate antecedentelor Ungariei sunt în cel mai bun caz neutre, având în vedere derapajele importante din anii precedenți. Prin urmare, există un risc semnificativ ca rezultatele deficitelor să fie mai grave decât estimările din program.

| (9) | Se estimează că datoria publică brută va atinge 78 % din PIB în 2009, raportat la aproximativ 73 % în anul precedent. Această creștere se explică prin creșterea deficitului public general și prin creșterea negativă a PIB-ului nominal. Conform programului, ponderea datoriei va rămâne peste valoarea de referință din tratat pe toată perioada de programare. Se așteaptă ca rata datoriei să crească mai mult în 2010, ajungând la 79 % din PIB înainte de a începe să scadă la 77 % în 2011 și respectiv la 731⁄2 % în 2012. Îmbunătățirea așteptată a condițiilor macroeconomice și începerea rambursării asistenței economice internaționale în 2011 sunt factorii principali care stau la baza acestor evoluții pozitive. Având în vedere aceste riscuri legate de țintele bugetare și posibilele ajustări stoc-flux, evoluția ponderii datoriei ar putea fi mult mai nefavorabilă decât s-a prevăzut în program, în special începând din anul 2011. Începând din anul 2010, ponderea datoriei scade suficient spre valoarea de referință. |
| --- | --- |

(9)

Se estimează că datoria publică brută va atinge 78 % din PIB în 2009, raportat la aproximativ 73 % în anul precedent. Această creștere se explică prin creșterea deficitului public general și prin creșterea negativă a PIB-ului nominal. Conform programului, ponderea datoriei va rămâne peste valoarea de referință din tratat pe toată perioada de programare. Se așteaptă ca rata datoriei să crească mai mult în 2010, ajungând la 79 % din PIB înainte de a începe să scadă la 77 % în 2011 și respectiv la 731⁄2 % în 2012. Îmbunătățirea așteptată a condițiilor macroeconomice și începerea rambursării asistenței economice internaționale în 2011 sunt factorii principali care stau la baza acestor evoluții pozitive. Având în vedere aceste riscuri legate de țintele bugetare și posibilele ajustări stoc-flux, evoluția ponderii datoriei ar putea fi mult mai nefavorabilă decât s-a prevăzut în program, în special începând din anul 2011. Începând din anul 2010, ponderea datoriei scade suficient spre valoarea de referință.

| (10) | Previziunile în privința datoriei publice pe termen mediu, până în 2020, care presupun doar o revenire treptată a PIB-ului la valorile prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, arată că evoluția bugetară avută în vedere în program, luată ca atare, ar fi suficientă pentru a stabiliza ponderea datoriei până în 2020. |
| --- | --- |

(10)

Previziunile în privința datoriei publice pe termen mediu, până în 2020, care presupun doar o revenire treptată a PIB-ului la valorile prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, arată că evoluția bugetară avută în vedere în program, luată ca atare, ar fi suficientă pentru a stabiliza ponderea datoriei până în 2020.

| (11) | Se așteaptă ca reformele pensiilor, aplicate în 2009, să reducă creșterea viitoarelor cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, care după această reformă ar trebui să fie net inferioare mediei UE. Poziția bugetară pentru 2009, astfel cum este estimată în program, s-a îmbunătățit față de poziția inițială din programul precedent. Prin urmare, impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra deviației sustenabilității a fost în mare parte atenuat. Asigurarea unor excedente primare ridicate pe termen mediu și aplicarea riguroasă a reformei pensiilor, astfel cum s-a prevăzut deja în program, vor reduce riscurile pe termen lung la adresa sustenabilității finanțelor publice, care au fost evaluate ca fiind medii în Raportul de sustenabilitate al Comisiei pe anul 2009 (2). În urma validării de către EPC, în februarie 2010, a previziunilor pe baza reformelor pensiilor din 2009, calculele actualizate privind sustenabilitatea indică faptul că riscul la adresa sustenabilității este unul scăzut. |
| --- | --- |

(11)

Se așteaptă ca reformele pensiilor, aplicate în 2009, să reducă creșterea viitoarelor cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, care după această reformă ar trebui să fie net inferioare mediei UE. Poziția bugetară pentru 2009, astfel cum este estimată în program, s-a îmbunătățit față de poziția inițială din programul precedent. Prin urmare, impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra deviației sustenabilității a fost în mare parte atenuat. Asigurarea unor excedente primare ridicate pe termen mediu și aplicarea riguroasă a reformei pensiilor, astfel cum s-a prevăzut deja în program, vor reduce riscurile pe termen lung la adresa sustenabilității finanțelor publice, care au fost evaluate ca fiind medii în Raportul de sustenabilitate al Comisiei pe anul 2009 (2). În urma validării de către EPC, în februarie 2010, a previziunilor pe baza reformelor pensiilor din 2009, calculele actualizate privind sustenabilitatea indică faptul că riscul la adresa sustenabilității este unul scăzut.

| (12) | În privința caracteristicilor instituționale ale finanțelor publice, una dintre cele mai importante evoluții recente este punerea în aplicare a noului cadru fiscal, care se bazează pe legea privind răspunderea fiscală (LRF) și pe modificarea legii organice adoptate în noiembrie 2008. Per ansamblu se așteaptă ca noul cadru fiscal să contribuie la îmbunătățirea transparenței și sustenabilității finanțelor publice. LRF prevede că determinarea soldurilor primare viitoare într-un cadru pe termen mediu ar trebui, ca regulă generală, să fie coerentă cu o normă referitoare la datoria reală. În baza LRF s-a instituit și a început să își desfășoare activitatea un consiliu fiscal independent. Bugetul pentru anul 2010 a fost deja elaborat în linii mari, în conformitate cu noul cadru fiscal, iar bugetul pentru anul 2011 va trebui să respecte în întregime toate elementele cadrului fiscal. O altă evoluție importantă în privința cadrului fiscal o reprezintă adoptarea de către parlament, în decembrie 2009, a legii privind statutul juridic și gestiunea financiară a instituțiilor bugetare. Noua legislație completează normele existente cu o serie de elemente noi, inclusiv norme detaliate de gestiune operațională și financiară pentru diferitele instituții bugetare, și oferă un cadru uniform privitor la utilizarea nu doar a fondurilor maghiare, ci și a celor europene. Este însă prea devreme pentru a evalua eficacitatea noului cadru în privința asigurării unei mai bune execuții bugetare și a unei politici fiscale sănătoase. |
| --- | --- |

(12)

În privința caracteristicilor instituționale ale finanțelor publice, una dintre cele mai importante evoluții recente este punerea în aplicare a noului cadru fiscal, care se bazează pe legea privind răspunderea fiscală (LRF) și pe modificarea legii organice adoptate în noiembrie 2008. Per ansamblu se așteaptă ca noul cadru fiscal să contribuie la îmbunătățirea transparenței și sustenabilității finanțelor publice. LRF prevede că determinarea soldurilor primare viitoare într-un cadru pe termen mediu ar trebui, ca regulă generală, să fie coerentă cu o normă referitoare la datoria reală. În baza LRF s-a instituit și a început să își desfășoare activitatea un consiliu fiscal independent. Bugetul pentru anul 2010 a fost deja elaborat în linii mari, în conformitate cu noul cadru fiscal, iar bugetul pentru anul 2011 va trebui să respecte în întregime toate elementele cadrului fiscal. O altă evoluție importantă în privința cadrului fiscal o reprezintă adoptarea de către parlament, în decembrie 2009, a legii privind statutul juridic și gestiunea financiară a instituțiilor bugetare. Noua legislație completează normele existente cu o serie de elemente noi, inclusiv norme detaliate de gestiune operațională și financiară pentru diferitele instituții bugetare, și oferă un cadru uniform privitor la utilizarea nu doar a fondurilor maghiare, ci și a celor europene. Este însă prea devreme pentru a evalua eficacitatea noului cadru în privința asigurării unei mai bune execuții bugetare și a unei politici fiscale sănătoase.

| (13) | Ungaria se caracterizează printr-o sarcină fiscală globală mare, combinată cu cheltuieli publice mari. Guvernul a luat mai multe măsuri pentru reformarea în linii generale a sistemului fiscal, fără ca acest lucru să afecteze bugetul, vizând impulsionarea competitivității economiei prin transferarea sarcinii fiscale care afectează forța de muncă spre taxele de consum. Recentele hotărâri ale Curții Constituționale și scăderea impozitului pe venit, prevăzută pentru 2011, implică însă pierderi de venituri care nu au fost încă acoperite prin măsuri, deși nu poate fi exclusă nici prezentarea din nou a unui proiect modificat de taxă funciară. În privința cheltuielilor, ritmul de creștere a cheltuielilor primare a depășit creșterea PIB-ului nominal în perioada 2000-2009. O provocare majoră la adresa reducerii cheltuielilor publice este creșterea anticipată a cheltuielilor publice legate de îmbătrânirea populației. Reformele precedente ale sistemului de pensii, în special cea din mai 2009, ar trebui să ducă la o creștere mai lentă a costurilor cu pensiile și să favorizeze oferta de forță de muncă, sprijinind astfel creșterea potențială. Pe viitor, creșterea vârstei legale de pensionare corelată cu creșterea speranței de viață ar contribui la îmbunătățirea calității finanțelor publice. Reducerea numărului de membri ai guvernului și creșterea eficienței administrației publice, de exemplu în domeniul educației și al sistemului de sănătate, ar putea, de asemenea, avea drept rezultat creșteri importante ale bunăstării, lăsând loc în cele din urmă unei reduceri a impozitelor care afectează forța de muncă. |
| --- | --- |

(13)

Ungaria se caracterizează printr-o sarcină fiscală globală mare, combinată cu cheltuieli publice mari. Guvernul a luat mai multe măsuri pentru reformarea în linii generale a sistemului fiscal, fără ca acest lucru să afecteze bugetul, vizând impulsionarea competitivității economiei prin transferarea sarcinii fiscale care afectează forța de muncă spre taxele de consum. Recentele hotărâri ale Curții Constituționale și scăderea impozitului pe venit, prevăzută pentru 2011, implică însă pierderi de venituri care nu au fost încă acoperite prin măsuri, deși nu poate fi exclusă nici prezentarea din nou a unui proiect modificat de taxă funciară. În privința cheltuielilor, ritmul de creștere a cheltuielilor primare a depășit creșterea PIB-ului nominal în perioada 2000-2009. O provocare majoră la adresa reducerii cheltuielilor publice este creșterea anticipată a cheltuielilor publice legate de îmbătrânirea populației. Reformele precedente ale sistemului de pensii, în special cea din mai 2009, ar trebui să ducă la o creștere mai lentă a costurilor cu pensiile și să favorizeze oferta de forță de muncă, sprijinind astfel creșterea potențială. Pe viitor, creșterea vârstei legale de pensionare corelată cu creșterea speranței de viață ar contribui la îmbunătățirea calității finanțelor publice. Reducerea numărului de membri ai guvernului și creșterea eficienței administrației publice, de exemplu în domeniul educației și al sistemului de sănătate, ar putea, de asemenea, avea drept rezultat creșteri importante ale bunăstării, lăsând loc în cele din urmă unei reduceri a impozitelor care afectează forța de muncă.

| (14) | Per ansamblu, strategia bugetară pentru 2010 prevăzută în program pare să fie în linii mari conformă recomandărilor Consiliului în temeiul articolului 104 alineatul (7) din Tratatul privind CE, având în vedere că riscurile considerabile asociate rezultatului sunt cel puțin parțial compensate de posibilitatea de a îngheța rezervele bugetare și de a adopta reduceri ale cheltuielilor excepționale. Începând cu anul 2011, ținând seama de riscuri, s-ar putea ca strategia bugetară să nu fie conformă cu recomandările Consiliului, în condițiile în care efortul structural de 0,5 % din PIB cumulat pe perioada 2010-2011 nu este încă asigurat. În special, măsurile de realizare de economii pe partea de cheltuieli, care stau la baza țintei pe 2011, sunt specificate doar parțial și nu sunt încă adoptate, iar pentru anul 2012 acestea nu sunt specificate deloc.
  În plus, s-ar putea ca estimările veniturilor fiscale pentru cei doi ani să se dovedească optimiste. În același timp, rezervele bugetare sunt relativ limitate comparativ cu 2010, ceea ce sugerează că rezultatul deficitului ar putea fi mult mai grav, fiind posibil ca deficitul excesiv să nu poată fi corectat la timp dacă nu se iau și alte măsuri de consolidare. Ținând seama de aceste riscuri legate de țintele bugetare, este posibil ca strategia să nu se dovedească suficientă nici pentru a asigura readucerea ponderii datoriei publice brute pe o traiectorie descendentă fermă. Pentru a face față acestor riscuri și a corecta orientarea expansionistă a politicii în 2012, care nu este conformă cu pactul, este nevoie ca strategia să fie sprijinită începând cu 2011 prin măsuri pe deplin specificate și ca eforturile de consolidare să fie întărite, în special în ultimii ani ai perioadei de programare. |
| --- | --- |

(14)

Per ansamblu, strategia bugetară pentru 2010 prevăzută în program pare să fie în linii mari conformă recomandărilor Consiliului în temeiul articolului 104 alineatul (7) din Tratatul privind CE, având în vedere că riscurile considerabile asociate rezultatului sunt cel puțin parțial compensate de posibilitatea de a îngheța rezervele bugetare și de a adopta reduceri ale cheltuielilor excepționale. Începând cu anul 2011, ținând seama de riscuri, s-ar putea ca strategia bugetară să nu fie conformă cu recomandările Consiliului, în condițiile în care efortul structural de 0,5 % din PIB cumulat pe perioada 2010-2011 nu este încă asigurat. În special, măsurile de realizare de economii pe partea de cheltuieli, care stau la baza țintei pe 2011, sunt specificate doar parțial și nu sunt încă adoptate, iar pentru anul 2012 acestea nu sunt specificate deloc.

În plus, s-ar putea ca estimările veniturilor fiscale pentru cei doi ani să se dovedească optimiste. În același timp, rezervele bugetare sunt relativ limitate comparativ cu 2010, ceea ce sugerează că rezultatul deficitului ar putea fi mult mai grav, fiind posibil ca deficitul excesiv să nu poată fi corectat la timp dacă nu se iau și alte măsuri de consolidare. Ținând seama de aceste riscuri legate de țintele bugetare, este posibil ca strategia să nu se dovedească suficientă nici pentru a asigura readucerea ponderii datoriei publice brute pe o traiectorie descendentă fermă. Pentru a face față acestor riscuri și a corecta orientarea expansionistă a politicii în 2012, care nu este conformă cu pactul, este nevoie ca strategia să fie sprijinită începând cu 2011 prin măsuri pe deplin specificate și ca eforturile de consolidare să fie întărite, în special în ultimii ani ai perioadei de programare.

| (15) | În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă unele lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (3). În recomandările sale din 7 iulie 2009, formulate în temeiul articolului 104 alineatul (7) pentru a pune capăt situației de deficit excesiv, Consiliul a mai invitat Ungaria să includă un raport cu privire la progresele înregistrate în punerea în aplicare a recomandărilor Consiliului într-un capitol separat din actualizările programului de convergență. Ungaria a respectat această recomandare. |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește datele necesare specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă unele lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (3). În recomandările sale din 7 iulie 2009, formulate în temeiul articolului 104 alineatul (7) pentru a pune capăt situației de deficit excesiv, Consiliul a mai invitat Ungaria să includă un raport cu privire la progresele înregistrate în punerea în aplicare a recomandărilor Consiliului într-un capitol separat din actualizările programului de convergență. Ungaria a respectat această recomandare.

Concluzia generală este că, în ciuda contractării economice puternice din 2009 în contextul crizei financiare, deficitul bugetar a fost stabilizat. Orientarea bugetară a Ungariei, după ce a fost foarte restrictivă în 2009 și în cursul celor doi ani anteriori, va deveni în linii mari neutră în 2010 și 2011 și expansionistă în 2012. Conform programului, acest lucru ar trebui să conducă la corecția deficitului excesiv până în 2011 și la atingerea OTM. Se așteaptă ca până în 2010, ponderea datoriei publice în PIB să își continue evoluția ascendentă și să înceapă să descrească din nou în 2011, readucând datoria pe o pantă descendentă.

Traiectoria bugetară prevede însă doar o ușoară îmbunătățire structurală în 2010, niciuna în 2011 și o deteriorare în 2012. În plus, această traiectorie este supusă unor riscuri de deteriorare considerabile, în special în ultimii ani ai perioadei de programare. În 2010, eliminarea taxei funciare și riscurile de deteriorare, legate în special de necesarul suplimentar de finanțare a transportului public ar putea fi compensate într-o anumită măsură prin înghețarea rezervelor bugetare și reducerea cheltuielilor excepționale cu 0,2 % din PIB. În ultimii ani ai perioadei de programare, riscurile sunt legate de faptul că scenariul macroeconomic din program este ușor favorabil, iar majoritatea măsurilor subiacente traiectoriei bugetare nu sunt nici specificate și nici adoptate. În acest context, corecția deficitului excesiv în 2011, în conformitate cu recomandarea din 7 iulie 2009 emisă în temeiul articolului 104 alineatul (7) din Tratatul privind CE, precum și consolidarea ulterioară nu sunt asigurate și va fi necesară specificarea măsurilor de realizare de economii și întărirea eforturilor de consolidare începând cu anul 2011. Programul prezintă elementele principale ale noului cadru fiscal, însă este nevoie de garantarea unei conformități îmbunătățite.

Având în vedere analiza menționată mai sus și recomandarea din 7 iulie 2009 emisă în temeiul articolului 104 alineatul (7) din Tratatul privind CE, Ungaria este invitată:

| (i) | să asigure atingerea țintei de deficit de 3,8 % din PIB în 2010 prin controlul strict al cheltuielilor, precum și printr-o posibilă înghețare a rezervelor bugetare și prin aplicarea unor reduceri ale cheltuielilor excepționale, dacă este nevoie; |
| --- | --- |

(i)

să asigure atingerea țintei de deficit de 3,8 % din PIB în 2010 prin controlul strict al cheltuielilor, precum și printr-o posibilă înghețare a rezervelor bugetare și prin aplicarea unor reduceri ale cheltuielilor excepționale, dacă este nevoie;

| (ii) | să specifice măsurile care stau la baza țintelor bugetare începând din 2011 și să fie pregătită să întărească efortul fiscal în cazul în care se materializează riscurile legate de faptul că scenariul din program este mai favorabil decât scenariul care stă la baza recomandării în temeiul articolului 104 alineatul (7) din Tratatul privind CE, pentru a garanta că deficitul va scădea sub 3 % din PIB în 2011; și să își consolideze în mod substanțial strategia pentru 2012 pentru a asigura ajustarea pentru atingerea OTM în conformitate cu cerințele Pactului de stabilitate și creștere; |
| --- | --- |

(ii)

să specifice măsurile care stau la baza țintelor bugetare începând din 2011 și să fie pregătită să întărească efortul fiscal în cazul în care se materializează riscurile legate de faptul că scenariul din program este mai favorabil decât scenariul care stă la baza recomandării în temeiul articolului 104 alineatul (7) din Tratatul privind CE, pentru a garanta că deficitul va scădea sub 3 % din PIB în 2011; și să își consolideze în mod substanțial strategia pentru 2012 pentru a asigura ajustarea pentru atingerea OTM în conformitate cu cerințele Pactului de stabilitate și creștere;

| (iii) | să îmbunătățească calitatea finanțelor publice prin elaborarea și adoptarea unui buget pentru 2011 care să respecte în totalitate cadrul fiscal, prin susținerea moderării cheltuielilor printr-o nouă reformă a administrației publice și prin rezolvarea, cu ajutorul unor reforme structurale, a situației societăților care înregistrează pierderi. |
| --- | --- |

(iii)

să îmbunătățească calitatea finanțelor publice prin elaborarea și adoptarea unui buget pentru 2011 care să respecte în totalitate cadrul fiscal, prin susținerea moderării cheltuielilor printr-o nouă reformă a administrației publice și prin rezolvarea, cu ajutorul unor reforme structurale, a situației societăților care înregistrează pierderi.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | CP ian. 2010 | 0,6 | –6,7 | –0,3 | 3,7 | 3,8 |
| COM nov. 2009 | 0,6 | –6,5 | –0,5 | 3,1 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 1,3 | –0,9 | 1,6 | 2,5 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC ian. 2010 | 6,1 | 4,2 | 4,1 | 2,3 | 2,6 |
| COM nov. 2009 | 6,0 | 4,3 | 4,0 | 2,5 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 6,2 | 4,5 | 3,2 | 3,0 | n.a. |
| Deviația PIB (4)

  (% din PIB-ul potențial) | PC ian. 2010 | 2,6 | –4,8 | –5,6 | –2,8 | –0,1 |
| COM nov. 2009 (5) | 2,9 | –4,0 | –4,7 | –2,0 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 2,3 | –0,1 | 0,4 | n.a. | n.a. |
| Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | –6,2 | 2,2 | 1,6 | 1,5 | 1,4 |
| COM nov. 2009 | –5,6 | 0,5 | 0,3 | 0,4 | n.a. |
| PC dec. 2008 | –5,1 | –3,7 | –2,5 | –1,6 | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | 45,5 | 45,9 | 45,0 | 44,2 | 43,3 |
| COM nov. 2009 | 45,5 | 45,9 | 45,1 | 45,1 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 45,2 | 45,8 | 46,0 | 45,8 | n.a. |
| Cheltuieli din bugetul general
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | 49,3 | 49,8 | 48,8 | 47,0 | 45,8 |
| COM nov. 2009 | 49,3 | 50,0 | 49,4 | 49,0 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 48,6 | 48,4 | 48,5 | 48,0 | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | –3,8 | –3,9 | –3,8 | –2,8 | –2,5 |
| COM nov. 2009 | –3,8 | –4,1 | –4,2 | –3,9 | n.a. |
| PC dec. 2008 | –3,4 | –2,6 | –2,5 | –2,2 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | 0,4 | 0,5 | 0,5 | 1,0 | 1,2 |
| COM nov. 2009 | 0,4 | 0,2 | –0,1 | –0,2 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 0,6 | 1,9 | 2,0 | 2,2 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (4)

  (% din PIB) | PC ian. 2010 | –5,0 | –1,7 | –1,3 | –1,5 | –2,5 |
| COM nov. 2009 | –5,1 | –2,2 | –2,1 | –3,0 | n.a. |
| PC dec. 2008 | –4,3 | –2,8 | –3,2 | n.a. | n.a. |
| Sold structural (6)

  (% din PIB) | PC ian. 2010 | –4,6 | –1,6 | –1,5 | –1,5 | –2,5 |
| COM nov. 2009 | –4,8 | –2,1 | –2,1 | –3,0 | n.a. |
| PC dec. 2008 | –4,0 | –2,8 | –3,2 | n.a. | n.a. |
| Datoria publică brută
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | 72,9 | 78,0 | 79,0 | 76,9 | 73,6 |
| COM nov. 2009 | 72,9 | 79,1 | 79,8 | 79,1 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 71,1 | 72,5 | 72,2 | 69,0 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); Previziunile serviciilor Comisiei din noiembrie 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2008

2009

2010

2011

2012

PIB real

(variație %)

CP ian. 2010

0,6

–6,7

–0,3

3,7

3,8

COM nov. 2009

0,6

–6,5

–0,5

3,1

n.a.

PC dec. 2008

1,3

–0,9

1,6

2,5

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC ian. 2010

6,1

4,2

4,1

2,3

2,6

COM nov. 2009

6,0

4,3

4,0

2,5

n.a.

PC dec. 2008

6,2

4,5

3,2

3,0

n.a.

Deviația PIB (4)

(% din PIB-ul potențial)

PC ian. 2010

2,6

–4,8

–5,6

–2,8

–0,1

COM nov. 2009 (5)

2,9

–4,0

–4,7

–2,0

n.a.

PC dec. 2008

2,3

–0,1

0,4

n.a.

n.a.

Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii

(% din PIB)

PC ian. 2010

–6,2

2,2

1,6

1,5

1,4

COM nov. 2009

–5,6

0,5

0,3

0,4

n.a.

PC dec. 2008

–5,1

–3,7

–2,5

–1,6

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PC ian. 2010

45,5

45,9

45,0

44,2

43,3

COM nov. 2009

45,5

45,9

45,1

45,1

n.a.

PC dec. 2008

45,2

45,8

46,0

45,8

n.a.

Cheltuieli din bugetul general

(% din PIB)

PC ian. 2010

49,3

49,8

48,8

47,0

45,8

COM nov. 2009

49,3

50,0

49,4

49,0

n.a.

PC dec. 2008

48,6

48,4

48,5

48,0

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PC ian. 2010

–3,8

–3,9

–3,8

–2,8

–2,5

COM nov. 2009

–3,8

–4,1

–4,2

–3,9

n.a.

PC dec. 2008

–3,4

–2,6

–2,5

–2,2

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC ian. 2010

0,4

0,5

0,5

1,0

1,2

COM nov. 2009

0,4

0,2

–0,1

–0,2

n.a.

PC dec. 2008

0,6

1,9

2,0

2,2

n.a.

Sold ajustat ciclic (4)

(% din PIB)

PC ian. 2010

–5,0

–1,7

–1,3

–1,5

–2,5

COM nov. 2009

–5,1

–2,2

–2,1

–3,0

n.a.

PC dec. 2008

–4,3

–2,8

–3,2

n.a.

n.a.

Sold structural (6)

(% din PIB)

PC ian. 2010

–4,6

–1,6

–1,5

–1,5

–2,5

COM nov. 2009

–4,8

–2,1

–2,1

–3,0

n.a.

PC dec. 2008

–4,0

–2,8

–3,2

n.a.

n.a.

Datoria publică brută

(% din PIB)

PC ian. 2010

72,9

78,0

79,0

76,9

73,6

COM nov. 2009

72,9

79,1

79,8

79,1

n.a.

PC dec. 2008

71,1

72,5

72,2

69,0

n.a.

Programul de convergență (PC); Previziunile serviciilor Comisiei din noiembrie 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în textul de față se găsesc pe internet, la adresa: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  În concluziile din 10 noiembrie 2009 referitoare la sustenabilitatea finanțelor publice, „Consiliul solicită statelor membre să își canalizeze atenția asupra strategiilor orientate spre sustenabilitate în programele privind stabilitatea și convergența pe care urmează să le elaboreze” și „invită Comisia, alături de Comitetul pentru politică economică si de Comitetul economic si financiar, să continue elaborarea de metodologii pentru evaluarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice în timp util pentru următorul raport privind sustenabilitatea”, care este prevăzut pentru 2012.

(3)  Lipsesc în special informațiile obligatorii privind cursul de schimb nominal efectiv, precum și datele opționale, printre altele privind cheltuielile de la bugetul general pe funcții și defalcarea ajustărilor stoc-flux.

(4)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, astfel cum au fost recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(5)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 0,8 %, 0,3 %, 0,2 %, respectiv 0,3 % în perioada 2008-2011.

(6)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare. Măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare reprezintă 0,4 % din PIB în 2008 și 0,1 % în 2009 (amândouă cu efect de reducere a deficitului) și 0,2 % din PIB în 2010 (cu efect de creștere a deficitului) conform celui mai recent program și 0,3 % din PIB în 2008 și 0,1 % în 2009 (toate cu efect de reducere a deficitului) conform previziunilor din noiembrie 2009 ale serviciilor Comisiei.

Surse:

Programul de convergență (PC); Previziunile serviciilor Comisiei din noiembrie 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 142/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 142/7

---

AVIZUL CONSILIULUI

privind programul de stabilitate actualizat al Irlandei pentru perioada 2009-2014

2010/C 142/02

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Irlandei pentru perioada 2009-2014. |
| --- | --- |

(1)

La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Irlandei pentru perioada 2009-2014.

| (2) | După perioada de creștere extrem de intensă din a doua jumătate a anilor '90, Irlanda a intrat într-o etapă de creștere mai constantă, susținută de o cerere internă dinamică în perioada 2001-2007. Poziția competitivă a Irlandei a avut de suferit în perioada menționată, ca urmare a inflației prețurilor și salariilor, precum și a unui declin în creșterea productivității. Corecția semnificativă a pieței imobiliare față de nivelul de vârf din 2006 a condus la o încetinire serioasă a creșterii economice, agravată de criza financiară globală și de recesiunea suferită de principalii parteneri comerciali ai Irlandei.
  Cu toate că au fost adoptate cinci pachete de consolidare începând cu jumătatea anului 2008, aceste evoluții au provocat și o deteriorare dramatică a finanțelor publice irlandeze, iar soldul bugetar general a trecut de la o poziție excedentară în 2007, la o rată a deficitului de ordinul zecilor în 2009 și datoria publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB în 2009. Astfel, la 27 aprilie 2009, Consiliul a decis, în temeiul articolului 104 alineatul (6) din TCE, că în Irlanda există un deficit excesiv și la 2 decembrie 2009 a stabilit drept termen-limită pentru corectarea acestuia până în 2014. O primă provocare importantă pentru anii următori este legată de implementarea unei strategii cuprinzătoare și credibile de consolidare fiscală, bazată pe eforturile semnificative depuse până în prezent. O a doua provocare constă în revenirea la creșterea economică durabilă, ceea va presupune reorientarea și perfecționarea noilor șomeri și redresarea nivelului de competitivitate prin intermediul unor măsuri de stimulare a creșterii productivității și al unor politici salariale adecvate, și favorizarea unui proces armonios de restructurare în sectorul financiar. Reformarea sistemului de pensii reprezintă o altă provocare importantă în vederea îmbunătățirii sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. |
| --- | --- |

(2)

După perioada de creștere extrem de intensă din a doua jumătate a anilor '90, Irlanda a intrat într-o etapă de creștere mai constantă, susținută de o cerere internă dinamică în perioada 2001-2007. Poziția competitivă a Irlandei a avut de suferit în perioada menționată, ca urmare a inflației prețurilor și salariilor, precum și a unui declin în creșterea productivității. Corecția semnificativă a pieței imobiliare față de nivelul de vârf din 2006 a condus la o încetinire serioasă a creșterii economice, agravată de criza financiară globală și de recesiunea suferită de principalii parteneri comerciali ai Irlandei.

