# Den Europæiske Unions C 143/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2010.143.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 143 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 53. årgang2. juni 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2010.143.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 143

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

53. årgang2. juni 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Rådet |
| 2010/C 143/01 | Rådets udtalelse om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2012 | 1 |
| 2010/C 143/02 | Rådets udtalelse om Litauens opdaterede konvergensprogram, 2009-2012 | 6 |
| 2010/C 143/03 | Rådets udtalelse om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2014 | 12 |
| 2010/C 143/04 | Rådets udtalelse om Polens opdaterede konvergensprogram, 2009-2012 | 17 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

2010/C 143/01

Rådets udtalelse om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2012

1

2010/C 143/02

Rådets udtalelse om Litauens opdaterede konvergensprogram, 2009-2012

6

2010/C 143/03

Rådets udtalelse om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2014

12

2010/C 143/04

Rådets udtalelse om Polens opdaterede konvergensprogram, 2009-2012

17

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 143/05 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 22 |
| 2010/C 143/06 | Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5874 — Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels) (
  1
  ) | 25 |
| 2010/C 143/07 | Meddelelse i henhold til artikel 12, stk. 5, litra a), i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92, om oplysninger fra medlemsstaternes toldmyndigheder om tarifering af varer i toldnomenklaturen | 26 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2010/C 143/05

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

22

2010/C 143/06

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag COMP/M.5874 — Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels) (
  1
  )

1

25

2010/C 143/07

Meddelelse i henhold til artikel 12, stk. 5, litra a), i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92, om oplysninger fra medlemsstaternes toldmyndigheder om tarifering af varer i toldnomenklaturen

26

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 143/08 | Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner: 1,00 % pr. 1. juni 2010 — Euroens vekselkurs | 27 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2010/C 143/09 | Meddelelse om ansøgning om efterforskning efter flydende og gasformige kulbrinter på området benævnt Costa del Sole — Republikken Italien — Regionen Sicilien — det Regionale Forvaltningsorgan for Energi og Offentlig Forsyningsvirksomhed — den Regionale Afdeling for Energi — Regionalkontoret for Kulbrinter og Geotermi (U.R.I.G.) | 28 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2010/C 143/08

Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner: 1,00 % pr. 1. juni 2010 — Euroens vekselkurs

27

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2010/C 143/09

Meddelelse om ansøgning om efterforskning efter flydende og gasformige kulbrinter på området benævnt Costa del Sole — Republikken Italien — Regionen Sicilien — det Regionale Forvaltningsorgan for Energi og Offentlig Forsyningsvirksomhed — den Regionale Afdeling for Energi — Regionalkontoret for Kulbrinter og Geotermi (U.R.I.G.)

28

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 143/10 | Meddelelse vedrørende de gældende antidumpingforanstaltninger for importen til Unionen af visse side by side-køleskabe med oprindelse i Republikken Korea: ændring af adressen på en virksomhed, der er omfattet af en individuel antidumpingtold | 30 |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 143/11 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5818 — Ericsson/LG Electronics/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 32 |
| 2010/C 143/12 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5808 — JSA/Jacquet Metals/IMS) (
  1
  ) | 33 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

2010/C 143/10

Meddelelse vedrørende de gældende antidumpingforanstaltninger for importen til Unionen af visse side by side-køleskabe med oprindelse i Republikken Korea: ændring af adressen på en virksomhed, der er omfattet af en individuel antidumpingtold

30

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2010/C 143/11

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5818 — Ericsson/LG Electronics/JV) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

32

2010/C 143/12

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5808 — JSA/Jacquet Metals/IMS) (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

| 2.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 143/1

---

RÅDETS UDTALELSE

om Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2012

2010/C 143/01

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

VEDTAGET DENNE UDTALELSE:

| (1) | Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2009-2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Belgiens opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2009-2012.

| (2) | Verdenshandelens sammenbrud samt dalende tillid, formuevirkninger og strammere kreditvilkår førte til en voldsom afmatning af den belgiske økonomi ved udgangen af 2008. Den økonomiske recession, der var meget kraftig, blev efterfulgt af en relativt kraftig fremgang i andet halvår af 2009, som til dels var et resultat af midlertidige faktorer, herunder (nationale og udenlandske) pakker af stimulerende foranstaltninger og et positivt bidrag fra lagerbeholdninger.
  En fortsat modgang på grund af omstruktureringen af de finansielle institutioner og en yderligere stigning i arbejdsløsheden samt en lav kapacitetsudnyttelse forventes på ny at opbremse væksten i det første halvår af 2010. Selv om genopretningen af den belgiske økonomi, som er meget åben, i stort omfang kunne påvirkes positivt af fremgangen i verdenshandelen, vil virkningen heraf muligvis blive beskeden som følge af de seneste års tab af omkostningsrelateret konkurrenceevne i Belgien. Opbremsningen har haft en væsentlig negativ indvirkning på de offentlige finanser. Det offentlige underskud forværredes fra 1,2 % af BNP i 2008 til 5,9 % af BNP i 2009. Desuden begyndte den offentlige bruttogældskvote, som faldt fra 2000 til 2007 som følge af den generelt set forsigtige finanspolitik, igen at stige i 2008 på grund af indgreb i den finansielle sektor (til 97,9 % i 2009). Rådet fastslog den 2. december 2009, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Belgien, og vedtog en henstilling, således at underskuddet kunne blive korrigeret inden 2012 ved hjælp af en gennemsnitlig årlig finanspolitisk indsats på 0,75 % af BNP. Den kraftige forværring af de offentlige finanser sammenholdt med de budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring, som er større end gennemsnittet, samt betydelige eventualforpligtelser som følge af foranstaltningerne til at stabilisere det finansielle system, betyder, at der fortsat er behov for budgetkonsolidering og strukturreformer med henblik på at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. |
| --- | --- |

(2)

Verdenshandelens sammenbrud samt dalende tillid, formuevirkninger og strammere kreditvilkår førte til en voldsom afmatning af den belgiske økonomi ved udgangen af 2008. Den økonomiske recession, der var meget kraftig, blev efterfulgt af en relativt kraftig fremgang i andet halvår af 2009, som til dels var et resultat af midlertidige faktorer, herunder (nationale og udenlandske) pakker af stimulerende foranstaltninger og et positivt bidrag fra lagerbeholdninger.

En fortsat modgang på grund af omstruktureringen af de finansielle institutioner og en yderligere stigning i arbejdsløsheden samt en lav kapacitetsudnyttelse forventes på ny at opbremse væksten i det første halvår af 2010. Selv om genopretningen af den belgiske økonomi, som er meget åben, i stort omfang kunne påvirkes positivt af fremgangen i verdenshandelen, vil virkningen heraf muligvis blive beskeden som følge af de seneste års tab af omkostningsrelateret konkurrenceevne i Belgien. Opbremsningen har haft en væsentlig negativ indvirkning på de offentlige finanser. Det offentlige underskud forværredes fra 1,2 % af BNP i 2008 til 5,9 % af BNP i 2009. Desuden begyndte den offentlige bruttogældskvote, som faldt fra 2000 til 2007 som følge af den generelt set forsigtige finanspolitik, igen at stige i 2008 på grund af indgreb i den finansielle sektor (til 97,9 % i 2009). Rådet fastslog den 2. december 2009, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Belgien, og vedtog en henstilling, således at underskuddet kunne blive korrigeret inden 2012 ved hjælp af en gennemsnitlig årlig finanspolitisk indsats på 0,75 % af BNP. Den kraftige forværring af de offentlige finanser sammenholdt med de budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring, som er større end gennemsnittet, samt betydelige eventualforpligtelser som følge af foranstaltningerne til at stabilisere det finansielle system, betyder, at der fortsat er behov for budgetkonsolidering og strukturreformer med henblik på at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

| (3) | Selv om en stor del af det konstaterede fald i det reale BNP i forbindelse med krisen er konjunkturbestemt, er niveauet for det potentielle output også blevet påvirket negativt. Krisen kan desuden også påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt i kraft af lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder og stigende strukturel arbejdsløshed. Konsekvenserne af den økonomiske krise forværrer desuden den demografiske aldrings ugunstige virkninger på det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. Det vil på denne baggrund være afgørende at fremskynde strukturreformerne for at støtte den potentielle vækst. For Belgien er det især vigtigt at gennemføre reformer, der navnlig i netværksindustrierne fremmer konkurrencen, og som øger udbuddet af arbejdskraft, herunder reformer af arbejdsmarkedet (dvs. lønforhandlingssystemet og incitamenter til at arbejde) og af pensionssystemet. |
| --- | --- |

(3)

Selv om en stor del af det konstaterede fald i det reale BNP i forbindelse med krisen er konjunkturbestemt, er niveauet for det potentielle output også blevet påvirket negativt. Krisen kan desuden også påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt i kraft af lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder og stigende strukturel arbejdsløshed. Konsekvenserne af den økonomiske krise forværrer desuden den demografiske aldrings ugunstige virkninger på det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. Det vil på denne baggrund være afgørende at fremskynde strukturreformerne for at støtte den potentielle vækst. For Belgien er det især vigtigt at gennemføre reformer, der navnlig i netværksindustrierne fremmer konkurrencen, og som øger udbuddet af arbejdskraft, herunder reformer af arbejdsmarkedet (dvs. lønforhandlingssystemet og incitamenter til at arbejde) og af pensionssystemet.

| (4) | I det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for programmet, forudses det, at det reale BNP efter et fald på 3,1 % i 2009 vil stige med 1,1 % i 2010, med 1,7 % i 2011 og yderligere 2,2 % i 2012. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra efteråret 2009 forventes den årlige vækst i BNP lige netop at blive positiv i 2010 (0,6 %) og at stige til 1,5 % i 2011. Disse fremskrivninger forekommer dog noget lave i betragtning af nyere oplysninger, herunder resultatet for det sidste halvår af 2009, som er bedre end forventet. Den fremskrevne sammensætning af væksten overdriver formentlig bidraget fra væksten i den nationale efterspørgsel i 2010 en smule, men virker herefter realistisk. Derfor er programmets vækstantagelser sammenholdt med de disponible oplysninger (2) samlet set troværdige, da vækstsammensætningen er favorabel i 2010. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer realistiske. Dog forekommer vækstantagelserne at være lidt for optimistiske, da den faldende vækst i arbejdskraftomkostningerne i de øvrige lande i euroområdet formentlig vil medføre en nedgang i de belgiske lønninger i betragtning af den store arbejdsløshed. Hertil kommer, at den fremskrevne vækst i arbejdskraftomkostningerne per arbejdstager væsentligt overskrider den fremskrevne produktivitetsvækst. |
| --- | --- |

(4)

I det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for programmet, forudses det, at det reale BNP efter et fald på 3,1 % i 2009 vil stige med 1,1 % i 2010, med 1,7 % i 2011 og yderligere 2,2 % i 2012. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra efteråret 2009 forventes den årlige vækst i BNP lige netop at blive positiv i 2010 (0,6 %) og at stige til 1,5 % i 2011. Disse fremskrivninger forekommer dog noget lave i betragtning af nyere oplysninger, herunder resultatet for det sidste halvår af 2009, som er bedre end forventet. Den fremskrevne sammensætning af væksten overdriver formentlig bidraget fra væksten i den nationale efterspørgsel i 2010 en smule, men virker herefter realistisk. Derfor er programmets vækstantagelser sammenholdt med de disponible oplysninger (2) samlet set troværdige, da vækstsammensætningen er favorabel i 2010. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer realistiske. Dog forekommer vækstantagelserne at være lidt for optimistiske, da den faldende vækst i arbejdskraftomkostningerne i de øvrige lande i euroområdet formentlig vil medføre en nedgang i de belgiske lønninger i betragtning af den store arbejdsløshed. Hertil kommer, at den fremskrevne vækst i arbejdskraftomkostningerne per arbejdstager væsentligt overskrider den fremskrevne produktivitetsvækst.

| (5) | I programmet anslås det offentlige underskud i 2009 til 5,9 % af BNP. Det massive udsving fra et underskud på 1,2 % af BNP i 2008 afspejler i vidt omfang krisens konsekvenser for de offentlige finanser, men skyldes også stimulerende foranstaltninger på 0,5 % af BNP, som regeringen vedtog i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Forværringen afspejler navnlig en stigning i udgiftskvoten. Ifølge programmet skal finanspolitikken strammes i 2010 og 2011 og yderligere i 2012 med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012 og genskabe en holdbar situation for de offentlige finanser. Dette er overordnet set i overensstemmelse med Rådets exitstrategi, når også den høje gældskvote og de ovennævnte budgetkonsekvenser af ældrekvoten tages i betragtning. |
| --- | --- |

(5)

I programmet anslås det offentlige underskud i 2009 til 5,9 % af BNP. Det massive udsving fra et underskud på 1,2 % af BNP i 2008 afspejler i vidt omfang krisens konsekvenser for de offentlige finanser, men skyldes også stimulerende foranstaltninger på 0,5 % af BNP, som regeringen vedtog i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Forværringen afspejler navnlig en stigning i udgiftskvoten. Ifølge programmet skal finanspolitikken strammes i 2010 og 2011 og yderligere i 2012 med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012 og genskabe en holdbar situation for de offentlige finanser. Dette er overordnet set i overensstemmelse med Rådets exitstrategi, når også den høje gældskvote og de ovennævnte budgetkonsekvenser af ældrekvoten tages i betragtning.

| (6) | Programmet har som målsætning at nå et offentligt underskud på 4,8 % af BNP i 2010, hvilket er i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009. Det nationale budget for 2010 indeholdt en fremskrivning af underskuddet på 5,6 % af BNP. Nedjusteringen af budgetmålet for 2010 afspejler de mere favorable makroøkonomiske udsigter i opdateringen (underskuddet falder med omkring 0,3 % af BNP) samt den omstændighed, at det nationale budget ikke tager hensyn til de planlagte konsolideringsforanstaltninger, der udgør 0,5 % af BNP på andre forvaltningsniveauer. Ifølge opdateringen stiger indtægtskvoten fra 47,7 % af BNP i 2009 til 49,1 % i 2010, mens udgiftskvoten stiger fra 53,7 % til 53,9 % af BNP. Det strukturelle underskud i programmet (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet i henhold til den i fællesskab aftalte metode) viser en forbedring fra 3,8 % af BNP i 2009 til 3,4 % af BNP i 2010. I betragtning af, at programmet klassificerede nogle af de midlertidige stimulerende foranstaltninger i 2009 (0,2 % af BNP) som engangsforanstaltninger, ville den samlede tilpasning blive på 0,5 % af BNP. Forbedringen af den strukturelle saldo i 2010 afspejler konsolideringsforanstaltningerne på 1 % af BNP. Disse foranstaltninger omfatter en stigning i den personlige indkomstskat i Flandern, en stigning i punktafgifter, højere selskabsskatter og indtægter fra banksektoren og producenter af atomenergi, som ikke er skatterelaterede, samt besparelser i forbruget i produktionen og i lønomkostningerne. Dette opvejes delvist af en tendens til en ekspansiv udgiftsvækst som følge af tidligere gennemførte foranstaltninger og budgetkonsekvenserne af befolkningens aldring (omkring 0,5 % af BNP). Betydningen af engangsforanstaltningerne er meget begrænset (under 0,1 % af BNP). |
| --- | --- |