Cu toate că au fost adoptate cinci pachete de consolidare începând cu jumătatea anului 2008, aceste evoluții au provocat și o deteriorare dramatică a finanțelor publice irlandeze, iar soldul bugetar general a trecut de la o poziție excedentară în 2007, la o rată a deficitului de ordinul zecilor în 2009 și datoria publică a depășit valoarea de referință de 60 % din PIB în 2009. Astfel, la 27 aprilie 2009, Consiliul a decis, în temeiul articolului 104 alineatul (6) din TCE, că în Irlanda există un deficit excesiv și la 2 decembrie 2009 a stabilit drept termen-limită pentru corectarea acestuia până în 2014. O primă provocare importantă pentru anii următori este legată de implementarea unei strategii cuprinzătoare și credibile de consolidare fiscală, bazată pe eforturile semnificative depuse până în prezent. O a doua provocare constă în revenirea la creșterea economică durabilă, ceea va presupune reorientarea și perfecționarea noilor șomeri și redresarea nivelului de competitivitate prin intermediul unor măsuri de stimulare a creșterii productivității și al unor politici salariale adecvate, și favorizarea unui proces armonios de restructurare în sectorul financiar. Reformarea sistemului de pensii reprezintă o altă provocare importantă în vederea îmbunătățirii sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice.

| (3) | Cu toate că o bună parte din scăderea PIB-ului real constatată în contextul crizei este ciclică, nivelul PIB-ului potențial a fost influențat în mod negativ, de asemenea. De asemenea, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu din cauza nivelurilor mai scăzute ale investițiilor, a limitării accesului la creditare, a creșterii șomajului structural și a revenirii la emigrația netă, în caz de persistență a acesteia. În plus, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii demografice asupra PIB-ului potențial și asupra sustenabilității finanțelor publice. În acest context va fi esențială accelerarea ritmului reformelor structurale cu scopul susținerii creșterii potențiale. În cazul Irlandei este important, în special, să se inițieze reforme în materie de capital uman, de concurență și de cercetare și dezvoltare. |
| --- | --- |

(3)

Cu toate că o bună parte din scăderea PIB-ului real constatată în contextul crizei este ciclică, nivelul PIB-ului potențial a fost influențat în mod negativ, de asemenea. De asemenea, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu din cauza nivelurilor mai scăzute ale investițiilor, a limitării accesului la creditare, a creșterii șomajului structural și a revenirii la emigrația netă, în caz de persistență a acesteia. În plus, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii demografice asupra PIB-ului potențial și asupra sustenabilității finanțelor publice. În acest context va fi esențială accelerarea ritmului reformelor structurale cu scopul susținerii creșterii potențiale. În cazul Irlandei este important, în special, să se inițieze reforme în materie de capital uman, de concurență și de cercetare și dezvoltare.

| (4) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului prevede că, după scăderi ale PIB-ului real cu 7,5 % în 2009 și cu 1,4 % în 2010, economia va reveni la un nivel pozitiv mediu al creșterii de 4 % în perioada 2011-2014. Evaluat în contextul informațiilor disponibile în prezent (2), scenariul menționat pare să aibă la bază ipoteze plauzibile de creștere în 2010 și ipoteze optimiste de creștere după această dată, având în vedere în special reducerea preconizată a tendinței de creștere ca urmare a crizei actuale, la care se adaugă ajustările curente de bilanț. Perspectivele asupra inflației cuprinse în program par realiste, având în vedere previziunile asupra unui proces prelungit de ajustare pe piața forței de muncă. S-ar părea că revenirea preconizată la un excedent extern este condiționată de o recuperare continuă a nivelului de competitivitate. |
| --- | --- |

(4)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului prevede că, după scăderi ale PIB-ului real cu 7,5 % în 2009 și cu 1,4 % în 2010, economia va reveni la un nivel pozitiv mediu al creșterii de 4 % în perioada 2011-2014. Evaluat în contextul informațiilor disponibile în prezent (2), scenariul menționat pare să aibă la bază ipoteze plauzibile de creștere în 2010 și ipoteze optimiste de creștere după această dată, având în vedere în special reducerea preconizată a tendinței de creștere ca urmare a crizei actuale, la care se adaugă ajustările curente de bilanț. Perspectivele asupra inflației cuprinse în program par realiste, având în vedere previziunile asupra unui proces prelungit de ajustare pe piața forței de muncă. S-ar părea că revenirea preconizată la un excedent extern este condiționată de o recuperare continuă a nivelului de competitivitate.

| (5) | Estimarea programului pentru deficitul public general în 2009 este de 11,7 % din PIB. Deteriorarea semnificativă de la un deficit de 7,2 % din PIB în 2008 reflectă în mare măsură importantul efectul de domino pe care criza extinsă l-a avut asupra finanțelor publice, inclusiv o scădere semnificativă a veniturilor din impozite și o creștere bruscă a cheltuielilor legate de șomaj. În același timp, pachetele de consolidare semnificative adoptate începând cu jumătatea anului 2008, al căror efect cumulat de reducere a deficitului a fost estimat de autorități la 5 % din PIB în 2009, au ajutat la limitarea deteriorării fiscale. În timp ce tendința generală a strategiei bugetare vizează reducerea deficitului, Irlanda a adoptat, de asemenea, pentru sprijinirea activității economice, un pachet modest de măsuri de stimulare de 0,7 % din PIB, în conformitate cu planul european de redresare economică (PERE). În conformitate cu strategia de ieșire susținută de Consiliu și în vederea corectării deficitului excesiv până în 2014, se preconizează continuarea înăspririi politicii fiscale pe perioada programului. |
| --- | --- |

(5)

Estimarea programului pentru deficitul public general în 2009 este de 11,7 % din PIB. Deteriorarea semnificativă de la un deficit de 7,2 % din PIB în 2008 reflectă în mare măsură importantul efectul de domino pe care criza extinsă l-a avut asupra finanțelor publice, inclusiv o scădere semnificativă a veniturilor din impozite și o creștere bruscă a cheltuielilor legate de șomaj. În același timp, pachetele de consolidare semnificative adoptate începând cu jumătatea anului 2008, al căror efect cumulat de reducere a deficitului a fost estimat de autorități la 5 % din PIB în 2009, au ajutat la limitarea deteriorării fiscale. În timp ce tendința generală a strategiei bugetare vizează reducerea deficitului, Irlanda a adoptat, de asemenea, pentru sprijinirea activității economice, un pachet modest de măsuri de stimulare de 0,7 % din PIB, în conformitate cu planul european de redresare economică (PERE). În conformitate cu strategia de ieșire susținută de Consiliu și în vederea corectării deficitului excesiv până în 2014, se preconizează continuarea înăspririi politicii fiscale pe perioada programului.

| (6) | Se prevede că rata deficitului se va stabiliza la 11,6 % din PIB în 2010 față de 2009, datorită unui pachet semnificativ de economii în valoare de 2,5 % din PIB, ceea ce concordă, în linii mari, cu recomandarea Consiliului adoptată în temeiul articolului 126 alineatul (7) la data de 2 decembrie 2009. Având în vedere creșterea bruscă a sarcinii financiare aferente dobânzilor, soldul primar ar trebui să se amelioreze cu 0,75 puncte procentuale din PIB.
  Aproape întreg efortul de ajustare a fost orientat spre cheltuieli, incluzând reduceri de salarii în sectorul public, economii în domeniul protecției sociale, alte economii curente și o reducere a investițiilor publice, fiecare contribuind într-o măsură aproximativ egală la pachetul general. În ceea ce privește veniturile, efectul unei noi taxe pe dioxidul de carbon este compensat în mare parte de o reducere a cotei standard de TVA și a accizelor la alcool. În pofida acestor măsuri de consolidare, ponderea cheltuielilor primare în PIB va crește ușor, reflectând cheltuielile mai ridicate legate de șomaj. Se așteaptă ca ponderea veniturilor în PIB să crească cu 1 punct procentual, ca urmare a creșterii ponderii contribuțiilor sociale și a altor venituri în PIB (3), ceea ce ar trebui cel puțin să compenseze o scădere suplimentară a ponderii impozitelor în PIB. Orientarea fiscală planificată pare a fi neutră în 2010, întrucât se estimează că deficitul structural, și anume deficitul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, va rămâne în mare parte neschimbat comparativ cu 2009. Cu toate acestea, este important de observat faptul că, în lipsa pachetului de economii de 2,5 % din PIB, s-ar fi produs o deteriorare suplimentară semnificativă a poziției fiscale în 2010. Deteriorarea subiacentă în curs a poziției fiscale în condițiile menținerii politicii explică discrepanța dintre o abordare ascendentă (pachetul de economii din bugetul pentru 2010 se ridică la 2,5 % din PIB) și o abordare descendentă (deficit structural nemodificat) pentru estimarea efortului de ajustare. |
| --- | --- |

(6)

Se prevede că rata deficitului se va stabiliza la 11,6 % din PIB în 2010 față de 2009, datorită unui pachet semnificativ de economii în valoare de 2,5 % din PIB, ceea ce concordă, în linii mari, cu recomandarea Consiliului adoptată în temeiul articolului 126 alineatul (7) la data de 2 decembrie 2009. Având în vedere creșterea bruscă a sarcinii financiare aferente dobânzilor, soldul primar ar trebui să se amelioreze cu 0,75 puncte procentuale din PIB.

Aproape întreg efortul de ajustare a fost orientat spre cheltuieli, incluzând reduceri de salarii în sectorul public, economii în domeniul protecției sociale, alte economii curente și o reducere a investițiilor publice, fiecare contribuind într-o măsură aproximativ egală la pachetul general. În ceea ce privește veniturile, efectul unei noi taxe pe dioxidul de carbon este compensat în mare parte de o reducere a cotei standard de TVA și a accizelor la alcool. În pofida acestor măsuri de consolidare, ponderea cheltuielilor primare în PIB va crește ușor, reflectând cheltuielile mai ridicate legate de șomaj. Se așteaptă ca ponderea veniturilor în PIB să crească cu 1 punct procentual, ca urmare a creșterii ponderii contribuțiilor sociale și a altor venituri în PIB (3), ceea ce ar trebui cel puțin să compenseze o scădere suplimentară a ponderii impozitelor în PIB. Orientarea fiscală planificată pare a fi neutră în 2010, întrucât se estimează că deficitul structural, și anume deficitul ajustat ciclic, din care se deduc măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, calculat în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, va rămâne în mare parte neschimbat comparativ cu 2009. Cu toate acestea, este important de observat faptul că, în lipsa pachetului de economii de 2,5 % din PIB, s-ar fi produs o deteriorare suplimentară semnificativă a poziției fiscale în 2010. Deteriorarea subiacentă în curs a poziției fiscale în condițiile menținerii politicii explică discrepanța dintre o abordare ascendentă (pachetul de economii din bugetul pentru 2010 se ridică la 2,5 % din PIB) și o abordare descendentă (deficit structural nemodificat) pentru estimarea efortului de ajustare.

| (7) | Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu a programului este să continue eforturile de consolidare, astfel încât să reducă deficitul sub 3 % din PIB până la sfârșitul perioadei programului (2014). Deficitul nominal ar urma să se amelioreze cu 1,75 % din PIB în 2011, cu 2,75 % în 2012, cu 21⁄4 % în 2013 și cu 2 % în 2014, când soldul primar ar trebui să revină la un nivel de excedent. Așa cum este prezentată, strategia este conformă cu recomandarea Consiliului adoptată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din 2 decembrie 2009.
  Pentru îndeplinirea obiectivelor, guvernul prevede în continuare eforturi de consolidare cuantificate orientate asupra bugetului actual, precum și o înghețare a nivelului cheltuielilor de capital (după reducerea în 2011). Cu toate acestea, aceste eforturi nu sunt susținute prin măsuri globale. Previziunile tehnice ale programului sugerează o consolidare bazată în principal pe cheltuieli, întrucât nivelul cheltuielilor urmează să fie redus cu aproape 7 puncte procentuale din PIB pe perioada 2010-2014, în special în domeniul consumului public și al plăților sociale, în timp ce nivelul veniturilor urmează să crească cu aproape 2 puncte procentuale. Se preconizează o îmbunătățire a soldului structural cu 1 punct procentual din PIB în 2011 și cu 1— puncte procentuale anual în perioada 2012-2014. În conformitate cu datele comunicate de către autorități, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară a Irlandei este atingerea unui deficit structural de 0,5 % din PIB, însă programul nu prevede realizarea acestui obiectiv în perioada pe care o acoperă. Având în vedere cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM reflectă obiectivele pactului. |
| --- | --- |

(7)

Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu a programului este să continue eforturile de consolidare, astfel încât să reducă deficitul sub 3 % din PIB până la sfârșitul perioadei programului (2014). Deficitul nominal ar urma să se amelioreze cu 1,75 % din PIB în 2011, cu 2,75 % în 2012, cu 21⁄4 % în 2013 și cu 2 % în 2014, când soldul primar ar trebui să revină la un nivel de excedent. Așa cum este prezentată, strategia este conformă cu recomandarea Consiliului adoptată în temeiul articolului 126 alineatul (7) din 2 decembrie 2009.

Pentru îndeplinirea obiectivelor, guvernul prevede în continuare eforturi de consolidare cuantificate orientate asupra bugetului actual, precum și o înghețare a nivelului cheltuielilor de capital (după reducerea în 2011). Cu toate acestea, aceste eforturi nu sunt susținute prin măsuri globale. Previziunile tehnice ale programului sugerează o consolidare bazată în principal pe cheltuieli, întrucât nivelul cheltuielilor urmează să fie redus cu aproape 7 puncte procentuale din PIB pe perioada 2010-2014, în special în domeniul consumului public și al plăților sociale, în timp ce nivelul veniturilor urmează să crească cu aproape 2 puncte procentuale. Se preconizează o îmbunătățire a soldului structural cu 1 punct procentual din PIB în 2011 și cu 1— puncte procentuale anual în perioada 2012-2014. În conformitate cu datele comunicate de către autorități, obiectivul pe termen mediu (OTM) pentru poziția bugetară a Irlandei este atingerea unui deficit structural de 0,5 % din PIB, însă programul nu prevede realizarea acestui obiectiv în perioada pe care o acoperă. Având în vedere cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM reflectă obiectivele pactului.

| (8) | Rezultatele bugetare s-ar putea dovedi inferioare previziunilor pentru 2010 și mult mai slabe decât se prevede pentru perioada ulterioară. În primul rând, eforturile semnificative de consolidare planificate începând cu 2011 nu sunt susținute de măsuri, astfel încât nu se poate stabili cu claritate nici contribuția preconizată la aceste eforturi a măsurilor privind veniturile și, respectiv, cheltuielile. Acest risc este amplificat de faptul că amploarea prevăzută a pachetelor de consolidare pentru ani diferiți este declarată a fi, la rândul său, subiect al evaluării în contextul viitoarelor bugete, fără a se ține seama de faptul că, pentru 2010, amploarea pachetului de economii implementat a fost cea anunțată în prealabil. În al doilea rând, perspectivele economice, care par să fie optimiste în ultimii ani ai programului, prezintă un risc important de evoluție negativă. În plus, având în vedere și amploarea consolidării planificate, există un risc de depășire a plafoanelor de cheltuieli în 2010 și ulterior, în măsura în care strategia (care trebuie încă definită) s-ar baza pe o restrângere a cheltuielilor. În același timp, se observă că s-au depus deja eforturi semnificative de consolidare începând cu a doua jumătate a anului 2008. Alte riscuri specifice sunt legate de garanțiile bancare aprobate de guvern pentru sprijinirea sectorului financiar, garanții care, dacă ar fi mobilizate, ar conduce la creșterea deficitului și datoriei. Însă este posibil ca, în viitor, statul să recupereze o parte din costurile aferente sprijinului respectiv. |
| --- | --- |

(8)

Rezultatele bugetare s-ar putea dovedi inferioare previziunilor pentru 2010 și mult mai slabe decât se prevede pentru perioada ulterioară. În primul rând, eforturile semnificative de consolidare planificate începând cu 2011 nu sunt susținute de măsuri, astfel încât nu se poate stabili cu claritate nici contribuția preconizată la aceste eforturi a măsurilor privind veniturile și, respectiv, cheltuielile. Acest risc este amplificat de faptul că amploarea prevăzută a pachetelor de consolidare pentru ani diferiți este declarată a fi, la rândul său, subiect al evaluării în contextul viitoarelor bugete, fără a se ține seama de faptul că, pentru 2010, amploarea pachetului de economii implementat a fost cea anunțată în prealabil. În al doilea rând, perspectivele economice, care par să fie optimiste în ultimii ani ai programului, prezintă un risc important de evoluție negativă. În plus, având în vedere și amploarea consolidării planificate, există un risc de depășire a plafoanelor de cheltuieli în 2010 și ulterior, în măsura în care strategia (care trebuie încă definită) s-ar baza pe o restrângere a cheltuielilor. În același timp, se observă că s-au depus deja eforturi semnificative de consolidare începând cu a doua jumătate a anului 2008. Alte riscuri specifice sunt legate de garanțiile bancare aprobate de guvern pentru sprijinirea sectorului financiar, garanții care, dacă ar fi mobilizate, ar conduce la creșterea deficitului și datoriei. Însă este posibil ca, în viitor, statul să recupereze o parte din costurile aferente sprijinului respectiv.

| (9) | În 2009, rata datoriei publice brute a depășit valoarea de referință prevăzută în tratat și se preconizează că va continua să crească până în 2012. Mai precis, în conformitate cu programul, ponderea datoriei în PIB a crescut simțitor de la 44 % din PIB în 2008, la aproximativ 66 % din PIB în 2009. Deficitul primar a fost principalul resort al acestei creșteri (+ 10 %). Însă o contribuție semnificativă au avut, de asemenea, efectul pozitiv de bulgăre de zăpadă (creșterea cheltuielilor cu dobânzile și creșterea negativă a PIB-ului nominal) și ajustarea nefavorabilă stoc-flux (legată, în principal, de finanțarea injecțiilor de capital în sectorul financiar). Programul estimează o nouă creștere accentuată a ponderii datoriei până la o valoare de vârf de aproape 84 % din PIB în 2012, urmată de o scădere treptată până la mai puțin de 81 % din PIB până la sfârșitul perioadei programului (2014), ca urmare a îmbunătățirii soldului primar, a revenirii anticipate la o creștere puternică a PIB-ului nominal și a corectării soldurilor de numerar deținute în prezent din motive de precauție, pentru a face față incertitudinii de pe piețele financiare. Având în vedere probabilitatea necesității de a efectua noi injecții semnificative de capital în bănci și existența unor riscuri negative la adresa obiectivelor bugetare, este posibil ca evoluția ponderii datoriei să fie mai puțin favorabilă decât se estimează în program. |
| --- | --- |

(9)

În 2009, rata datoriei publice brute a depășit valoarea de referință prevăzută în tratat și se preconizează că va continua să crească până în 2012. Mai precis, în conformitate cu programul, ponderea datoriei în PIB a crescut simțitor de la 44 % din PIB în 2008, la aproximativ 66 % din PIB în 2009. Deficitul primar a fost principalul resort al acestei creșteri (+ 10 %). Însă o contribuție semnificativă au avut, de asemenea, efectul pozitiv de bulgăre de zăpadă (creșterea cheltuielilor cu dobânzile și creșterea negativă a PIB-ului nominal) și ajustarea nefavorabilă stoc-flux (legată, în principal, de finanțarea injecțiilor de capital în sectorul financiar). Programul estimează o nouă creștere accentuată a ponderii datoriei până la o valoare de vârf de aproape 84 % din PIB în 2012, urmată de o scădere treptată până la mai puțin de 81 % din PIB până la sfârșitul perioadei programului (2014), ca urmare a îmbunătățirii soldului primar, a revenirii anticipate la o creștere puternică a PIB-ului nominal și a corectării soldurilor de numerar deținute în prezent din motive de precauție, pentru a face față incertitudinii de pe piețele financiare. Având în vedere probabilitatea necesității de a efectua noi injecții semnificative de capital în bănci și existența unor riscuri negative la adresa obiectivelor bugetare, este posibil ca evoluția ponderii datoriei să fie mai puțin favorabilă decât se estimează în program.

| (10) | Previziunile în privința datoriei pe termen mediu, care estimează doar o redresare treptată a PIB-ului la ratele de creștere prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, arată că strategia bugetară prezentată în program, luată ca atare, fără alte modificări la nivel de politici, nu ar fi suficientă pentru a stabiliza ponderea datoriei în PIB până în 2020. |
| --- | --- |

(10)

Previziunile în privința datoriei pe termen mediu, care estimează doar o redresare treptată a PIB-ului la ratele de creștere prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației, arată că strategia bugetară prezentată în program, luată ca atare, fără alte modificări la nivel de politici, nu ar fi suficientă pentru a stabiliza ponderea datoriei în PIB până în 2020.

| (11) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii demografice depășește clar media din UE, fiind influențat în mare măsură de o creștere preconizată, relativ accentuată, a cheltuielilor din sectorul pensiilor, în deceniile următoare. Poziția bugetară din 2009 estimată în program amplifică impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra deficitului de sustenabilitate.
  S-a constatat acumularea de active în fondul național de rezervă pentru pensii în vederea prefinanțării unei părți din cheltuielile viitoare cu pensiile. Reducerea pe termen mediu a valorii ridicate a importantului deficit primar, după cum se prevede deja în program, și implementarea unor măsuri de reformă structurală, inclusiv pentru a limita creșterea considerabilă a cheltuielilor generate de îmbătrânirea demografică, ar contribui la reducerea riscurilor – care, potrivit evaluării din raportul Comisiei privind sustenabilitatea din 2009 (4), sunt ridicate – la care se expune sustenabilitatea finanțelor publice. În conformitate cu programul, în 2010 urmează să fie introdusă o reformă a sistemului de pensii din sectorul public pentru persoanele nou intrate în serviciu. Ulterior, plățile pensiilor urmează să fie efectuate pe baza veniturilor medii pe perioada întregii cariere și nu pe baza salariului final, în timp ce vârsta de pensionare va crește cu câte un an, până la 66. În viitor, va fi importantă aplicarea mai multor reforme cuprinzătoare care să ofere soluții pentru creșterea estimată a cheltuielilor legate de îmbătrânirea demografică. La 3 martie 2010, autoritățile au publicat „Cadrul național pentru pensii” prin care și-au stabilit planurile de reformare a sistemului de pensii, inclusiv în sensul unei creșteri treptate a vârstei de la care persoanele pot beneficia de pensia de stat, de la nivelul curent de 65 de ani până la nivelul de 68 de ani pentru 2028 (5). |
| --- | --- |

(11)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii demografice depășește clar media din UE, fiind influențat în mare măsură de o creștere preconizată, relativ accentuată, a cheltuielilor din sectorul pensiilor, în deceniile următoare. Poziția bugetară din 2009 estimată în program amplifică impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra deficitului de sustenabilitate.

S-a constatat acumularea de active în fondul național de rezervă pentru pensii în vederea prefinanțării unei părți din cheltuielile viitoare cu pensiile. Reducerea pe termen mediu a valorii ridicate a importantului deficit primar, după cum se prevede deja în program, și implementarea unor măsuri de reformă structurală, inclusiv pentru a limita creșterea considerabilă a cheltuielilor generate de îmbătrânirea demografică, ar contribui la reducerea riscurilor – care, potrivit evaluării din raportul Comisiei privind sustenabilitatea din 2009 (4), sunt ridicate – la care se expune sustenabilitatea finanțelor publice. În conformitate cu programul, în 2010 urmează să fie introdusă o reformă a sistemului de pensii din sectorul public pentru persoanele nou intrate în serviciu. Ulterior, plățile pensiilor urmează să fie efectuate pe baza veniturilor medii pe perioada întregii cariere și nu pe baza salariului final, în timp ce vârsta de pensionare va crește cu câte un an, până la 66. În viitor, va fi importantă aplicarea mai multor reforme cuprinzătoare care să ofere soluții pentru creșterea estimată a cheltuielilor legate de îmbătrânirea demografică. La 3 martie 2010, autoritățile au publicat „Cadrul național pentru pensii” prin care și-au stabilit planurile de reformare a sistemului de pensii, inclusiv în sensul unei creșteri treptate a vârstei de la care persoanele pot beneficia de pensia de stat, de la nivelul curent de 65 de ani până la nivelul de 68 de ani pentru 2028 (5).

| (12) | Cadrul bugetar pe termen mediu al Irlandei prezintă unele puncte slabe. În special, obiectivele bugetare pentru anii următori perioadei acoperite de buget, în special pachetele de cheltuieli, pot fi modificate în bugetele ulterioare. Din această cauză, așa cum o arată experiența dobândită, factorii de decizie mențin mai greu o politică fiscală prudentă în prezența unor venituri (în mod repetat) neprevăzute. Programul recunoaște importanța unui cadru bugetar robust și atrage atenția asupra introducerii recente, în bugetul suplimentar adoptat în aprilie 2009, a unor obiective cuantificate pentru pachetele de consolidare prevăzute pentru anii de după exercițiul bugetar. Cu toate acestea, în conformitate cu cele menționate mai sus, obiectivele cuantificate stabilite pentru ultimii ani ai programului de stabilitate nu sunt susținute prin măsuri concrete.
  Fără a furniza detalii suplimentare, programul precizează că sunt în curs de examinare noi reforme, cum ar fi introducerea unor pachete multianuale obligatorii pentru cheltuielile curente și o normă fiscală care stipulează utilizarea unor viitoare profituri excepționale pentru reducerea deficitului. În ceea ce privește cadrul bugetar pe termen mai scurt, cu toate că autoritățile publică rapoarte lunare asupra evoluției veniturilor și cheltuielilor administrației centrale, va fi important să existe un mecanism de revizuire periodică a planurilor bugetare cu o frecvență mai mare decât cea anuală, astfel încât să se limiteze riscul devierii de la obiective. |
| --- | --- |

(12)

Cadrul bugetar pe termen mediu al Irlandei prezintă unele puncte slabe. În special, obiectivele bugetare pentru anii următori perioadei acoperite de buget, în special pachetele de cheltuieli, pot fi modificate în bugetele ulterioare. Din această cauză, așa cum o arată experiența dobândită, factorii de decizie mențin mai greu o politică fiscală prudentă în prezența unor venituri (în mod repetat) neprevăzute. Programul recunoaște importanța unui cadru bugetar robust și atrage atenția asupra introducerii recente, în bugetul suplimentar adoptat în aprilie 2009, a unor obiective cuantificate pentru pachetele de consolidare prevăzute pentru anii de după exercițiul bugetar. Cu toate acestea, în conformitate cu cele menționate mai sus, obiectivele cuantificate stabilite pentru ultimii ani ai programului de stabilitate nu sunt susținute prin măsuri concrete.