(6)

Programmet har som målsætning at nå et offentligt underskud på 4,8 % af BNP i 2010, hvilket er i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009. Det nationale budget for 2010 indeholdt en fremskrivning af underskuddet på 5,6 % af BNP. Nedjusteringen af budgetmålet for 2010 afspejler de mere favorable makroøkonomiske udsigter i opdateringen (underskuddet falder med omkring 0,3 % af BNP) samt den omstændighed, at det nationale budget ikke tager hensyn til de planlagte konsolideringsforanstaltninger, der udgør 0,5 % af BNP på andre forvaltningsniveauer. Ifølge opdateringen stiger indtægtskvoten fra 47,7 % af BNP i 2009 til 49,1 % i 2010, mens udgiftskvoten stiger fra 53,7 % til 53,9 % af BNP. Det strukturelle underskud i programmet (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på grundlag af oplysningerne i programmet i henhold til den i fællesskab aftalte metode) viser en forbedring fra 3,8 % af BNP i 2009 til 3,4 % af BNP i 2010. I betragtning af, at programmet klassificerede nogle af de midlertidige stimulerende foranstaltninger i 2009 (0,2 % af BNP) som engangsforanstaltninger, ville den samlede tilpasning blive på 0,5 % af BNP. Forbedringen af den strukturelle saldo i 2010 afspejler konsolideringsforanstaltningerne på 1 % af BNP. Disse foranstaltninger omfatter en stigning i den personlige indkomstskat i Flandern, en stigning i punktafgifter, højere selskabsskatter og indtægter fra banksektoren og producenter af atomenergi, som ikke er skatterelaterede, samt besparelser i forbruget i produktionen og i lønomkostningerne. Dette opvejes delvist af en tendens til en ekspansiv udgiftsvækst som følge af tidligere gennemførte foranstaltninger og budgetkonsekvenserne af befolkningens aldring (omkring 0,5 % af BNP). Betydningen af engangsforanstaltningerne er meget begrænset (under 0,1 % af BNP).

| (7) | Hovedformålet med den mellemfristede budgetstrategi er at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud inden 2012 i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009 og at opnå et budget, der er i både nominel og strukturel balance inden 2015. Til dette formål sigter programmet mod en forbedring af det samlede underskud fra 5,9 % af BNP i 2009 til 4,8 % i 2010, 4,1 % i 2011 og 3 % i 2012. Den primære saldo viser en lidt større forbedring, da renteudgifterne forventes at stige med 0,2 % af BNP i programperioden. Det strukturelle underskud (genberegnet på grundlag af oplysningerne i programmet) forbedres fra 3,8 % af BNP i 2009 til 3,4 % af BNP i 2010, 2,9 % af BNP i 2011 og 2,2 % af BNP i 2012. Efter en tilpasning på 0,5 % af BNP i 2010 er der i programmet planlagt en tilpasning på 0,5 % og 0,75 % af BNP i henholdsvis 2011 og i 2012, hvilket resulterer i et gennemsnit på over 0,5 % af BNP om året i programperioden. Dette er en smule under den gennemsnitlige årlige finansielle indsats på 0,75 % af BNP, Rådet henstillede om i henhold til artikel 126, stk. 7, da denne udvikling er baseret på bedre makroøkonomiske antagelser. Tilpasningen synes til en vis grad at være koncentreret i slutningen af perioden og er i større grad baseret på indtægtsforøgelser end på udgiftsbegrænsninger. Tilpasningen bygger på den nationale regerings kraftige reduktion af underskuddet samt mindre reduktioner af underskud i den sociale sikringsordning, regioner og lokalforvaltninger. Regeringen planlægger ingen engangsforanstaltninger. De foranstaltninger, der skal understøtte målet for 2011, er til dels uspecificerede, og ingen foranstaltninger er blevet specificeret for 2012. Programmet bekræfter forpligtelsen til at opfylde den mellemfristede målsætning, som er et budgetoverskud på 0,5 % af BNP i strukturelle termer. På baggrund af de seneste fremskrivninger og gældens størrelse afspejler de mellemfristede mål pagtens målsætninger. Ifølge programmet forventes den dog ikke realiseret i programperioden. |
| --- | --- |

(7)

Hovedformålet med den mellemfristede budgetstrategi er at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud inden 2012 i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009 og at opnå et budget, der er i både nominel og strukturel balance inden 2015. Til dette formål sigter programmet mod en forbedring af det samlede underskud fra 5,9 % af BNP i 2009 til 4,8 % i 2010, 4,1 % i 2011 og 3 % i 2012. Den primære saldo viser en lidt større forbedring, da renteudgifterne forventes at stige med 0,2 % af BNP i programperioden. Det strukturelle underskud (genberegnet på grundlag af oplysningerne i programmet) forbedres fra 3,8 % af BNP i 2009 til 3,4 % af BNP i 2010, 2,9 % af BNP i 2011 og 2,2 % af BNP i 2012. Efter en tilpasning på 0,5 % af BNP i 2010 er der i programmet planlagt en tilpasning på 0,5 % og 0,75 % af BNP i henholdsvis 2011 og i 2012, hvilket resulterer i et gennemsnit på over 0,5 % af BNP om året i programperioden. Dette er en smule under den gennemsnitlige årlige finansielle indsats på 0,75 % af BNP, Rådet henstillede om i henhold til artikel 126, stk. 7, da denne udvikling er baseret på bedre makroøkonomiske antagelser. Tilpasningen synes til en vis grad at være koncentreret i slutningen af perioden og er i større grad baseret på indtægtsforøgelser end på udgiftsbegrænsninger. Tilpasningen bygger på den nationale regerings kraftige reduktion af underskuddet samt mindre reduktioner af underskud i den sociale sikringsordning, regioner og lokalforvaltninger. Regeringen planlægger ingen engangsforanstaltninger. De foranstaltninger, der skal understøtte målet for 2011, er til dels uspecificerede, og ingen foranstaltninger er blevet specificeret for 2012. Programmet bekræfter forpligtelsen til at opfylde den mellemfristede målsætning, som er et budgetoverskud på 0,5 % af BNP i strukturelle termer. På baggrund af de seneste fremskrivninger og gældens størrelse afspejler de mellemfristede mål pagtens målsætninger. Ifølge programmet forventes den dog ikke realiseret i programperioden.

| (8) | Budgetresultatet kan blive lidt ringere end forventet i programmet. I 2010 kan dette skyldes, at selskabsskatterne sandsynligvis er overvurderede. Desuden er de foranstaltninger, der ligger til grund for budgetstrategien, til dels uspecificerede for 2011, og ingen foranstaltninger er specificeret for 2012. Hertil kommer, at det lidt optimistiske makroøkonomiske scenario med relativt høje fremskrivninger for lønstigninger kan medføre budgetresultater, som er værre end forventet. Endelig har regeringen tilbudt banksektoren betydelige garantier, som kan bringe kommende underskud og gæld i vejret i det omfang, de tages i brug, selv om nogle af omkostningerne i forbindelse med statsstøtte til den finansielle sektor også vil kunne dækkes ind i fremtiden. Til sidst er opfyldelsen af målene for og korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud inden 2012 ikke fuldt ud sikret, da strategien til en vis grad er koncentreret i slutningen af perioden, og da målet om 3 % af BNP i 2012 ikke giver noget råderum i betragtning af erfaringerne med overholdelse af budgetmålene. |
| --- | --- |

(8)

Budgetresultatet kan blive lidt ringere end forventet i programmet. I 2010 kan dette skyldes, at selskabsskatterne sandsynligvis er overvurderede. Desuden er de foranstaltninger, der ligger til grund for budgetstrategien, til dels uspecificerede for 2011, og ingen foranstaltninger er specificeret for 2012. Hertil kommer, at det lidt optimistiske makroøkonomiske scenario med relativt høje fremskrivninger for lønstigninger kan medføre budgetresultater, som er værre end forventet. Endelig har regeringen tilbudt banksektoren betydelige garantier, som kan bringe kommende underskud og gæld i vejret i det omfang, de tages i brug, selv om nogle af omkostningerne i forbindelse med statsstøtte til den finansielle sektor også vil kunne dækkes ind i fremtiden. Til sidst er opfyldelsen af målene for og korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud inden 2012 ikke fuldt ud sikret, da strategien til en vis grad er koncentreret i slutningen af perioden, og da målet om 3 % af BNP i 2012 ikke giver noget råderum i betragtning af erfaringerne med overholdelse af budgetmålene.

| (9) | Den offentlige bruttogæld er vurderet til 97,9 % af BNP i 2009, dvs. højere end de 89,8 % året før. Denne stigning forklares ud fra det kraftigt stigende underskud og den negative BNP-vækst. Den offentlige bruttogældskvote lå således langt over traktatens referenceværdi i 2009 og stiger ifølge programmet vedvarende indtil 2011 (til 101,4 % af BNP). Den falder en smule til 100,6 % af BNP i 2012. Den yderligere stigning skyldes navnlig det fortsat store underskud. I betragtning af de negative risici, der knytter sig til budgetmålene, kunne gældskvoten også udvikle sig mindre gunstigt end forventet i programmet, navnlig fra 2011. Risici i forbindelse med eventuelle behov for yderligere støtte til den finansielle sektor forekommer begrænset i den nuværende situation. |
| --- | --- |

(9)

Den offentlige bruttogæld er vurderet til 97,9 % af BNP i 2009, dvs. højere end de 89,8 % året før. Denne stigning forklares ud fra det kraftigt stigende underskud og den negative BNP-vækst. Den offentlige bruttogældskvote lå således langt over traktatens referenceværdi i 2009 og stiger ifølge programmet vedvarende indtil 2011 (til 101,4 % af BNP). Den falder en smule til 100,6 % af BNP i 2012. Den yderligere stigning skyldes navnlig det fortsat store underskud. I betragtning af de negative risici, der knytter sig til budgetmålene, kunne gældskvoten også udvikle sig mindre gunstigt end forventet i programmet, navnlig fra 2011. Risici i forbindelse med eventuelle behov for yderligere støtte til den finansielle sektor forekommer begrænset i den nuværende situation.

| (10) | De mellemsigtede gældsprognoser, hvori det antages, at BNP-vækstraterne gradvis når op på de værdier, der forventedes før krisen, at skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og indbefatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, viser, at den budgetstrategi, der forudses i programmet, i sig selv og uden nogen yderligere politiske ændringer ikke vil være tilstrækkelig til at stabilisere gældskvoten inden 2020, hvorfor konsolideringen bør fortsætte efter programperioden. |
| --- | --- |

(10)

De mellemsigtede gældsprognoser, hvori det antages, at BNP-vækstraterne gradvis når op på de værdier, der forventedes før krisen, at skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og indbefatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, viser, at den budgetstrategi, der forudses i programmet, i sig selv og uden nogen yderligere politiske ændringer ikke vil være tilstrækkelig til at stabilisere gældskvoten inden 2020, hvorfor konsolideringen bør fortsætte efter programperioden.

| (11) | De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring er klart større end EU-gennemsnittet, hvilket hovedsagelig skyldes en meget stor stigning i pensionsudgifterne opgjort som andel af BNP i de kommende årtier. Den i programmet anslåede budgetstilling i 2009 forstærker de budgetmæssige virkninger af den aldrende befolkning på holdbarhedsgabet. Sikringen af primære overskud på mellemlang sigt og gennemførelsen af reformer af arbejdsmarkedet og det sociale sikringssystem, navnlig en yderligere pensionsreform med henblik på at dæmpe den betydelige stigning i de aldersrelaterede udgifter, ville bidrage til at mindske den risiko for holdbarheden i de offentlige finanser, som i Kommissionens holdbarhedsrapport (3) fra 2009 blev vurderet til middel. |
| --- | --- |

(11)

De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring er klart større end EU-gennemsnittet, hvilket hovedsagelig skyldes en meget stor stigning i pensionsudgifterne opgjort som andel af BNP i de kommende årtier. Den i programmet anslåede budgetstilling i 2009 forstærker de budgetmæssige virkninger af den aldrende befolkning på holdbarhedsgabet. Sikringen af primære overskud på mellemlang sigt og gennemførelsen af reformer af arbejdsmarkedet og det sociale sikringssystem, navnlig en yderligere pensionsreform med henblik på at dæmpe den betydelige stigning i de aldersrelaterede udgifter, ville bidrage til at mindske den risiko for holdbarheden i de offentlige finanser, som i Kommissionens holdbarhedsrapport (3) fra 2009 blev vurderet til middel.

| (12) | Den finanspolitiske ramme i Belgien styrkes af uafhængige finansielle institutioner. Imidlertid virker de numeriske finanspolitiske regler og de mellemfristede budgetrammer svage, hvilket hidtil har bidraget til hyppige overskridelser. Programmet indeholder en række forbedringer, herunder inddragelsen af flerårige budgetaftaler mellem alle regeringerne, fremskridt mod en flerårig budgetplanlægning på nationalt niveau, hyppige og stringente budgetkontroller og en plan om at forbedre rapporteringsordningen for de lokale forvaltninger. Der kan ikke desto mindre gøres mere for at forbedre den finanspolitiske ramme. Der foreligger bl.a. ingen flerårige udgiftslofter, der kan håndhæves. |
| --- | --- |

(12)

Den finanspolitiske ramme i Belgien styrkes af uafhængige finansielle institutioner. Imidlertid virker de numeriske finanspolitiske regler og de mellemfristede budgetrammer svage, hvilket hidtil har bidraget til hyppige overskridelser. Programmet indeholder en række forbedringer, herunder inddragelsen af flerårige budgetaftaler mellem alle regeringerne, fremskridt mod en flerårig budgetplanlægning på nationalt niveau, hyppige og stringente budgetkontroller og en plan om at forbedre rapporteringsordningen for de lokale forvaltninger. Der kan ikke desto mindre gøres mere for at forbedre den finanspolitiske ramme. Der foreligger bl.a. ingen flerårige udgiftslofter, der kan håndhæves.

| (13) | Belgien har et højt samlet skattetryk og store offentlige udgifter. Regeringen har truffet flere foranstaltninger for at reformere skattesystemet, herunder væsentlige skattelettelser på arbejdskraft og i mindre grad for virksomheder. Trods disse foranstaltninger er arbejdsmarkedet — også som en konsekvens af samspillet med arbejdsløshedsunderstøttelsessystemet — fortsat karakteriseret ved en væsentlig grad af inaktivitet, arbejdsløshed og lavtlønsfælder. I betragtning af den strenge budgetkonsolidering skal der kompenseres fuldt ud for flere lettelser i skatten på arbejdskraft. På udgiftssiden har væksten i de primære udgifter været større end den nominelle BNP-vækst i perioden 2000-2009. Den planlagte reform af pensionssystemet er et skridt i den rigtige retning, som kan medføre en væsentlig positiv indvirkning på budgettet og den potentielle vækst. |
| --- | --- |

(13)