Fără a furniza detalii suplimentare, programul precizează că sunt în curs de examinare noi reforme, cum ar fi introducerea unor pachete multianuale obligatorii pentru cheltuielile curente și o normă fiscală care stipulează utilizarea unor viitoare profituri excepționale pentru reducerea deficitului. În ceea ce privește cadrul bugetar pe termen mai scurt, cu toate că autoritățile publică rapoarte lunare asupra evoluției veniturilor și cheltuielilor administrației centrale, va fi important să existe un mecanism de revizuire periodică a planurilor bugetare cu o frecvență mai mare decât cea anuală, astfel încât să se limiteze riscul devierii de la obiective.

| (13) | Scăderea puternică a veniturilor înregistrate în contextul corecției de pe piața imobiliară și recesiunea generală au scos în evidență anumite puncte vulnerabile ale sistemului fiscal irlandez, precum baza de impozitare redusă și dependența ridicată față de impozitarea tranzacțiilor cu active. Necesitatea lărgirii bazei de impozitare în contextul unei strategii cuprinzătoare pe termen mediu a constituit unul dintre principalele mesaje ale raportului publicat în septembrie 2009 de către comisia pentru impozitare instituită de guvern. Acest raport, împreună cu recomandările pentru îmbunătățirea programelor de cheltuieli publice din raportul publicat în iulie 2009 de către un grup special de examinare a cheltuielilor și efectivelor din sectorul public (Special Review Group on Public Service Expenditure and Numbers) vor fi luate în considerație de către guvern în viitoarea sa strategie bugetară. În bugetul pentru 2010 s-a ținut deja seama de un număr limitat de recomandări, printre care introducerea unei taxe pe dioxidul de carbon. Reformele menționate privind sistemul de pensii din sectorul public, împreună cu alte reforme privind pensiile, aflate în curs de examinare în conformitate cu programul ar urma să îmbunătățească și mai mult calitatea finanțelor publice irlandeze. |
| --- | --- |

(13)

Scăderea puternică a veniturilor înregistrate în contextul corecției de pe piața imobiliară și recesiunea generală au scos în evidență anumite puncte vulnerabile ale sistemului fiscal irlandez, precum baza de impozitare redusă și dependența ridicată față de impozitarea tranzacțiilor cu active. Necesitatea lărgirii bazei de impozitare în contextul unei strategii cuprinzătoare pe termen mediu a constituit unul dintre principalele mesaje ale raportului publicat în septembrie 2009 de către comisia pentru impozitare instituită de guvern. Acest raport, împreună cu recomandările pentru îmbunătățirea programelor de cheltuieli publice din raportul publicat în iulie 2009 de către un grup special de examinare a cheltuielilor și efectivelor din sectorul public (Special Review Group on Public Service Expenditure and Numbers) vor fi luate în considerație de către guvern în viitoarea sa strategie bugetară. În bugetul pentru 2010 s-a ținut deja seama de un număr limitat de recomandări, printre care introducerea unei taxe pe dioxidul de carbon. Reformele menționate privind sistemul de pensii din sectorul public, împreună cu alte reforme privind pensiile, aflate în curs de examinare în conformitate cu programul ar urma să îmbunătățească și mai mult calitatea finanțelor publice irlandeze.

| (14) | În ansamblu, în 2010, strategia bugetară stabilită în program este, în general, conformă cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7). Cu toate acestea, începând cu 2011, luând în considerare riscurile care amenință obiectivele de deficit, este posibil ca strategia bugetară să nu fie în concordanță cu recomandarea Consiliului. În special, este necesar ca obiectivele de deficit pentru 2011-2014 să fie susținute de măsuri concrete și ca planurile pentru întreaga perioadă să fie consolidate pentru a face față riscurilor asociate unei creșteri mai puțin favorabile a PIB-ului și derapajelor din sectorul cheltuielilor.
  Contribuția ciclică importantă la consolidare în ultimii ani ai programului, în concordanță cu scenariul macroeconomic optimist al acestuia, implică faptul că efortul structural mediu anual necesar, conform programului, pentru corectarea deficitului excesiv până în 2014 se situează cu 2 puncte procentuale din PIB sub nivelul recomandat de Consiliu. Acest lucru întărește concluzia că autoritățile ar trebui să fie pregătite să adopte măsuri suplimentare în afara pachetelor de consolidare planificate, în cazul în care se dovedește că nivelul creșterii este mai scăzut decât cel previzionat în program. Dacă aceste riscuri nu sunt abordate în mod adecvat și dacă planurile de consolidare nu se aplică integral, este posibil ca strategia bugetară să nu fie suficientă pentru a readuce ponderea datoriei publice pe o traiectorie descendentă până la încheierea perioadei programului. Ar fi adecvată, de asemenea, o implementare riguroasă a strategiei de consolidare a programului, bazată pe eforturile semnificative depuse până în prezent, având în vedere riscurile ridicate care amenință sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, cauzate de schimbările preconizate în ceea ce privește cheltuielile legate de îmbătrânirea demografică pe termen mediu, precum și de creșterea rapidă previzionată a datoriei și de necesitatea probabilă de a continua sprijinirea sectorului financiar. |
| --- | --- |

(14)

În ansamblu, în 2010, strategia bugetară stabilită în program este, în general, conformă cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7). Cu toate acestea, începând cu 2011, luând în considerare riscurile care amenință obiectivele de deficit, este posibil ca strategia bugetară să nu fie în concordanță cu recomandarea Consiliului. În special, este necesar ca obiectivele de deficit pentru 2011-2014 să fie susținute de măsuri concrete și ca planurile pentru întreaga perioadă să fie consolidate pentru a face față riscurilor asociate unei creșteri mai puțin favorabile a PIB-ului și derapajelor din sectorul cheltuielilor.

Contribuția ciclică importantă la consolidare în ultimii ani ai programului, în concordanță cu scenariul macroeconomic optimist al acestuia, implică faptul că efortul structural mediu anual necesar, conform programului, pentru corectarea deficitului excesiv până în 2014 se situează cu 2 puncte procentuale din PIB sub nivelul recomandat de Consiliu. Acest lucru întărește concluzia că autoritățile ar trebui să fie pregătite să adopte măsuri suplimentare în afara pachetelor de consolidare planificate, în cazul în care se dovedește că nivelul creșterii este mai scăzut decât cel previzionat în program. Dacă aceste riscuri nu sunt abordate în mod adecvat și dacă planurile de consolidare nu se aplică integral, este posibil ca strategia bugetară să nu fie suficientă pentru a readuce ponderea datoriei publice pe o traiectorie descendentă până la încheierea perioadei programului. Ar fi adecvată, de asemenea, o implementare riguroasă a strategiei de consolidare a programului, bazată pe eforturile semnificative depuse până în prezent, având în vedere riscurile ridicate care amenință sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, cauzate de schimbările preconizate în ceea ce privește cheltuielile legate de îmbătrânirea demografică pe termen mediu, precum și de creșterea rapidă previzionată a datoriei și de necesitatea probabilă de a continua sprijinirea sectorului financiar.

| (15) | În ceea ce privește datele necesare prevăzute în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (6). În recomandările sale în temeiul articolului 126 alineatul (7) adresate Irlandei la 2 decembrie 2009 în vederea soluționării situației de deficit excesiv, Consiliul a invitat, de asemenea, această țară să prezinte, într-un capitol separat în cadrul programelor de stabilitate actualizate, progresele realizate în implementarea recomandărilor Consiliului. Irlanda s-a conformat parțial acestei recomandări. În special, eforturile de consolidare pentru ultimii ani nu sunt susținute prin măsuri globale. |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește datele necesare prevăzute în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (6). În recomandările sale în temeiul articolului 126 alineatul (7) adresate Irlandei la 2 decembrie 2009 în vederea soluționării situației de deficit excesiv, Consiliul a invitat, de asemenea, această țară să prezinte, într-un capitol separat în cadrul programelor de stabilitate actualizate, progresele realizate în implementarea recomandărilor Consiliului. Irlanda s-a conformat parțial acestei recomandări. În special, eforturile de consolidare pentru ultimii ani nu sunt susținute prin măsuri globale.

Concluzia generală este că Irlanda a reacționat rapid și cu fermitate pentru a stopa creșterea deficitului public. Cu toate acestea și datorită gravității recesiunii, deficitul public general a continuat să crească în 2009, dar, în conformitate cu previziunile programului, urmează să se stabilizeze în 2010, la 11,6 % din PIB. Începând cu 2011, programul previzionează o reducere a deficitului spre sfârșitul perioadei, acesta urmând să scadă sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2014, termenul-limită pentru corectarea deficitului excesiv, stabilit de către Consiliu. Datoria ar urma să atingă punctul maxim în jurul valorii de 84 % din PIB în 2012, după care ar urma să scadă ușor. Rezultatele bugetare ar putea fi inferioare obiectivelor stabilite pe parcursul perioadei programului, în special datorită (i) faptului că eforturile de consolidare planificate după 2010 nu sunt susținute de măsuri generale, și sunt declarate a fi subiectul evaluării în contextul viitoarelor bugete; (ii) previziunilor macroeconomice optimiste ale programului după 2010 și (iii) riscului depășirii cheltuielilor în 2010 și ulterior, în măsura în care strategia (care rămâne de stabilit) s-ar baza pe o restrângere a cheltuielilor. Din cauza acestor aspecte, precum și a nevoii probabile de măsuri suplimentare de sprijinire a sectorului financiar, e posibil ca ponderea datoriei să se dovedească mai ridicată decât s-a estimat în program. Deși amploarea semnificativă a pachetului de economii pentru 2010 este, în linii mari, conformă cu recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009, va fi important să se prevină riscurile menționate prin precizarea măsurilor care stau la baza strategiei de consolidare și prin adoptarea de măsuri suplimentare de consolidare, dacă se dovedește că nivelul creșterii este mai scăzut decât cel preconizat în program sau dacă se concretizează riscul de derapaje în materie de cheltuieli. Pe baza eforturilor semnificative depuse până în prezent, implementarea unei strategii credibile de consolidare fiscală, care să fie facilitată de un cadru bugetar mai puternic, ar trebui să determine o revenire la creșterea economică durabilă. Pentru a contribui la realizarea acestui obiectiv, sunt, de asemenea, necesare redresarea nivelului de competitivitate prin intermediul unor măsuri de stimulare a creșterii productivității și al unor politici salariale adecvate și sprijinirea reorientării și perfecționării noilor șomeri pentru a împiedica transformarea acestora în șomeri pe termen lung. În vederea ameliorării sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, pe lângă eforturile de consolidare fiscală, este important să se elaboreze noi reforme ale sistemul de pensii. Acestea s-ar putea baza, în mod eficient, pe Cadrul național pentru pensii din martie 2010.

Având în vedere evaluarea de mai sus, și, de asemenea, în conformitate cu recomandarea adoptată în temeiul articolului 126 alineatul (7) la data de 2 decembrie 2009, Consiliul salută măsurile substanțiale de consolidare fiscală care au fost implementate și invită Irlanda:

| (i) | să implementeze cu rigurozitate bugetul pentru 2010 și să sprijine cu măsuri concrete pachetele de consolidare prevăzute pentru anii următori, în cadrul unei strategii cuprinzătoare de consolidare, pentru a asigura realizarea unui efort fiscal anual mediu de 2 % din PIB în conformitate cu recomandarea emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7) și totodată să fie pregătită să adopte măsuri suplimentare de consolidare, dacă se concretizează riscurile legate de faptul că scenariul macroeconomic al programului este mai favorabil decât scenariul aflat la baza recomandării emise în temeiul articolului 126 alineatul (7); să valorifice orice oportunitate în plus față de eforturile fiscale, astfel cum se prevede în recomandarea PDE, inclusiv cele care decurg din condiții economice mai bune, pentru a accelera reducerea ponderii datoriei publice brute către valoarea de referință de 60 % din PIB. |
| --- | --- |

(i)

să implementeze cu rigurozitate bugetul pentru 2010 și să sprijine cu măsuri concrete pachetele de consolidare prevăzute pentru anii următori, în cadrul unei strategii cuprinzătoare de consolidare, pentru a asigura realizarea unui efort fiscal anual mediu de 2 % din PIB în conformitate cu recomandarea emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7) și totodată să fie pregătită să adopte măsuri suplimentare de consolidare, dacă se concretizează riscurile legate de faptul că scenariul macroeconomic al programului este mai favorabil decât scenariul aflat la baza recomandării emise în temeiul articolului 126 alineatul (7); să valorifice orice oportunitate în plus față de eforturile fiscale, astfel cum se prevede în recomandarea PDE, inclusiv cele care decurg din condiții economice mai bune, pentru a accelera reducerea ponderii datoriei publice brute către valoarea de referință de 60 % din PIB.

| (ii) | având în vedere creșterea semnificativă previzionată a cheltuielilor legate de îmbătrânirea demografică, precum și creșterea datoriei în perioada programului, să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin implementarea de noi măsuri de reformă a sistemului de pensii; |
| --- | --- |

(ii)

având în vedere creșterea semnificativă previzionată a cheltuielilor legate de îmbătrânirea demografică, precum și creșterea datoriei în perioada programului, să îmbunătățească sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice prin implementarea de noi măsuri de reformă a sistemului de pensii;

| (iii) | să limiteze riscurile care amenință ajustarea, să consolideze caracterul obligatoriu al cadrului bugetar pe termen mediu, precum și să monitorizeze îndeaproape respectarea obiectivelor bugetare pe parcursul întregului an. |
| --- | --- |

(iii)

să limiteze riscurile care amenință ajustarea, să consolideze caracterul obligatoriu al cadrului bugetar pe termen mediu, precum și să monitorizeze îndeaproape respectarea obiectivelor bugetare pe parcursul întregului an.

De asemenea, Irlanda este invitată să furnizeze mai multe informații cu privire la direcția și măsurile generale care stau la baza procesului de consolidare prevăzut pentru ultimii ani, la capitolele privind PDE din viitoarele actualizări ale programului de stabilitate.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare
   (7)
   (8)

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS dec. 2009 | n.a. | –7,5 | –1,3 | 3,3 | 4,5 | 4,3 | 4,0 |
| COM nov. 2009 | –3,0 | –7,5 | –1,4 | 2,6 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS oct. 2008 | –1,4 | –4,0 | –0,9 | 2,3 | 3,4 | 3,0 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS dec. 2009 | n.a. | –1,7 | –1,2 | 1,0 | 1,7 | 1,8 | 1,8 |
| COM nov. 2009 | 3,1 | –1,5 | –0,6 | 1,0 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS oct. 2008 | 3,1 | 0,5 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | n.a. |
| Deviație PIB (8)

  (% din PIB potențial) | PS dec. 2009 | 0,0 | –7,0 | –7,6 | –4,6 | –2,2 | –0,6 | 0,1 |
| COM nov. 2009 (9) | –0,1 | –7,2 | –7,8 | –5,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS oct. 2008 | 0,5 | –3,5 | –4,1 | –3,4 | –1,6 | –0,5 | n.a. |
| Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | PS dec. 2009 | n.a. | –2,0 | 0,6 | 1,2 | 1,6 | 1,6 | 1,3 |
| COM nov. 2009 | –5,1 | –3,1 | –1,8 | –1,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS oct. 2008 | –6,3 | –4,2 | –3,5 | –3,4 | –3,0 | –2,8 | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PS dec. 2009 | 34,8 | 34,2 | 35,2 | 35,5 | 36,3 | 36,7 | 37,1 |
| COM nov. 2009 | 34,9 | 34,4 | 34,4 | 33,8 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS oct. 2008 | 33,6 | 33,7 | 34,4 | 34,6 | 33,9 | 34,4 | n.a. |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | PS dec. 2009 | 42,0 | 45,9 | 46,8 | 45,5 | 43,5 | 41,5 | 40,0 |
| COM nov. 2009 | 42,0 | 46,9 | 49,1 | 48,4 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS oct. 2008 | 39,9 | 43,3 | 43,4 | 41,0 | 38,7 | 37,0 | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PS dec. 2009 | –7,2 | –11,7 | –11,6 | –10,0 | –7,2 | –4,9 | –2,9 |
| COM nov. 2009 | –7,2 | –12,5 | –14,7 | –14,7 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS oct. 2008 | –6,3 | –9,5 | –9,0 | –6,4 | –4,8 | –2,6 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS dec. 2009 | –6,1 | –9,6 | –8,8 | –6,6 | –3,4 | –1 | 1 |
| COM nov. 2009 | –6,1 | –10,2 | –11,3 | –10,6 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS oct. 2008 | –5,2 | –7,3 | –6,4 | –3,5 | –1,7 | 0,7 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (8)

  (% din PIB) | PS dec. 2009 | –7,2 | –8,9 | –8,6 | –8,2 | –6,3 | –4,7 | –2,9 |
| COM nov. 2009 | –7,1 | –9,6 | –11,5 | –12,5 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS oct. 2008 | –6,5 | –8,1 | –7,4 | –5,0 | –4,1 | –2,4 | n.a. |
| Sold structural (10)

  (% din PIB) | PS dec. 2009 | –6,4 | –9,3 | –9,2 | –8,2 | –6,3 | –4,7 | –2,9 |
| COM nov. 2009 | –7,1 | –10,1 | –11,5 | –12,5 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS oct. 2008 | –6,2 | –8,1 | –7,4 | –5,0 | –4,1 | –2,4 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS dec. 2009 | n.a. | 64,5 | 77,9 | 82,9 | 83,9 | 83,3 | 80,8 |
| COM nov. 2009 | 44,1 | 65,8 | 82,9 | 96,2 | n.a. | n.a. | n.a. |
| PS oct. 2008 | 40,6 | 52,7 | 62,3 | 65,7 | 66,2 | 64,5 | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

PIB real

(variație %)

PS dec. 2009

n.a.

–7,5

–1,3

3,3

4,5

4,3

4,0

COM nov. 2009

–3,0

–7,5

–1,4

2,6

n.a.

n.a.

n.a.

PS oct. 2008

–1,4

–4,0

–0,9

2,3

3,4

3,0

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS dec. 2009

n.a.

–1,7

–1,2

1,0

1,7

1,8

1,8

COM nov. 2009

3,1

–1,5

–0,6

1,0

n.a.

n.a.

n.a.

PS oct. 2008

3,1

0,5

1,5

1,8

1,8

1,8

n.a.

Deviație PIB (8)

(% din PIB potențial)

PS dec. 2009

0,0

–7,0

–7,6

–4,6

–2,2

–0,6

0,1

COM nov. 2009 (9)

–0,1

–7,2

–7,8

–5,4

n.a.

n.a.

n.a.

PS oct. 2008

0,5

–3,5

–4,1

–3,4

–1,6

–0,5

n.a.

Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii

(% din PIB)

PS dec. 2009

n.a.

–2,0

0,6

1,2

1,6

1,6

1,3

COM nov. 2009

–5,1

–3,1

–1,8

–1,4

n.a.

n.a.

n.a.

PS oct. 2008

–6,3

–4,2

–3,5

–3,4

–3,0

–2,8

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PS dec. 2009

34,8

34,2

35,2

35,5

36,3

36,7

37,1

COM nov. 2009

34,9

34,4

34,4

33,8

n.a.

n.a.

n.a.

PS oct. 2008

33,6

33,7

34,4

34,6

33,9

34,4

n.a.

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

PS dec. 2009

42,0

45,9

46,8

45,5

43,5

41,5

40,0

COM nov. 2009

42,0

46,9

49,1

48,4

n.a.

n.a.

n.a.

PS oct. 2008

39,9

43,3

43,4

41,0

38,7

37,0

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PS dec. 2009

–7,2

–11,7

–11,6

–10,0

–7,2

–4,9

–2,9

COM nov. 2009

–7,2

–12,5

–14,7

–14,7

n.a.

n.a.

n.a.

PS oct. 2008

–6,3

–9,5

–9,0

–6,4

–4,8

–2,6

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PS dec. 2009

–6,1

–9,6

–8,8

–6,6

–3,4

–1

1

COM nov. 2009

–6,1

–10,2

–11,3

–10,6

n.a.

n.a.

n.a.

PS oct. 2008

–5,2

–7,3

–6,4

–3,5

–1,7

0,7

n.a.

Sold ajustat ciclic (8)

(% din PIB)

PS dec. 2009

–7,2

–8,9

–8,6

–8,2

–6,3

–4,7

–2,9

COM nov. 2009

–7,1

–9,6

–11,5

–12,5

n.a.

n.a.

n.a.

PS oct. 2008

–6,5

–8,1

–7,4

–5,0

–4,1

–2,4

n.a.

Sold structural (10)

(% din PIB)

PS dec. 2009

–6,4

–9,3

–9,2

–8,2

–6,3

–4,7

–2,9

COM nov. 2009

–7,1

–10,1

–11,5

–12,5

n.a.

n.a.

n.a.

PS oct. 2008

–6,2

–8,1

–7,4

–5,0

–4,1

–2,4

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS dec. 2009

n.a.

64,5

77,9

82,9

83,9

83,3

80,8

COM nov. 2009

44,1

65,8

82,9

96,2

n.a.

n.a.

n.a.

PS oct. 2008

40,6

52,7

62,3

65,7

66,2

64,5

n.a.

Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text pot fi consultate la următoarea adresă de internet: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Evaluarea ține seama, în special, de previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, dar și de alte informații, care au devenit disponibile după data menționată.

(3)  Creșterea contribuțiilor sociale reflectă un efect de reportare pozitiv al măsurilor introduse în bugetul suplimentar din aprilie 2009. Categoria „alte venituri” va crește datorită faptului că excedentul plătit de Banca Centrală guvernului va fi mai mare în 2010 comparativ cu 2009, datorită creșterii încasărilor din schemele de garantare bancară, precum și datorită unui transfer excepțional de active ale fondurilor de pensii în sectorul administrației publice de 0,6 % din PIB în 2010, după o operațiune similară în 2009, reprezentând 0,4 % din PIB.

(4)  În concluziile Consiliului din 10 noiembrie 2009 privind sustenabilitatea finanțelor publice „Consiliul invită statele membre ca, în cadrul programelor lor viitoare de stabilitate și convergență, să își concentreze atenția asupra strategiilor orientate către sustenabilitate” și, în plus, „invită Comisia, împreună cu Comitetul pentru politică economică și Comitetul economic și financiar, să continue elaborarea de metodologii pentru evaluarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice, metodologii care să poată fi utilizate la elaborarea următorului raport privind sustenabilitatea”, prevăzut pentru 2012.

(5)  Aceste planuri de reformă nu sunt incluse în estimarea impactului îmbătrânirii demografice asupra finanțelor publice despre care este vorba la începutul alineatului.

(6)  Nu s-au furnizat, în special, datele privind cursul de schimb nominal efectiv, creșterea PIB-ului UE și creșterea piețelor externe relevante. În plus, previziunile cu privire la venituri și cheltuieli din cadrul programului sunt de natură tehnică, nefiind prezentate drept obiective.

(7)  Previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009 au fost elaborate în etapa de pre-buget.

(8)  Cifrele raportate ca fiind extrase din programul de stabilitate din octombrie 2008 se referă de fapt la actul adițional la acesta din ianuarie 2009.

(9)  Deviația PIB și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(10)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 1,8 %, – 0,5 %, – 0,7 %, respectiv 0,0 %, în perioada 2008-2011.

(11)  Sold ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare. Măsurile cu caracter excepțional și celelalte măsuri temporare reprezintă 0,4 % din PIB în 2009 și 0,6 % în 2010 (în ambele cazuri, cu efect de reducere a deficitului), în conformitate cu cea mai recentă actualizare a programului și 0,5 % din PIB în 2009 (cu efect de reducere a deficitului), în conformitate cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 142/13 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 142/13

---

AVIZUL CONSILIULUI

privind programul de stabilitate actualizat al Italiei pentru perioada 2009-2012

2010/C 142/03

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Italiei pentru perioada 2009-2012. |
| --- | --- |

(1)

La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Italiei pentru perioada 2009-2012.

| (2) | Cu toate că gradul scăzut de îndatorare al sectorului gospodăriilor și un sector financiar destul de solid au asigurat o protecție relativă față de criza financiară globală, economia italiană suferise o depreciere cu mult înaintea recesiunii globale, din cauza unor puncte slabe profunde, de natură structurală, care au determinat o creștere nesatisfăcătoare a productivității. După o perioadă de contracție de cinci trimestre, PIB-ul a avut o revenire în cel de al treilea trimestru al anului 2009, dar a înregistrat o nouă scădere ușoară în trimestrul al patrulea. Recesiunea și-a pus amprenta asupra pieței forței de muncă sub forma unui decalaj: în 2009, impactul acesteia s-a resimțit mai mult în ceea ce privește orele lucrate și mai puțin asupra efectivelor de angajați, mulți lucrători, în special din sectorul cel mai puternic afectat al industriei de fabricație, beneficiind de transferuri din fondul de suplimentare a salariilor pentru a-și completa diferențele la salarii corespunzătoare numărului de ore lucrate mai puțin. Răspunsul strategic al guvernului la criză a fost adecvat având în vedere datoria publică foarte ridicată, în contextul unei aversiuni tot mai ridicate față de riscuri. Începând din ultimul trimestru al anului 2008, guvernul a aprobat câteva măsuri pentru a sprijini stabilitatea sectorului financiar, pentru a reinstaura încrederea și a oferi asistență firmelor și gospodăriilor aflate în dificultate. În conformitate cu estimările guvernului, măsurile de recuperare au fost finanțate în întregime prin redistribuirea fondurilor existente și creșterea veniturilor, fără efecte asupra deficitului. Cu toate că guvernul a adoptat o orientare fiscală prudentă, impactul încetinirii creșterii economice asupra finanțelor publice italiene a fost semnificativ. Nivelul deficitului bugetar s-a dublat între 2008 și 2009, ajungând la 5,3 % din PIB (valoare confirmată în estimările biroului statistic publicate la data de 1 martie 2010). Această evoluție, în combinație cu ponderea foarte ridicată a datoriei publice, a condus la adoptarea de către Consiliu a unei decizii conform căreia în Italia exista un deficit excesiv la data de 2 decembrie 2009, termenul-limită pentru corectarea acestei situații fiind stabilit pentru 2012. Alături de consolidarea fiscală, care reprezintă o condiție pentru menținerea finanțelor publice pe o traiectorie sustenabilă, principala provocare pentru politica economică a Italiei în anii următori va fi asigurarea unei reluări rapide și durabile a creșterii productivității, cu scopul restabilirii competitivității și al îmbunătățirii potențialului scăzut de creștere a PIB-ului. Inițierea de reforme structurale de amploare este esențială pentru abordarea problemei productivității. În plus, restabilirea competitivității pe termen scurt necesită, de asemenea, asigurarea unei mai bune alinieri a evoluției nivelului salarial la evoluția productivității. |
| --- | --- |

(2)

Cu toate că gradul scăzut de îndatorare al sectorului gospodăriilor și un sector financiar destul de solid au asigurat o protecție relativă față de criza financiară globală, economia italiană suferise o depreciere cu mult înaintea recesiunii globale, din cauza unor puncte slabe profunde, de natură structurală, care au determinat o creștere nesatisfăcătoare a productivității. După o perioadă de contracție de cinci trimestre, PIB-ul a avut o revenire în cel de al treilea trimestru al anului 2009, dar a înregistrat o nouă scădere ușoară în trimestrul al patrulea. Recesiunea și-a pus amprenta asupra pieței forței de muncă sub forma unui decalaj: în 2009, impactul acesteia s-a resimțit mai mult în ceea ce privește orele lucrate și mai puțin asupra efectivelor de angajați, mulți lucrători, în special din sectorul cel mai puternic afectat al industriei de fabricație, beneficiind de transferuri din fondul de suplimentare a salariilor pentru a-și completa diferențele la salarii corespunzătoare numărului de ore lucrate mai puțin. Răspunsul strategic al guvernului la criză a fost adecvat având în vedere datoria publică foarte ridicată, în contextul unei aversiuni tot mai ridicate față de riscuri. Începând din ultimul trimestru al anului 2008, guvernul a aprobat câteva măsuri pentru a sprijini stabilitatea sectorului financiar, pentru a reinstaura încrederea și a oferi asistență firmelor și gospodăriilor aflate în dificultate. În conformitate cu estimările guvernului, măsurile de recuperare au fost finanțate în întregime prin redistribuirea fondurilor existente și creșterea veniturilor, fără efecte asupra deficitului. Cu toate că guvernul a adoptat o orientare fiscală prudentă, impactul încetinirii creșterii economice asupra finanțelor publice italiene a fost semnificativ. Nivelul deficitului bugetar s-a dublat între 2008 și 2009, ajungând la 5,3 % din PIB (valoare confirmată în estimările biroului statistic publicate la data de 1 martie 2010). Această evoluție, în combinație cu ponderea foarte ridicată a datoriei publice, a condus la adoptarea de către Consiliu a unei decizii conform căreia în Italia exista un deficit excesiv la data de 2 decembrie 2009, termenul-limită pentru corectarea acestei situații fiind stabilit pentru 2012. Alături de consolidarea fiscală, care reprezintă o condiție pentru menținerea finanțelor publice pe o traiectorie sustenabilă, principala provocare pentru politica economică a Italiei în anii următori va fi asigurarea unei reluări rapide și durabile a creșterii productivității, cu scopul restabilirii competitivității și al îmbunătățirii potențialului scăzut de creștere a PIB-ului. Inițierea de reforme structurale de amploare este esențială pentru abordarea problemei productivității. În plus, restabilirea competitivității pe termen scurt necesită, de asemenea, asigurarea unei mai bune alinieri a evoluției nivelului salarial la evoluția productivității.

| (3) | Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, nivelul PIB-ului potențial a fost la rândul său influențat negativ. De asemenea, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu prin investiții mai mici, prin constrângeri asupra accesului la credite și prin creșterea șomajului structural. În plus, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii demografice asupra producției potențiale și asupra sustenabilității finanțelor publice. În acest context va fi esențială accelerarea ritmului reformelor structurale cu scopul susținerii creșterii potențiale. În special, este important ca Italia să inițieze reforme în domeniul competitivității piețelor, al mediului de afaceri, al calității serviciilor furnizate de către sectorul public și al funcționării pieței forței de muncă, inclusiv prin realocarea cheltuielilor sociale pentru un sistem mai cuprinzător și mai uniform al indemnizațiilor de șomaj. |
| --- | --- |

(3)

Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, nivelul PIB-ului potențial a fost la rândul său influențat negativ. De asemenea, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu prin investiții mai mici, prin constrângeri asupra accesului la credite și prin creșterea șomajului structural. În plus, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii demografice asupra producției potențiale și asupra sustenabilității finanțelor publice. În acest context va fi esențială accelerarea ritmului reformelor structurale cu scopul susținerii creșterii potențiale. În special, este important ca Italia să inițieze reforme în domeniul competitivității piețelor, al mediului de afaceri, al calității serviciilor furnizate de către sectorul public și al funcționării pieței forței de muncă, inclusiv prin realocarea cheltuielilor sociale pentru un sistem mai cuprinzător și mai uniform al indemnizațiilor de șomaj.

| (4) | Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o revenire a PIB-ului real la nivelul de creștere pozitivă de 1,1 % în 2010, de la – 4,8 % în 2009 (– 5 % în conformitate cu estimările biroului statistic emise la 1 martie 2010) și o accelerare până la un nivel de 2 % pentru restul perioadei de programare. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu se prezintă drept având la bază ipoteze de creștere optimiste. Previziunile programului cu privire la moderarea inflației se prezintă ca fiind realiste. Previziunile de creștere a ocupării forței de muncă și a ratei șomajului sunt mai optimiste decât previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, corespunzând previziunilor de creștere a PIB-ului real din cadrul programului. |
| --- | --- |

(4)

Scenariul macroeconomic care stă la baza programului preconizează o revenire a PIB-ului real la nivelul de creștere pozitivă de 1,1 % în 2010, de la – 4,8 % în 2009 (– 5 % în conformitate cu estimările biroului statistic emise la 1 martie 2010) și o accelerare până la un nivel de 2 % pentru restul perioadei de programare. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (2), acest scenariu se prezintă drept având la bază ipoteze de creștere optimiste. Previziunile programului cu privire la moderarea inflației se prezintă ca fiind realiste. Previziunile de creștere a ocupării forței de muncă și a ratei șomajului sunt mai optimiste decât previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, corespunzând previziunilor de creștere a PIB-ului real din cadrul programului.

| (5) | Estimarea programului pentru deficitul public general în 2009 este de 5,3 % din PIB. Deteriorarea semnificativă de la un deficit de 2,7 % din PIB în 2008 reflectă în mare măsură impactul crizei asupra finanțelor publice. Au fost adoptate mai multe pachete de redresare în conformitate cu planul european de redresare economică (PERE), însumând împreună aproximativ 0,7 % din PIB în 2009 și, în conformitate cu autoritățile, finanțate integral prin redistribuirea fondurilor existente și din venituri suplimentare. Conform programului, se preconizează o orientare ușor mai restrictivă a politicii fiscale în 2010 și mai pronunțat restrictivă în 2011 și 2012, în vederea corectării deficitului excesiv până în 2012. Această previziune este, în general, conformă strategiei de ieșire susținută de Consiliu, având în vedere și ponderea foarte ridicată a datoriei publice. |
| --- | --- |

(5)

Estimarea programului pentru deficitul public general în 2009 este de 5,3 % din PIB. Deteriorarea semnificativă de la un deficit de 2,7 % din PIB în 2008 reflectă în mare măsură impactul crizei asupra finanțelor publice. Au fost adoptate mai multe pachete de redresare în conformitate cu planul european de redresare economică (PERE), însumând împreună aproximativ 0,7 % din PIB în 2009 și, în conformitate cu autoritățile, finanțate integral prin redistribuirea fondurilor existente și din venituri suplimentare. Conform programului, se preconizează o orientare ușor mai restrictivă a politicii fiscale în 2010 și mai pronunțat restrictivă în 2011 și 2012, în vederea corectării deficitului excesiv până în 2012. Această previziune este, în general, conformă strategiei de ieșire susținută de Consiliu, având în vedere și ponderea foarte ridicată a datoriei publice.

| (6) | Pentru anul 2010 programul previzionează o reducere cu 0,3 puncte procentuale din PIB a deficitului public general, până la 5,0 % din PIB, evoluție care, considerată la valoarea nominală, poate fi clasificată, în general, drept conformă cu recomandarea din 2 decembrie 2009 a Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (7). S-a stabilit că nivelul veniturilor față de PIB va scădea cu 0,5 puncte procentuale, printre altele și din cauza expirării pachetului de măsuri cu caracter excepțional pentru creșterea veniturilor care au influențat rezultatele corespunzătoare anului 2009. Se preconizează o scădere mai semnificativă a nivelului cheltuielilor față de PIB, cu 0,8 puncte procentuale din PIB, în principal datorită măsurii de restrângere a cheltuielilor adoptată în cadrul pachetului fiscal pentru perioada 2009-2011 aprobat în vara anului 2008. Efectele sunt vizibile prin încetinirea creșterii cheltuielilor primare, care se estimează a se ridica cu doar 0,6 % în 2010, precum și prin scăderea dramatică a investițiilor publice după accelerarea din 2009. Bugetul pentru 2010 cuprinde, de asemenea, câteva măsuri în plus față de cele planificate în pachetul fiscal pentru 2009-2011 aprobat în 2008 și, potrivit autorităților, are un impact neutru asupra poziției bugetare. Acesta cuprinde câteva noi măsuri expansioniste, în valoare de aproximativ 0,4 % din PIB, având drept scop sprijinirea lucrătorilor cu venituri mici și asigurarea de fonduri pentru cheltuieli suplimentare corespunzătoare asigurărilor de sănătate și sociale, precum și pentru misiunile militare externe. Principala sursă de finanțare este reprezentată de veniturile din măsurile cu caracter excepțional corespunzătoare impozitului extraordinar pentru activele expatriate ilegal – scudo fiscale – înregistrate în 2009 (0,35 % din PIB), întrucât rezultatul pozitiv al acestora a condus la decizia, adoptată în cadrul bugetului pentru 2010, de a amâna din 2009 pentru 2010 colectarea unor impozite pe venit estimate la 0,25 % din PIB.
  Măsurile expansioniste suplimentare implică unele abateri de la recomandările pentru 2010, cu toate că trebuie recunoscut faptul că acestea sunt în sumă redusă și, în conformitate cu estimările autorităților, finanțate integral datorită redirecționării încasărilor cu caracter excepțional corespunzătoare măsurii de scudo fiscale. După o deteriorare cu 0,25 puncte procentuale din PIB în 2009, se preconizează o îmbunătățire cu 0,5 puncte procentuale din PIB a soldului structural, adică a soldului ajustat ciclic, cu excepția măsurilor cu caracter excepțional și a altor măsuri temporare, în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, datorată în principal restrângerii cheltuielilor. |
| --- | --- |

(6)

Pentru anul 2010 programul previzionează o reducere cu 0,3 puncte procentuale din PIB a deficitului public general, până la 5,0 % din PIB, evoluție care, considerată la valoarea nominală, poate fi clasificată, în general, drept conformă cu recomandarea din 2 decembrie 2009 a Consiliului în temeiul articolului 126 alineatul (7). S-a stabilit că nivelul veniturilor față de PIB va scădea cu 0,5 puncte procentuale, printre altele și din cauza expirării pachetului de măsuri cu caracter excepțional pentru creșterea veniturilor care au influențat rezultatele corespunzătoare anului 2009. Se preconizează o scădere mai semnificativă a nivelului cheltuielilor față de PIB, cu 0,8 puncte procentuale din PIB, în principal datorită măsurii de restrângere a cheltuielilor adoptată în cadrul pachetului fiscal pentru perioada 2009-2011 aprobat în vara anului 2008. Efectele sunt vizibile prin încetinirea creșterii cheltuielilor primare, care se estimează a se ridica cu doar 0,6 % în 2010, precum și prin scăderea dramatică a investițiilor publice după accelerarea din 2009. Bugetul pentru 2010 cuprinde, de asemenea, câteva măsuri în plus față de cele planificate în pachetul fiscal pentru 2009-2011 aprobat în 2008 și, potrivit autorităților, are un impact neutru asupra poziției bugetare. Acesta cuprinde câteva noi măsuri expansioniste, în valoare de aproximativ 0,4 % din PIB, având drept scop sprijinirea lucrătorilor cu venituri mici și asigurarea de fonduri pentru cheltuieli suplimentare corespunzătoare asigurărilor de sănătate și sociale, precum și pentru misiunile militare externe. Principala sursă de finanțare este reprezentată de veniturile din măsurile cu caracter excepțional corespunzătoare impozitului extraordinar pentru activele expatriate ilegal – scudo fiscale – înregistrate în 2009 (0,35 % din PIB), întrucât rezultatul pozitiv al acestora a condus la decizia, adoptată în cadrul bugetului pentru 2010, de a amâna din 2009 pentru 2010 colectarea unor impozite pe venit estimate la 0,25 % din PIB.

Măsurile expansioniste suplimentare implică unele abateri de la recomandările pentru 2010, cu toate că trebuie recunoscut faptul că acestea sunt în sumă redusă și, în conformitate cu estimările autorităților, finanțate integral datorită redirecționării încasărilor cu caracter excepțional corespunzătoare măsurii de scudo fiscale. După o deteriorare cu 0,25 puncte procentuale din PIB în 2009, se preconizează o îmbunătățire cu 0,5 puncte procentuale din PIB a soldului structural, adică a soldului ajustat ciclic, cu excepția măsurilor cu caracter excepțional și a altor măsuri temporare, în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord, datorată în principal restrângerii cheltuielilor.

| (7) | Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu a programului este să reducă deficitul sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2012, termenul-limită pentru corectarea deficitului excesiv stabilit de către Consiliu, obiectivele de deficit fiind stabilite la 3,9 % din PIB în 2011 și 2,7 % din PIB în 2012. Pentru îndeplinirea obiectivelor, guvernul prevede un efort suplimentar de consolidare, pe lângă cel deja adoptat în cadrul pachetului fiscal pentru 2009-2011, în valoare de 0,4 puncte procentuale din PIB în 2011, la care se adaugă și 0,8 puncte procentuale în 2012. Nu sunt furnizate informații asupra măsurilor generale care stau la baza eforturilor suplimentare de consolidare menționate, ceea ce restrânge posibilitatea de evaluare a structurii globale a ajustării planificate. Se preconizează un nivel al soldului primar de 1,3 % din PIB în 2011 și 2,7 % în 2012. Consolidarea anuală planificată este în sumă de 0,5 puncte procentuale din PIB în 2011 și 3⁄4 puncte procentuale în 2012, în termeni structurali. Astfel, ajustarea bugetară se prezintă a fi într-o anumită măsură concentrată spre sfârșitul perioadei de programare. Programul confirmă angajamentul față de obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM), anume o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali. Date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM reflectă obiectivele pactului; cu toate acestea, programul nu prevede îndeplinirea acestuia în perioada de programare. |
| --- | --- |

(7)

Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu a programului este să reducă deficitul sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2012, termenul-limită pentru corectarea deficitului excesiv stabilit de către Consiliu, obiectivele de deficit fiind stabilite la 3,9 % din PIB în 2011 și 2,7 % din PIB în 2012. Pentru îndeplinirea obiectivelor, guvernul prevede un efort suplimentar de consolidare, pe lângă cel deja adoptat în cadrul pachetului fiscal pentru 2009-2011, în valoare de 0,4 puncte procentuale din PIB în 2011, la care se adaugă și 0,8 puncte procentuale în 2012. Nu sunt furnizate informații asupra măsurilor generale care stau la baza eforturilor suplimentare de consolidare menționate, ceea ce restrânge posibilitatea de evaluare a structurii globale a ajustării planificate. Se preconizează un nivel al soldului primar de 1,3 % din PIB în 2011 și 2,7 % în 2012. Consolidarea anuală planificată este în sumă de 0,5 puncte procentuale din PIB în 2011 și 3⁄4 puncte procentuale în 2012, în termeni structurali. Astfel, ajustarea bugetară se prezintă a fi într-o anumită măsură concentrată spre sfârșitul perioadei de programare. Programul confirmă angajamentul față de obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM), anume o poziție bugetară echilibrată în termeni structurali. Date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM reflectă obiectivele pactului; cu toate acestea, programul nu prevede îndeplinirea acestuia în perioada de programare.

| (8) | În general, rezultatele bugetare ar putea fi mai slabe decât cele prevăzute în program. Această posibilitate este mai accentuată pentru ultimii ani ai perioadei de programare. În primul rând, creșterea PIB-ului real ar putea fi mai mică decât s-a previzionat în program pentru întreaga perioadă 2010-2012. În acest context, analiza de sensibilitate efectuată în cadrul programului indică faptul că o creștere anuală a PIB-ului cu 0,5 % mai mică în orizontul programului ar implica un deficit global mai mare cu 0,7 puncte procentuale din PIB până în 2012 (3,4 % din PIB față de obiectivul de 2,7 %) și, având în vedere implicațiile asupra creșterii potențiale, o ajustare structurală globală cu 0,5 puncte procentuale mai mică pentru perioada 2010-2012. În al doilea rând, obiectivele bugetare pentru 2011 și 2012 au la bază precizarea și implementarea unor eforturi suplimentare de consolidare, dar programul nu prezintă măsurile generale care urmează să susțină această ajustare suplimentară planificată în cadrul scenariului tendințelor care are la bază menținerea legislației actuale prezentate în program. În plus, programul tinde să diminueze amploarea reală a tendințelor cu privire la cheltuieli și, prin urmare, și dimensiunile măsurilor de consolidare necesare pentru îndeplinirea obiectivelor bugetare. În al treilea rând, chiar înainte de a lua în calcul eforturile suplimentare de consolidare necesare, realizarea previziunilor legate de tendințe, inclusiv pachetul fiscal din vara anului 2008 pentru perioada 2009-2011, va reprezenta o provocare întrucât acestea prevăd deja o restrângere foarte semnificativă a cheltuielilor. În acest context, experiențele anterioare indică faptul că nu se exclude posibilitatea depășirii plafoanelor de cheltuieli la nivel central și local, în special în ceea ce privește cheltuielile primare curente, care au crescut cu aproximativ 4,5 % în medie în ultimul deceniu. Respectarea obiectivelor de restrângere a cheltuielilor stabilite în pachetul fiscal din vara anului 2008 va necesita o intensificare a eforturilor de reducere a cheltuielilor, de intensificare a eficienței și de îmbunătățire a calității serviciilor. |
| --- | --- |

(8)

În general, rezultatele bugetare ar putea fi mai slabe decât cele prevăzute în program. Această posibilitate este mai accentuată pentru ultimii ani ai perioadei de programare. În primul rând, creșterea PIB-ului real ar putea fi mai mică decât s-a previzionat în program pentru întreaga perioadă 2010-2012. În acest context, analiza de sensibilitate efectuată în cadrul programului indică faptul că o creștere anuală a PIB-ului cu 0,5 % mai mică în orizontul programului ar implica un deficit global mai mare cu 0,7 puncte procentuale din PIB până în 2012 (3,4 % din PIB față de obiectivul de 2,7 %) și, având în vedere implicațiile asupra creșterii potențiale, o ajustare structurală globală cu 0,5 puncte procentuale mai mică pentru perioada 2010-2012. În al doilea rând, obiectivele bugetare pentru 2011 și 2012 au la bază precizarea și implementarea unor eforturi suplimentare de consolidare, dar programul nu prezintă măsurile generale care urmează să susțină această ajustare suplimentară planificată în cadrul scenariului tendințelor care are la bază menținerea legislației actuale prezentate în program. În plus, programul tinde să diminueze amploarea reală a tendințelor cu privire la cheltuieli și, prin urmare, și dimensiunile măsurilor de consolidare necesare pentru îndeplinirea obiectivelor bugetare. În al treilea rând, chiar înainte de a lua în calcul eforturile suplimentare de consolidare necesare, realizarea previziunilor legate de tendințe, inclusiv pachetul fiscal din vara anului 2008 pentru perioada 2009-2011, va reprezenta o provocare întrucât acestea prevăd deja o restrângere foarte semnificativă a cheltuielilor. În acest context, experiențele anterioare indică faptul că nu se exclude posibilitatea depășirii plafoanelor de cheltuieli la nivel central și local, în special în ceea ce privește cheltuielile primare curente, care au crescut cu aproximativ 4,5 % în medie în ultimul deceniu. Respectarea obiectivelor de restrângere a cheltuielilor stabilite în pachetul fiscal din vara anului 2008 va necesita o intensificare a eforturilor de reducere a cheltuielilor, de intensificare a eficienței și de îmbunătățire a calității serviciilor.

| (9) | Ponderea datoriei publice generale brute față de PIB se situează cu mult peste valoarea de referință din tratat și se previzionează o tendință de creștere a acestuia până în 2010. După o creștere a ponderii datoriei în 2008, pentru 2009, programul estimează o nouă o creștere a acesteia cu 9,3 puncte procentuale, până la 115,1 % din PIB (115,8 % în conformitate cu estimările biroului statistic emise la data de 1 martie 2010), datorată în principal obligațiilor financiare asociate dobânzilor și contracției accentuate a PIB-ului real, atenuate doar parțial de efectele destul de semnificative produse de deflatorul PIB. Existența unui sold primar negativ pentru prima oară din 1991 a contribuit, de asemenea, la creșterea nivelului datoriei, alături de ajustarea stoc-flux, provocată în principal de acumularea preventivă de lichidități de către Trezorerie. Pentru anul 2010 programul previzionează o creștere suplimentară cu 1,8 puncte procentuale a ponderii datoriei, întrucât efectele creșterii datoriei provocate de obligațiile financiare asociate dobânzilor sunt atenuate doar parțial de creșterea pozitivă estimată a PIB-ului real și a deflatorului PIB. Se estimează pentru perioada următoare o traiectorie descendentă a ponderii datoriei în 2011 și 2012, până la 114,6 % din PIB, datorată în principal soldurilor primare pozitive preconizate și accelerării estimate a creșterii PIB-ului real. Este posibil, de asemenea, ca evoluția ponderii datoriei să fie mai puțin favorabilă decât în previziunile programului, în special după 2010, având în vedere riscurile identificate la care se expune consolidarea bugetară, la care se adaugă posibilitatea unei creșteri reale a PIB-ului mai puțin favorabilă decât se estimează în program. |
| --- | --- |

(9)

Ponderea datoriei publice generale brute față de PIB se situează cu mult peste valoarea de referință din tratat și se previzionează o tendință de creștere a acestuia până în 2010. După o creștere a ponderii datoriei în 2008, pentru 2009, programul estimează o nouă o creștere a acesteia cu 9,3 puncte procentuale, până la 115,1 % din PIB (115,8 % în conformitate cu estimările biroului statistic emise la data de 1 martie 2010), datorată în principal obligațiilor financiare asociate dobânzilor și contracției accentuate a PIB-ului real, atenuate doar parțial de efectele destul de semnificative produse de deflatorul PIB. Existența unui sold primar negativ pentru prima oară din 1991 a contribuit, de asemenea, la creșterea nivelului datoriei, alături de ajustarea stoc-flux, provocată în principal de acumularea preventivă de lichidități de către Trezorerie. Pentru anul 2010 programul previzionează o creștere suplimentară cu 1,8 puncte procentuale a ponderii datoriei, întrucât efectele creșterii datoriei provocate de obligațiile financiare asociate dobânzilor sunt atenuate doar parțial de creșterea pozitivă estimată a PIB-ului real și a deflatorului PIB. Se estimează pentru perioada următoare o traiectorie descendentă a ponderii datoriei în 2011 și 2012, până la 114,6 % din PIB, datorată în principal soldurilor primare pozitive preconizate și accelerării estimate a creșterii PIB-ului real. Este posibil, de asemenea, ca evoluția ponderii datoriei să fie mai puțin favorabilă decât în previziunile programului, în special după 2010, având în vedere riscurile identificate la care se expune consolidarea bugetară, la care se adaugă posibilitatea unei creșteri reale a PIB-ului mai puțin favorabilă decât se estimează în program.

| (10) | Previziunile în privința datoriei pe termen mediu, care presupun o revenire treptată a PIB-ului la ratele de creștere prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației, arată că strategia bugetară prezentată în program, luată ca atare, fără alte modificări la nivel de politici, este suficientă pentru a stabiliza ponderea datoriei în PIB până în 2020. |
| --- | --- |

(10)

Previziunile în privința datoriei pe termen mediu, care presupun o revenire treptată a PIB-ului la ratele de creștere prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației, arată că strategia bugetară prezentată în program, luată ca atare, fără alte modificări la nivel de politici, este suficientă pentru a stabiliza ponderea datoriei în PIB până în 2020.

| (11) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii demografice este în mod detașat mai coborât față de media din UE, cheltuielile cu pensiile reflectând o creștere inferioară mediei din UE, ca rezultat al aplicării integrale a reformelor adoptate. Cu toate acestea, nivelul cheltuielilor cu pensiile ca procent din PIB rămâne printre cele mai ridicate din UE. Poziția bugetară estimată în program pentru 2009 nu ar fi suficientă pentru stabilizarea ponderii actuale a datoriei. Realizarea unor excedente primare ridicate ar contribui, prin urmare, la reducerea riscurilor pentru sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, care au fost evaluate ca fiind medii în cadrul Raportului Comisiei privind sustenabilitatea din 2009 (3). |
| --- | --- |

(11)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii demografice este în mod detașat mai coborât față de media din UE, cheltuielile cu pensiile reflectând o creștere inferioară mediei din UE, ca rezultat al aplicării integrale a reformelor adoptate. Cu toate acestea, nivelul cheltuielilor cu pensiile ca procent din PIB rămâne printre cele mai ridicate din UE. Poziția bugetară estimată în program pentru 2009 nu ar fi suficientă pentru stabilizarea ponderii actuale a datoriei. Realizarea unor excedente primare ridicate ar contribui, prin urmare, la reducerea riscurilor pentru sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice, care au fost evaluate ca fiind medii în cadrul Raportului Comisiei privind sustenabilitatea din 2009 (3).

| (12) | Guvernanța fiscală în Italia s-a ameliorat în mod considerabil de la aderarea la zona euro, impusă de constrângerile bugetare impuse de tratat și de Pactul de stabilitate și creștere. Cu toate acestea, sunt posibile îmbunătățiri ale mai multor dimensiuni ale cadrului fiscal. Recent s-au adoptat o serie de inițiative pentru ameliorarea guvernanței fiscale în Italia. În primul rând, pentru abordarea orientării tradiționale a planurilor bugetare, în vara anului 2008 guvernul a adoptat un pachet trienal care precizează nu doar obiectivele anuale pentru fiecare capitol de venituri și cheltuieli, ci și măsurile generale necesare pentru realizarea acestora. Potrivit autorităților, această experiență nu a fost repetată cu bugetul pentru 2010 având în vedere incertitudinea legată de încetinirea creșterii economice. Cu toate acestea, legea-cadru privind reforma procesului bugetar adoptată în 2009 a consacrat în legislație orizontul bugetar trienal. O a doua îmbunătățire a fost simplificarea structurii bugetului de stat, care a permis o alocare a resurselor mai simplă și mai orientată strategic.
  În al treilea rând, au fost adoptate măsuri pentru îmbunătățirea supravegherii cheltuielilor prin efectuarea unor inspecții detaliate asupra cheltuielilor la nivel de ministere. De asemenea, aceste două ultime îmbunătățiri au fost preluate în legea-cadru pentru a deveni o caracteristică permanentă a procesului bugetar. Rămâne de văzut dacă aplicarea efectivă a reformei, care va dura câțiva ani, va asigura rezultatele planificate pentru a spori eficiența controlului cheltuielilor și al guvernanței fiscale. Conceperea și aplicarea noului cadru pentru federalismul fiscal care să garanteze responsabilizarea administrațiilor locale și să stimuleze eficacitatea reprezintă în perspectivă o provocare majoră pentru guvernanța fiscală. |
| --- | --- |

(12)

Guvernanța fiscală în Italia s-a ameliorat în mod considerabil de la aderarea la zona euro, impusă de constrângerile bugetare impuse de tratat și de Pactul de stabilitate și creștere. Cu toate acestea, sunt posibile îmbunătățiri ale mai multor dimensiuni ale cadrului fiscal. Recent s-au adoptat o serie de inițiative pentru ameliorarea guvernanței fiscale în Italia. În primul rând, pentru abordarea orientării tradiționale a planurilor bugetare, în vara anului 2008 guvernul a adoptat un pachet trienal care precizează nu doar obiectivele anuale pentru fiecare capitol de venituri și cheltuieli, ci și măsurile generale necesare pentru realizarea acestora. Potrivit autorităților, această experiență nu a fost repetată cu bugetul pentru 2010 având în vedere incertitudinea legată de încetinirea creșterii economice. Cu toate acestea, legea-cadru privind reforma procesului bugetar adoptată în 2009 a consacrat în legislație orizontul bugetar trienal. O a doua îmbunătățire a fost simplificarea structurii bugetului de stat, care a permis o alocare a resurselor mai simplă și mai orientată strategic.

În al treilea rând, au fost adoptate măsuri pentru îmbunătățirea supravegherii cheltuielilor prin efectuarea unor inspecții detaliate asupra cheltuielilor la nivel de ministere. De asemenea, aceste două ultime îmbunătățiri au fost preluate în legea-cadru pentru a deveni o caracteristică permanentă a procesului bugetar. Rămâne de văzut dacă aplicarea efectivă a reformei, care va dura câțiva ani, va asigura rezultatele planificate pentru a spori eficiența controlului cheltuielilor și al guvernanței fiscale. Conceperea și aplicarea noului cadru pentru federalismul fiscal care să garanteze responsabilizarea administrațiilor locale și să stimuleze eficacitatea reprezintă în perspectivă o provocare majoră pentru guvernanța fiscală.

| (13) | Cu toate că implementarea reformei pensiilor și creșterea treptată a vârstei de pensionare pentru femeile funcționar introdusă în 2009 reprezintă evoluții pozitive, structura cheltuielilor își păstrează înclinația către un volum ridicat al cheltuielilor cu pensiile. Acest lucru afectează alte cheltuieli sociale și cheltuielile mai productive destinate sprijinirii cercetării și inovației și poate exercita efecte negative asupra potențialului de creștere. În plus, având în vedere că strategia de consolidare pe întreaga perioadă a programului are la bază o ajustare din cheltuieli, sunt necesare îmbunătățiri semnificative ale eficienței pentru a evita compromiterea nivelului și calității serviciilor furnizate. Eforturile recente de îmbunătățire a eficienței și rentabilității cheltuielilor administrației publice și de reformare a organizării programelor școlare pentru învățământul secundar superior ar putea atrage rezultate bugetare pozitive pe termen mediu spre lung. |
| --- | --- |

(13)

Cu toate că implementarea reformei pensiilor și creșterea treptată a vârstei de pensionare pentru femeile funcționar introdusă în 2009 reprezintă evoluții pozitive, structura cheltuielilor își păstrează înclinația către un volum ridicat al cheltuielilor cu pensiile. Acest lucru afectează alte cheltuieli sociale și cheltuielile mai productive destinate sprijinirii cercetării și inovației și poate exercita efecte negative asupra potențialului de creștere. În plus, având în vedere că strategia de consolidare pe întreaga perioadă a programului are la bază o ajustare din cheltuieli, sunt necesare îmbunătățiri semnificative ale eficienței pentru a evita compromiterea nivelului și calității serviciilor furnizate. Eforturile recente de îmbunătățire a eficienței și rentabilității cheltuielilor administrației publice și de reformare a organizării programelor școlare pentru învățământul secundar superior ar putea atrage rezultate bugetare pozitive pe termen mediu spre lung.

| (14) | În ansamblu, în 2010 strategia bugetară stabilită în program respectă, în general, recomandările Consiliului emise în temeiul articolului 126 alineatul (7). Cu toate acestea, începând cu 2011, luând în considerare riscurile la care se expun obiectivele de deficit, este posibil ca strategia bugetară să nu fie conformă cu recomandările Consiliului. În special, este necesar ca obiectivele de deficit pentru 2011-2012 să fie susținute de măsuri concrete, iar planurile pentru întreaga perioadă să fie suficient consolidate pentru a face față riscurilor asociate unei creșteri posibil mai puțin favorabile a PIB-ului și unor posibile derapaje în ceea ce privește cheltuielile. Aceeași concluzie se aplică și în cazul efortului structural planificat în program, care, considerat la valoarea nominală, este în general în conformitate cu recomandările Consiliului, dar se supune acelorași riscuri. Dacă aceste riscuri nu sunt abordate în mod adecvat și planurile de consolidare nu sunt aplicate integral, este posibil ca strategia bugetară să nu fie suficientă pentru reașezarea ponderii foarte ridicate a datoriei publice pe o traiectorie descendentă în 2011-2012. |
| --- | --- |

(14)

În ansamblu, în 2010 strategia bugetară stabilită în program respectă, în general, recomandările Consiliului emise în temeiul articolului 126 alineatul (7). Cu toate acestea, începând cu 2011, luând în considerare riscurile la care se expun obiectivele de deficit, este posibil ca strategia bugetară să nu fie conformă cu recomandările Consiliului. În special, este necesar ca obiectivele de deficit pentru 2011-2012 să fie susținute de măsuri concrete, iar planurile pentru întreaga perioadă să fie suficient consolidate pentru a face față riscurilor asociate unei creșteri posibil mai puțin favorabile a PIB-ului și unor posibile derapaje în ceea ce privește cheltuielile. Aceeași concluzie se aplică și în cazul efortului structural planificat în program, care, considerat la valoarea nominală, este în general în conformitate cu recomandările Consiliului, dar se supune acelorași riscuri. Dacă aceste riscuri nu sunt abordate în mod adecvat și planurile de consolidare nu sunt aplicate integral, este posibil ca strategia bugetară să nu fie suficientă pentru reașezarea ponderii foarte ridicate a datoriei publice pe o traiectorie descendentă în 2011-2012.

| (15) | În ceea ce privește datele necesare prevăzute în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4). În cadrul recomandărilor sale emise în temeiul articolului 126 alineatul (7) la data de 2 decembrie 2009 pentru eliminarea deficitului excesiv, Consiliul a adresat, de asemenea, Italiei invitația de a raporta progresele realizate în aplicarea recomandărilor Consiliului, într-un capitol separat, în actualizările programelor de stabilitate. Italia a respectat doar parțial această recomandare, întrucât nu sunt furnizate informații privind măsurile generale necesare pentru realizarea consolidării suplimentare planificate în perioada 2011-2012. |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește datele necesare prevăzute în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (4). În cadrul recomandărilor sale emise în temeiul articolului 126 alineatul (7) la data de 2 decembrie 2009 pentru eliminarea deficitului excesiv, Consiliul a adresat, de asemenea, Italiei invitația de a raporta progresele realizate în aplicarea recomandărilor Consiliului, într-un capitol separat, în actualizările programelor de stabilitate. Italia a respectat doar parțial această recomandare, întrucât nu sunt furnizate informații privind măsurile generale necesare pentru realizarea consolidării suplimentare planificate în perioada 2011-2012.