Belgien har et højt samlet skattetryk og store offentlige udgifter. Regeringen har truffet flere foranstaltninger for at reformere skattesystemet, herunder væsentlige skattelettelser på arbejdskraft og i mindre grad for virksomheder. Trods disse foranstaltninger er arbejdsmarkedet — også som en konsekvens af samspillet med arbejdsløshedsunderstøttelsessystemet — fortsat karakteriseret ved en væsentlig grad af inaktivitet, arbejdsløshed og lavtlønsfælder. I betragtning af den strenge budgetkonsolidering skal der kompenseres fuldt ud for flere lettelser i skatten på arbejdskraft. På udgiftssiden har væksten i de primære udgifter været større end den nominelle BNP-vækst i perioden 2000-2009. Den planlagte reform af pensionssystemet er et skridt i den rigtige retning, som kan medføre en væsentlig positiv indvirkning på budgettet og den potentielle vækst.

| (14) | Samlet set er programmets budgetstrategi for 2010 i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7. Fra og med 2011 vil budgetstrategien måske ikke længere være fuldt ud i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7, når der tages hensyn til de forskellige risici, der optræder. Navnlig er de foranstaltninger, der understøtter målet for 2011, kun delvist specificeret, og der er ikke specificeret nogen foranstaltninger for 2012. Det noget optimistiske makroøkonomiske scenarie sammenholdt med den finanspolitiske indsats, der er lidt mindre end anbefalet, indebærer en yderligere risiko for de kommende år. Strategien om at tage disse risici i betragtning er muligvis ikke tilstrækkelig til at bringe den offentlige bruttogældskvote tilbage på en nedadgående kurs, der nærmer sig referenceværdien med en tilfredsstillende hastighed. Derfor skal strategien fuldt ud understøttes af specifikke foranstaltninger fra 2011, og der skal overvejes supplerende foranstaltninger for at sikre, at målene nås, hvis risiciene indtræder. Dette ville også hjælpe i lyset af Belgiens høje offentlige gældskvote, de budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring, som er større end gennemsnittet, samt regeringens betydelige eventualforpligtelser som følge af de garantier, der er stillet til den finansielle sektor. |
| --- | --- |

(14)

Samlet set er programmets budgetstrategi for 2010 i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7. Fra og med 2011 vil budgetstrategien måske ikke længere være fuldt ud i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7, når der tages hensyn til de forskellige risici, der optræder. Navnlig er de foranstaltninger, der understøtter målet for 2011, kun delvist specificeret, og der er ikke specificeret nogen foranstaltninger for 2012. Det noget optimistiske makroøkonomiske scenarie sammenholdt med den finanspolitiske indsats, der er lidt mindre end anbefalet, indebærer en yderligere risiko for de kommende år. Strategien om at tage disse risici i betragtning er muligvis ikke tilstrækkelig til at bringe den offentlige bruttogældskvote tilbage på en nedadgående kurs, der nærmer sig referenceværdien med en tilfredsstillende hastighed. Derfor skal strategien fuldt ud understøttes af specifikke foranstaltninger fra 2011, og der skal overvejes supplerende foranstaltninger for at sikre, at målene nås, hvis risiciene indtræder. Dette ville også hjælpe i lyset af Belgiens høje offentlige gældskvote, de budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring, som er større end gennemsnittet, samt regeringens betydelige eventualforpligtelser som følge af de garantier, der er stillet til den finansielle sektor.

| (15) | Hvad angår de oplysninger, der kræves i henhold til adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammer, mangler programmet et begrænset antal obligatoriske data og enkelte fakultative data (4). I den henstilling, som Rådet rettede til Belgien i henhold til artikel 126, stk. 7, den 2. december 2009 med henblik på at bringe det uforholdsmæssigt store underskud til ophør, opfordrede det også Belgien til at rapportere om fremskridtene med gennemførelsen af Rådets henstillinger i et særskilt kapitel i opdateringerne af stabilitetsprogrammerne. Belgien efterkom denne henstilling i form af et supplement til programmet. |
| --- | --- |

(15)

Hvad angår de oplysninger, der kræves i henhold til adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammer, mangler programmet et begrænset antal obligatoriske data og enkelte fakultative data (4). I den henstilling, som Rådet rettede til Belgien i henhold til artikel 126, stk. 7, den 2. december 2009 med henblik på at bringe det uforholdsmæssigt store underskud til ophør, opfordrede det også Belgien til at rapportere om fremskridtene med gennemførelsen af Rådets henstillinger i et særskilt kapitel i opdateringerne af stabilitetsprogrammerne. Belgien efterkom denne henstilling i form af et supplement til programmet.

Det kan samlet konkluderes, at budgetstillingen som følge af ekspansionen i 2009 i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan bliver restriktiv i 2010 og 2011 og endnu mere i 2012. Dette skulle, således som det er præsenteret, medføre en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden 2012 i overensstemmelse med henstillingen af 2. december 2009 i henhold til artikel 126, stk. 7, i TEUF. Den offentlige bruttogældskvote, som voksede i 2008 som følge af foranstaltningerne til stabilisering af det finansielle system, vil fortsætte med at bevæge sig i opadgående retning indtil 2011 og vil falde igen i 2012. Dette vil bringe gælden tilbage i en nedadgående retning. Imidlertid er budgetkursen genstand for nogle negative risici. I 2010 kan potentielt optimistiske skattemæssige skøn muligvis medføre et lidt større underskud og kan indebære, at der skal træffes supplerende foranstaltninger på grundlag af den planlagte budgetkontrol. Fra 2011 er den største risiko en konsekvens af, at de foranstaltninger, der understøtter målet for 2011, kun delvist er specificeret, og at der ikke er specificeret nogen foranstaltninger for 2012. Hertil kommer, at de let optimistiske makroøkonomiske antagelser sammenholdt med en gennemsnitlig finanspolitisk indsats, som ligger lidt under de 0,75 % af BNP, som Rådet anbefalede, udgør yderligere negative risici for målene. Den belgiske regering forpligtede sig imidlertid i programmet til at træffe de nødvendige ekstraordinære foranstaltninger, hvis den økonomiske vækst er utilstrækkelig til at nå målet for underskuddet på 3 % af BNP i 2012, og sådanne foranstaltninger vil sandsynligvis være nødvendige. Tilpasningen kan påvirkes positivt med større fokus på udgiftsbegrænsninger. Endelig skal der, selv om programmet indeholder en række forbedringer af den finanspolitiske ramme, gøres mere for at støtte konsolideringstiltagene, navnlig for så vidt angår indførelsen af flerårige udgiftslofter, der kan håndhæves.

På baggrund af ovenstående vurdering og ligeledes i lyset af henstillingen af 2. december 2009 i henhold til artikel 126, stk. 7, i TEUF opfordres Belgien til:

| i) | at sikre, at målet for underskuddet i 2010 overholdes; at præcisere de foranstaltninger, der ligger til grund for budgetmålene fra 2011 for at opnå den henstillede gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats på 0,75 % af BNP i overensstemmelse med henstillingen i henhold til artikel 126, stk. 7; og være klar til at styrke den finanspolitiske indsats, hvis de risici, der er knyttet til den omstændighed, at programscenariet er mere gunstigt end det scenarie, der ligger til grund for henstillingen i henhold til artikel 126, stk. 7, indtræder; og som det foreskrives i henstillingen vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud gribe enhver mulighed ud over den finanspolitiske indsats, herunder som følge af bedre økonomiske vilkår, for at fremskynde nedbringelsen af bruttogældskvoten mod referenceværdien på 60 % af BNP |
| --- | --- |

i)

at sikre, at målet for underskuddet i 2010 overholdes; at præcisere de foranstaltninger, der ligger til grund for budgetmålene fra 2011 for at opnå den henstillede gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats på 0,75 % af BNP i overensstemmelse med henstillingen i henhold til artikel 126, stk. 7; og være klar til at styrke den finanspolitiske indsats, hvis de risici, der er knyttet til den omstændighed, at programscenariet er mere gunstigt end det scenarie, der ligger til grund for henstillingen i henhold til artikel 126, stk. 7, indtræder; og som det foreskrives i henstillingen vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud gribe enhver mulighed ud over den finanspolitiske indsats, herunder som følge af bedre økonomiske vilkår, for at fremskynde nedbringelsen af bruttogældskvoten mod referenceværdien på 60 % af BNP

| ii) | at sikre store primære overskud på mellemlang sigt og gennemføre strukturreformer, der bidrager til at forbedre holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt |
| --- | --- |

ii)

at sikre store primære overskud på mellemlang sigt og gennemføre strukturreformer, der bidrager til at forbedre holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt

| iii) | at forbedre de offentlige finansers kvalitet ved at vedtage en mere stringent budgetramme, som omfatter bindende flerårige udgiftslofter. |
| --- | --- |

iii)

at forbedre de offentlige finansers kvalitet ved at vedtage en mere stringent budgetramme, som omfatter bindende flerårige udgiftslofter.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP jan. 2010 | 1,0 | –3,1 | 1,1 | 1,7 | 2,2 |
| KOM nov. 2009 | 1,0 | –2,9 | 0,6 | 1,5 | — |
| SP sep. 2009 | 1,1 | –3,1 | 0,4 | 1,9 | 2,4 |
| HICP-inflation
  (%) | SP jan. 2010 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,7 | 1,8 |
| KOM nov. 2009 | 4,5 | 0,0 | 1,3 | 1,5 | — |
| SP sep. 2009 | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| Outputgab (5)

  (% af potentielt BNP) | SP jan. 2010 | 1,8 | –2,4 | –2,5 | –2,2 | –1,4 |
| KOM nov. 2009 (6) | 1,7 | –2,3 | –2,8 | –2,4 | — |
| SP sep. 2009 | 2,0 | –2,3 | –2,9 | –2,3 | –1,5 |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | — | — | — | — | — |
| KOM nov. 2009 | –0,2 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | — |
| SP sep. 2009 | –1,6 | –1,9 | –2,1 | –2,3 | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | 48,8 | 47,7 | 49,1 | 49,5 | 49,8 |
| KOM nov. 2009 | 48,8 | 47,7 | 48,0 | 48,2 | — |
| SP sep. 2009 | 48,7 | 47,9 | 48,1 | 48,5 | 49,2 |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | 50,0 | 53,7 | 53,9 | 53,6 | 52,8 |
| KOM nov. 2009 | 50,0 | 53,6 | 53,8 | 54,0 | — |
| SP sep. 2009 | 49,9 | 53,8 | 54,1 | 53,9 | 53,6 |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | –1,2 | –5,9 | –4,8 | –4,1 | –3,0 |
| KOM nov. 2009 | –1,2 | –5,9 | –5,8 | –5,8 | — |
| SP sep. 2009 | –1,2 | –5,9 | –6,0 | –5,5 | –4,4 |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | 2,6 | –2,3 | –1,10 | –0,4 | 0,8 |
| KOM nov. 2009 | 2,6 | –2,0 | –1,8 | –1,7 | — |
| SP sep. 2009 | 2,5 | –2,0 | –1,9 | –1,2 | –0,1 |
| Konjunkturkorrigeret saldo (5)

  (% af BNP) | SP jan. 2010 | –2,2 | –4,6 | –3,4 | –2,9 | –2,2 |
| KOM nov. 2009 | –2,1 | –4,6 | –4,3 | –4,5 | — |
| SP sep. 2009 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| Strukturel saldo (7)

  (% af BNP) | SP jan. 2010 | –2,2 | –3,8 | –3,4 | –2,9 | –2,2 |
| KOM nov. 2009 | –2,2 | –4,2 | –4,4 | –4,5 | ... |
| SP sep. 2009 | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | 89,8 | 97,9 | 100,6 | 101,4 | 100,6 |
| KOM nov. 2009 | 89,8 | 97,2 | 101,2 | 104,0 | — |
| SP sep. 2009 | 89,7 | 97,5 | 101,9 | 103,9 | 104,3 |
| Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra efteråret 2009 (KOM); Beregninger foretaget af Kommissionen. |

2008

2009

2010

2011

2012

Realt BNP

(% ændring)

SP jan. 2010

1,0

–3,1

1,1

1,7

2,2

KOM nov. 2009

1,0

–2,9

0,6

1,5

—

SP sep. 2009

1,1

–3,1

0,4

1,9

2,4

HICP-inflation

(%)

SP jan. 2010

4,5

0,0

1,5

1,7

1,8

KOM nov. 2009

4,5

0,0

1,3

1,5

—

SP sep. 2009

4,5

0,0

1,5

1,6

1,6

Outputgab (5)

(% af potentielt BNP)

SP jan. 2010

1,8

–2,4

–2,5

–2,2

–1,4

KOM nov. 2009 (6)

1,7

–2,3

–2,8

–2,4

—

SP sep. 2009

2,0

–2,3

–2,9

–2,3

–1,5

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

SP jan. 2010

—

—

—

—

—

KOM nov. 2009

–0,2

0,1

0,4

0,3

—

SP sep. 2009

–1,6

–1,9

–2,1

–2,3

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

SP jan. 2010

48,8

47,7

49,1

49,5

49,8

KOM nov. 2009

48,8

47,7

48,0

48,2

—

SP sep. 2009

48,7

47,9

48,1

48,5

49,2

Offentlige udgifter

(% af BNP)

SP jan. 2010

50,0

53,7

53,9

53,6

52,8

KOM nov. 2009

50,0

53,6

53,8

54,0

—

SP sep. 2009

49,9

53,8

54,1

53,9

53,6

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP jan. 2010

–1,2

–5,9

–4,8

–4,1

–3,0

KOM nov. 2009

–1,2

–5,9

–5,8

–5,8

—

SP sep. 2009

–1,2

–5,9

–6,0

–5,5

–4,4

Primær saldo

(% af BNP)

SP jan. 2010

2,6

–2,3

–1,10

–0,4

0,8

KOM nov. 2009

2,6

–2,0

–1,8

–1,7

—

SP sep. 2009

2,5

–2,0

–1,9

–1,2

–0,1

Konjunkturkorrigeret saldo (5)

(% af BNP)

SP jan. 2010

–2,2

–4,6

–3,4

–2,9

–2,2

KOM nov. 2009

–2,1

–4,6

–4,3

–4,5

—

SP sep. 2009

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

Strukturel saldo (7)

(% af BNP)

SP jan. 2010

–2,2

–3,8

–3,4

–2,9

–2,2

KOM nov. 2009

–2,2

–4,2

–4,4

–4,5

...

SP sep. 2009

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP jan. 2010

89,8

97,9

100,6

101,4

100,6

KOM nov. 2009

89,8

97,2

101,2

104,0

—

SP sep. 2009

89,7

97,5

101,9

103,9

104,3

Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra efteråret 2009 (KOM); Beregninger foretaget af Kommissionen.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vurderingen tager navnlig hensyn til prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2009, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(3)  I Rådets konklusioner af 10. november 2009 om de offentlige finansers holdbarhed »opfordrer Rådet medlemsstaterne til i deres kommende stabilitets- og konvergensprogrammer at rette opmærksomheden mod strategier, som fokuserer på holdbarhed«, og desuden »henstiller Rådet til Kommissionen, at den sammen med Udvalget for Økonomisk Politik og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg videreudvikler metoderne til vurdering af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i god tid inden næste holdbarhedsrapport«, der er planlagt til 2012.