Concluzia generală este aceea că programul proiectează o restrângere ușoară a deficitului la 5 % din PIB în 2010, de la 5,3 % în 2009, datorită ajustării bazate pe cheltuieli adoptată în vara anului 2008 și confirmată prin bugetul pentru 2010. Ulterior, se preconizează o scădere a nivelului deficitului sub valoarea de 3 % până în 2012, termenul-limită stabilit de către Consiliu pentru corectarea deficitului excesiv. Strategia are la bază (i) aplicarea în continuare a ajustării bazate pe cheltuieli pentru perioada 2009-2011, adoptată în vara anului 2008, și (ii) un efort suplimentar de consolidare în valoare de 0,4 puncte procentuale din PIB în 2011 și încă 0,8 puncte procentuale în 2012, care nu este însă sprijinit de măsuri generale. Pentru ponderea datoriei brute se preconizează o creștere de la puțin peste 115 % din PIB în 2009 la aproximativ 117 % din PIB în 2010. Ulterior, se preconizează o scădere a acestuia către 114,6 % din PIB în 2012, în conformitate cu obiectivele bugetare planificate și ipotezele de creștere economică. Cu toate acestea, există riscuri pentru îndeplinirea obiectivelor programului pentru deficit și ponderea datoriei. În general, ipotezele macroeconomice ale programului se prezintă drept optimiste. În plus, dincolo de lipsa unor măsuri generale care să stea la baza eforturilor suplimentare de consolidare planificate, realizarea previziunilor de tendință va constitui o provocare, întrucât acestea cuprind deja o restrângere destul de semnificativă a cheltuielilor. În acest context, experiențele anterioare indică faptul că nu se poate ignora posibilitatea depășirii plafoanelor de cheltuieli. O provocare majoră pentru guvernanța fiscală este reprezentată de implementarea reformei procesului bugetar și a normelor care reglementează federalismul fiscal astfel încât să îmbunătățească nivelul de responsabilizare al administrațiilor locale și să asigure disciplina fiscală. Alături de consolidarea fiscală, care reprezintă o condiție pentru menținerea finanțelor publice pe o traiectorie sustenabilă, având în vedere și ponderea foarte ridicată a datoriei, o altă provocare importantă pentru politica economică a Italiei în anii următori va fi asigurarea unei reveniri rapide și durabile a creșterii productivității, cu scopul restabilirii competitivității și al îmbunătățirii potențialului actualmente scăzut de creștere a PIB-ului.

Având în vedere evaluarea de mai sus și în lumina recomandării emise la data de 2 decembrie 2009 în temeiul articolului 126 alineatul (7) din TFUE, Italia este invitată:

| (i) | să aplice cu rigurozitate ajustarea bugetară planificată, în special să continue consolidarea fiscală planificată pentru 2010 și să sprijine consolidarea planificată pentru 2011 și 2012 cu măsuri concrete, menținându-și disponibilitatea pentru adoptarea măsurilor de consolidare necesare în cazul în care se materializează scenariul macroeconomic al programului care se află la baza recomandării emise în temeiul articolului 126 alineatul (7); să valorifice orice oportunitate în plus față de eforturile fiscale, astfel cum se prevede în recomandarea PDE, inclusiv cele care decurg din condiții economice mai bune, pentru a accelera reducerea ponderii datoriei publice brute către valoarea de referință de 60 % din PIB; |
| --- | --- |

(i)

să aplice cu rigurozitate ajustarea bugetară planificată, în special să continue consolidarea fiscală planificată pentru 2010 și să sprijine consolidarea planificată pentru 2011 și 2012 cu măsuri concrete, menținându-și disponibilitatea pentru adoptarea măsurilor de consolidare necesare în cazul în care se materializează scenariul macroeconomic al programului care se află la baza recomandării emise în temeiul articolului 126 alineatul (7); să valorifice orice oportunitate în plus față de eforturile fiscale, astfel cum se prevede în recomandarea PDE, inclusiv cele care decurg din condiții economice mai bune, pentru a accelera reducerea ponderii datoriei publice brute către valoarea de referință de 60 % din PIB;

| (ii) | să asigure îmbunătățirea condițiilor pentru controlul cheltuielilor și susținerea obiectivului unor finanțe publice solide prin implementarea reformei procesului bugetar, precum și îmbunătățirea responsabilizării administrațiilor locale și a stimulării eficacității prin intermediul normelor care reglementează federalismul fiscal. |
| --- | --- |

(ii)

să asigure îmbunătățirea condițiilor pentru controlul cheltuielilor și susținerea obiectivului unor finanțe publice solide prin implementarea reformei procesului bugetar, precum și îmbunătățirea responsabilizării administrațiilor locale și a stimulării eficacității prin intermediul normelor care reglementează federalismul fiscal.

De asemenea, Italia este invitată să îmbunătățească respectarea cerințelor din codul de conduită privind prezentarea de date având în vedere valoarea orientativă a previziunilor privind veniturile și cheltuielile în ultimii ani ai programului și să furnizeze mai multe informații cu privire la măsurile generale care stau la baza procesului de consolidare prevăzut în anii respectivi în cadrul capitolului privind PDE din actualizările viitoare ale programului de stabilitate.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS ian. 2010 | –1,0 | –4,8 | 1,1 | 2,0 | 2,0 |
| COM nov. 2009 | –1,0 | –4,7 | 0,7 | 1,4 | n.a. |
| PS feb. 2009 | –0,6 | –2,0 | 0,3 | 1,0 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PS ian. 2010 | 3,5 | 0,8 | 1,5 | 2,0 | 2,0 |
| COM nov. 2009 | 3,5 | 0,8 | 1,8 | 2,0 | n.a. |
| PS feb. 2009 | 3,5 | 1,2 | 1,7 | 2,0 | n.a. |
| Deviația PIB (5)

  (% din PIB potențial) | PS ian. 2010 | 1,1 | –4,0 | –3,5 | –2,5 | –1,6 |
| COM nov. 2009 (6) | 1,3 | –3,6 | –3,2 | –2,5 | n.a. |
| PS feb. 2009 | 0,3 | –2,3 | –2,7 | –2,5 | n.a. |
| Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | PS ian. 2010 | –2,9 | –1,8 | –1,6 | –1,3 | –1,3 |
| COM nov. 2009 | –2,9 | –2,3 | –2,3 | –2,3 | n.a. |
| PS feb. 2009 | –1,6 | –1,3 | –1,1 | –0,9 | n.a. |
| Venituri la bugetul general (7)

  (% din PIB) | PS ian. 2010 | 46,0 | 46,4 | 45,9 | 45,5 | 45,6 |
| COM nov. 2009 | 46,0 | 46,3 | 45,5 | 45,4 | n.a. |
| PS feb. 2009 | 46,4 | 46,8 | 46,8 | 46,4 | n.a. |
| Cheltuieli din bugetul general (7)

  (% din PIB) | PS ian. 2010 | 48,8 | 51,7 | 50,9 | 49,9 | 49,5 |
| COM nov. 2009 | 48,8 | 51,6 | 50,8 | 50,5 | n.a. |
| PS feb. 2009 | 49,0 | 50,5 | 50,0 | 49,5 | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PS ian. 2010 | –2,7 | –5,3 | –5,0 | –3,9 | –2,7 |
| COM nov. 2009 | –2,7 | –5,3 | –5,3 | –5,1 | n.a. |
| PS feb. 2009 | –2,6 | –3,7 | –3,3 | –2,9 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PS ian. 2010 | 2,4 | –0,5 | –0,1 | 1,3 | 2,7 |
| COM nov. 2009 | 2,4 | –0,5 | –0,6 | 0,1 | n.a. |
| PS feb. 2009 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 2,6 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (5)

  (% din PIB) | PS ian. 2010 | –3,3 | –3,2 | –3,2 | –2,7 | –1,9 |
| COM nov. 2009 | –3,4 | –3,5 | –3,7 | –3,8 | n.a. |
| PS feb. 2009 | –2,7 | –2,6 | –1,9 | –1,6 | n.a. |
| Sold structural (8)

  (% din PIB) | PS ian. 2010 | –3,5 | –3,8 | –3,3 | –2,7 | –1,9 |
| COM nov. 2009 | –3,6 | –3,7 | –3,7 | –3,7 | n.a. |
| PS feb. 2009 | –2,9 | –2,7 | –2,0 | –1,7 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PS ian. 2010 | 105,8 | 115,1 | 116,9 | 116,5 | 114,6 |
| COM nov. 2009 | 105,8 | 114,6 | 116,7 | 117,8 | n.a. |
| PS feb. 2009 | 105,9 | 110,5 | 112,0 | 111,6 | n.a. |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din toamna 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei. |

2008

2009

2010

2011

2012

PIB real

(variație %)

PS ian. 2010

–1,0

–4,8

1,1

2,0

2,0

COM nov. 2009

–1,0

–4,7

0,7

1,4

n.a.

PS feb. 2009

–0,6

–2,0

0,3

1,0

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PS ian. 2010

3,5

0,8

1,5

2,0

2,0

COM nov. 2009

3,5

0,8

1,8

2,0

n.a.

PS feb. 2009

3,5

1,2

1,7

2,0

n.a.

Deviația PIB (5)

(% din PIB potențial)

PS ian. 2010

1,1

–4,0

–3,5

–2,5

–1,6

COM nov. 2009 (6)

1,3

–3,6

–3,2

–2,5

n.a.

PS feb. 2009

0,3

–2,3

–2,7

–2,5

n.a.

Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii

(% din PIB)

PS ian. 2010

–2,9

–1,8

–1,6

–1,3

–1,3

COM nov. 2009

–2,9

–2,3

–2,3

–2,3

n.a.

PS feb. 2009

–1,6

–1,3

–1,1

–0,9

n.a.

Venituri la bugetul general (7)

(% din PIB)

PS ian. 2010

46,0

46,4

45,9

45,5

45,6

COM nov. 2009

46,0

46,3

45,5

45,4

n.a.

PS feb. 2009

46,4

46,8

46,8

46,4

n.a.

Cheltuieli din bugetul general (7)

(% din PIB)

PS ian. 2010

48,8

51,7

50,9

49,9

49,5

COM nov. 2009

48,8

51,6

50,8

50,5

n.a.

PS feb. 2009

49,0

50,5

50,0

49,5

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PS ian. 2010

–2,7

–5,3

–5,0

–3,9

–2,7

COM nov. 2009

–2,7

–5,3

–5,3

–5,1

n.a.

PS feb. 2009

–2,6

–3,7

–3,3

–2,9

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PS ian. 2010

2,4

–0,5

–0,1

1,3

2,7

COM nov. 2009

2,4

–0,5

–0,6

0,1

n.a.

PS feb. 2009

2,5

1,3

1,9

2,6

n.a.

Sold ajustat ciclic (5)

(% din PIB)

PS ian. 2010

–3,3

–3,2

–3,2

–2,7

–1,9

COM nov. 2009

–3,4

–3,5

–3,7

–3,8

n.a.

PS feb. 2009

–2,7

–2,6

–1,9

–1,6

n.a.

Sold structural (8)

(% din PIB)

PS ian. 2010

–3,5

–3,8

–3,3

–2,7

–1,9

COM nov. 2009

–3,6

–3,7

–3,7

–3,7

n.a.

PS feb. 2009

–2,9

–2,7

–2,0

–1,7

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PS ian. 2010

105,8

115,1

116,9

116,5

114,6

COM nov. 2009

105,8

114,6

116,7

117,8

n.a.

PS feb. 2009

105,9

110,5

112,0

111,6

n.a.

Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din toamna 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text pot fi consultate la următoarea adresă de internet: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Evaluarea ține în special seama de previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009 și de previziunile intermediare din februarie 2010, dar și de alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(3)  În cadrul concluziilor Consiliului din data de 10 noiembrie 2009 privind sustenabilitatea finanțelor publice „Consiliul invită statele membre să își concentreze atenția asupra strategiilor orientate către sustenabilitate în cadrul programelor viitoare de stabilitate și convergență ale acestora” și, în plus, „lansează o invitație către Comisie, împreună cu Comisia pentru politici economice și Comisia economică și financiară, de a continua elaborarea de metodologii pentru evaluarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice în timp util, înaintea următorului raport privind sustenabilitatea”, prevăzut pentru 2012.

(4)  În special, programul nu indică măsurile generale care stau la baza consolidării suplimentare planificate necesare pentru îndeplinirea obiectivelor bugetare pe termen mediu. În consecință, nivelurile cheltuielilor și veniturilor prezentate în program pentru 2011 și 2012 nu se aliniază obiectivelor bugetare. În plus, nu sunt prezentate datele opționale privind cheltuielile publice generale pe funcție (Tabelul 3 din Anexa 2 din codul de conduită) și activele financiare lichide și datoria financiară netă (Tabelul 4 din Anexa 2 din codul de conduită).

(5)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(6)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 0,4 %, 0,2 %, 0,3 % și respectiv 0,7 % în perioada 2008-2011.

(7)  Datele privind veniturile și cheltuielile furnizate în program reprezintă tendințe bazate pe ipoteza menținerii legislației actuale. Obiectivul stabilit în ceea ce privește soldurile publice generale cuprinde măsuri suplimentare cu un impact pozitiv care se ridică la 0,4 % din PIB în 2011 și un procent suplimentar de 0,8 % în 2012.

(8)  Sold ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare. Măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare reprezintă 0,2 % din PIB în 2008, 0,6 % în 2009 și 0,1 % în 2010; toate conduc la reducerea deficitului, conform celui mai recent program. În conformitate cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare reprezintă 0,2 % din PIB în 2008 și 2009, contribuind la reducerea deficitului; 0% în 2010 și 0,1 % din PIB în 2011, contribuind la creșterea deficitului.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din toamna 2009 (COM); calcule efectuate de serviciile Comisiei.

---

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 142/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 142/19

---

AVIZUL AL CONSILIULUI

privind programul de convergență actualizat al Letoniei pentru perioada 2009-2012

2010/C 142/04

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Letoniei pentru perioada 2009-2012. |
| --- | --- |

(1)

La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Letoniei pentru perioada 2009-2012.

| (2) | Criza financiară mondială a amplificat șocul încheierii fazei de expansiune a creditării și a prețurilor imobiliare din Letonia, prin limitarea disponibilității creditelor și înăsprirea condițiilor de creditare. Scăderea concomitentă a activității economice pe piețele externe a lovit sectorul bunurilor comercializabile. În plus, deprecierea monedelor unora dintre principalii parteneri comerciali ai Letoniei a amplificat pierderea de competitivitate din anii anteriori.
  Piețele financiare și sectorul bancar din Letonia au suferit presiuni importante începând din octombrie 2008. Acest fapt a obligat autoritățile letone să solicite asistență financiară internațională, care a fost acordată la sfârșitul lui 2008 (2) și care este condiționată de o consolidare fiscală majoră și de reforme structurale și ale sistemului financiar. Ulterior, dată fiind deteriorarea mai importantă decât se prevăzuse a condițiilor economice și bugetare în prima jumătate a anului 2009, guvernul a implementat unele măsuri suplimentare de consolidare fiscală, sprijinite parțial prin reforme structurale. Evoluțiile sus-menționate au determinat Consiliul să declare la 7 iulie 2009 existența unui deficit excesiv în Letonia și să recomande corectarea acestuia până în 2012, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TCE. În a doua jumătate a anului 2009, sectorul economic orientat către exporturi s-a stabilizat și a început să dea unele semne timpurii de redresare. Scăderea cererii interne a rămas însă foarte pronunțată, în principal din cauza deteriorării importante a pieței muncii și a creșterii negative a creditelor. Totuși, plățile din cadrul asistenței financiare internaționale, implementarea riguroasă a bugetului pentru 2009 și adoptarea cu succes a bugetului pentru 2010, care cuprinde măsuri suplimentare de consolidare fiscală, au contribuit la stabilizarea sentimentului de încredere și la a unei atitudini mai favorabile a pieței față de Letonia. Provocarea majoră în termeni de politică economică rămâne stabilizarea economică și revenirea la un proces bine fundamentat de redresare. Stabilizarea economică depinde în mare măsură de satisfacerea așteptărilor pe termen lung, pentru care implementarea traiectoriei strategiei planificate de consolidare fiscală este crucială. Stabilizarea economică depinde în mod direct și de luarea de măsuri fiscale solide din punct de vedere structural și echitabile din punct de vedere social, precum și pe progresele înregistrate în procesul de restructurare a economiei în direcția sectorului bunurilor comercializabile. Dată fiind deteriorarea semnificativă a competitivității pe plan extern în timpul anilor de explozie economică, apare necesitatea unei noi ajustări a prețurilor interne și a unei ameliorări a productivității. Utilizarea fondurilor structurale ale UE ar trebui să contribuie la întărirea sectorului bunurilor comercializabile și să atenueze recesiunea.
  Scăderea puternică a cererii interne și apariția unui excedent de capacitate au contribuit la atenuarea dezechilibrelor existente, reducând inflația și eliminând deficitul extern, în mare parte printr-o prăbușire a importurilor. Soldul contului curent, accentuat negativă în anii de expansiune economică, în care a fost finanțată de importuri de capital aferente sectorului bancar, care au dus la o creștere rapidă a datoriei externe nete, a atins în 2009 un excedent estimat la peste 8 % din PIB și se preconizează că va prezenta un excedent semnificativ pe toată perioada de programare. |
| --- | --- |

(2)

Criza financiară mondială a amplificat șocul încheierii fazei de expansiune a creditării și a prețurilor imobiliare din Letonia, prin limitarea disponibilității creditelor și înăsprirea condițiilor de creditare. Scăderea concomitentă a activității economice pe piețele externe a lovit sectorul bunurilor comercializabile. În plus, deprecierea monedelor unora dintre principalii parteneri comerciali ai Letoniei a amplificat pierderea de competitivitate din anii anteriori.

Piețele financiare și sectorul bancar din Letonia au suferit presiuni importante începând din octombrie 2008. Acest fapt a obligat autoritățile letone să solicite asistență financiară internațională, care a fost acordată la sfârșitul lui 2008 (2) și care este condiționată de o consolidare fiscală majoră și de reforme structurale și ale sistemului financiar. Ulterior, dată fiind deteriorarea mai importantă decât se prevăzuse a condițiilor economice și bugetare în prima jumătate a anului 2009, guvernul a implementat unele măsuri suplimentare de consolidare fiscală, sprijinite parțial prin reforme structurale. Evoluțiile sus-menționate au determinat Consiliul să declare la 7 iulie 2009 existența unui deficit excesiv în Letonia și să recomande corectarea acestuia până în 2012, în conformitate cu articolul 104 alineatul (7) din TCE. În a doua jumătate a anului 2009, sectorul economic orientat către exporturi s-a stabilizat și a început să dea unele semne timpurii de redresare. Scăderea cererii interne a rămas însă foarte pronunțată, în principal din cauza deteriorării importante a pieței muncii și a creșterii negative a creditelor. Totuși, plățile din cadrul asistenței financiare internaționale, implementarea riguroasă a bugetului pentru 2009 și adoptarea cu succes a bugetului pentru 2010, care cuprinde măsuri suplimentare de consolidare fiscală, au contribuit la stabilizarea sentimentului de încredere și la a unei atitudini mai favorabile a pieței față de Letonia. Provocarea majoră în termeni de politică economică rămâne stabilizarea economică și revenirea la un proces bine fundamentat de redresare. Stabilizarea economică depinde în mare măsură de satisfacerea așteptărilor pe termen lung, pentru care implementarea traiectoriei strategiei planificate de consolidare fiscală este crucială. Stabilizarea economică depinde în mod direct și de luarea de măsuri fiscale solide din punct de vedere structural și echitabile din punct de vedere social, precum și pe progresele înregistrate în procesul de restructurare a economiei în direcția sectorului bunurilor comercializabile. Dată fiind deteriorarea semnificativă a competitivității pe plan extern în timpul anilor de explozie economică, apare necesitatea unei noi ajustări a prețurilor interne și a unei ameliorări a productivității. Utilizarea fondurilor structurale ale UE ar trebui să contribuie la întărirea sectorului bunurilor comercializabile și să atenueze recesiunea.

Scăderea puternică a cererii interne și apariția unui excedent de capacitate au contribuit la atenuarea dezechilibrelor existente, reducând inflația și eliminând deficitul extern, în mare parte printr-o prăbușire a importurilor. Soldul contului curent, accentuat negativă în anii de expansiune economică, în care a fost finanțată de importuri de capital aferente sectorului bancar, care au dus la o creștere rapidă a datoriei externe nete, a atins în 2009 un excedent estimat la peste 8 % din PIB și se preconizează că va prezenta un excedent semnificativ pe toată perioada de programare.

| (3) | Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, nivelul producției potențiale a fost la rândul său influențat negativ. În plus, criza ar putea afecta și creșterea potențială pe termen mediu din cauza reducerii investițiilor, a limitării accesului la creditare și a creșterii șomajului structural. Mai mult, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii populației asupra producției potențiale și a sustenabilității finanțelor publice. În acest context, este esențial să se accelereze ritmul reformelor structurale pentru a susține creșterea potențială. În cazul Letoniei în special este important să se accelereze procesul de implementare a unor vaste reforme structurale în domeniul gestionării bugetare și în cel al administrației sectorului public, să se ridice nivelul de calificare a forței de muncă în cadrul efortului de creștere a productivității și să se utilizeze în mod eficient fondurile structurale disponibile ale UE. |
| --- | --- |

(3)

Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, nivelul producției potențiale a fost la rândul său influențat negativ. În plus, criza ar putea afecta și creșterea potențială pe termen mediu din cauza reducerii investițiilor, a limitării accesului la creditare și a creșterii șomajului structural. Mai mult, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii populației asupra producției potențiale și a sustenabilității finanțelor publice. În acest context, este esențial să se accelereze ritmul reformelor structurale pentru a susține creșterea potențială. În cazul Letoniei în special este important să se accelereze procesul de implementare a unor vaste reforme structurale în domeniul gestionării bugetare și în cel al administrației sectorului public, să se ridice nivelul de calificare a forței de muncă în cadrul efortului de creștere a productivității și să se utilizeze în mod eficient fondurile structurale disponibile ale UE.

| (4) | Conform scenariului macroeconomic care stă la baza programului, după o scădere a PIB-ului care se preconizează a fi extrem de acută, de 18,0 % în 2009, PIB-ul real va scădea cu încă 4,0 % în 2010, urmând să crească cu 2,0 % în 2011 și cu 3,8 % în 2012. Revenirea preconizată la o creștere pozitivă este impulsionată de sectorul extern și, într-o mai mică măsură, de investițiile fixe, în condițiile în care consumul privat și cererea internă globală înregistrează o dezvoltare semnificativă abia în ultima parte a perioadei de programare. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în momentul de față (3), acest scenariu pare plauzibil, însă rămân multe incertitudini care se datorează gravității recesiunii.
  Previziunile programului cu privire la o deflație accentuată în 2010 sunt realiste, însă gradul de deflație preconizat în continuare pentru 2011 ar putea subestima ritmul revenirii la o situație caracterizată de prețuri stabile. Se preconizează că balanța externă va continua să prezinte un excedent semnificativ pe toată perioada de programare, ipoteză care pare plauzibilă în linii mari, deși amploarea excedentelor estimate pare ridicată. Ipotezele monetare și de curs de schimb ale programului concordă cu scenariul macroeconomic. |
| --- | --- |

(4)

Conform scenariului macroeconomic care stă la baza programului, după o scădere a PIB-ului care se preconizează a fi extrem de acută, de 18,0 % în 2009, PIB-ul real va scădea cu încă 4,0 % în 2010, urmând să crească cu 2,0 % în 2011 și cu 3,8 % în 2012. Revenirea preconizată la o creștere pozitivă este impulsionată de sectorul extern și, într-o mai mică măsură, de investițiile fixe, în condițiile în care consumul privat și cererea internă globală înregistrează o dezvoltare semnificativă abia în ultima parte a perioadei de programare. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în momentul de față (3), acest scenariu pare plauzibil, însă rămân multe incertitudini care se datorează gravității recesiunii.