(4)  Der er navnlig ikke fremlagt data om sektorbalancer.

(5)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(6)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 1,7 %, 1,1 %, 1,0 % og 1,2 % i perioden 2008-2011.

(7)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger repræsenterede 0,8 % af BNP i 2009 (underskudsforøgende) i henhold til det seneste program. og 0,1 % af BNP i 2008 og 2010 (underskudsformindskende) og 0,5 % af BNP i 2009 (underskudsforøgende) i henhold til Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra 2009.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra efteråret 2009 (KOM); Beregninger foretaget af Kommissionen.

---

| 2.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 143/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 143/6

---

RÅDETS UDTALELSE

om Litauens opdaterede konvergensprogram, 2009-2012

2010/C 143/02

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET DENNE UDTALELSE:

| (1) | Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Litauens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2009-2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Litauens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2009-2012.

| (2) | Litauen er på vej op igen efter en af de kraftigste recessioner i EU. Flere år med hurtig og i stigende grad uholdbar vækst, især drevet af efterspørgsel på hjemmemarkedet og et boom i handelen med fast ejendom, blev brat standset i 2008, da den nationale boble brast, hvilket blev forstærket af følgerne af den globale økonomiske krise, som reducerede den eksterne efterspørgsel og medførte en kraftig stramning af adgangen til kredit. Det kraftige fald i hjemmemarkedets efterspørgsel og adgangen til reservekapacitet bidrog til at indsnævre de eksisterende ubalancer, reducerede inflationen og fjernede underskuddet over for udlandet, hovedsagelig gennem et sammenbrud af importen.
  Betalingsbalancens løbende poster, som i alt væsentligt var i underskud i opsvingsårene og blev finansieret via kapitalimport i forbindelse med banksektoren med en deraf følgende hurtig nettostigning i de eksterne passiver, nåede i 2009 et anslået overskud på 3,1 % af BNP. Det skarpe fald i de offentlige indtægter på grund af den økonomiske afmatning betød sammen med følgerne af en ekspansiv finanspolitik før parlamentsvalget i 2008, at Litauen stod over for betydelige finanspolitiske udfordringer. Regeringens konsekvente reaktion var at forfølge en finanspolitisk konsolidering for at begrænse forringelsen af de offentlige finanser og reducere gældsakkumuleringen og dermed bl.a. styrke currency board-arrangementets troværdighed. I lyset af de store interne og eksterne underskud, der stammede fra årene med højkonjunktur, og problemerne med at sikre ny international finansiering efter udbruddet af den globale finanskrise var dette en forsigtig reaktion i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Alligevel blev Litauen gjort til genstand for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, da Rådet den 7. juli 2009 besluttede, at der bestod et sådant underskud. I de reviderede henstillinger (artikel 126, stk. 7, udstedt den 16. februar 2010) opfordrede Rådet Litauen til at rette op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012. Der er således behov for en ambitiøs finanspolitisk konsolidering (gennemsnitlig finanspolitisk indsats på 2,25 % af BNP årligt) understøttet af strukturreformer. For at yde en vis støtte til den skrantende økonomi har Litauen øget og fremskyndet udnyttelsen af EU-strukturfondsmidler. I løbet af krisen har økonomien vist sig at være yderst fleksibel, da der er indtruffet en stor tilpasning via et fald i priser og lønninger. En markant stigning i arbejdsløsheden, som kan ende med at blive strukturel, er alligevel en stor trussel mod konvergensen på lang sigt. For at genskabe en positiv, holdbar vækst og undgå tilbagefald til uholdbare interne og eksterne underskud drejer de største økonomiske udfordringer sig om sikring af en lønudvikling, der stemmer overens med produktiviteten, forbedring af konkurrenceevnen og fremme af sektortransformation mod konkurrenceudsatte sektorer samt tilskyndelse til yderligere omstrukturering i retning af mellem- og højteknologiske produkter. Der er allerede nu iværksat en større tilpasning af de offentlige finanser til den forventede lavere vækst i de kommende år, men der skal gøres yderligere fremskridt på mellemlang sigt. |
| --- | --- |

(2)

Litauen er på vej op igen efter en af de kraftigste recessioner i EU. Flere år med hurtig og i stigende grad uholdbar vækst, især drevet af efterspørgsel på hjemmemarkedet og et boom i handelen med fast ejendom, blev brat standset i 2008, da den nationale boble brast, hvilket blev forstærket af følgerne af den globale økonomiske krise, som reducerede den eksterne efterspørgsel og medførte en kraftig stramning af adgangen til kredit. Det kraftige fald i hjemmemarkedets efterspørgsel og adgangen til reservekapacitet bidrog til at indsnævre de eksisterende ubalancer, reducerede inflationen og fjernede underskuddet over for udlandet, hovedsagelig gennem et sammenbrud af importen.

Betalingsbalancens løbende poster, som i alt væsentligt var i underskud i opsvingsårene og blev finansieret via kapitalimport i forbindelse med banksektoren med en deraf følgende hurtig nettostigning i de eksterne passiver, nåede i 2009 et anslået overskud på 3,1 % af BNP. Det skarpe fald i de offentlige indtægter på grund af den økonomiske afmatning betød sammen med følgerne af en ekspansiv finanspolitik før parlamentsvalget i 2008, at Litauen stod over for betydelige finanspolitiske udfordringer. Regeringens konsekvente reaktion var at forfølge en finanspolitisk konsolidering for at begrænse forringelsen af de offentlige finanser og reducere gældsakkumuleringen og dermed bl.a. styrke currency board-arrangementets troværdighed. I lyset af de store interne og eksterne underskud, der stammede fra årene med højkonjunktur, og problemerne med at sikre ny international finansiering efter udbruddet af den globale finanskrise var dette en forsigtig reaktion i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Alligevel blev Litauen gjort til genstand for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, da Rådet den 7. juli 2009 besluttede, at der bestod et sådant underskud. I de reviderede henstillinger (artikel 126, stk. 7, udstedt den 16. februar 2010) opfordrede Rådet Litauen til at rette op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012. Der er således behov for en ambitiøs finanspolitisk konsolidering (gennemsnitlig finanspolitisk indsats på 2,25 % af BNP årligt) understøttet af strukturreformer. For at yde en vis støtte til den skrantende økonomi har Litauen øget og fremskyndet udnyttelsen af EU-strukturfondsmidler. I løbet af krisen har økonomien vist sig at være yderst fleksibel, da der er indtruffet en stor tilpasning via et fald i priser og lønninger. En markant stigning i arbejdsløsheden, som kan ende med at blive strukturel, er alligevel en stor trussel mod konvergensen på lang sigt. For at genskabe en positiv, holdbar vækst og undgå tilbagefald til uholdbare interne og eksterne underskud drejer de største økonomiske udfordringer sig om sikring af en lønudvikling, der stemmer overens med produktiviteten, forbedring af konkurrenceevnen og fremme af sektortransformation mod konkurrenceudsatte sektorer samt tilskyndelse til yderligere omstrukturering i retning af mellem- og højteknologiske produkter. Der er allerede nu iværksat en større tilpasning af de offentlige finanser til den forventede lavere vækst i de kommende år, men der skal gøres yderligere fremskridt på mellemlang sigt.

| (3) | Skønt en stor del af den konstaterede nedgang i det reale BNP i forbindelse med krisen er konjunkturbestemt, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Desuden kan krisen også påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt gennem lavere investeringer, begrænsninger i adgangen til kredit og højere strukturel arbejdsløshed. Indvirkningen af den økonomiske krise forværrer endvidere de negative følger af befolkningens aldring for det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. På denne baggrund bliver det vigtigt at fremskynde strukturreformerne for at støtte den potentielle vækst. Navnlig er det vigtigt, at Litauen forbedrer den administrative kapacitet, fremskynder gennemførelsen af reformer på sundhedsområdet og af socialsikringssystemet samt forbedrer kvaliteten af de videregående uddannelser og den livslange læring for at højne kvalifikationsniveauet og forbedre produktiviteten. |
| --- | --- |

(3)

Skønt en stor del af den konstaterede nedgang i det reale BNP i forbindelse med krisen er konjunkturbestemt, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Desuden kan krisen også påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt gennem lavere investeringer, begrænsninger i adgangen til kredit og højere strukturel arbejdsløshed. Indvirkningen af den økonomiske krise forværrer endvidere de negative følger af befolkningens aldring for det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. På denne baggrund bliver det vigtigt at fremskynde strukturreformerne for at støtte den potentielle vækst. Navnlig er det vigtigt, at Litauen forbedrer den administrative kapacitet, fremskynder gennemførelsen af reformer på sundhedsområdet og af socialsikringssystemet samt forbedrer kvaliteten af de videregående uddannelser og den livslange læring for at højne kvalifikationsniveauet og forbedre produktiviteten.

| (4) | Ifølge det makroøkonomiske scenario bag programmet forventes det reale BNP efter et fald på 15 % i 2009 at vokse med 1,6 % i 2010 og hele 3,2 % i 2011 for igen at falde til kun 1,2 % i 2012. Ifølge scenariet vil der ske en yderligere afmatning i efterspørgslen på hjemmemarkedet i 2010, fordi udviklingen på arbejdsmarkedet vil være beskeden, kreditbetingelserne fortsat vil være stramme, og den finanspolitiske konsolidering vil blive videreført. Væksten i 2010 afhænger således af et kraftigt opsving i den udenlandske efterspørgsel hjulpet på vej af en forøgelse af markedsandele og fremgang i de faste investeringer, især understøttet af en fremskyndet udnyttelse af EU-strukturfondsmidler. Den fortsatte finanspolitiske konsolidering afspejles i det makroøkonomiske scenario. Hjemmemarkedets efterspørgsel forventes at bidrage positivt til væksten fra og med 2011. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på gunstige vækstantagelser for 2010. Mens den forventede gennemsnitlige vækstrate for de sidste to programår på 2,2 % i sig selv forekommer plausibel, er dette i langt mindre grad tilfældet for vækstens profil og vækst mellem de to år. Programmets fremskrivninger for inflationen forekommer realistiske. Det nuværende nominelle fald i priser og lønninger på hjemmemarkedet forventes at fortsætte i 2010 ifølge både programmet og Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2009.
  På baggrund af den kraftige importnedgang som følge af recessionen er det tidligere høje underskud over for udlandet vendt til et overskud, hvilket forventes også at være tilfældet i 2011, hvorefter balancen bliver en anelse negativ på grund af et opsving i den nationale efterspørgsel. Dette forekommer generelt plausibelt, om end størrelsen af det fremskrevne eksterne overskud for 2010 er væsentligt højere end Kommissionens tjenestegrenes tal. Arbejdsløsheden forventes at stige yderligere i 2010, hvorefter den vil begynde at falde fra og med 2011. Programmets valuta- og vekselkursantagelser stemmer overens med resten af det makroøkonomiske scenario. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge det makroøkonomiske scenario bag programmet forventes det reale BNP efter et fald på 15 % i 2009 at vokse med 1,6 % i 2010 og hele 3,2 % i 2011 for igen at falde til kun 1,2 % i 2012. Ifølge scenariet vil der ske en yderligere afmatning i efterspørgslen på hjemmemarkedet i 2010, fordi udviklingen på arbejdsmarkedet vil være beskeden, kreditbetingelserne fortsat vil være stramme, og den finanspolitiske konsolidering vil blive videreført. Væksten i 2010 afhænger således af et kraftigt opsving i den udenlandske efterspørgsel hjulpet på vej af en forøgelse af markedsandele og fremgang i de faste investeringer, især understøttet af en fremskyndet udnyttelse af EU-strukturfondsmidler. Den fortsatte finanspolitiske konsolidering afspejles i det makroøkonomiske scenario. Hjemmemarkedets efterspørgsel forventes at bidrage positivt til væksten fra og med 2011. Vurderet på baggrund af de aktuelle oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på gunstige vækstantagelser for 2010. Mens den forventede gennemsnitlige vækstrate for de sidste to programår på 2,2 % i sig selv forekommer plausibel, er dette i langt mindre grad tilfældet for vækstens profil og vækst mellem de to år. Programmets fremskrivninger for inflationen forekommer realistiske. Det nuværende nominelle fald i priser og lønninger på hjemmemarkedet forventes at fortsætte i 2010 ifølge både programmet og Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2009.

På baggrund af den kraftige importnedgang som følge af recessionen er det tidligere høje underskud over for udlandet vendt til et overskud, hvilket forventes også at være tilfældet i 2011, hvorefter balancen bliver en anelse negativ på grund af et opsving i den nationale efterspørgsel. Dette forekommer generelt plausibelt, om end størrelsen af det fremskrevne eksterne overskud for 2010 er væsentligt højere end Kommissionens tjenestegrenes tal. Arbejdsløsheden forventes at stige yderligere i 2010, hvorefter den vil begynde at falde fra og med 2011. Programmets valuta- og vekselkursantagelser stemmer overens med resten af det makroøkonomiske scenario.

| (5) | I programmet anslås det offentlige underskud til 9,1 % af BNP i 2009. Den betydelige forringelse fra et underskud på 3,2 % af BNP i 2008 afspejler hovedsagelig massivt svigtende skatteindtægter på grund af det betydeligt dårligere økonomiske resultat (en afmatning anslået til 16,9 % af det nominelle BNP i forhold til en forventet vækst på 0,9 % i den foregående opdatering af programmet) trods omfattende budgetkonsoliderende foranstaltninger på omkring 8 % af BNP vedtaget i årets løb. Indtægterne faldt kraftigt, hvilket afspejler en økonomisk aktivitet på et meget lavere niveau end forventet, selv om de faldt endnu mere, end standardelasticiteterne havde ladet forvente. Som følge af betydelige nedskæringer i det offentlige forbrug, herunder til lønninger i den offentlige sektor, var udgifterne generelt lavere end i 2008. Den restriktive udgiftspolitik var således ikke nok til at modvirke den økonomiske krises følger for indtægtssiden. Den anslåede forringelse af den strukturelle saldo i 2009 skal fortolkes med forsigtighed, da de exceptionelt kraftige udsving i det økonomiske miljø kan betyde, at standardelasticiteterne ikke kan indfange virkningen af den ekstreme nedgang. Ifølge programmet vil finanspolitikken fortsat være restriktiv i 2010 og derefter. I lyset af Litauens relativt ugunstige budgetmæssige og økonomiske situation er den stramme finanspolitik i 2010 fortsat hensigtsmæssig og i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. I overensstemmelse med Rådets exitstrategi og for at rette op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012 vil dette bidrage til at opnå en betydeligt mere holdbar situation for de offentlige finanser. |
| --- | --- |

(5)

I programmet anslås det offentlige underskud til 9,1 % af BNP i 2009. Den betydelige forringelse fra et underskud på 3,2 % af BNP i 2008 afspejler hovedsagelig massivt svigtende skatteindtægter på grund af det betydeligt dårligere økonomiske resultat (en afmatning anslået til 16,9 % af det nominelle BNP i forhold til en forventet vækst på 0,9 % i den foregående opdatering af programmet) trods omfattende budgetkonsoliderende foranstaltninger på omkring 8 % af BNP vedtaget i årets løb. Indtægterne faldt kraftigt, hvilket afspejler en økonomisk aktivitet på et meget lavere niveau end forventet, selv om de faldt endnu mere, end standardelasticiteterne havde ladet forvente. Som følge af betydelige nedskæringer i det offentlige forbrug, herunder til lønninger i den offentlige sektor, var udgifterne generelt lavere end i 2008. Den restriktive udgiftspolitik var således ikke nok til at modvirke den økonomiske krises følger for indtægtssiden. Den anslåede forringelse af den strukturelle saldo i 2009 skal fortolkes med forsigtighed, da de exceptionelt kraftige udsving i det økonomiske miljø kan betyde, at standardelasticiteterne ikke kan indfange virkningen af den ekstreme nedgang. Ifølge programmet vil finanspolitikken fortsat være restriktiv i 2010 og derefter. I lyset af Litauens relativt ugunstige budgetmæssige og økonomiske situation er den stramme finanspolitik i 2010 fortsat hensigtsmæssig og i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. I overensstemmelse med Rådets exitstrategi og for at rette op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012 vil dette bidrage til at opnå en betydeligt mere holdbar situation for de offentlige finanser.

| (6) | Ifølge programmet vil det samlede underskud falde til 8,1 % af BNP i 2010. Dette skal sammenholdes med et underskud på 9,5 % af BNP, som er målet i det budget, som blev vedtaget i december 2009, og som afspejler en forbedring siden da af de anslåede makroøkonomiske udsigter. Forbedringen i forhold til det anslåede resultat for 2009 kan hovedsagelig tilskrives yderligere omfattende udgiftsnedskæringer på omkring 4 % af BNP, især i statens løbende udgifter, herunder de offentlige lønninger, og i de sociale ydelser. Udgiftskvoten forventes dog at stige med omkring 1 procentpoint i programmet, hovedsagelig på grund af en planlagt investeringsforøgelse og højere renteudgifter, mens andre udgiftskategorier forventes at falde yderligere. På indtægtssiden er forandringerne begrænset til en reduktion af selskabsskatten og visse stigninger i ikke-skatterelaterede indtægter. Budgettet for 2010 afspejler også indvirkningen for det fulde år af de indtægts- og udgiftskonsoliderende foranstaltninger, som blev gennemført i anden halvdel af 2009. Andelen af ikke-skatterelaterede indtægter i programmet forventes at stige betydeligt, især i forbindelse med en højere udnyttelsesgrad for midler fra EU's strukturfonde. Mens forholdet mellem BNP og afgifter på produktion og import forventes at forblive på et niveau, der svarer til 2009-niveauet, forventes indkomst- og formueskatter at falde yderligere på grund af det aktuelle fald i de nominelle lønninger og faldende overskud. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i 2010 omfatter indstilling af en del af overførslerne til pensionsfonde under den anden søjle. Den overordnede finanspolitiske kurs i 2010 målt i forhold til ændringen i den strukturelle saldo forventes at være restriktiv og viser en forbedring på et halvt procentpoint. Dette forekommer dog at være en betydelig undervurdering af regeringens konsolideringsindsats, der udgør i alt 4 % af BNP. Den anslåede konsolidering baseret på den strukturelle saldo bør behandles med den største forsigtighed på grund af dens afhængighed af det skønnede outputgab, som langt fra er solidt under de nuværende omstændigheder. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge programmet vil det samlede underskud falde til 8,1 % af BNP i 2010. Dette skal sammenholdes med et underskud på 9,5 % af BNP, som er målet i det budget, som blev vedtaget i december 2009, og som afspejler en forbedring siden da af de anslåede makroøkonomiske udsigter. Forbedringen i forhold til det anslåede resultat for 2009 kan hovedsagelig tilskrives yderligere omfattende udgiftsnedskæringer på omkring 4 % af BNP, især i statens løbende udgifter, herunder de offentlige lønninger, og i de sociale ydelser. Udgiftskvoten forventes dog at stige med omkring 1 procentpoint i programmet, hovedsagelig på grund af en planlagt investeringsforøgelse og højere renteudgifter, mens andre udgiftskategorier forventes at falde yderligere. På indtægtssiden er forandringerne begrænset til en reduktion af selskabsskatten og visse stigninger i ikke-skatterelaterede indtægter. Budgettet for 2010 afspejler også indvirkningen for det fulde år af de indtægts- og udgiftskonsoliderende foranstaltninger, som blev gennemført i anden halvdel af 2009. Andelen af ikke-skatterelaterede indtægter i programmet forventes at stige betydeligt, især i forbindelse med en højere udnyttelsesgrad for midler fra EU's strukturfonde. Mens forholdet mellem BNP og afgifter på produktion og import forventes at forblive på et niveau, der svarer til 2009-niveauet, forventes indkomst- og formueskatter at falde yderligere på grund af det aktuelle fald i de nominelle lønninger og faldende overskud. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i 2010 omfatter indstilling af en del af overførslerne til pensionsfonde under den anden søjle. Den overordnede finanspolitiske kurs i 2010 målt i forhold til ændringen i den strukturelle saldo forventes at være restriktiv og viser en forbedring på et halvt procentpoint. Dette forekommer dog at være en betydelig undervurdering af regeringens konsolideringsindsats, der udgør i alt 4 % af BNP. Den anslåede konsolidering baseret på den strukturelle saldo bør behandles med den største forsigtighed på grund af dens afhængighed af det skønnede outputgab, som langt fra er solidt under de nuværende omstændigheder.

| (7) | Den mellemfristede budgetstrategi i programmet er at sænke underskuddet til under tærsklen på 3 % senest i 2012 i overensstemmelse med Rådets henstilling af 16. februar 2010. Den strukturelle saldo beregnet i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode vil ifølge programmet årligt blive forbedret med 2,25 % af BNP i perioden 2011-2012, selv om justeringen ser ud til at være koncentreret om programmets sidste år. Denne forbedring skal især opnås gennem en yderligere betydelig reduktion i udgiftskvoten (med omkring 4,75 procentpoint), med en forventet nominel reduktion i de fleste kategorier af primære udgifter, især godtgørelse til ansatte og sociale ydelser, mens indtægtskvoten vil stige (med omkring 1,5 procentpoint). Det erkendes udtrykkeligt i programmet, at en forudsætning for at nå budgetmålene og rette op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012 er, at der gennemføres yderligere foranstaltninger på omkring 4,5 % af BNP. Programmet indeholder mere eller mindre detaljerede beskrivelser af brede foranstaltninger, som skal bidrage til at virkeliggøre budgetmålene for 2010 og derefter. Denne tilpasning sker samtidig med de gradvist forbedrede konjunkturer, selv om det (genberegnede) negative outputgab ikke vil være udlignet ved udløbet af denne programperiode. Den mellemfristede målsætning (MTO) er i høj grad blevet styrket sammenlignet med den seneste opdatering af programmet, til et overskud på den offentlige sektors strukturelle saldo på 0,5 % af BNP, for at styrke tilliden til currency board-arrangementet, begrænse stigningen i den offentlige gæld og forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Programmet indeholder dog ikke en præcisering af et målår for, hvornår MTO skal være nået. På baggrund af de seneste fremskrivninger og gældsniveauet afspejler den mellemfristede målsætning så rigeligt pagtens målsætninger. |
| --- | --- |

(7)

Den mellemfristede budgetstrategi i programmet er at sænke underskuddet til under tærsklen på 3 % senest i 2012 i overensstemmelse med Rådets henstilling af 16. februar 2010. Den strukturelle saldo beregnet i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode vil ifølge programmet årligt blive forbedret med 2,25 % af BNP i perioden 2011-2012, selv om justeringen ser ud til at være koncentreret om programmets sidste år. Denne forbedring skal især opnås gennem en yderligere betydelig reduktion i udgiftskvoten (med omkring 4,75 procentpoint), med en forventet nominel reduktion i de fleste kategorier af primære udgifter, især godtgørelse til ansatte og sociale ydelser, mens indtægtskvoten vil stige (med omkring 1,5 procentpoint). Det erkendes udtrykkeligt i programmet, at en forudsætning for at nå budgetmålene og rette op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012 er, at der gennemføres yderligere foranstaltninger på omkring 4,5 % af BNP. Programmet indeholder mere eller mindre detaljerede beskrivelser af brede foranstaltninger, som skal bidrage til at virkeliggøre budgetmålene for 2010 og derefter. Denne tilpasning sker samtidig med de gradvist forbedrede konjunkturer, selv om det (genberegnede) negative outputgab ikke vil være udlignet ved udløbet af denne programperiode. Den mellemfristede målsætning (MTO) er i høj grad blevet styrket sammenlignet med den seneste opdatering af programmet, til et overskud på den offentlige sektors strukturelle saldo på 0,5 % af BNP, for at styrke tilliden til currency board-arrangementet, begrænse stigningen i den offentlige gæld og forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Programmet indeholder dog ikke en præcisering af et målår for, hvornår MTO skal være nået. På baggrund af de seneste fremskrivninger og gældsniveauet afspejler den mellemfristede målsætning så rigeligt pagtens målsætninger.

| (8) | Budgetresultatet kan vise sig at blive dårligere end programmets fremskrivninger set over den samlede programperiode. For 2010 skyldes dette især afhængighed af, at det økonomiske opsving skal ske hurtigere end sandsynligt. Budgetmålene for årene efter 2010 er behæftet med risici på grund af den begrænsede informationsmængde i programmet om de foranstaltninger, der skal understøtte disse mål, og behovet for yderligere foranstaltninger for at nå dem. En yderligere betydelig nedgang i de offentlige udgifter og kun i begrænset omfang af indtægtsforøgende foranstaltninger i programmets seneste år ser ud til at være vanskelig at opnå i praksis. Godtgørelserne til offentligt ansatte forventes at falde med yderligere 3 procentpoint i perioden 2011-2012 efter allerede betydelige lønnedskæringer, som blev vedtaget i 2009 og 2010, og kan blive vanskelige at opnå. På den positive side mindskes disse risici dog af de litauiske myndigheders relativt gode erfaringer med at opfylde deres mål, dog med 2008 som klar undtagelse, hvilket især skyldtes valget, og den betydelige konsolidering, som blev gennemført i løbet af 2009 trods en hidtil uset økonomisk afmatning. Endvidere har regeringen vedtaget en ambitiøs reformdagsorden for 2010 og de følgende år, hvilket også skulle bidrage til at nå de nødvendige ambitiøse finanspolitiske mål. Den tilsyneladende svage makroøkonomiske fremskrivning for 2012 indebærer også mulighed for en noget kraftigere indtægtsstigning i dette år, hvis programmet understøttes af konkrete foranstaltninger i hele programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Budgetresultatet kan vise sig at blive dårligere end programmets fremskrivninger set over den samlede programperiode. For 2010 skyldes dette især afhængighed af, at det økonomiske opsving skal ske hurtigere end sandsynligt. Budgetmålene for årene efter 2010 er behæftet med risici på grund af den begrænsede informationsmængde i programmet om de foranstaltninger, der skal understøtte disse mål, og behovet for yderligere foranstaltninger for at nå dem. En yderligere betydelig nedgang i de offentlige udgifter og kun i begrænset omfang af indtægtsforøgende foranstaltninger i programmets seneste år ser ud til at være vanskelig at opnå i praksis. Godtgørelserne til offentligt ansatte forventes at falde med yderligere 3 procentpoint i perioden 2011-2012 efter allerede betydelige lønnedskæringer, som blev vedtaget i 2009 og 2010, og kan blive vanskelige at opnå. På den positive side mindskes disse risici dog af de litauiske myndigheders relativt gode erfaringer med at opfylde deres mål, dog med 2008 som klar undtagelse, hvilket især skyldtes valget, og den betydelige konsolidering, som blev gennemført i løbet af 2009 trods en hidtil uset økonomisk afmatning. Endvidere har regeringen vedtaget en ambitiøs reformdagsorden for 2010 og de følgende år, hvilket også skulle bidrage til at nå de nødvendige ambitiøse finanspolitiske mål. Den tilsyneladende svage makroøkonomiske fremskrivning for 2012 indebærer også mulighed for en noget kraftigere indtægtsstigning i dette år, hvis programmet understøttes af konkrete foranstaltninger i hele programperioden.

| (9) | Den offentlige bruttogæld anslås til 29,5 % af BNP i 2009, hvilket er en stor stigning fra 15,6 % året før. Bortset fra det øgede underskud og faldet i den nominelle BNP-vækst skyldes stigningen i kvoten også en omfattende stock-flow-tilpasning, der afspejler finansieringen af en del af 2008-underskuddet i 2009. Gældskvoten forventes at stige med yderligere 11,5 procentpoint i programperioden til 41 % af BNP i 2012, især drevet af et fortsat stort offentligt underskud. I lyset af de negative risici for budgetmålene, som forværres af usikkerhed omkring stock-flow-tilpasningen, kan gældskvoten også udvikle sig mindre positivt end angivet i programmet. Alligevel forventes gældskvoten fortsat at ligge over referenceværdien som fastlagt i Maastrichttraktaten i hele programperioden. |
| --- | --- |

(9)

Den offentlige bruttogæld anslås til 29,5 % af BNP i 2009, hvilket er en stor stigning fra 15,6 % året før. Bortset fra det øgede underskud og faldet i den nominelle BNP-vækst skyldes stigningen i kvoten også en omfattende stock-flow-tilpasning, der afspejler finansieringen af en del af 2008-underskuddet i 2009. Gældskvoten forventes at stige med yderligere 11,5 procentpoint i programperioden til 41 % af BNP i 2012, især drevet af et fortsat stort offentligt underskud. I lyset af de negative risici for budgetmålene, som forværres af usikkerhed omkring stock-flow-tilpasningen, kan gældskvoten også udvikle sig mindre positivt end angivet i programmet. Alligevel forventes gældskvoten fortsat at ligge over referenceværdien som fastlagt i Maastrichttraktaten i hele programperioden.

| (10) | Gældsprognosen på mellemlang sigt, ifølge hvilken BNP-vækstraterne gradvis når op på de værdier, der var forventet før krisen, og skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og som også omfatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, viser, at den budgetstrategi, som påtænkes i programmet, umiddelbart og uden yderligere ændringer i den førte politik, ikke vil være tilstrækkelig til at stabilisere gældskvoten i 2020. |
| --- | --- |

(10)

Gældsprognosen på mellemlang sigt, ifølge hvilken BNP-vækstraterne gradvis når op på de værdier, der var forventet før krisen, og skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og som også omfatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, viser, at den budgetstrategi, som påtænkes i programmet, umiddelbart og uden yderligere ændringer i den førte politik, ikke vil være tilstrækkelig til at stabilisere gældskvoten i 2020.

| (11) | De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring er lidt større end for gennemsnittet i EU, hvilket navnlig skyldes den forventede stigning i pensionsudgifterne i de kommende årtier. Budgetstillingen i 2009 som anslået i programmet forstærker de budgetmæssige virkninger af befolkningsaldringen for holdbarhedsgabet. Hvis man reducerer det primære overskud på mellemlang sigt som forudset i programmet og gennemfører en reform af socialsikringssystemet, herunder pensionssystemet, for at begrænse stigningen i de aldersrelaterede udgifter, vil det medvirke til at begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed, som i Kommissionens holdbarhedsrapport fra 2009 blev vurderet til at være høje (3). |
| --- | --- |