Previziunile programului cu privire la o deflație accentuată în 2010 sunt realiste, însă gradul de deflație preconizat în continuare pentru 2011 ar putea subestima ritmul revenirii la o situație caracterizată de prețuri stabile. Se preconizează că balanța externă va continua să prezinte un excedent semnificativ pe toată perioada de programare, ipoteză care pare plauzibilă în linii mari, deși amploarea excedentelor estimate pare ridicată. Ipotezele monetare și de curs de schimb ale programului concordă cu scenariul macroeconomic.

| (5) | Deficitul public pentru 2009 este estimat în program la 10,0 % din PIB. Deteriorarea semnificativă a deficitului de la un nivel de 4,1 % din PIB în 2008 reflectă impactul crizei asupra finanțelor publice, în ciuda adoptării unui buget suplimentar restrictiv la 16 iunie 2009 în urma consultării creditorilor internaționali, care implică un efort de consolidare de 4,4 % din PIB, axat aproape exclusiv pe cheltuieli. Veniturile fiscale s-au diminuat cu un sfert în termeni nominali față de 2008, în ciuda creșterii ratei TVA și a accizelor la începutul lui 2009. Conform programului și în concordanță cu angajamentele luate în cadrul asistenței financiare internaționale, se preconizează că politica fiscală va rămâne în mod pronunțat restrictivă pe tot parcursul perioadei de programare, dată fiind absența marjei de manevră la nivel fiscal și necesitatea de a corecta dezechilibrele economice. Acest fapt este în concordanță cu strategia de ieșire recomandată de Consiliu în cazul Letoniei, strategie care vizează corectarea deficitului excesiv până în 2012. |
| --- | --- |

(5)

Deficitul public pentru 2009 este estimat în program la 10,0 % din PIB. Deteriorarea semnificativă a deficitului de la un nivel de 4,1 % din PIB în 2008 reflectă impactul crizei asupra finanțelor publice, în ciuda adoptării unui buget suplimentar restrictiv la 16 iunie 2009 în urma consultării creditorilor internaționali, care implică un efort de consolidare de 4,4 % din PIB, axat aproape exclusiv pe cheltuieli. Veniturile fiscale s-au diminuat cu un sfert în termeni nominali față de 2008, în ciuda creșterii ratei TVA și a accizelor la începutul lui 2009. Conform programului și în concordanță cu angajamentele luate în cadrul asistenței financiare internaționale, se preconizează că politica fiscală va rămâne în mod pronunțat restrictivă pe tot parcursul perioadei de programare, dată fiind absența marjei de manevră la nivel fiscal și necesitatea de a corecta dezechilibrele economice. Acest fapt este în concordanță cu strategia de ieșire recomandată de Consiliu în cazul Letoniei, strategie care vizează corectarea deficitului excesiv până în 2012.

| (6) | Bugetul de stat pentru 2010 adoptat de parlament la 1 decembrie 2009 presupune un nou efort de consolidare discreționară în valoare de peste 4,2 % din PIB, conform celor stabilite în contextul programului de asistență pentru balanța de plăți și aprobate în recomandarea Consiliului adresată Letoniei la 7 iulie 2009. Consolidarea vizează în mod egal cheltuielile (2,0 % din PIB) și veniturile (2,2 % din PIB). Conform estimărilor, efortul fiscal pe partea veniturilor duce la o creștere substanțială a ponderii veniturilor (+ 2,4 % din PIB, efectul semnificativ de numitor fiind aproape direct compensat de erodarea corespunzătoare a bazei fiscale).
  Se preconizează însă că ponderea cheltuielilor primare se va diminua cu doar 0,2 % din PIB, în ciuda importantului efort de consolidare (care include impactul de reportare al măsurilor din iunie 2009), în majoritate datorită efectului de numitor considerabil. Printre măsurile privind veniturile se numără creșterea ratei impozitului pe venitul persoanelor fizice (+ 0,8 % din PIB), diverse reforme prin care impozitul pe venitul persoanelor fizice și sistemele de contribuții sociale devin mai neutre (+ 0,8 % din PIB), precum și impozitarea suplimentară a proprietăților imobiliare (+ 0,3 % din PIB, inclusiv prin lărgirea bazei fiscale pentru a cuprinde și proprietățile rezidențiale cu o aplicare progresivă), impozitarea progresivă a utilizării vehiculelor (+ 0,2 % din PIB) și creșterea accizelor la gaze și tutun. Pe partea cheltuielilor, bugetul de stat pentru 2010 a introdus reduceri importante ale cheltuielilor bazate într-o mare măsură pe reforme structurale cu impact pe termen mediu, în special fuziunea/desființarea unor agenții și instituții aflate în subordinea ministerului agriculturii, al culturii, al educației și al apărării naționale, în timp ce alte reduceri în valoare de 0,5 % din PIB sunt realizate pe partea cheltuielilor de întreținere și subvențiilor din sectorul transporturilor. Prin noi reduceri salariale la nivelul administrațiilor locale se realizează economii de 0,4 % din PIB, în timp ce reducerile alocațiilor de boală, de șomaj, de maternitate și de paternitate peste un anumit prag duc la economii reprezentând 0,2 % din PIB. Nu se recurge în mod semnificativ la măsuri cu caracter excepțional. Conform calculelor serviciilor Comisiei pe baza informațiilor din program, soldul structural (adică soldul ajustat ciclic, cu excepția măsurilor cu caracter excepțional și a altor măsuri temporare) urmează să se îmbunătățească cu puțin peste 2 % (de la – 7,6 % la – 5,5 %), ceea ce respectă orientarea fiscală restrictivă necesară. Valoarea acestei îmbunătățiri este mai mică decât cuantumul măsurilor de consolidare, având în vedere erodarea mecanică a bazei fiscale și creșterea cheltuielilor cu dobânzile cu 1,1 % din PIB. |
| --- | --- |

(6)

Bugetul de stat pentru 2010 adoptat de parlament la 1 decembrie 2009 presupune un nou efort de consolidare discreționară în valoare de peste 4,2 % din PIB, conform celor stabilite în contextul programului de asistență pentru balanța de plăți și aprobate în recomandarea Consiliului adresată Letoniei la 7 iulie 2009. Consolidarea vizează în mod egal cheltuielile (2,0 % din PIB) și veniturile (2,2 % din PIB). Conform estimărilor, efortul fiscal pe partea veniturilor duce la o creștere substanțială a ponderii veniturilor (+ 2,4 % din PIB, efectul semnificativ de numitor fiind aproape direct compensat de erodarea corespunzătoare a bazei fiscale).

Se preconizează însă că ponderea cheltuielilor primare se va diminua cu doar 0,2 % din PIB, în ciuda importantului efort de consolidare (care include impactul de reportare al măsurilor din iunie 2009), în majoritate datorită efectului de numitor considerabil. Printre măsurile privind veniturile se numără creșterea ratei impozitului pe venitul persoanelor fizice (+ 0,8 % din PIB), diverse reforme prin care impozitul pe venitul persoanelor fizice și sistemele de contribuții sociale devin mai neutre (+ 0,8 % din PIB), precum și impozitarea suplimentară a proprietăților imobiliare (+ 0,3 % din PIB, inclusiv prin lărgirea bazei fiscale pentru a cuprinde și proprietățile rezidențiale cu o aplicare progresivă), impozitarea progresivă a utilizării vehiculelor (+ 0,2 % din PIB) și creșterea accizelor la gaze și tutun. Pe partea cheltuielilor, bugetul de stat pentru 2010 a introdus reduceri importante ale cheltuielilor bazate într-o mare măsură pe reforme structurale cu impact pe termen mediu, în special fuziunea/desființarea unor agenții și instituții aflate în subordinea ministerului agriculturii, al culturii, al educației și al apărării naționale, în timp ce alte reduceri în valoare de 0,5 % din PIB sunt realizate pe partea cheltuielilor de întreținere și subvențiilor din sectorul transporturilor. Prin noi reduceri salariale la nivelul administrațiilor locale se realizează economii de 0,4 % din PIB, în timp ce reducerile alocațiilor de boală, de șomaj, de maternitate și de paternitate peste un anumit prag duc la economii reprezentând 0,2 % din PIB. Nu se recurge în mod semnificativ la măsuri cu caracter excepțional. Conform calculelor serviciilor Comisiei pe baza informațiilor din program, soldul structural (adică soldul ajustat ciclic, cu excepția măsurilor cu caracter excepțional și a altor măsuri temporare) urmează să se îmbunătățească cu puțin peste 2 % (de la – 7,6 % la – 5,5 %), ceea ce respectă orientarea fiscală restrictivă necesară. Valoarea acestei îmbunătățiri este mai mică decât cuantumul măsurilor de consolidare, având în vedere erodarea mecanică a bazei fiscale și creșterea cheltuielilor cu dobânzile cu 1,1 % din PIB.

| (7) | Astfel cum este prezentată în program, strategia fiscală corespunde celei convenite în cadrul asistenței pentru balanța de plăți, și anume limitarea deficitelor la 6 % și 3 % din PIB în 2011 și, respectiv, 2012, și respectă recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009 de a corecta deficitul excesiv până cel târziu în 2012.
  Aceste obiective fiscale necesită noi măsuri de consolidare, conform recomandării Consiliului și memorandumului de înțelegere suplimentar din februarie 2010. Potrivit recalculării soldului structural de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, conform metodologiei stabilite de comun acord, programul de convergență actualizat nu realizează obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) al unui deficit structural de 1 % din PIB în cursul perioadei de programare (4). Date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM-ul reflectă obiectivele Pactului de stabilitate și creștere. Conform soldului structural, astfel cum a fost calculat de serviciile Comisiei, efortul fiscal corespunzător se ridică la 3,75 % pe o perioadă de doi ani, fiind mai pronunțat în 2011. Scenariul pentru 2011 și 2012 este deja sprijinit de o serie de măsuri atât pe partea veniturilor, cât și pe partea cheltuielilor, care au fost prezentate în linii mari de autoritățile letone și pe care acestea s-au angajat să le întreprindă în contextul asistenței pentru balanța de plăți. Pe partea cheltuielilor, autoritățile letone intenționează în special să realizeze o revizuire amplă a sistemului de indemnizații de asigurări sociale și a celui de pensii, scopul în cazul acestuia din urmă fiind acela de a păstra și pe viitor sustenabilitatea și gradul de adecvare a celor trei piloni ai acestuia. |
| --- | --- |

(7)

Astfel cum este prezentată în program, strategia fiscală corespunde celei convenite în cadrul asistenței pentru balanța de plăți, și anume limitarea deficitelor la 6 % și 3 % din PIB în 2011 și, respectiv, 2012, și respectă recomandarea Consiliului din 7 iulie 2009 de a corecta deficitul excesiv până cel târziu în 2012.

Aceste obiective fiscale necesită noi măsuri de consolidare, conform recomandării Consiliului și memorandumului de înțelegere suplimentar din februarie 2010. Potrivit recalculării soldului structural de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, conform metodologiei stabilite de comun acord, programul de convergență actualizat nu realizează obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM) al unui deficit structural de 1 % din PIB în cursul perioadei de programare (4). Date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM-ul reflectă obiectivele Pactului de stabilitate și creștere. Conform soldului structural, astfel cum a fost calculat de serviciile Comisiei, efortul fiscal corespunzător se ridică la 3,75 % pe o perioadă de doi ani, fiind mai pronunțat în 2011. Scenariul pentru 2011 și 2012 este deja sprijinit de o serie de măsuri atât pe partea veniturilor, cât și pe partea cheltuielilor, care au fost prezentate în linii mari de autoritățile letone și pe care acestea s-au angajat să le întreprindă în contextul asistenței pentru balanța de plăți. Pe partea cheltuielilor, autoritățile letone intenționează în special să realizeze o revizuire amplă a sistemului de indemnizații de asigurări sociale și a celui de pensii, scopul în cazul acestuia din urmă fiind acela de a păstra și pe viitor sustenabilitatea și gradul de adecvare a celor trei piloni ai acestuia.

| (8) | Pe viitor, evoluțiile s-ar putea dovedi inferioare previziunilor din program, dată fiind amploarea ajustării care rămâne de realizat în contextul unei economii lente, nesiguranța cu privire la tendințele viitoare în materie de venituri și la măsurile care ar trebui să sprijine consolidarea, precum și sfera de aplicare a reformelor care mai trebuie întreprinse în vederea sprijinirii unei redresări sustenabile. După cum se constată în program, garantarea stabilității sectorului financiar este o condiție prealabilă importantă a redresării economice. În ceea ce privește riscurile politice și cele la nivelul implementării, amploarea măsurilor fiscale care trebuie întreprinse ar putea expune guvernul leton la unele dificultăți de ordin juridic, în timp ce, în contextul alegerilor care urmează să aibă loc și dată fiind importanta consolidare de până în prezent, sarcina de a stabili noi măsuri care ar fi necesare pentru îndeplinirea obiectivelor programului pentru 2011 și 2012, pe lângă importantele măsuri deja adoptate, se poate dovedi dificilă.
  Pe de altă parte, autoritățile letone sunt foarte puternic stimulate să respecte angajamentele obligatorii asumate în cadrul acordurilor de asistență pentru balanța de plăți. În plus, autoritățile letone au oferit dovezi convingătoare, în procesul de consolidare realizat până în prezent, că sunt în măsură să implementeze în mod satisfăcător un efort de consolidare de proporții. Riscurile care amenință previziunile bugetare și scenariul macroeconomic par astfel în general echilibrate pe toată perioada de programare. |
| --- | --- |

(8)

Pe viitor, evoluțiile s-ar putea dovedi inferioare previziunilor din program, dată fiind amploarea ajustării care rămâne de realizat în contextul unei economii lente, nesiguranța cu privire la tendințele viitoare în materie de venituri și la măsurile care ar trebui să sprijine consolidarea, precum și sfera de aplicare a reformelor care mai trebuie întreprinse în vederea sprijinirii unei redresări sustenabile. După cum se constată în program, garantarea stabilității sectorului financiar este o condiție prealabilă importantă a redresării economice. În ceea ce privește riscurile politice și cele la nivelul implementării, amploarea măsurilor fiscale care trebuie întreprinse ar putea expune guvernul leton la unele dificultăți de ordin juridic, în timp ce, în contextul alegerilor care urmează să aibă loc și dată fiind importanta consolidare de până în prezent, sarcina de a stabili noi măsuri care ar fi necesare pentru îndeplinirea obiectivelor programului pentru 2011 și 2012, pe lângă importantele măsuri deja adoptate, se poate dovedi dificilă.

Pe de altă parte, autoritățile letone sunt foarte puternic stimulate să respecte angajamentele obligatorii asumate în cadrul acordurilor de asistență pentru balanța de plăți. În plus, autoritățile letone au oferit dovezi convingătoare, în procesul de consolidare realizat până în prezent, că sunt în măsură să implementeze în mod satisfăcător un efort de consolidare de proporții. Riscurile care amenință previziunile bugetare și scenariul macroeconomic par astfel în general echilibrate pe toată perioada de programare.

| (9) | Se estimează că datoria publică brută va atinge 34,8 % din PIB în 2009, raportat la 19,5 % în anul precedent. Se preconizează că nivelul datoriei va crește simțitor cu încă 22 de puncte procentuale în perioada de programare ca urmare a unor deficite fiscale semnificative, însă și din cauza unei importante ajustări stoc-flux pozitive în valoare de 8 % din PIB în 2010, dat fiind că se așteaptă ca plățile efectuate de diverși creditori internaționali, în valoare de aproximativ 15 % din PIB, să acopere mai mult decât este necesar în materie de nevoi bugetare stricte. Totuși, costul final al măsurilor de sprijin pentru sectorul bancar reprezintă un risc în 2011 și 2012. Prin urmare, previziunea programului conform căreia nivelul datoriei va atinge cel mai ridicat nivel în 2011, puțin inferior pragului de 60 %, poate fi pusă sub semnul întrebării. Previziunea pentru ultimul an al perioadei de programare, 2012, este de 56,8 % din PIB. Deși se preconizează că rata datoriei va rămâne sub valoarea de referință din tratat pe întreaga perioadă de programare, aceasta se va înscrie pe o tendință de creștere rapidă până în 2011. |
| --- | --- |

(9)

Se estimează că datoria publică brută va atinge 34,8 % din PIB în 2009, raportat la 19,5 % în anul precedent. Se preconizează că nivelul datoriei va crește simțitor cu încă 22 de puncte procentuale în perioada de programare ca urmare a unor deficite fiscale semnificative, însă și din cauza unei importante ajustări stoc-flux pozitive în valoare de 8 % din PIB în 2010, dat fiind că se așteaptă ca plățile efectuate de diverși creditori internaționali, în valoare de aproximativ 15 % din PIB, să acopere mai mult decât este necesar în materie de nevoi bugetare stricte. Totuși, costul final al măsurilor de sprijin pentru sectorul bancar reprezintă un risc în 2011 și 2012. Prin urmare, previziunea programului conform căreia nivelul datoriei va atinge cel mai ridicat nivel în 2011, puțin inferior pragului de 60 %, poate fi pusă sub semnul întrebării. Previziunea pentru ultimul an al perioadei de programare, 2012, este de 56,8 % din PIB. Deși se preconizează că rata datoriei va rămâne sub valoarea de referință din tratat pe întreaga perioadă de programare, aceasta se va înscrie pe o tendință de creștere rapidă până în 2011.

| (10) | Proiecțiile privind datoria pe termen mediu, care pleacă de la ipoteza că ratele de creștere a PIB-ului vor reveni doar treptat la valorile estimate înainte de criză iar ratele impozitelor se vor reîntoarce la nivelurile de dinainte de criză, arată că evoluția bugetară din program, luată ca atare, aproape că ar stabiliza ponderea datoriei în PIB până în 2020. |
| --- | --- |

(10)

Proiecțiile privind datoria pe termen mediu, care pleacă de la ipoteza că ratele de creștere a PIB-ului vor reveni doar treptat la valorile estimate înainte de criză iar ratele impozitelor se vor reîntoarce la nivelurile de dinainte de criză, arată că evoluția bugetară din program, luată ca atare, aproape că ar stabiliza ponderea datoriei în PIB până în 2020.

| (11) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este în mod evident sub media pe UE datorită reformei deja aplicate a sistemului de pensii. Poziția bugetară din 2009 prevăzută în program accentuează însă impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra decalajului de sustenabilitate.
  Reducerea deficitului primar pe termen mediu, așa cum se prevede în program, ar contribui la reducerea riscurilor pentru sustenabilitatea finanțelor publice, evaluate ca fiind ridicate în Raportul de sustenabilitate al Comisiei din 2009 (5). |
| --- | --- |

(11)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației este în mod evident sub media pe UE datorită reformei deja aplicate a sistemului de pensii. Poziția bugetară din 2009 prevăzută în program accentuează însă impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra decalajului de sustenabilitate.

Reducerea deficitului primar pe termen mediu, așa cum se prevede în program, ar contribui la reducerea riscurilor pentru sustenabilitatea finanțelor publice, evaluate ca fiind ridicate în Raportul de sustenabilitate al Comisiei din 2009 (5).

| (12) | Politica fiscală prociclică implementată în timpul anilor care au precedat criza face necesară o consolidare radicală a cadrului bugetar și a sistemului de gestiune a finanțelor publice. S-au înregistrat deja unele progrese și sunt planificate unele inițiative suplimentare. Nevoia de a elimina rigiditățile inutile din buget în vederea ameliorării flexibilității la nivel de cheltuieli a fost abordată în reglementarea Cabinetului din 3 noiembrie 2009, care a conferit Ministrului Finanțelor dreptul de a realoca creditele între programe, subprograme și categorii economice de cheltuieli pentru o anumită entitate bugetară. Monitorizarea cheltuielilor aferente fondurilor structurale ale UE a fost întărită prin modificarea legii bugetului de stat realizată în bugetul pe 2010. Pe viitor, Ministerul Finanțelor se angajează să elaboreze și să prezinte un proiect de lege privind disciplina fiscală, în colaborare cu alte instituții de resort, pentru a garanta disciplina fiscală contraciclică la toate nivelurile administrației publice. Unele ample revizuiri ar putea îmbunătăți procesul de stabilire a priorităților și de luare a deciziilor înaintea elaborării noilor bugete: se are în vedere o analiză a tuturor serviciilor oferite de instituțiile publice, pentru a se decide dacă aceste servicii trebuie să continue, să fie suspendate sau să fie externalizate, urmând să aibă loc o reexaminare a tuturor întreprinderilor publice în vederea eventualei lor restructurări. Pentru a sprijini consolidarea fiscală, este nevoie totodată să fie instituite proceduri eficiente de sancționare a deturnării fondurilor publice de către persoane fizice, să se îmbunătățească procesul de colectare și prelucrare a datelor publice și să se consolideze monitorizarea angajamentelor luate și a celor planificate. |
| --- | --- |

(12)

Politica fiscală prociclică implementată în timpul anilor care au precedat criza face necesară o consolidare radicală a cadrului bugetar și a sistemului de gestiune a finanțelor publice. S-au înregistrat deja unele progrese și sunt planificate unele inițiative suplimentare. Nevoia de a elimina rigiditățile inutile din buget în vederea ameliorării flexibilității la nivel de cheltuieli a fost abordată în reglementarea Cabinetului din 3 noiembrie 2009, care a conferit Ministrului Finanțelor dreptul de a realoca creditele între programe, subprograme și categorii economice de cheltuieli pentru o anumită entitate bugetară. Monitorizarea cheltuielilor aferente fondurilor structurale ale UE a fost întărită prin modificarea legii bugetului de stat realizată în bugetul pe 2010. Pe viitor, Ministerul Finanțelor se angajează să elaboreze și să prezinte un proiect de lege privind disciplina fiscală, în colaborare cu alte instituții de resort, pentru a garanta disciplina fiscală contraciclică la toate nivelurile administrației publice. Unele ample revizuiri ar putea îmbunătăți procesul de stabilire a priorităților și de luare a deciziilor înaintea elaborării noilor bugete: se are în vedere o analiză a tuturor serviciilor oferite de instituțiile publice, pentru a se decide dacă aceste servicii trebuie să continue, să fie suspendate sau să fie externalizate, urmând să aibă loc o reexaminare a tuturor întreprinderilor publice în vederea eventualei lor restructurări. Pentru a sprijini consolidarea fiscală, este nevoie totodată să fie instituite proceduri eficiente de sancționare a deturnării fondurilor publice de către persoane fizice, să se îmbunătățească procesul de colectare și prelucrare a datelor publice și să se consolideze monitorizarea angajamentelor luate și a celor planificate.

| (13) | Calitatea finanțelor publice ar putea beneficia de pe urma modificărilor substanțiale ale structurii veniturilor, printre care și aplicarea într-o mai mare măsură a unei impozitări mai eficiente și echitabile a averii. Impozitele pe veniturile salariale vor rămâne totuși ridicate, în urma creșterii ratei impozitului pe veniturile persoanelor fizice. O strategie fiscală consecventă pe termen lung ar contribui la optimizarea impactului structurii de impozitare asupra creșterii. Elaborarea de mecanisme administrative și juridice adecvate care să combată economia cenușie pare de asemenea necesară în vederea asigurării reușitei consolidării fiscale în curs. Dat fiind că cerințele consolidării au diminuat resursele, unele măsuri semnificative au fost luate în vederea creșterii eficienței cheltuielilor publice. Întărirea capacităților Agenției naționale pentru ocuparea forței de muncă ar putea crește eficiența măsurilor de activare a pieței muncii. În termeni mai generali, utilizarea finanțării aferente fondurilor structurale ale UE în mod prompt și bine orientat se poate dovedi utilă în atenuarea impactului crizei economice. Legea care reglementează remunerarea funcționarilor publici și a angajaților din instituțiile administrațiilor centrale și locale, adoptată la 1 decembrie 2009, fuzionează toate reglementările pentru angajații din sectorul public și creează stimulente suplimentare pentru acești angajați prin creșterea transparenței sistemului de remunerare, în timp ce pentru autoritățile bugetare aflate la diferitele niveluri ale administrației ea întărește controlul cheltuielilor și sprijină procesul de consolidare. |
| --- | --- |

(13)

Calitatea finanțelor publice ar putea beneficia de pe urma modificărilor substanțiale ale structurii veniturilor, printre care și aplicarea într-o mai mare măsură a unei impozitări mai eficiente și echitabile a averii. Impozitele pe veniturile salariale vor rămâne totuși ridicate, în urma creșterii ratei impozitului pe veniturile persoanelor fizice. O strategie fiscală consecventă pe termen lung ar contribui la optimizarea impactului structurii de impozitare asupra creșterii. Elaborarea de mecanisme administrative și juridice adecvate care să combată economia cenușie pare de asemenea necesară în vederea asigurării reușitei consolidării fiscale în curs. Dat fiind că cerințele consolidării au diminuat resursele, unele măsuri semnificative au fost luate în vederea creșterii eficienței cheltuielilor publice. Întărirea capacităților Agenției naționale pentru ocuparea forței de muncă ar putea crește eficiența măsurilor de activare a pieței muncii. În termeni mai generali, utilizarea finanțării aferente fondurilor structurale ale UE în mod prompt și bine orientat se poate dovedi utilă în atenuarea impactului crizei economice. Legea care reglementează remunerarea funcționarilor publici și a angajaților din instituțiile administrațiilor centrale și locale, adoptată la 1 decembrie 2009, fuzionează toate reglementările pentru angajații din sectorul public și creează stimulente suplimentare pentru acești angajați prin creșterea transparenței sistemului de remunerare, în timp ce pentru autoritățile bugetare aflate la diferitele niveluri ale administrației ea întărește controlul cheltuielilor și sprijină procesul de consolidare.

| (14) | Letonia a fost afectată grav de criza economică și a trebuit să recurgă la asistență financiară internațională. Lipsa de performanță a pieței muncii, dispariția efectului de levier la nivel financiar și nevoia de consolidare fiscală vor frâna relansarea economică, deși există semne pozitive conform cărora indicatorii de competitivitate au început să se amelioreze. Presiunile asupra pieței financiare s-au diminuat simțitor din vara anului 2009, însă situația depinde în continuare foarte mult de măsurile suplimentare care trebuie să soluționeze problemele rămase. Supravegherea sectorului financiar a fost întărită, inclusiv printr-o cooperare sporită cu organismele străine de supraveghere și s-au luat măsuri pentru a se garanta capitalizarea adecvată la nivelul sistemului bancar. Letonia a întreprins măsuri îndrăznețe pentru stoparea deteriorării finanțelor publice.
  Realizarea îmbunătățirii sustenabile a finanțelor publice și garantarea în același timp a împărțirii sarcinilor în mod echitabil și sprijinirea competitivității economiei ar putea fi susținute de consolidarea în continuare a absorbției și guvernanței fondurilor structurale ale UE, de favorizarea măsurilor de susținere a investițiilor străine directe și a întreprinderilor care generează exporturi, a educației și formării relevante a forței de muncă, precum și de definirea unor priorități mai clare ale politicii privind competitivitatea și cercetarea și dezvoltarea. |
| --- | --- |

(14)

Letonia a fost afectată grav de criza economică și a trebuit să recurgă la asistență financiară internațională. Lipsa de performanță a pieței muncii, dispariția efectului de levier la nivel financiar și nevoia de consolidare fiscală vor frâna relansarea economică, deși există semne pozitive conform cărora indicatorii de competitivitate au început să se amelioreze. Presiunile asupra pieței financiare s-au diminuat simțitor din vara anului 2009, însă situația depinde în continuare foarte mult de măsurile suplimentare care trebuie să soluționeze problemele rămase. Supravegherea sectorului financiar a fost întărită, inclusiv printr-o cooperare sporită cu organismele străine de supraveghere și s-au luat măsuri pentru a se garanta capitalizarea adecvată la nivelul sistemului bancar. Letonia a întreprins măsuri îndrăznețe pentru stoparea deteriorării finanțelor publice.

Realizarea îmbunătățirii sustenabile a finanțelor publice și garantarea în același timp a împărțirii sarcinilor în mod echitabil și sprijinirea competitivității economiei ar putea fi susținute de consolidarea în continuare a absorbției și guvernanței fondurilor structurale ale UE, de favorizarea măsurilor de susținere a investițiilor străine directe și a întreprinderilor care generează exporturi, a educației și formării relevante a forței de muncă, precum și de definirea unor priorități mai clare ale politicii privind competitivitatea și cercetarea și dezvoltarea.

| (15) | Per ansamblu, strategia bugetară din 2010 prevăzută în program este conformă cu recomandările adresate de Consiliu în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE și cu obiectivele de deficit stabilite în cadrul asistenței pentru balanța de plăți. Începând din 2011, având în vedere riscurile, strategia bugetară pare în general conformă cu obiectivele de deficit stabilite în ambele cadre și reflectă ambiția autorităților de a respecta criteriile de la Maastricht în 2012 și de a adera la zona euro până în 2014. Politica fiscală pare în prezent capabilă să asigure o participare fără probleme la Mecanismul Cursului de Schimb II, răspunzând provocărilor aduse de grava recesiune prin corectarea ambițioasă a importantului deficit structural aflată actualmente în curs. Îmbunătățirea anuală medie a soldului structural de aproximativ 2 % din PIB se situează însă sub efortul fiscal mediu anual de minimum 2,75 % pe perioada 2010-2012, recomandat de Consiliu în iulie 2009, în special având în vedere creșterea cheltuielilor cu dobânzile de aproape 2 % din PIB și erodarea mecanică a bazei fiscale la începutul perioadei. Cu toate acestea, soldul ajustat ciclic și cel structural trebuie interpretate cu prudență, date fiind incertitudinile semnificative în ceea ce privește estimările creșterii potențiale și ale deviației PIB-ului din Letonia și având în vedere faptul că mediul economic extrem de volatil începând din 2008 ar putea duce la elasticități standard care reflectă insuficient impactul asupra bugetului al gravei încetiniri economice suferite de Letonia. Per ansamblu, dată fiind echilibrarea riscurilor și având în vedere amploarea măsurilor discreționare deja întreprinse sau a celor avute în vedere, efortul fiscal discreționar planificat în program pare să se conformeze în general recomandărilor din iulie ale Consiliului.
  Totuși, având în vedere dimensiunea ajustării fiscale care mai trebuie realizată, dar care nu este încă susținută de măsuri bine definite, există riscul unor rezultate bugetare inferioare celor planificate, deși acest risc este contracarat de angajamentele obligatorii luate în cadrul acordurilor de asistență financiară internațională și de progresele deja înregistrate de autorități în respectarea acestora. Acest aspect subliniază necesitatea ca autoritățile letone să amelioreze cadrul bugetar și procesul de luare a deciziilor, conform planurilor pentru anul 2010. |
| --- | --- |

(15)

Per ansamblu, strategia bugetară din 2010 prevăzută în program este conformă cu recomandările adresate de Consiliu în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE și cu obiectivele de deficit stabilite în cadrul asistenței pentru balanța de plăți. Începând din 2011, având în vedere riscurile, strategia bugetară pare în general conformă cu obiectivele de deficit stabilite în ambele cadre și reflectă ambiția autorităților de a respecta criteriile de la Maastricht în 2012 și de a adera la zona euro până în 2014. Politica fiscală pare în prezent capabilă să asigure o participare fără probleme la Mecanismul Cursului de Schimb II, răspunzând provocărilor aduse de grava recesiune prin corectarea ambițioasă a importantului deficit structural aflată actualmente în curs. Îmbunătățirea anuală medie a soldului structural de aproximativ 2 % din PIB se situează însă sub efortul fiscal mediu anual de minimum 2,75 % pe perioada 2010-2012, recomandat de Consiliu în iulie 2009, în special având în vedere creșterea cheltuielilor cu dobânzile de aproape 2 % din PIB și erodarea mecanică a bazei fiscale la începutul perioadei. Cu toate acestea, soldul ajustat ciclic și cel structural trebuie interpretate cu prudență, date fiind incertitudinile semnificative în ceea ce privește estimările creșterii potențiale și ale deviației PIB-ului din Letonia și având în vedere faptul că mediul economic extrem de volatil începând din 2008 ar putea duce la elasticități standard care reflectă insuficient impactul asupra bugetului al gravei încetiniri economice suferite de Letonia. Per ansamblu, dată fiind echilibrarea riscurilor și având în vedere amploarea măsurilor discreționare deja întreprinse sau a celor avute în vedere, efortul fiscal discreționar planificat în program pare să se conformeze în general recomandărilor din iulie ale Consiliului.