(11)

De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring er lidt større end for gennemsnittet i EU, hvilket navnlig skyldes den forventede stigning i pensionsudgifterne i de kommende årtier. Budgetstillingen i 2009 som anslået i programmet forstærker de budgetmæssige virkninger af befolkningsaldringen for holdbarhedsgabet. Hvis man reducerer det primære overskud på mellemlang sigt som forudset i programmet og gennemfører en reform af socialsikringssystemet, herunder pensionssystemet, for at begrænse stigningen i de aldersrelaterede udgifter, vil det medvirke til at begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed, som i Kommissionens holdbarhedsrapport fra 2009 blev vurderet til at være høje (3).

| (12) | I årene med høj vækst forud for den nuværende nedgang har Litauens mellemfristede budgetramme ikke kunnet forhindre udgiftsoverskridelser. En voldsom indtægtsstigning har gjort det lettere at foretage gentagne opjusteringer af udgiftsmålene. Med henblik på at styrke budgetrammen blev der i november 2007 vedtaget en lov om finanspolitisk disciplin for centralregeringen. Men loven fokuserer på forberedelse og gennemførelse af det årlige budget, og der indføres som sådan ikke flere af de nødvendige fremadrettede og mellemfristede elementer. Håndhævelsesmekanismen er meget svag og uden sanktioner. Generelt består svaghederne i manglende gennemsigtighed i budgetprocessen, herunder korrekt rapportering af indtægter og udgifter og manglende sammenlignelighed i budgetindikatorerne på grundlag af kasseregnskabsprincippet og periodiseringsprincippet.
  Konvergensprogrammet for 2010 indeholder en række foranstaltninger, der skal øge gennemsigtigheden, herunder datarapportering og overvågning af forbedringerne med hensyn til budgetgennemførelsen. Hvis disse forslag gennemføres, vil de medføre en betydelig forbedring af de offentlige finansers institutionelle kendetegn. |
| --- | --- |

(12)

I årene med høj vækst forud for den nuværende nedgang har Litauens mellemfristede budgetramme ikke kunnet forhindre udgiftsoverskridelser. En voldsom indtægtsstigning har gjort det lettere at foretage gentagne opjusteringer af udgiftsmålene. Med henblik på at styrke budgetrammen blev der i november 2007 vedtaget en lov om finanspolitisk disciplin for centralregeringen. Men loven fokuserer på forberedelse og gennemførelse af det årlige budget, og der indføres som sådan ikke flere af de nødvendige fremadrettede og mellemfristede elementer. Håndhævelsesmekanismen er meget svag og uden sanktioner. Generelt består svaghederne i manglende gennemsigtighed i budgetprocessen, herunder korrekt rapportering af indtægter og udgifter og manglende sammenlignelighed i budgetindikatorerne på grundlag af kasseregnskabsprincippet og periodiseringsprincippet.

Konvergensprogrammet for 2010 indeholder en række foranstaltninger, der skal øge gennemsigtigheden, herunder datarapportering og overvågning af forbedringerne med hensyn til budgetgennemførelsen. Hvis disse forslag gennemføres, vil de medføre en betydelig forbedring af de offentlige finansers institutionelle kendetegn.

| (13) | Sammensætningen af de offentlige udgifter i Litauen er vækstfremmende, da produktive udgifter såsom offentlige investeringer og udgifter til uddannelse og sundhedsvæsen er relativt høje. Halv- til helårlige resultater og resultatindikatorer på områder som uddannelse og sundhed tyder på, at der er store muligheder for effektivitetsforbedringer. Der er derfor iværksat vigtige strukturelle reformer inden for undervisnings- og sundhedssystemet. Desuden blev skattefritagelserne og præferencesatserne fra 2009 ophævet, og der gøres en løbende indsats for at bekæmpe skatteunddragelse og yderligere forenkle og strømline skatteforvaltningen, hvilket bidrager til at højne kvaliteten af de offentlige finanser og mindske de risici, som de budgetmæssige udsigter er behæftet med. |
| --- | --- |

(13)

Sammensætningen af de offentlige udgifter i Litauen er vækstfremmende, da produktive udgifter såsom offentlige investeringer og udgifter til uddannelse og sundhedsvæsen er relativt høje. Halv- til helårlige resultater og resultatindikatorer på områder som uddannelse og sundhed tyder på, at der er store muligheder for effektivitetsforbedringer. Der er derfor iværksat vigtige strukturelle reformer inden for undervisnings- og sundhedssystemet. Desuden blev skattefritagelserne og præferencesatserne fra 2009 ophævet, og der gøres en løbende indsats for at bekæmpe skatteunddragelse og yderligere forenkle og strømline skatteforvaltningen, hvilket bidrager til at højne kvaliteten af de offentlige finanser og mindske de risici, som de budgetmæssige udsigter er behæftet med.

| (14) | Den strategi, der skal sikre en gnidningsløs deltagelse i ERM II, er baseret på valutakursstabilitet gennem tilstrækkelige valutareserver, finanspolitisk og finansiel stabilitet og fleksibilitet på arbejds- og produktmarkedet. Siden udgangen af 2008 har Litauen taget omfattende politiske initiativer til at styrke den makroøkonomiske stabilitet, men situationen er fortsat vanskelig. Fra udgangen af 2008 til udgangen af 2009 har regeringen foretaget en kraftig finanspolitisk konsolidering med vedtagelsen af adskillige omfattende konsolideringspakker, der i alt udgør tæt ved 12 % af BNP. Den store løn- og prisfleksibilitet bidrager også til at genoprette en del af økonomiens forringede konkurrenceevne. Trods tab på grund af nedskrivning af aktiver er banksektoren fortsat velkapitaliseret. Regeringen har også igangsat omfattende strukturreformer inden for uddannelse, sundhedsvæsen og socialsikring. Litauen har revideret sin arbejdsmarkedslovgivning for at forbedre fleksibiliteten på arbejdsmarkedet, hvilket letter økonomiens tilpasning. Udfordringen i den kommende tid består i at undgå tilbagefald til store interne og eksterne underskud, når opsvinget har bidt sig fast. |
| --- | --- |

(14)

Den strategi, der skal sikre en gnidningsløs deltagelse i ERM II, er baseret på valutakursstabilitet gennem tilstrækkelige valutareserver, finanspolitisk og finansiel stabilitet og fleksibilitet på arbejds- og produktmarkedet. Siden udgangen af 2008 har Litauen taget omfattende politiske initiativer til at styrke den makroøkonomiske stabilitet, men situationen er fortsat vanskelig. Fra udgangen af 2008 til udgangen af 2009 har regeringen foretaget en kraftig finanspolitisk konsolidering med vedtagelsen af adskillige omfattende konsolideringspakker, der i alt udgør tæt ved 12 % af BNP. Den store løn- og prisfleksibilitet bidrager også til at genoprette en del af økonomiens forringede konkurrenceevne. Trods tab på grund af nedskrivning af aktiver er banksektoren fortsat velkapitaliseret. Regeringen har også igangsat omfattende strukturreformer inden for uddannelse, sundhedsvæsen og socialsikring. Litauen har revideret sin arbejdsmarkedslovgivning for at forbedre fleksibiliteten på arbejdsmarkedet, hvilket letter økonomiens tilpasning. Udfordringen i den kommende tid består i at undgå tilbagefald til store interne og eksterne underskud, når opsvinget har bidt sig fast.

| (15) | Generelt er der i 2010 overensstemmelse mellem budgetstrategien i programmet og Rådets henstillinger efter artikel 126, stk. 7, af 16. februar 2010. På grund af de forskellige risici er det usikkert, om budgetstrategien fra og med 2011 stemmer overens med Rådets henstilling. Risiciene vedrører især muligvis optimistiske makroøkonomiske udsigter for 2010 og ufuldstændig specificering af foranstaltninger til at opnå den planlagte konsolidering i de to sidste år af programperioden, hvortil kommer usikkerhed med hensyn til gennemførelsen af de planlagte udgiftsnedskæringer. Den planlagte gennemsnitlige finanspolitiske indsats på 12⁄3 % i perioden 2010-2012 opfylder heller ikke Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7, og skal styrkes med supplerende foranstaltninger i tilfælde af, at den forventede relativt kraftige vækst i 2010 og 2011 ikke kommer, for at sikre, at der rettes op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012 som anbefalet af Rådet. |
| --- | --- |

(15)

Generelt er der i 2010 overensstemmelse mellem budgetstrategien i programmet og Rådets henstillinger efter artikel 126, stk. 7, af 16. februar 2010. På grund af de forskellige risici er det usikkert, om budgetstrategien fra og med 2011 stemmer overens med Rådets henstilling. Risiciene vedrører især muligvis optimistiske makroøkonomiske udsigter for 2010 og ufuldstændig specificering af foranstaltninger til at opnå den planlagte konsolidering i de to sidste år af programperioden, hvortil kommer usikkerhed med hensyn til gennemførelsen af de planlagte udgiftsnedskæringer. Den planlagte gennemsnitlige finanspolitiske indsats på 12⁄3 % i perioden 2010-2012 opfylder heller ikke Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7, og skal styrkes med supplerende foranstaltninger i tilfælde af, at den forventede relativt kraftige vækst i 2010 og 2011 ikke kommer, for at sikre, at der rettes op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012 som anbefalet af Rådet.

| (16) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet visse mangler i de valgfrie data. I Rådets henstillinger efter artikel 126, stk. 7, af 16. februar 2010 opfordrede Rådet også Litauen til med henblik på at bringe underskudssituationen til ophør at gøre rede for de fremskridt, det gør med gennemførelsen af disse henstillinger, i et særskilt kapitel i dets opdateringer af konvergensprogrammerne. Med enkelte mangler i de frivillige data har Litauen i det store og hele overholdt denne henstilling. |
| --- | --- |

(16)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet visse mangler i de valgfrie data. I Rådets henstillinger efter artikel 126, stk. 7, af 16. februar 2010 opfordrede Rådet også Litauen til med henblik på at bringe underskudssituationen til ophør at gøre rede for de fremskridt, det gør med gennemførelsen af disse henstillinger, i et særskilt kapitel i dets opdateringer af konvergensprogrammerne. Med enkelte mangler i de frivillige data har Litauen i det store og hele overholdt denne henstilling.

Den overordnede konklusion er, at Litauen har gennemført en omfattende konsolidering af de offentlige finanser i 2009 i en yderst vanskelig økonomisk situation, hvilket har bidraget til en løbende tilpasning af økonomien, en gnidningsløs deltagelse i ERM II og korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. Økonomien er nu på vej op igen efter en alvorlig recession, mens den gennemsnitlige vækst forventes at være betydeligt lavere på mellemlang sigt end i de år, hvor konjunkturopsvinget toppede. Den konsolidering, der er gennemført i 2009, har allerede medført en omfattende tilpasning af de offentlige finanser til den forventede lavere vækst på mellemlang sigt. Strengere udgiftskontrol og en styrkelse af de mellemfristede budgetrammer vil støtte den nødvendige yderligere konsolidering. Programmet sigter mod en gradvis reduktion af det samlede offentlige underskud fra og med 2010, således at der kan blive rettet op på det uforholdsmæssigt store underskud fra og med 2012 som anbefalet af Rådet, selv om dette budgetresultat er behæftet med risici i hele programperioden.

På baggrund af ovenstående vurdering og ligeledes i betragtning af henstillingen efter artikel 126 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde af 16. februar 2010 og som følge af behovet for at sikre en holdbar konvergens og fleksibel deltagelse i ERM II opfordres Litauen til:

| i) | at overveje supplerende korrigerende foranstaltninger i 2010, hvis det er nødvendigt for at opnå den tilsigtede konsolidering, ud over en konsekvent gennemførelse af de foranstaltninger, som er planlagt i budgettet |
| --- | --- |

i)

at overveje supplerende korrigerende foranstaltninger i 2010, hvis det er nødvendigt for at opnå den tilsigtede konsolidering, ud over en konsekvent gennemførelse af de foranstaltninger, som er planlagt i budgettet

| ii) | at specificere de nødvendige foranstaltninger til støtte for den krævede tilpasning gennem hele programperioden som henstillet af Rådet efter artikel 126, stk. 7, og være rede til at vedtage yderligere konsolideringsforanstaltninger i tilfælde af, at de risici, der knytter sig til det forhold, at programmets makroøkonomiske scenario er gunstigere end det scenario, der ligger til grund for henstillingen efter artikel 126, stk. 7, bliver til virkelighed |
| --- | --- |

ii)

at specificere de nødvendige foranstaltninger til støtte for den krævede tilpasning gennem hele programperioden som henstillet af Rådet efter artikel 126, stk. 7, og være rede til at vedtage yderligere konsolideringsforanstaltninger i tilfælde af, at de risici, der knytter sig til det forhold, at programmets makroøkonomiske scenario er gunstigere end det scenario, der ligger til grund for henstillingen efter artikel 126, stk. 7, bliver til virkelighed

| iii) | at gennemføre de planlagte reformer af socialsikringssystemet og pensionssystemet for at mindske de store risici for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, der skyldes betydelige fremskrevne stigninger i pensionsudgifterne i de kommende årtier |
| --- | --- |

iii)

at gennemføre de planlagte reformer af socialsikringssystemet og pensionssystemet for at mindske de store risici for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt, der skyldes betydelige fremskrevne stigninger i pensionsudgifterne i de kommende årtier

| iv) | at styrke den finanspolitiske styring og gennemsigtighed ved at forbedre de mellemfristede budgetrammer og rapporteringen af budgetdata samt sikre sammenlignelighed i budgetindikatorerne på grundlag af kasseregnskabsprincippet og periodiseringsprincippet. |
| --- | --- |

iv)

at styrke den finanspolitiske styring og gennemsigtighed ved at forbedre de mellemfristede budgetrammer og rapporteringen af budgetdata samt sikre sammenlignelighed i budgetindikatorerne på grundlag af kasseregnskabsprincippet og periodiseringsprincippet.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | KP jan. 2010 | 2,8 | –15,0 | 1,6 | 3,2 | 1,2 |
| KOM nov. 2009 | 2,8 | –18,1 | –3,9 | 2,5 | — |
| KP jan. 2009 | 3,5 | –4,8 | –0,2 | 4,5 | — |
| HICP-inflation
  (%) | KP jan. 2010 | 11,1 | 4,2 | –1 | 1 | 1,5 |
| KOM nov. 2009 | 11,1 | 3,9 | –0,7 | 1,0 | — |
| KP jan. 2009 | 11,2 | 5,4 | 3,6 | –0,1 | — |
| Outputgab (4)

  (% af potentielt BNP) | KP jan. 2010 | 8,8 | –7,7 | –5,9 | –2,9 | –1,7 |
| KOM nov. 2009 (5) | 11,8 | –8,2 | –10,8 | –8,2 | — |
| KP jan. 2009 | 5,4 | –2,8 | –5,7 | –4,0 | — |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | –10,2 | 3,7 | 7,5 | 5,3 | 4,3 |
| KOM nov. 2009 | –10,6 | 3,3 | 4,8 | 4,3 | — |
| KP jan. 2009 | –10,2 | –1,8 | –4,7 | –5,7 | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | 34,2 | 34,3 | 36,2 | 35,6 | 35,7 |
| KOM nov. 2009 | 34,2 | 36,1 | 36,8 | 36,3 | — |
| KP jan. 2009 | 33,8 | 35,8 | 37,3 | 36,4 | — |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | 37,4 | 43,4 | 44,3 | 41,4 | 38,7 |
| KOM nov. 2009 | 37,4 | 45,9 | 46,0 | 46,0 | — |
| KP jan. 2009 | 36,7 | 37,8 | 38,3 | 36,4 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | –3,2 | –9,1 | –8,1 | –5,8 | –3,0 |
| KOM nov. 2009 | –3,2 | –9,8 | –9,2 | –9,7 | — |
| KP jan. 2009 | –2,9 | –2,1 | –1,0 | 0,0 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | –2,6 | –7,8 | –6,2 | –3,6 | –0,6 |
| KOM nov. 2009 | –2,6 | –8,4 | –7,0 | –7,1 | — |
| KP jan. 2009 | –2,3 | –1,2 | 0,0 | 1,1 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (6)

  (% af BNP) | KP jan. 2010 | –5,6 | –7,0 | –6,5 | –5,0 | –2,6 |
| KOM nov. 2009 | –6,4 | –7,6 | –6,3 | –7,5 | — |
| KP jan. 2009 | –4,4 | –1,3 | 0,5 | 1,1 | — |
| Strukturel saldo (6)

  (% af BNP) | KP jan. 2010 | –6,0 | –7,2 | –6,8 | –4,8 | –2,3 |
| KOM nov. 2009 | –6,3 | –8,0 | –7,0 | –7,5 | — |
| KP jan. 2009 | –4,9 | –1,8 | 0,1 | 1,1 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP jan. 2010 | 15,6 | 29,5 | 36,6 | 39,8 | 41,0 |
| KOM nov. 2009 | 15,6 | 29,9 | 40,7 | 49,3 | — |
| KP jan. 2009 | 15,3 | 16,9 | 18,1 | 17,1 | — |
| Konvergensprogram (KP), Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra efteråret 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen. |

2008

2009

2010

2011

2012

Realt BNP

(% ændring)

KP jan. 2010

2,8

–15,0

1,6

3,2

1,2

KOM nov. 2009

2,8

–18,1

–3,9

2,5

—

KP jan. 2009

3,5

–4,8

–0,2

4,5

—

HICP-inflation

(%)

KP jan. 2010

11,1

4,2

–1

1

1,5

KOM nov. 2009

11,1

3,9

–0,7

1,0

—

KP jan. 2009

11,2

5,4

3,6

–0,1

—

Outputgab (4)

(% af potentielt BNP)

KP jan. 2010

8,8

–7,7

–5,9

–2,9

–1,7

KOM nov. 2009 (5)

11,8

–8,2

–10,8

–8,2

—

KP jan. 2009

5,4

–2,8

–5,7

–4,0

—

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

KP jan. 2010

–10,2

3,7

7,5

5,3

4,3

KOM nov. 2009

–10,6

3,3

4,8

4,3

—

KP jan. 2009

–10,2

–1,8

–4,7

–5,7

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

KP jan. 2010

34,2

34,3

36,2

35,6

35,7

KOM nov. 2009

34,2

36,1

36,8

36,3

—

KP jan. 2009

33,8

35,8

37,3

36,4

—

Offentlige udgifter

(% af BNP)

KP jan. 2010

37,4

43,4

44,3

41,4

38,7

KOM nov. 2009

37,4

45,9

46,0

46,0

—

KP jan. 2009

36,7

37,8

38,3

36,4

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP jan. 2010

–3,2

–9,1

–8,1

–5,8

–3,0

KOM nov. 2009

–3,2

–9,8

–9,2

–9,7

—

KP jan. 2009

–2,9

–2,1

–1,0

0,0

—

Primær saldo

(% af BNP)

KP jan. 2010

–2,6

–7,8

–6,2

–3,6

–0,6

KOM nov. 2009

–2,6

–8,4

–7,0

–7,1

—

KP jan. 2009

–2,3

–1,2

0,0

1,1

—

Konjunkturkorrigeret saldo (6)

(% af BNP)

KP jan. 2010

–5,6

–7,0

–6,5

–5,0

–2,6

KOM nov. 2009

–6,4

–7,6

–6,3

–7,5

—

KP jan. 2009

–4,4

–1,3

0,5

1,1

—

Strukturel saldo (6)

(% af BNP)

KP jan. 2010

–6,0

–7,2

–6,8

–4,8

–2,3

KOM nov. 2009

–6,3

–8,0

–7,0

–7,5

—

KP jan. 2009

–4,9

–1,8

0,1

1,1

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP jan. 2010

15,6

29,5

36,6

39,8

41,0

KOM nov. 2009

15,6

29,9

40,7

49,3

—

KP jan. 2009

15,3

16,9

18,1

17,1

—

Konvergensprogram (KP), Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra efteråret 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_da.htm

(2)  Vurderingen tager navnlig hensyn til Kommissionens prognoser fra januar 2009, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(3)  I Rådets konklusioner af 10. november 2009 om de offentlige finansers holdbarhed »opfordrer Rådet medlemsstaterne til i deres kommende stabilitets- og konvergensprogrammer at rette opmærksomheden mod strategier, som fokuserer på holdbarhed«, og desuden »henstiller Rådet til Kommissionen, at den sammen med Udvalget for Økonomisk Politik og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg videreudvikler metoderne til vurdering af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i god tid inden næste holdbarhedsrapport«, der er planlagt til 2012.

(4)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(5)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 3,0 %, – 0,2 %, – 1,2 % og – 0,3 % i perioden 2008-2011.

(6)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger udgør 0,5 % af BNP i 2008, 0,2 % af BNP i 2009 og 0,3 % af BNP i 2010, alle underskudsforbedrende, 0,3 % af BNP i 2011 og 0,3 % af BNP i 2012, begge underskudsformindskende i henhold til det seneste program, og 0,1 % af BNP i 2008, 0,6 % af BNP i 2009 og 0,7 % af BNP i 2010, alle underskudsformindskende i henhold til Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2009.

Kilde:

Konvergensprogram (KP), Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra efteråret 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.

---

| 2.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 143/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 143/12

---

RÅDETS UDTALELSE

om Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2014

2010/C 143/03

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET DENNE UDTALELSE:

| (1) | Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2009-2014. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Luxembourgs opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2009-2014.

| (2) | Den luxembourgske økonomi blev hårdt ramt af krisen. Efter de seneste skøn faldt det reale BNP således med 3,9 % i 2009 målt i faste priser efter en nulvækst i 2008, da alle komponenterne i efterspørgslen faldt med undtagelse af de offentlige udgifter. Nettoeksporten forblev positiv, da nedgangen i importen var endnu større end i eksporten, hvilket sandsynligvis skyldtes et drastisk fald i investeringerne i produktionsudstyr. Finanssektoren ser ud til at have været mindre berørt af krisen end ventet, selv om de luxembourgske myndigheder i slutningen af 2008 måtte yde støtte til to af landets største banker, som tilhører internationale koncerner. Beskæftigelsen fortsatte med at stige med gennemsnitligt 1,2 % i 2009, men udelukkende i kraft af overførselseffekten fra den meget stærke vækst i 2008 (+ 4,7 %). Beskæftigelsen faldt kun ganske lidt inden for finanssektoren, men meget mere inden for industrien. Arbejdsløsheden steg fra 4,9 % i 2008 til gennemsnitligt 5,7 % i 2009 til trods for den massive overgang til korttidsarbejde, som myndighederne havde opfordret til. Luxembourgs vigtigste udfordring i den nuværende situation er at fastholde og udvikle de gunstige betingelser, som har muliggjort den bemærkelsesværdige vækst inden for de sidste 25 år baseret på landets stadig større specialisering i serviceydelser og især finansielle serviceydelser. Hvad angår budgetpolitikken er det værd at lægge vægt på det langsigtede perspektiv. For det første har der inden for de senere år været en relativt kraftig stigning i udgifterne. De tilbagevendende overskud har i hovedsagen været mulige på grund af stærkt stigende indtægter — en udvikling, som ikke nødvendigvis vil fortsætte. Desuden forventes Luxembourg at være et af de lande i EU, som kommer til at opleve den stærkeste stigning i de aldersrelaterede udgifter, hvilket i stort omfang skyldes det favorable pensionssystem. |
| --- | --- |

(2)

Den luxembourgske økonomi blev hårdt ramt af krisen. Efter de seneste skøn faldt det reale BNP således med 3,9 % i 2009 målt i faste priser efter en nulvækst i 2008, da alle komponenterne i efterspørgslen faldt med undtagelse af de offentlige udgifter. Nettoeksporten forblev positiv, da nedgangen i importen var endnu større end i eksporten, hvilket sandsynligvis skyldtes et drastisk fald i investeringerne i produktionsudstyr. Finanssektoren ser ud til at have været mindre berørt af krisen end ventet, selv om de luxembourgske myndigheder i slutningen af 2008 måtte yde støtte til to af landets største banker, som tilhører internationale koncerner. Beskæftigelsen fortsatte med at stige med gennemsnitligt 1,2 % i 2009, men udelukkende i kraft af overførselseffekten fra den meget stærke vækst i 2008 (+ 4,7 %). Beskæftigelsen faldt kun ganske lidt inden for finanssektoren, men meget mere inden for industrien. Arbejdsløsheden steg fra 4,9 % i 2008 til gennemsnitligt 5,7 % i 2009 til trods for den massive overgang til korttidsarbejde, som myndighederne havde opfordret til. Luxembourgs vigtigste udfordring i den nuværende situation er at fastholde og udvikle de gunstige betingelser, som har muliggjort den bemærkelsesværdige vækst inden for de sidste 25 år baseret på landets stadig større specialisering i serviceydelser og især finansielle serviceydelser. Hvad angår budgetpolitikken er det værd at lægge vægt på det langsigtede perspektiv. For det første har der inden for de senere år været en relativt kraftig stigning i udgifterne. De tilbagevendende overskud har i hovedsagen været mulige på grund af stærkt stigende indtægter — en udvikling, som ikke nødvendigvis vil fortsætte. Desuden forventes Luxembourg at være et af de lande i EU, som kommer til at opleve den stærkeste stigning i de aldersrelaterede udgifter, hvilket i stort omfang skyldes det favorable pensionssystem.

| (3) | Selv om en stor del af det konstaterede fald i det faktiske BNP i forbindelse med krisen er cyklisk, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Desuden vil krisen også kunne påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt på grund af lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder, stigende strukturel arbejdsløshed og en varig nedgang i stigningen i finansielle aktiviteter i hele verden. Hertil kommer, at konsekvenserne af den økonomiske krise forværrer den demografiske aldrings ugunstige virkninger for det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. Det vil på denne baggrund være afgørende at fremskynde tempoet i strukturreformerne med sigte på at støtte den potentielle vækst. Især er det af betydning for Luxembourg at øge beskæftigelsen i den fastboende befolkning, forbedre erhvervsklimaets tiltrækningskraft, fremme en lønadfærd, som tager højde for de senere års betydelige stigning i lønomkostningerne, og fortsætte bestræbelserne for at øge landets FoU-aktiviteter. |
| --- | --- |

(3)

Selv om en stor del af det konstaterede fald i det faktiske BNP i forbindelse med krisen er cyklisk, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Desuden vil krisen også kunne påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt på grund af lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder, stigende strukturel arbejdsløshed og en varig nedgang i stigningen i finansielle aktiviteter i hele verden. Hertil kommer, at konsekvenserne af den økonomiske krise forværrer den demografiske aldrings ugunstige virkninger for det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. Det vil på denne baggrund være afgørende at fremskynde tempoet i strukturreformerne med sigte på at støtte den potentielle vækst. Især er det af betydning for Luxembourg at øge beskæftigelsen i den fastboende befolkning, forbedre erhvervsklimaets tiltrækningskraft, fremme en lønadfærd, som tager højde for de senere års betydelige stigning i lønomkostningerne, og fortsætte bestræbelserne for at øge landets FoU-aktiviteter.

| (4) | Ifølge det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes det reale BNP at stige med 2,5 % i 2010 efter et fald på 3,9 % i 2009 og med gennemsnitligt 2,9 % om året i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på lettere optimistiske vækstantagelser for 2010, selv hvis der tages hensyn til dataene for det tredje kvartal af 2009, der er bedre end forventet. For perioden 2011-2014 er programmets vækstfremskrivninger stort set plausible sammenholdt med Kommissionens skøn over den potentielle vækst og antagelsen om en gradvis lukning af outputgabet. Programmets fremskrivninger for beskæftigelsen, arbejdsløsheden og inflationen forekommer også realistiske. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes det reale BNP at stige med 2,5 % i 2010 efter et fald på 3,9 % i 2009 og med gennemsnitligt 2,9 % om året i resten af programperioden. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på lettere optimistiske vækstantagelser for 2010, selv hvis der tages hensyn til dataene for det tredje kvartal af 2009, der er bedre end forventet. For perioden 2011-2014 er programmets vækstfremskrivninger stort set plausible sammenholdt med Kommissionens skøn over den potentielle vækst og antagelsen om en gradvis lukning af outputgabet. Programmets fremskrivninger for beskæftigelsen, arbejdsløsheden og inflationen forekommer også realistiske.

| (5) | Ifølge programmet anslås det offentlige underskud i 2009 til 1,1 % af BNP. Den markante forringelse fra et overskud på 2,5 % af BNP i 2008 skyldes hovedsagelig en kraftig stigning i de offentlige udgifter på næsten 5 procentpoint af BNP, der kun til dels blev udlignet af en stigning i indtægtskvoten (hvilket kun skyldtes, at det nominelle BNP faldt endnu mere end indtægterne). Stigningen i udgiftskvoten afspejler i vidt omfang krisens konsekvenser for de offentlige finanser via de automatiske stabilisatorer, men skyldes også incitamenter, som beløber sig til 1,75 % af BNP, og som regeringen vedtog i tråd med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Disse foranstaltninger omfattede en væsentlig fremskyndelse af de offentlige investeringsprogrammer samt store skattelettelser, især i den personlige indkomstskat, som er af permanent karakter. Ifølge programmet skal finanspolitikken fortsat understøtte den økonomiske genopretning i 2010, hvilket i betragtning af Luxembourgs relativt gunstige budgetmæssige og økonomiske situation harmonerer med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Fra 2011 afspejler programmets fremskrivninger, som er baseret på antagelsen om en uændret politik, imidlertid ikke en restriktiv kurs, som er i overensstemmelse med den exitstrategi, Rådet går ind for, selv om det af programmet fremgår, at myndighederne agter at foretage korrektioner. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge programmet anslås det offentlige underskud i 2009 til 1,1 % af BNP. Den markante forringelse fra et overskud på 2,5 % af BNP i 2008 skyldes hovedsagelig en kraftig stigning i de offentlige udgifter på næsten 5 procentpoint af BNP, der kun til dels blev udlignet af en stigning i indtægtskvoten (hvilket kun skyldtes, at det nominelle BNP faldt endnu mere end indtægterne). Stigningen i udgiftskvoten afspejler i vidt omfang krisens konsekvenser for de offentlige finanser via de automatiske stabilisatorer, men skyldes også incitamenter, som beløber sig til 1,75 % af BNP, og som regeringen vedtog i tråd med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Disse foranstaltninger omfattede en væsentlig fremskyndelse af de offentlige investeringsprogrammer samt store skattelettelser, især i den personlige indkomstskat, som er af permanent karakter. Ifølge programmet skal finanspolitikken fortsat understøtte den økonomiske genopretning i 2010, hvilket i betragtning af Luxembourgs relativt gunstige budgetmæssige og økonomiske situation harmonerer med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Fra 2011 afspejler programmets fremskrivninger, som er baseret på antagelsen om en uændret politik, imidlertid ikke en restriktiv kurs, som er i overensstemmelse med den exitstrategi, Rådet går ind for, selv om det af programmet fremgår, at myndighederne agter at foretage korrektioner.