Totuși, având în vedere dimensiunea ajustării fiscale care mai trebuie realizată, dar care nu este încă susținută de măsuri bine definite, există riscul unor rezultate bugetare inferioare celor planificate, deși acest risc este contracarat de angajamentele obligatorii luate în cadrul acordurilor de asistență financiară internațională și de progresele deja înregistrate de autorități în respectarea acestora. Acest aspect subliniază necesitatea ca autoritățile letone să amelioreze cadrul bugetar și procesul de luare a deciziilor, conform planurilor pentru anul 2010.

| (16) | În ceea ce privește datele solicitate, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele obligatorii și majoritatea datelor opționale. În recomandările sale din 7 iulie 2009, formulate în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE pentru a pune capăt situației de deficit excesiv, Consiliul a mai invitat Letonia să includă un raport cu privire la progresele înregistrate în implementarea acestor recomandări într-un capitol separat din actualizările programului de convergență. Letonia s-a conformat întru totul acestei recomandări. |
| --- | --- |

(16)

În ceea ce privește datele solicitate, specificate în codul de conduită pentru programele de stabilitate și convergență, programul furnizează toate datele obligatorii și majoritatea datelor opționale. În recomandările sale din 7 iulie 2009, formulate în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE pentru a pune capăt situației de deficit excesiv, Consiliul a mai invitat Letonia să includă un raport cu privire la progresele înregistrate în implementarea acestor recomandări într-un capitol separat din actualizările programului de convergență. Letonia s-a conformat întru totul acestei recomandări.

Concluzia generală este aceea că Letonia întreprinde în prezent o consolidare fiscală semnificativă și o ajustare economică conforme cu recomandările Consiliului, sprijinite de adoptarea unui buget pentru 2010 pe baza unor măsuri de calitate, a unor vaste reforme ale sectorului public, a unei absorbții sporite a fondurilor structurale ale UE, a unor politici bine definite privind piața muncii și a unor măsuri vizând consolidarea sectorului financiar. Pe viitor riscurile sunt legate de amploarea ajustării care rămâne de realizat în contextul unei economii lente, de nesiguranța cu privire la tendințele viitoare în materie de venituri și la măsurile care ar trebui să sprijine consolidarea, precum și de sfera de aplicare a reformelor care trebuie întreprinse în vederea sprijinirii unei redresări sustenabile. Îmbunătățirea în continuare a cadrului bugetar ar putea facilita identificarea și implementarea măsurilor necesare, reducând riscul ca rezultatul bugetar să fie mai slab decât cel planificat.

În lumina evaluării de mai sus și a recomandării formulate în temeiul articolului 104 alineatul (7) din TCE și având în vedere necesitatea de a asigura o convergență sustenabilă și o participare fără probleme la ERM II, Letonia este invitată:

| (i) | să implementeze pe deplin bugetul pentru 2010 adoptat la 1 decembrie 2009; să pregătească un ansamblu de opțiuni bugetare care să producă economii sau venituri suplimentare permițând adoptarea unui buget pentru 2011 în concordanță cu cerințele de consolidare; să adopte un buget pentru 2012 care sa respecte, de asemenea, strategia fiscală vizată, în conformitate recomandarea formulată în temeiul articolului 104 alineatul (7); |
| --- | --- |

(i)

să implementeze pe deplin bugetul pentru 2010 adoptat la 1 decembrie 2009; să pregătească un ansamblu de opțiuni bugetare care să producă economii sau venituri suplimentare permițând adoptarea unui buget pentru 2011 în concordanță cu cerințele de consolidare; să adopte un buget pentru 2012 care sa respecte, de asemenea, strategia fiscală vizată, în conformitate recomandarea formulată în temeiul articolului 104 alineatul (7);

| (ii) | să realizeze analiza minuțioasă și prospectivă necesară pentru o reformă de amploare a prestațiilor sociale, în vederea implementării acestei reforme în cursul anului 2011 împreună cu alte măsuri pe partea de venituri; |
| --- | --- |

(ii)

să realizeze analiza minuțioasă și prospectivă necesară pentru o reformă de amploare a prestațiilor sociale, în vederea implementării acestei reforme în cursul anului 2011 împreună cu alte măsuri pe partea de venituri;

| (iii) | să îmbunătățească guvernanța și transparența fiscală, printre altele prin adoptarea proiectului de lege privind disciplina fiscală, prin întărirea caracterului obligatoriu al cadrului bugetar pe termen mediu și prin instituirea unor proceduri eficiente de sancționare a practicii deturnării fondurilor publice de către persoane fizice; să întărească mecanismele de control, coordonare și sancționare vizând combaterea economiei cenușii; |
| --- | --- |

(iii)

să îmbunătățească guvernanța și transparența fiscală, printre altele prin adoptarea proiectului de lege privind disciplina fiscală, prin întărirea caracterului obligatoriu al cadrului bugetar pe termen mediu și prin instituirea unor proceduri eficiente de sancționare a practicii deturnării fondurilor publice de către persoane fizice; să întărească mecanismele de control, coordonare și sancționare vizând combaterea economiei cenușii;

| (iv) | să favorizeze creșterea economică prin promovarea tranziției către sectorul bunurilor comercializabile și către ameliorarea productivității, inclusiv prin garantarea faptului că fondurile structurale ale UE ajung în economia reală și prin restructurarea băncilor de stat în timp util, în cadrul unei strategii pe termen mediu. |
| --- | --- |

(iv)

să favorizeze creșterea economică prin promovarea tranziției către sectorul bunurilor comercializabile și către ameliorarea productivității, inclusiv prin garantarea faptului că fondurile structurale ale UE ajung în economia reală și prin restructurarea băncilor de stat în timp util, în cadrul unei strategii pe termen mediu.

Prezentare a principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PC ian. 2010 | –4,6 | –18,0 | –4,0 | 2,0 | 3,8 |
| COM nov. 2009 | –4,6 | –18,0 | –4,0 | 2,0 | n.a. |
| PC ian. 2009 | –2,0 | –5,0 | –3,0 | 1,5 | n.a. |
| Inflație IAPC
  (%) | PC ian. 2010 | 15,4 | 3,5 | –3,7 | –2,8 | 0,0 |
| COM nov. 2009 | 15,3 | 3,5 | –3,7 | –1,2 | n.a. |
| PC ian. 2009 | 15,4 | 5,9 | 2,2 | 1,3 | n.a. |
| Deviație PIB (6)

  (% din PIB potențial) | PC ian. 2010 | 9,5 | –8,8 | –10,7 | –7,8 | –3,8 |
| COM nov. 2009 (7) | 9,2 | –9,1 | –10,7 | –7,0 | n.a. |
| PC ian. 2009 | 5,9 | –1,6 | –5,7 | –5,3 | n.a. |
| Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | –10,8 | 8,2 | 10,7 | 10,4 | 8,0 |
| COM nov. 2009 | –11,5 | 8,9 | 8,0 | 6,1 | n.a. |
| PC ian. 2009 | –13,4 | –5,4 | –2,6 | –2,3 | n.a. |
| Venituri la bugetul general
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | 34,7 | 33,8 | 36,2 | 38,6 | 39,4 |
| COM nov. 2009 | 34,6 | 34,9 | 33,4 | 32,9 | n.a. |
| PC ian. 2009 | 35,1 | 32,5 | 35,0 | 37,7 | n.a. |
| Cheltuielile bugetului general
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | 38,8 | 43,8 | 44,7 | 44,6 | 42,4 |
| COM nov. 2009 | 38,8 | 43,8 | 45,7 | 45,1 | n.a. |
| PC ian. 2009 | 38,6 | 37,7 | 39,9 | 40,7 | n.a. |
| Soldul bugetului general
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | –4,1 | –10,0 | –8,5 | –6,0 | –2,9 |
| COM nov. 2009 | –4,1 | –9,0 | –12,3 | –12,2 | n.a. |
| PC ian. 2009 | –3,5 | –5,3 | –4,9 | –2,9 | n.a. |
| Sold primar
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | –3,4 | –8,7 | –6,1 | –2,7 | 0,3 |
| COM nov. 2009 | –3,4 | –7,6 | –9,9 | –8,3 | n.a. |
| PC ian. 2009 | –2,9 | –3,7 | –3,5 | –1,4 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (6)

  (% din PIB) | PC ian. 2010 | –6,7 | –7,6 | –5,5 | –3,9 | –1,8 |
| COM nov. 2009 | –6,7 | –6,4 | –9,3 | –10,2 | n.a. |
| PC ian. 2009 | –5,1 | –4,9 | –3,3 | –1,4 | n.a. |
| Sold structural (8)

  (% din PIB) | PC ian. 2010 | –6,7 | –7,6 | –5,5 | –3,9 | –1,8 |
| COM nov. 2009 | –6,7 | –7,0 | –10,2 | –10,2 | n.a. |
| PC ian. 2009 | –5,1 | –4,9 | –3,3 | –1,4 | n.a. |
| Datorie publică brută
  (% din PIB) | PC ian. 2010 | 19,5 | 34,8 | 55,1 | 59,1 | 56,8 |
| COM nov. 2009 | 19,5 | 33,2 | 48,6 | 60,4 | n.a. |
| PC ian. 2009 | 19,4 | 32,4 | 45,4 | 47,3 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); Previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2008

2009

2010

2011

2012

PIB real

(variație %)

PC ian. 2010

–4,6

–18,0

–4,0

2,0

3,8

COM nov. 2009

–4,6

–18,0

–4,0

2,0

n.a.

PC ian. 2009

–2,0

–5,0

–3,0

1,5

n.a.

Inflație IAPC

(%)

PC ian. 2010

15,4

3,5

–3,7

–2,8

0,0

COM nov. 2009

15,3

3,5

–3,7

–1,2

n.a.

PC ian. 2009

15,4

5,9

2,2

1,3

n.a.

Deviație PIB (6)

(% din PIB potențial)

PC ian. 2010

9,5

–8,8

–10,7

–7,8

–3,8

COM nov. 2009 (7)

9,2

–9,1

–10,7

–7,0

n.a.

PC ian. 2009

5,9

–1,6

–5,7

–5,3

n.a.

Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii

(% din PIB)

PC ian. 2010

–10,8

8,2

10,7

10,4

8,0

COM nov. 2009

–11,5

8,9

8,0

6,1

n.a.

PC ian. 2009

–13,4

–5,4

–2,6

–2,3

n.a.

Venituri la bugetul general

(% din PIB)

PC ian. 2010

34,7

33,8

36,2

38,6

39,4

COM nov. 2009

34,6

34,9

33,4

32,9

n.a.

PC ian. 2009

35,1

32,5

35,0

37,7

n.a.

Cheltuielile bugetului general

(% din PIB)

PC ian. 2010

38,8

43,8

44,7

44,6

42,4

COM nov. 2009

38,8

43,8

45,7

45,1

n.a.

PC ian. 2009

38,6

37,7

39,9

40,7

n.a.

Soldul bugetului general

(% din PIB)

PC ian. 2010

–4,1

–10,0

–8,5

–6,0

–2,9

COM nov. 2009

–4,1

–9,0

–12,3

–12,2

n.a.

PC ian. 2009

–3,5

–5,3

–4,9

–2,9

n.a.

Sold primar

(% din PIB)

PC ian. 2010

–3,4

–8,7

–6,1

–2,7

0,3

COM nov. 2009

–3,4

–7,6

–9,9

–8,3

n.a.

PC ian. 2009

–2,9

–3,7

–3,5

–1,4

n.a.

Sold ajustat ciclic (6)

(% din PIB)

PC ian. 2010

–6,7

–7,6

–5,5

–3,9

–1,8

COM nov. 2009

–6,7

–6,4

–9,3

–10,2

n.a.

PC ian. 2009

–5,1

–4,9

–3,3

–1,4

n.a.

Sold structural (8)

(% din PIB)

PC ian. 2010

–6,7

–7,6

–5,5

–3,9

–1,8

COM nov. 2009

–6,7

–7,0

–10,2

–10,2

n.a.

PC ian. 2009

–5,1

–4,9

–3,3

–1,4

n.a.

Datorie publică brută

(% din PIB)

PC ian. 2010

19,5

34,8

55,1

59,1

56,8

COM nov. 2009

19,5

33,2

48,6

60,4

n.a.

PC ian. 2009

19,4

32,4

45,4

47,3

n.a.

Programul de convergență (PC); Previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face referire în textul de față pot fi găsite la următoarea adresă de internet: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Pachetul de finanțare, în valoare de până la 7,5 miliarde EUR, este finanțat în comun de UE, FMI, Banca Mondială, BERD, țările nordice, Republica Cehă, Estonia și Polonia și este acordat Letoniei în mai multe tranșe, până la sfârșitul anului 2011, plățile cele mai ridicate fiind prevăzute pentru începutul perioadei.

(3)  Evaluarea ia în calcul previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, dar și alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(4)  În timp ce programul ca atare anunță un deficit structural care ar scădea la 0,5 % din PIB în 2012, conform recalculării efectuate de serviciile Comisiei, acesta s-ar ridica la 1,8 % din PIB.

(5)  În concluziile din 10 noiembrie 2009 referitoare la sustenabilitatea finanțelor publice, „Consiliul solicită statelor membre să își canalizeze atenția asupra strategiilor orientate spre sustenabilitate în programele privind stabilitatea și convergența pe care urmează să le elaboreze” și „invită Comisia, alături de Comitetul pentru politică economică si de Comitetul economic si financiar, să continue elaborarea de metodologii pentru evaluarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice în timp util pentru următorul raport privind sustenabilitatea”, care este prevăzut pentru 2012.

(6)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 1,6%, - 1,4 %, - 2,3 % și, respectiv, - 2,1 % în perioada 2008-2011.

(8)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare.

Surse:

Programul de convergență (PC); Previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 142/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 142/25

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

31 mai 2010

2010/C 142/05

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2307 |
| JPY | yen japonez | 112,62 |
| DKK | coroana daneză | 7,4395 |
| GBP | lira sterlină | 0,84863 |
| SEK | coroana suedeză | 9,6230 |
| CHF | franc elvețian | 1,4230 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,9390 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,505 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 275,53 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7090 |
| PLN | zlot polonez | 4,0791 |
| RON | leu românesc nou | 4,1855 |
| TRY | lira turcească | 1,9360 |
| AUD | dolar australian | 1,4576 |
| CAD | dolar canadian | 1,2894 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,5905 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,8120 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7225 |
| KRW | won sud-coreean | 1 479,42 |
| ZAR | rand sud-african | 9,4552 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,4031 |
| HRK | kuna croată | 7,2635 |
| IDR | rupia indoneziană | 11 276,14 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,0139 |
| PHP | peso Filipine | 56,918 |
| RUB | rubla rusească | 38,0340 |
| THB | baht thailandez | 40,070 |
| BRL | real brazilian | 2,2343 |
| MXN | peso mexican | 15,8822 |
| INR | rupie indiană | 57,0550 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2307

JPY

yen japonez

112,62

DKK

coroana daneză

7,4395

GBP

lira sterlină

0,84863

SEK

coroana suedeză

9,6230

CHF

franc elvețian

1,4230

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,9390

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,505

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

275,53

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7090

PLN

zlot polonez

4,0791

RON

leu românesc nou

4,1855

TRY

lira turcească

1,9360

AUD

dolar australian

1,4576

CAD

dolar canadian

1,2894

HKD

dolar Hong Kong

9,5905

NZD

dolar neozeelandez

1,8120

SGD

dolar Singapore

1,7225

KRW

won sud-coreean

1 479,42

ZAR

rand sud-african

9,4552

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,4031

HRK

kuna croată

7,2635

IDR

rupia indoneziană

11 276,14

MYR

ringgit Malaiezia

4,0139

PHP

peso Filipine

56,918

RUB

rubla rusească

38,0340

THB

baht thailandez

40,070

BRL

real brazilian

2,2343

MXN

peso mexican

15,8822

INR

rupie indiană

57,0550

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 142/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 142/26

---

Avizul Comitetului consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante adoptat la reuniunea din 15 martie 2010 cu privire la un proiect de decizie privind cazul COMP/39.351 – Linii de interconexiune suedeze

Raportor: România

2010/C 142/06

| 1. | Comitetul consultativ împărtășește preocupările Comisiei exprimate în evaluarea preliminară efectuată în temeiul articolului 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și al articolului 54 din Acordul privind SEE din iunie 2009. |
| --- | --- |

1.

Comitetul consultativ împărtășește preocupările Comisiei exprimate în evaluarea preliminară efectuată în temeiul articolului 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și al articolului 54 din Acordul privind SEE din iunie 2009.

| 2. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia procedura poate fi finalizată printr-o decizie, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003. |
| --- | --- |

2.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia procedura poate fi finalizată printr-o decizie, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003.

| 3. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia angajamentele oferite de Svenska Kraftnät sunt suficiente și proporționale pentru a răspunde preocupărilor exprimate de Comisie în evaluarea sa preliminară. |
| --- | --- |

3.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia angajamentele oferite de Svenska Kraftnät sunt suficiente și proporționale pentru a răspunde preocupărilor exprimate de Comisie în evaluarea sa preliminară.

| 4. | Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, având în vedere angajamentele prezentate de Svenska Kraftnät, nu se mai justifică o acțiune a Comisiei în acest sens, fără a se aduce atingere dispozițiilor articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003. |
| --- | --- |

4.

Comitetul consultativ împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia, având în vedere angajamentele prezentate de Svenska Kraftnät, nu se mai justifică o acțiune a Comisiei în acest sens, fără a se aduce atingere dispozițiilor articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003.

| 5. | Comitetul consultativ invită Comisia să ia în considerare toate celelalte aspecte menționate pe parcursul discuțiilor. |
| --- | --- |

5.

Comitetul consultativ invită Comisia să ia în considerare toate celelalte aspecte menționate pe parcursul discuțiilor.

| 6. | Comitetul consultativ intenționează să recomande publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

6.

Comitetul consultativ intenționează să recomande publicarea avizului său în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

---

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 142/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 142/27

---

Raport final al consilierului-auditor (1)

Cazul COMP/39.351 – Linii de interconexiune suedeze

2010/C 142/07

Proiectul de decizie înaintat de Comisie face referire la presupusa încălcare a articolului 102 din TFUE de către Svenska Kraftnät (denumită în continuare „SvK”), operatorul suedez al rețelei de transport de energie electrică.

Acesta exprimă preocupări cu privire la faptul că este posibil ca SvK să fi abuzat de poziția sa dominantă pe piața suedeză de transport de energie electrică prin reducerea capacității liniilor de interconexiune suedeze atunci când a anticipat congestionarea internă din sistemul suedez de transport. Prin tratarea diferită a cererilor de transport în scopul consumului în Suedia față de cererile de transport în scopul exportului, este posibil ca SvK să fi segmentat piața în mod artificial și să fi împiedicat utilizatorii industriali și alți utilizatori din afara Suediei să se bucure de beneficiile pieței interne.

Investigația a fost declanșată în iulie 2006 de plângerea din partea Dansk Energi, o organizație a societăților daneze de furnizare a energiei electrice. Comisia a declanșat procedura la 1 aprilie 2009 și a adoptat o evaluare preliminară în temeiul articolului 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 (2) din 25 iunie 2009. Ca răspuns la evaluarea prealabilă, SvK a prezentat un set de angajamente la data de 4 septembrie 2009.

În primul rând, SvK s-a angajat să subdivizeze sistemul suedez de transport în două sau mai multe zone în care se organizează licitație cel târziu până la 1 iulie 2011. Începând cu data la care zonele pentru care se organizează licitație sunt operative, SvK va gestiona congestionarea din sistemul suedez de transport fără să limiteze capacitatea comercială a liniilor de interconexiune. Acest principiu va fi aplicat cu excepția tronsonului de pe Coasta de Vest, unde SvK se angajează să construiască și să opereze o nouă linie de transport de 400 kV. În perioada de tranziție (de la data notificării deciziei privind angajamentele la data la care zonele în care se organizează licitații devin operative), SvK se angajează să gestioneze orice congestionare ținând cont de resursele de reglementare adecvate pentru măsurile compensatorii. Angajamentele devin obligatorii pentru SvK pentru o perioadă de 10 ani de la data intrării în vigoare a deciziei.

La 6 octombrie 2009, Comisia a publicat o comunicare în conformitate cu articolul 27 alineatul (4), în care rezuma preocupările și angajamentele, invitând totodată părțile terțe interesate să prezinte observații cu privire la această notificare în termen de o lună de la publicarea ei. S-au primit în total 57 de răspunsuri de la părțile interesate. Comisia a informat SvK cu privire la rezultatul testului de piață. SvK a reacționat înaintând o propunere modificată de angajamente.

Comisia a ajuns la concluzia că, având în vedere aceste angajamente modificate și fără a se aduce atingere prevederilor articolului 9 alineatul (2), procedura ar trebui să se încheie.

SvK a comunicat Comisiei că a primit acces suficient la informațiile pe care le-a considerat necesare în vederea asumării angajamentelor pentru a putea răspunde preocupărilor exprimate de Comisie. Nu s-au adresat solicitări suplimentare consilierilor-auditori în ceea ce privește prezentul caz din partea SvK sau din partea părților terțe.

Având în vedere cele prezentate mai sus, consider că, în acest caz, dreptul la audiere a fost respectat.

Bruxelles, 25 martie 2010.

Michael ALBERS

---

(1)  În temeiul articolelor 15 și 16 din Decizia 2001/462/CE, CECO a Comisiei din 23 mai 2001 privind mandatul consilierilor-auditori în anumite proceduri în domeniul concurenței – JO L 162, 19.6.2001, p. 21.

1

(2)  În continuare, toate articolele la care se face referire fac parte din Regulamentul (CE) nr. 1/2003.

2

---

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 142/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 142/28

---

Rezumatul Deciziei Comisiei

din 14 aprilie 2010

privind o procedură inițiată în temeiul articolului 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și al articolului 54 din Acordul privind SEE

(Cazul COMP/39.351 – Linii de interconexiune suedeze)

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 142/08

La 14 aprilie 2010, Comisia a adoptat o decizie privind o procedură în temeiul articolului 102 din Tratatul CE. În conformitate cu dispozițiile articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 al Consiliului
   (1), Comisia publică în prezenta numele părților și conținutul principal al deciziei, inclusiv eventualele sancțiuni impuse, luând în considerare interesul legitim al întreprinderilor de a-și proteja secretele de afaceri. O versiune neconfidențială a deciziei este disponibilă pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență, la adresa:

http://ec.europa.eu/competition/antitrust/cases/

1.   INTRODUCERE

| (1) | Prezenta decizie se adresează societății Svenska Kraftnät, (denumită în continuare „SvK”). Decizia acordă caracter obligatoriu angajamentelor asumate de SvK pentru a răspunde preocupărilor privind concurența apărute în urma investigațiilor efectuate de Comisie pe piața suedeză a transportului de energie electrică. |
| --- | --- |

(1)

Prezenta decizie se adresează societății Svenska Kraftnät, (denumită în continuare „SvK”). Decizia acordă caracter obligatoriu angajamentelor asumate de SvK pentru a răspunde preocupărilor privind concurența apărute în urma investigațiilor efectuate de Comisie pe piața suedeză a transportului de energie electrică.

2.   PROCEDURĂ

| (2) | La 1 aprilie 2009, Comisia a lansat procedura pentru adoptarea unei decizii în temeiul capitolului III din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 și a adoptat, la 25 iunie 2009, o evaluare preliminară astfel cum este prevăzut la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 care a prezentat preocupările Comisiei în ceea ce privește concurența. La 4 septembrie 2009, SvK a înaintat Comisiei un set de angajamente ca răspuns la evaluarea preliminară. La 6 octombrie 2009 s-a publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în conformitate cu articolului 27 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, o comunicare (2) care sintetizează cazul și angajamentele și invită părțile terțe interesate să își prezinte observațiile cu privire la aceste angajamente în termen de o lună de la publicarea comunicării. La 26 ianuarie 2010, SvK a înaintat o propunere modificată de angajamente ținând cont de observațiile relevante primite de la părțile terțe. Comitetul consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante a emis un aviz favorabil la 15 martie 2010. Consilierul-auditor și-a dat avizul favorabil cu privire la procedură în raportul său final din 25 martie 2010. |
| --- | --- |

(2)

La 1 aprilie 2009, Comisia a lansat procedura pentru adoptarea unei decizii în temeiul capitolului III din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 și a adoptat, la 25 iunie 2009, o evaluare preliminară astfel cum este prevăzut la articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 care a prezentat preocupările Comisiei în ceea ce privește concurența. La 4 septembrie 2009, SvK a înaintat Comisiei un set de angajamente ca răspuns la evaluarea preliminară. La 6 octombrie 2009 s-a publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în conformitate cu articolului 27 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003, o comunicare (2) care sintetizează cazul și angajamentele și invită părțile terțe interesate să își prezinte observațiile cu privire la aceste angajamente în termen de o lună de la publicarea comunicării. La 26 ianuarie 2010, SvK a înaintat o propunere modificată de angajamente ținând cont de observațiile relevante primite de la părțile terțe. Comitetul consultativ privind practicile restrictive și pozițiile dominante a emis un aviz favorabil la 15 martie 2010. Consilierul-auditor și-a dat avizul favorabil cu privire la procedură în raportul său final din 25 martie 2010.

3.   PREOCUPĂRI IDENTIFICATE ÎN EVALUAREA PRELIMINARĂ

| (3) | Într-o evaluare preliminară din 25 iunie 2009, Comisia a exprimat preocupări de natură concurențială pentru un presupus abuz de poziție dominantă pe piața suedeză a transportului de energie electrică din partea societății SvK. Este posibil ca SvK să fi redus capacitatea de export a liniilor de interconexiune suedeze prin anticiparea congestionării interne din rețeaua suedeză de transport, generând astfel efecte discriminatorii față de unii utilizatori ai rețelei și segmentând piața internă. |
| --- | --- |

(3)

Într-o evaluare preliminară din 25 iunie 2009, Comisia a exprimat preocupări de natură concurențială pentru un presupus abuz de poziție dominantă pe piața suedeză a transportului de energie electrică din partea societății SvK. Este posibil ca SvK să fi redus capacitatea de export a liniilor de interconexiune suedeze prin anticiparea congestionării interne din rețeaua suedeză de transport, generând astfel efecte discriminatorii față de unii utilizatori ai rețelei și segmentând piața internă.

4.   ANGAJAMENTELE

| (4) | SvK și-a asumat angajamente pentru a răspunde preocupărilor Comisiei legate de concurența pe piața suedeză a transportului de energie electrică. În primul rând, SvK va împărți sistemul suedez de transport în două sau mai multe zone pentru care se organizează licitații și va opera sistemul suedez de transport pe această bază până cel târziu la 1 noiembrie 2011. Configurația zonelor pentru care se organizează licitație va fi destul de flexibilă pentru a putea fi modificată suficient de rapid în vederea adaptării la modificări prevăzute sau neprevăzute în viitoarele structuri ale fluxului energiei electrice din sistemul suedez de transport. Începând cu data la care zonele pentru care se organizează licitație sunt operative, SvK va gestiona congestia din sistemul suedez de transport fără să limiteze capacitatea comercială a liniilor de interconexiune. Singura excepție la acest principiu este o secțiune din rețeaua suedeză, așa-numitul tronson de pe Coasta de Vest. În această secțiune, nu există suficiente resurse de generare pentru a justifica o zonă separată pentru care să se organizeze licitații. În al doilea rând, pe tronsonul de pe Coasta de Vest, SvK se angajează să consolideze rețeaua prin construirea și operarea unei noi linii de transport de 400 kV până la 30 noiembrie 2011. În al treilea rând, între data notificării deciziei de angajament și data la care zona pentru care se organizează licitație devine operativă, Svk va intensifica utilizarea măsurilor compensatorii pentru a reduce limitările capacității de interconectare datorate congestionării interne. |
| --- | --- |

(4)

SvK și-a asumat angajamente pentru a răspunde preocupărilor Comisiei legate de concurența pe piața suedeză a transportului de energie electrică. În primul rând, SvK va împărți sistemul suedez de transport în două sau mai multe zone pentru care se organizează licitații și va opera sistemul suedez de transport pe această bază până cel târziu la 1 noiembrie 2011. Configurația zonelor pentru care se organizează licitație va fi destul de flexibilă pentru a putea fi modificată suficient de rapid în vederea adaptării la modificări prevăzute sau neprevăzute în viitoarele structuri ale fluxului energiei electrice din sistemul suedez de transport. Începând cu data la care zonele pentru care se organizează licitație sunt operative, SvK va gestiona congestia din sistemul suedez de transport fără să limiteze capacitatea comercială a liniilor de interconexiune. Singura excepție la acest principiu este o secțiune din rețeaua suedeză, așa-numitul tronson de pe Coasta de Vest. În această secțiune, nu există suficiente resurse de generare pentru a justifica o zonă separată pentru care să se organizeze licitații. În al doilea rând, pe tronsonul de pe Coasta de Vest, SvK se angajează să consolideze rețeaua prin construirea și operarea unei noi linii de transport de 400 kV până la 30 noiembrie 2011. În al treilea rând, între data notificării deciziei de angajament și data la care zona pentru care se organizează licitație devine operativă, Svk va intensifica utilizarea măsurilor compensatorii pentru a reduce limitările capacității de interconectare datorate congestionării interne.

| (5) | Angajamentele asumate de SvK reprezintă soluții adecvate care răspund preocupărilor Comisiei. Subdiviziunea rețelei în Suedia răspunde preocupărilor prin faptul că elimină necesitatea reducerii capacității liniilor de interconexiune disponibile datorate congestionării interne la blocajele identificate în rețeaua suedeză, cu excepția tronsonului de pe Coasta de Vest. În ceea ce privește acest tronson, o nouă linie de 400 kV, pe care SvK se angajează să o construiască și să o opereze până cel târziu la 30 noiembrie 2011, în apropiere de Gothenburg, în vestul Suediei, va fi suficientă pentru a debloca transportul pe tronsonul de pe Coasta de Vest. Aceste măsuri de remediere nu sunt disproporționate nici pentru SvK, nici pentru părțile terțe. |
| --- | --- |

(5)

Angajamentele asumate de SvK reprezintă soluții adecvate care răspund preocupărilor Comisiei. Subdiviziunea rețelei în Suedia răspunde preocupărilor prin faptul că elimină necesitatea reducerii capacității liniilor de interconexiune disponibile datorate congestionării interne la blocajele identificate în rețeaua suedeză, cu excepția tronsonului de pe Coasta de Vest. În ceea ce privește acest tronson, o nouă linie de 400 kV, pe care SvK se angajează să o construiască și să o opereze până cel târziu la 30 noiembrie 2011, în apropiere de Gothenburg, în vestul Suediei, va fi suficientă pentru a debloca transportul pe tronsonul de pe Coasta de Vest. Aceste măsuri de remediere nu sunt disproporționate nici pentru SvK, nici pentru părțile terțe.

5.   CONCLUZIE

| (6) | Decizia dă caracter obligatoriu angajamentelor pentru o perioadă de 10 ani de la data notificării. Decizia constată că nu se mai justifică o acțiune a Comisiei în acest sens și că procedura în acest caz ar trebui încheiată, fără a se aduce atingere articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003. |
| --- | --- |

(6)

Decizia dă caracter obligatoriu angajamentelor pentru o perioadă de 10 ani de la data notificării. Decizia constată că nu se mai justifică o acțiune a Comisiei în acest sens și că procedura în acest caz ar trebui încheiată, fără a se aduce atingere articolului 9 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1/2003.

---

(1)  JO L 1, 4.1.2003, p. 1.

(2)  JO C 239, 6.10.2009, p. 9.

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Banca Europeană de Investiții

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 142/30 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 142/30

---

Cerere de propuneri – Banca Europeană de Investiții propune trei noi sponsorizări EIBURS în cadrul „Cercetare universitară”

2010/C 142/09

Banca Europeană de Investiții își desfășoară majoritatea relațiilor instituționale cu universitățile prin intermediul Acțiunii „Cercetare universitară”, compusă din trei programe diferite:

| — | EIBURS, programul BEI de sponsorizare a cercetării universitare (University Research Sponsorship Programme); |
| --- | --- |

—

EIBURS, programul BEI de sponsorizare a cercetării universitare (University Research Sponsorship Programme);

| — | STAREBEI (STAges de REcherche BEI), un program de finanțare a tinerilor cercetători care lucrează în cadrul unor proiecte comune BEI-universități; și |
| --- | --- |

—

STAREBEI (STAges de REcherche BEI), un program de finanțare a tinerilor cercetători care lucrează în cadrul unor proiecte comune BEI-universități; și

| — | Rețelele universitare BEI, un mecanism de cooperare pentru rețelele universitare cu relevanță deosebită în sprijinirea obiectivelor Grupului BEI. |
| --- | --- |

—

Rețelele universitare BEI, un mecanism de cooperare pentru rețelele universitare cu relevanță deosebită în sprijinirea obiectivelor Grupului BEI.

EIBURS oferă subvenții centrelor de cercetare universitare implicate în subiecte și teme de cercetare de interes major pentru bancă. Sponsorizările BEI, de până la 100 000 EUR pe an pe o perioadă de 3 ani, sunt acordate, printr-o procedură competitivă, facultăților sau centrelor de cercetare interesate asociate universităților din Uniunea Europeană, din statele în curs de aderare sau din statele aderente, care au o competență recunoscută în domeniile selectate de către BEI, pentru ca acestea să-și poată extinde activitățile în aceste domenii. Propunerea câștigătoare va atrage după sine desfășurarea unor activități variate (cercetare, organizarea de cursuri și seminarii, stabilirea de contacte, difuzarea rezultatelor etc.), care vor face obiectul unui acord contractual cu banca.

Pentru anul universitar 2010-2011, în cadrul programului EIBURS au fost selectate trei noi direcții de cercetare:

—   Evaluarea randamentului creditelor acordate IMM-urilor europene

Practicienii au o înțelegere limitată a relației dintre randamentul creditelor pentru IMM-uri la nivel micro și situația macroeconomică cu care se confruntă acestea. Centrul de cercetare universitar care va primi sprijin prin EIBURS urmează să elaboreze un program de cercetare axat pe analizarea impactului modificărilor înregistrate de factorii macroeconomici asupra indicatorilor-cheie ai randamentului creditelor acordate IMM-urilor din Europa. Printre altele, va fi studiat impactul modificărilor privind creșterea economică la nivel local și global, dobânzile și cursurile de schimb asupra arieratelor, neplății, pierderilor și rambursărilor anticipate, luând în calcul totodată gradul de contaminare între regiuni și țări și efectele operațiunilor din diverse industrii.

Grupul BEI, prin filiala sa FEI, arhivează date detaliate cu privire la randamentul împrumuturilor grupate și individuale pentru IMM-uri. Aceste date ar putea fi puse la dispoziția cercetătorilor, dar propunerile trebuie să includă surse suplimentare de informații/baze de date care vor fi utilizate.

Proiectul poate cuprinde orice activitate suplimentară pe care centrul universitar este dispus să o întreprindă în baza sponsorizării acordate pentru acest domeniu de cercetare, inclusiv:

| — | organizarea de cursuri și seminarii; |
| --- | --- |

—

organizarea de cursuri și seminarii;

| — | realizarea de baze de date suplimentare; |
| --- | --- |

—

realizarea de baze de date suplimentare;

| — | anchete. |
| --- | --- |

—

anchete.

—   Istoria finanțării europene pentru infrastructură

Confruntate cu deficite fiscale mari, multe guverne europene caută forme de parteneriate public-private (PPP) ca modalități de îndeplinire a promisiunilor de îmbunătățire a infrastructurii de furnizare a serviciilor publice, evitând totodată îndatorarea excesivă a sectorului public. În multe țări, în industriile de rețea se aplică de câțiva ani modele de privatizare și reglementare.

Cicluri îndelungate de proprietate și investiții publice și private în infrastructură pot fi observate în mai multe țări europene. Contractele de concesiune existau încă pe vremea grecilor antici, fiind utilizate pe scară largă de romani și primind o formă modernă prin Codul lui Napoleon. Cele mai multe lucrări de infrastructură din secolul al XVIII-lea și al XIX-lea (canale, căi ferate, linii de telegraf, rețele de alimentare cu apă, gaz, electricitate) au fost construite cu capital privat, adesea cu subvenții publice explicite sau implicite sau cu alte modalități de sprijin. Multe au fost preluate ulterior în proprietate publică. Istoria diferitelor servicii de infrastructură ilustrează cum poate evolua relația dintre inovarea tehnologică, serviciile de infrastructură și sfera financiară în diverse contexte. Dezbaterile din trecut, soluțiile alternative și rezultatele pe termen lung pentru actorii implicați au toate rezonanță în prezent.

În acest context, BEI solicită propuneri de cercetare care să vizeze:

| — | explorarea tendințelor la nivel macro pe termen lung în domeniul finanțării pentru infrastructură, rezultatele în ceea ce privește îmbunătățirile durabile ale serviciilor publice, precum și relevanța acestora pentru dezbaterile contemporane; |
| --- | --- |

—

explorarea tendințelor la nivel macro pe termen lung în domeniul finanțării pentru infrastructură, rezultatele în ceea ce privește îmbunătățirile durabile ale serviciilor publice, precum și relevanța acestora pentru dezbaterile contemporane;

| — | realizarea de studii de caz privind inovarea tehnologică și financiară în anumite proiecte și sectoare de infrastructură, în special cele cu o natură paneuropeană; |
| --- | --- |

—

realizarea de studii de caz privind inovarea tehnologică și financiară în anumite proiecte și sectoare de infrastructură, în special cele cu o natură paneuropeană;

| — | clasificarea și analizarea istoriei diferitelor programe publice, private și mixte de finanțare a construcției și exploatării lucrărilor de infrastructură în diferite sectoare și în diverse contexte juridice și de strategie națională. |
| --- | --- |

—

clasificarea și analizarea istoriei diferitelor programe publice, private și mixte de finanțare a construcției și exploatării lucrărilor de infrastructură în diferite sectoare și în diverse contexte juridice și de strategie națională.

Sunt solicitate candidaturi din partea universităților europene, atât singure, cât și în parteneriat, care să propună un program de cercetare pe tema de mai sus. În cadrul programului EIBURS, candidatul selectat sau candidații selectați vor fi eligibili pentru o subvenție de până la 300 000 EUR pe o perioadă de trei ani, pentru finanțarea de cercetări noi în domenii ale istoriei finanțării infrastructurii europene relevante pentru dezbaterile actuale referitoare la politici. Sunt încurajate în special propunerile de cercetare bazate pe o abordare cantitativă și calitativă, interdisciplinară (de exemplu, istorie, inginerie, economie, finanțe) și care presupun colaborarea dintre universitari din diferite țări europene.

Majoritatea fondurilor trebuie utilizate pentru angajarea de noi cercetători tineri la nivel de doctorat, care să se concentreze asupra unor subiecte specifice. Dacă este cazul, cercetătorii pot avea ocazia să colaboreze cu experții din sectorul infrastructurii din cadrul Băncii Europene de Investiții din Luxemburg. În plus, anumite fonduri trebuie utilizate pentru acțiuni de popularizare și pentru crearea unei rețele care să-i pună în legătură pe experții în istoria anumitor sectoare de infrastructură din diferite țări.

—   Impactul economic al legislației: O evaluare economică a impactului Directivei privind ambalajele și deșeurile de ambalaje

Una dintre componentele-cheie ale proiectelor de gestionare a deșeurilor solide este infrastructura necesară pentru reciclarea și/sau recuperarea deșeurilor de ambalaje. În conformitate cu Directiva privind ambalajele și deșeurile de ambalaje, industria ambalajelor trebuie să recicleze și să recupereze ambalajele pe care le comercializează, dar statele membre sunt responsabile pentru atingerea țintelor de reciclare și recuperare enunțate în directivă.

Subiectul cercetării constă în examinarea impactului economic pe care îl au obligațiile juridice ce decurg din directiva menționată mai sus asupra diverșilor actori implicați: autorități publice, participanți pe piață și cetățeni.

Trebuie evaluată eficiența economică a măsurilor impuse de directivă din perspectiva analizei cost-beneficiu. Trebuie abordate aspecte precum rata rentabilității economice măsurată în raport cu îmbunătățirea protecției mediului și distribuția costurilor (Punerea în aplicare a directivei presupune din partea cetățenilor UE suportarea unor prețuri mai mari pentru bunurile ambalate, tarife sau taxe mai mari pentru gestionarea deșeurilor sau ambele modalități? Beneficiile economice în ceea ce privește protecția mediului sunt satisfăcătoare în comparație cu strategiile alternative? Reglementările adoptate s-au dovedit eficiente în atingerea obiectivelor stabilite?).

Cercetarea trebuie să acopere un eșantion reprezentativ de state membre ale UE.

Proiectul poate cuprinde orice activitate suplimentară pe care centrul universitar este dispus să o întreprindă în baza sponsorizării acordate pentru acest domeniu de cercetare, inclusiv:

| — | organizarea de cursuri și seminarii; |
| --- | --- |

—

organizarea de cursuri și seminarii;

| — | realizarea de baze de date; |
| --- | --- |

—

realizarea de baze de date;

| — | anchete. |
| --- | --- |

—

anchete.

Termenul de prezentare a propunerilor este 10 septembrie 2010. Propunerile depuse după acest termen nu vor fi luate în considerare. Propunerile se vor trimite pe adresa:

Copie electronică:

universities@eib.org

Și

Copie imprimată:

| EIB-Universities Research Action |
| --- |
| 100, boulevard Konrad Adenauer |
| 2950 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

EIB-Universities Research Action

100, boulevard Konrad Adenauer

2950 Luxembourg

LUXEMBOURG

În atenția doamnei Luísa Ferreira, coordonator.

Pentru informații mai detaliate cu privire la procesul de selecție al EIBURS și celelalte programe și mecanisme, vizitați: http://www.eib.org/universities

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 142/33 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 142/33

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 142/10

| 1. | La data de 21 mai 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1) prin care întreprinderea SulipoBeteiligungsverwaltungs GmbH, o societate de achiziții cu sediul în Viena, controlată de One Equity Partners advised funds („OEP”, controlată de J.P. Morgan Chase & Co.) dobândește controlul unic asupra întreprinderii Constantia Packaging AG („CPAG”) și asupra societăților afiliate ale acesteia, care includ întreprinderea Belisce d.d. („Belisce”), în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 21 mai 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1) prin care întreprinderea SulipoBeteiligungsverwaltungs GmbH, o societate de achiziții cu sediul în Viena, controlată de One Equity Partners advised funds („OEP”, controlată de J.P. Morgan Chase & Co.) dobândește controlul unic asupra întreprinderii Constantia Packaging AG („CPAG”) și asupra societăților afiliate ale acesteia, care includ întreprinderea Belisce d.d. („Belisce”), în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii OEP: fonduri de investiții cu capital privat; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii OEP: fonduri de investiții cu capital privat;

| — | în cazul întreprinderii CPAG: ambalaje suple din aluminiu și carton ondulat. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii CPAG: ambalaje suple din aluminiu și carton ondulat.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5906 – One Equity Partners/Constantia, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 142/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 142/34

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 142/11

| 1. | La data de 21 mai 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Mahle GmbH („Mahle”, Germania) și Behr GmbH & Co KG („Behr”, Germania) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Behr Industry GmbH & Co KG („Behr Industry”, Germania), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 21 mai 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Mahle GmbH („Mahle”, Germania) și Behr GmbH & Co KG („Behr”, Germania) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Behr Industry GmbH & Co KG („Behr Industry”, Germania), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Mahle: dezvoltarea, producția și comercializarea de componente și sisteme pentru automobile și vehicule cu motor; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Mahle: dezvoltarea, producția și comercializarea de componente și sisteme pentru automobile și vehicule cu motor;

| — | în cazul întreprinderii Behr: dezvoltarea și producția de componente și sisteme complete de răcire a motoarelor și de aer condiționat pentru autovehicule; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Behr: dezvoltarea și producția de componente și sisteme complete de răcire a motoarelor și de aer condiționat pentru autovehicule;

| — | în cazul întreprinderii Behr Industry: dezvoltarea și producția de sisteme de răcire și de aer condiționat pentru aplicații și vehicule industriale. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Behr Industry: dezvoltarea și producția de sisteme de răcire și de aer condiționat pentru aplicații și vehicule industriale.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5862 – Mahle/Behr/Behr Industry, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 142/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 142/35

---

Comunicare din partea Guvernului francez cu privire la Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor (1)

(Anunț privind cererile de autorizație exclusive de prospectare a hidrocarburilor lichide sau gazoase denumite „Permis de Langlade” și „Permis de Hermine”)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 142/12

La data de 29 iunie 2009, societățile ConocoPhillips Canada Ressources Corp., cu sediul social la adresa PO Box 130, 401, 9th Ave S.W., Calgary, Alberta T2P 2H7, CANADA și BHP Billiton Petroleum Corp., cu sediul social la 1360 Post Oak Blvd, Suite 150, Houston, TX 77056-3030, UNITED STATES OF AMERICA, au înaintat o cerere de obținere, pentru o perioadă cinci ani, a unei autorizații exclusive de prospectare a hidrocarburilor lichide sau gazoase, denumită „Permis de Langlade”, pentru o suprafață totală de aproximativ 547 km2 de subsol submarin, situată în largul coastei colectivității de peste mări Saint Pierre și Miquelon.

La data de 9 decembrie 2009, societatea Bardoil Energy SAS cu sediul social la 42 rue de l’Abbé Pierre Gervain, Boite Postale 4353, 97500 Saint-Pierre-et-Miquelon, FRANCE, a înaintat o cerere de obținere, pentru o perioadă cinci ani, a unei autorizații exclusive, de prospectare a hidrocarburilor lichide sau gazoase, denumită „Permis de Hermine”, pentru o suprafață totală de aproximativ 1 312 km2 de subsol submarin, situată în largul coastei colectivității de peste mări Saint Pierre și Miquelon.

Perimetrul în care sunt valabile aceste autorizații este delimitat de arcele de meridiane și de paralele care unesc succesiv punctele definite în cele ce urmează prin coordonatele lor geografice, meridianul de origine fiind cel al Greenwich.

| Punct | Longitudine vestică | Latitudine nordică |
| --- | --- | --- |
| A | 56° 24′ 01,7" | 44° 35′ 33,1" |
| B | 56° 15′ 00,6" | 44° 35′ 32,0" |
| C | 56° 15′ 02,1" | 44° 47′ 17,8" |
| D | 56° 09′ 16,2" | 44° 47′ 16,6" |
| E | 56° 09′ 21,0" | 43° 50′ 00,2" |
| F | 56° 23′ 53,3" | 43° 50′ 00,2" |

Punct

Longitudine vestică

Latitudine nordică

A

56° 24′ 01,7"

44° 35′ 33,1"

B

56° 15′ 00,6"

44° 35′ 32,0"

C

56° 15′ 02,1"

44° 47′ 17,8"

D

56° 09′ 16,2"

44° 47′ 16,6"

E

56° 09′ 21,0"

43° 50′ 00,2"

F

56° 23′ 53,3"

43° 50′ 00,2"

Depunerea cererilor și criteriile de atribuire a drepturilor de exploatare

Solicitanții care depun cererea inițială și cei care depun cereri concurente trebuie să demonstreze că îndeplinesc condițiile necesare obținerii autorizației, stabilite la articolele 4 și 5 din Decretul nr. 2006-648 din 2 iunie 2006 privind drepturile de exploatare minieră și de depozitare subterană (Décret no 2006-648 du 2 juin 2006 relatif aux titres miniers et aux titres de stockage souterrain) publicat în Jurnalul Oficial al Republicii Franceze (Journal officiel de la République française din 3 iunie 2006).

Societățile interesate pot depune o cerere concurentă în termen de nouăzeci de zile de la data publicării prezentului anunț, în conformitate cu procedura descrisă pe scurt în „Anunțul privind acordarea drepturilor de exploatare minieră a hidrocarburilor în Franța” (Avis relatif à l’obtention des titres miniers d’hydrocarbures en france), publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 374 din 30 decembrie 1994, pagina 11, și stabilită prin Decretul nr. 2006-648 din 2 iunie 2006 privind drepturile de exploatare minieră și de depozitare subterană [Jurnalul Oficial al Republicii Franceze (Journal officiel de la République française) din 3 iunie 2006].

Cererile concurente se adresează ministrului responsabil cu sectorul minier, la adresa indicată în continuare. Deciziile privind cererea inițială și cererile concurente se iau în termen de doi ani de la data la care autoritățile franceze au primit cererea inițială, adică până cel târziu la data de 31 august 2011.

Condiții și cerințe privind exercitarea activității și încetarea acesteia

Solicitanții sunt invitați să consulte articolele 79 și 79.1 din Codul minier și Decretul nr. 2006-649 din 2 iunie 2006 privind exploatările miniere, depozitarea subterană și poliția minelor și a depozitelor subterane (décret no 2006-649 du 2 juin 2006, relatif aux travaux miniers, aux travaux de stockage souterrain et à la police des mines, des stockages souterrains, Journal officiel de la République française din 3 iunie 2006).

Informații suplimentare se pot obține de la următoarea adresă: ministère de l'Écologie, de l’Énergie, du Développement durable et de la Mer: Direction générale de l'énergie et du climat, Direction de l’énergie, Sous-direction de la sécurité d’approvisionnement et nouveaux produits énergétiques Grande Arche de la Défense, Paroi Nord, 92055 La Défense Cedex, FRANCE (Tél. +33 140819529.).

Dispozițiile legale menționate anterior pot fi consultate pe site-ul Légifrance: http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  JO L 164, 30.6.1994, p. 3.

---

| 1.6.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 142/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.6.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 142/37

---

Comunicare din partea Guvernului francez cu privire la Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor (1)

(Aviz privind cererile de autorizații exclusive de prospectare a zăcămintelor de hidrocarburi lichide sau gazoase, denumite „Permis de Sézanne”, una prezentată de Concorde Energy LLC, iar cealaltă de Réalm Energy International)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 142/13

Prin cererea din 8 septembrie 2009, societatea Concorde Energy LLC, cu sediul la 1537 Bull Lea Road, Suite 200, Lexington KY 40511 UNITED STATES OF AMERICA, a solicitat o autorizație exclusivă, pentru o perioadă patru (4) ani, de prospectare a zăcămintelor de hidrocarburi lichide sau gazoase, denumită „Permis de Sézanne”, pentru o suprafață de aproximativ 273 km2, aflată parțial pe teritoriul departamentului Marne.

Prin cererea din 11 decembrie 2009, societatea Realm Energy International, cu sediul la 2nd Floor, Berkeley Square, London W1J 6BD UNITED KINGDOM, a solicitat o autorizație exclusivă, pentru o perioadă cinci (5) ani, de prospectare a zăcămintelor de hidrocarburi lichide sau gazoase, denumită tot „Permis de Sézanne”, pentru o suprafață de aproximativ 870 km2, aflată parțial pe teritoriul departamentelor Aube și Marne.

Perimetrul în care sunt valabile aceste autorizații este delimitat de arcele de meridiane și paralele care unesc succesiv punctele definite în cele ce urmează prin coordonatele lor geografice, meridianul de origine fiind cel al Parisului.

| Punct | Longitudine
  (grade est) | Latitudine
  (grade nord) |
| --- | --- | --- |
| A | 1,40 | 54,20 |
| B | 1,60 | 54,20 |
| C | 1,60 | 54,10 |
| D | 1,64 | 54,10 |
| E | 1,64 | 54,13 |
| F | 1,68 | 54,13 |
| G | 1,68 | 54,10 |
| H | 1,80 | 54,10 |
| I | 1,80 | 54,20 |
| J | 2,00 | 54,20 |
| K | 2,00 | 54,21 |
| L | 2,09 | 54,21 |
| M | 2,09 | 54,19 |
| N | 2,08 | 54,19 |
| O | 2,08 | 54,18 |
| P | 2,09 | 54,18 |
| Q | 2,09 | 54,17 |
| R | 2,10 | 54,17 |
| S | 2,10 | 54,02 |
| T | 2,08 | 54,02 |
| U | 2,08 | 54,01 |
| V | 2,05 | 54,01 |
| W | 2,05 | 54,00 |
| X | 1,90 | 54,00 |
| Y | 1,90 | 53,90 |
| Z | 1,70 | 53,90 |
| AA | 1,70 | 54,00 |
| BB | 1,50 | 54,00 |
| CC | 1,50 | 54,10 |
| DD | 1,40 | 54,10 |

Punct

Longitudine

(grade est)

Latitudine

(grade nord)

A

1,40

54,20

B

1,60

54,20

C

1,60

54,10

D

1,64

54,10

E

1,64

54,13

F

1,68

54,13

G

1,68

54,10

H

1,80

54,10

I

1,80

54,20

J

2,00

54,20

K

2,00

54,21

L

2,09

54,21

M

2,09

54,19

N

2,08

54,19

O

2,08

54,18

P

2,09

54,18

Q

2,09

54,17

R

2,10

54,17

S

2,10

54,02

T

2,08

54,02

U

2,08

54,01

V

2,05

54,01

W

2,05

54,00

X

1,90

54,00

Y

1,90

53,90

Z

1,70

53,90

AA

1,70

54,00

BB

1,50

54,00

CC

1,50

54,10

DD

1,40

54,10

Depunerea cererilor și criteriile de atribuire a drepturilor de exploatare

Solicitanții care depun cererea inițială și cei care depun cereri concurente trebuie să demonstreze că îndeplinesc condițiile necesare pentru obținerea autorizației, stabilite la articolele 4 și 5 din Decretul nr. 2006-648 din 2 iunie 2006 privind drepturile de exploatare minieră și de depozitare subterană (Décret no 2006-648 du 2 juin 2006 relatif aux titres miniers et aux titres de stockage souterrain) publicat în Jurnalul oficial al Republicii franceze (Journal officiel de la République française) din 3 iunie 2006.

Societățile interesate pot depune o cerere concurentă în termen de nouăzeci de zile de la data publicării prezentului aviz, în conformitate cu procedura descrisă pe scurt în „Avizul privind acordarea drepturilor de exploatare minieră a hidrocarburilor în Franța”, publicat în
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene C 374 din 30 decembrie 1994, pagina 11, și stabilită prin Decretul nr. 2006-648 din 2 iunie 2006 privind drepturile de exploatare minieră și de depozitare subterană (Jurnalul Oficial al Republicii Franceze din 3 iunie 2006).

Cererile concurente se adresează ministrului responsabil cu sectorul minier, la adresa indicată în continuare. Deciziile privind cererea inițială și cererile concurente se adoptă în termen de doi ani de la data primirii cererii inițiale de către autoritățile franceze, și anume până cel târziu la 9 octombrie 2011.

Condiții și cerințe privind exercitarea activității și încetarea acesteia

Solicitanții sunt invitați să consulte articolele 79 și 79.1 din Codul minier și Decretul nr. 2006-649 din 2 iunie 2006 privind exploatările miniere, depozitarea subterană și poliția minelor și a depozitelor subterane (décret no 2006-649 du 2 juin 2006, relatif aux travaux miniers, aux travaux de stockage souterrain et à la police des mines, des stockages souterrains, Jurnalul Oficial al Republicii Franceze din 3 iunie 2006).

Informații suplimentare se pot obține de la următoarea adresă: Ministère de l'Écologie, de l’Énergie, du Développement durable et de la Mer: Direction générale de l'énergie et du climat, Direction de l’énergie, Sous-direction de la sécurité d’approvisionnement et nouveaux produits énergétiques Grande Arche, Paroi Nord — 92055 La Défense Cedex, FRANCE Tel. +33 140819529.

Dispozițiile legale menționate anterior pot fi consultate pe site-ul Légifrance: http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  JO L 164, 30.6.1994, p. 3.

---