| (6) | Det offentlige underskud forventes at stige til 3,9 % af BNP i 2010 — en forringelse, som skulle være forårsaget af en stigning i udgifterne med 0,9 procentpoint af BNP og et fald i indtægterne på 2 procentpoint af BNP. Udgiftsstigningen vil hovedsagelig være resultatet af større udgifter til uddannelse (0,3 procentpoint af BNP), familiepolitik (0,25 procentpoint af BNP) og offentlige infrastrukturer (0,5 procentpoint af BNP). De faldende indtægter vil være en følge af et fald i provenuet fra de direkte skatter (på 1,4 procentpoint af BNP) hovedsagelig forårsaget af krisen og specielt for selskabsskattens vedkommende. Hertil kommer, at satsen for denne skat blev nedsat fra 22 % til 21 % med en anslået effekt på 0,1 procentpoint af BNP. De faldende indtægter vil også i mindre omfang være forårsaget af en nedgang i de indirekte skatter og bidragene til sociale sikringsordninger som en andel af BNP (henholdsvis 0,4 og 0,2 procentpoint af BNP). Eftersom underskuddet for 2009 er blevet nedjusteret med 1,2 procentpoint af BNP i forhold til budgettets skøn, mens underskudsmålet for 2010 er blevet nedjusteret med 0,5 procentpoint, vil forringelsen af den offentlige saldo i 2010 ifølge programmet nå op på 2,8 procentpoint af BNP (sammenholdt med de budgetterede 2,1 procentpoint). Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede budgetsaldo beregnet efter den i fællesskab aftalte metode på grundlag af oplysningerne i programmet ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) vil blive forringet med ca. 3 procentpoint af BNP fra et overskud på ca. 1 % af BNP i 2009. |
| --- | --- |

(6)

Det offentlige underskud forventes at stige til 3,9 % af BNP i 2010 — en forringelse, som skulle være forårsaget af en stigning i udgifterne med 0,9 procentpoint af BNP og et fald i indtægterne på 2 procentpoint af BNP. Udgiftsstigningen vil hovedsagelig være resultatet af større udgifter til uddannelse (0,3 procentpoint af BNP), familiepolitik (0,25 procentpoint af BNP) og offentlige infrastrukturer (0,5 procentpoint af BNP). De faldende indtægter vil være en følge af et fald i provenuet fra de direkte skatter (på 1,4 procentpoint af BNP) hovedsagelig forårsaget af krisen og specielt for selskabsskattens vedkommende. Hertil kommer, at satsen for denne skat blev nedsat fra 22 % til 21 % med en anslået effekt på 0,1 procentpoint af BNP. De faldende indtægter vil også i mindre omfang være forårsaget af en nedgang i de indirekte skatter og bidragene til sociale sikringsordninger som en andel af BNP (henholdsvis 0,4 og 0,2 procentpoint af BNP). Eftersom underskuddet for 2009 er blevet nedjusteret med 1,2 procentpoint af BNP i forhold til budgettets skøn, mens underskudsmålet for 2010 er blevet nedjusteret med 0,5 procentpoint, vil forringelsen af den offentlige saldo i 2010 ifølge programmet nå op på 2,8 procentpoint af BNP (sammenholdt med de budgetterede 2,1 procentpoint). Den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede budgetsaldo beregnet efter den i fællesskab aftalte metode på grundlag af oplysningerne i programmet ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) vil blive forringet med ca. 3 procentpoint af BNP fra et overskud på ca. 1 % af BNP i 2009.

| (7) | For perioden efter 2010 præsenteres der i programmet et fuldt budgetscenario baseret på antagelsen om en uændret politik, hvor det offentlige underskud først vil stige til 5,0 % af BNP i 2011 og herefter langsomt falde til 4,6 % af BNP i 2012 og 4,3 % af BNP i 2013, før den når ned på 3,1 % af BNP i 2014, efterhånden som virkningerne af krisen gradvist fortager sig. Med dette scenario vil det offentlige overskud forblive over 3 % af BNP indtil udgangen af den dækkede periode. Det automatiske fald i underskuddet vil være forårsaget af både en gradvis forbedring af indtægterne og en mindre nedgang i udgiftskvoten. Indtægtskvoten forventes at stige svagt fra et lavpunkt i 2011 (38,1 % af BNP) til 39,5 % af BNP hovedsagelig på grund af de direkte skatter, der forventes at stige igen fra 2011, når krisens forsinkede indvirkning på indtægterne formodes at nå sit højdepunkt. Samtidig forventes udgiftskvoten at falde lidt fra højdepunktet i 2010 på 43,6 % af BNP til 42,7 % i 2014 som følge af den gradvise forøgelse af væksten. Det strukturelle underskud (som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene) vil først stige fra 2,25% af BNP i 2010 til ca. 3,5 % i 2011, hvor det samlede underskud vil toppe med 5,0 % af BNP og herefter falde lidt til 2,25 % af BNP i 2014 efter faldet i det samlede underskud. Ifølge programmet er hovedmålet med budgetstrategien på mellemlang sigt at få de offentlige finanser i balance igen senest i 2014 ved at nedbringe det samlede underskud med ca. 1 procentpoint af BNP hvert år. Alle oplysninger om indtægts- og udgiftsniveauer i forbindelse med denne justering eller foranstaltninger i tilknytning hertil er udsat til efter et samråd med arbejdsmarkedets parter, der forventes afsluttet ultimo april i år.
  Det er anført i programmet, at den mellemfristede budgetmålsætning som følge af omfanget af de implicitte forpligtelser i forbindelse med befolkningens aldring er blevet ændret fra et strukturelt underskud på 0,8 % af BNP til et strukturelt overskud på 0,5 % af BNP. I betragtning af de seneste fremskrivninger samt gældsniveauet ser denne mellemfristede målsætning ikke ud til i tilstrækkeligt omfang at tage højde for de implicitte forpligtelser i forbindelse med aldring, selv om gælden ligger under traktatens referenceværdi. Ifølge programmet forventes det ikke, at denne mellemfristede målsætning vil blive opfyldt i programperioden. |
| --- | --- |

(7)

For perioden efter 2010 præsenteres der i programmet et fuldt budgetscenario baseret på antagelsen om en uændret politik, hvor det offentlige underskud først vil stige til 5,0 % af BNP i 2011 og herefter langsomt falde til 4,6 % af BNP i 2012 og 4,3 % af BNP i 2013, før den når ned på 3,1 % af BNP i 2014, efterhånden som virkningerne af krisen gradvist fortager sig. Med dette scenario vil det offentlige overskud forblive over 3 % af BNP indtil udgangen af den dækkede periode. Det automatiske fald i underskuddet vil være forårsaget af både en gradvis forbedring af indtægterne og en mindre nedgang i udgiftskvoten. Indtægtskvoten forventes at stige svagt fra et lavpunkt i 2011 (38,1 % af BNP) til 39,5 % af BNP hovedsagelig på grund af de direkte skatter, der forventes at stige igen fra 2011, når krisens forsinkede indvirkning på indtægterne formodes at nå sit højdepunkt. Samtidig forventes udgiftskvoten at falde lidt fra højdepunktet i 2010 på 43,6 % af BNP til 42,7 % i 2014 som følge af den gradvise forøgelse af væksten. Det strukturelle underskud (som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene) vil først stige fra 2,25% af BNP i 2010 til ca. 3,5 % i 2011, hvor det samlede underskud vil toppe med 5,0 % af BNP og herefter falde lidt til 2,25 % af BNP i 2014 efter faldet i det samlede underskud. Ifølge programmet er hovedmålet med budgetstrategien på mellemlang sigt at få de offentlige finanser i balance igen senest i 2014 ved at nedbringe det samlede underskud med ca. 1 procentpoint af BNP hvert år. Alle oplysninger om indtægts- og udgiftsniveauer i forbindelse med denne justering eller foranstaltninger i tilknytning hertil er udsat til efter et samråd med arbejdsmarkedets parter, der forventes afsluttet ultimo april i år.

Det er anført i programmet, at den mellemfristede budgetmålsætning som følge af omfanget af de implicitte forpligtelser i forbindelse med befolkningens aldring er blevet ændret fra et strukturelt underskud på 0,8 % af BNP til et strukturelt overskud på 0,5 % af BNP. I betragtning af de seneste fremskrivninger samt gældsniveauet ser denne mellemfristede målsætning ikke ud til i tilstrækkeligt omfang at tage højde for de implicitte forpligtelser i forbindelse med aldring, selv om gælden ligger under traktatens referenceværdi. Ifølge programmet forventes det ikke, at denne mellemfristede målsætning vil blive opfyldt i programperioden.

| (8) | Budgetresultaterne for 2010 kan blive noget bedre end forudset i programmet. Dette ændrer dog på ingen måde begrundelsen for at fortsætte med den planlagte finanspolitiske konsolidering i årene 2011-2014. Den mulige forbedring af resultatet for 2010 skal ses i sammenhæng med en basiseffekt, der stammer fra nedjusteringen på 1,2 procentpoint af BNP i underskuddet for 2009 (i forhold til det budgetterede underskud for 2010), som ikke er blevet fuldstændig omsat til et bedre resultat i 2010. Følgelig forventes forringelsen af den offentlige saldo i 2010 at nå op på 2,8 % af BNP, mens den i budgettet er anslået til 2,1 %. Inden krisen har Luxembourgs budgetresultater ofte vist sig at blive bedre end oprindelig planlagt. For perioden 2011-2014 giver scenariet med en uændret politik et sandsynligt billede af udviklingen i de offentlige finanser, idet den mulige positive basiseffekt stort set opvejes af de risici, der er forbundet med de makroøkonomiske udsigter. For så vidt angår den alternative justering, som består i at bringe den offentlige saldo ned under 3 % senest i 2014, er det ikke muligt at foretage en vurdering, da der ikke foreligger oplysninger om indtægts- og udgiftsniveauerne i relation til de planlagte underskud og de nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af den planlagte konsolidering. |
| --- | --- |

(8)

Budgetresultaterne for 2010 kan blive noget bedre end forudset i programmet. Dette ændrer dog på ingen måde begrundelsen for at fortsætte med den planlagte finanspolitiske konsolidering i årene 2011-2014. Den mulige forbedring af resultatet for 2010 skal ses i sammenhæng med en basiseffekt, der stammer fra nedjusteringen på 1,2 procentpoint af BNP i underskuddet for 2009 (i forhold til det budgetterede underskud for 2010), som ikke er blevet fuldstændig omsat til et bedre resultat i 2010. Følgelig forventes forringelsen af den offentlige saldo i 2010 at nå op på 2,8 % af BNP, mens den i budgettet er anslået til 2,1 %. Inden krisen har Luxembourgs budgetresultater ofte vist sig at blive bedre end oprindelig planlagt. For perioden 2011-2014 giver scenariet med en uændret politik et sandsynligt billede af udviklingen i de offentlige finanser, idet den mulige positive basiseffekt stort set opvejes af de risici, der er forbundet med de makroøkonomiske udsigter. For så vidt angår den alternative justering, som består i at bringe den offentlige saldo ned under 3 % senest i 2014, er det ikke muligt at foretage en vurdering, da der ikke foreligger oplysninger om indtægts- og udgiftsniveauerne i relation til de planlagte underskud og de nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af den planlagte konsolidering.

| (9) | Gældskvoten blev fordoblet fra 6,6 % af BNP i 2007 til 13,5 % i 2008, i hovedsagen som et resultat af den finansielle støtte til finanssektoren. Ifølge programmet forventes en yderligere stigning fra 14,9 % af BNP i 2009 til 37,4 % i 2014. Denne stigning er større end summen af de fremskrevne underskud, hvilket skyldes omfattende overførsler fra staten til de sociale sikringsordninger. Selv om gældskvoten viser en stigende tendens, ligger den et godt stykke under traktatens referenceværdi i hele programperioden. Det sociale sikringssystem, og i mindre grad staten, er i besiddelse af betydelige aktiver, som er opbygget af tidligere års tilbagevendende overskud. Disse aktiver er dog utilstrækkelige til at dække det sociale sikringssystems fremtidige udgifter. |
| --- | --- |

(9)

Gældskvoten blev fordoblet fra 6,6 % af BNP i 2007 til 13,5 % i 2008, i hovedsagen som et resultat af den finansielle støtte til finanssektoren. Ifølge programmet forventes en yderligere stigning fra 14,9 % af BNP i 2009 til 37,4 % i 2014. Denne stigning er større end summen af de fremskrevne underskud, hvilket skyldes omfattende overførsler fra staten til de sociale sikringsordninger. Selv om gældskvoten viser en stigende tendens, ligger den et godt stykke under traktatens referenceværdi i hele programperioden. Det sociale sikringssystem, og i mindre grad staten, er i besiddelse af betydelige aktiver, som er opbygget af tidligere års tilbagevendende overskud. Disse aktiver er dog utilstrækkelige til at dække det sociale sikringssystems fremtidige udgifter.

| (10) | Gældsprognosen på mellemlang sigt frem til 2020, ifølge hvilken BNP-vækstraterne gradvis når op på de værdier, der var forventet før krisen, og skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen og som også omfatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, viser, at den budgetudvikling, som påtænkes i programmet, umiddelbart og uden yderligere ændringer i den førte politik, vil være utilstrækkelig til at stabilisere gælden i 2020. |
| --- | --- |

(10)

Gældsprognosen på mellemlang sigt frem til 2020, ifølge hvilken BNP-vækstraterne gradvis når op på de værdier, der var forventet før krisen, og skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen og som også omfatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, viser, at den budgetudvikling, som påtænkes i programmet, umiddelbart og uden yderligere ændringer i den førte politik, vil være utilstrækkelig til at stabilisere gælden i 2020.

| (11) | Den langsigtede budgetmæssige virkning af befolkningens aldring ligger betydeligt over EU-gennemsnittet, hvilket bl.a. skyldes en forventet kraftig stigning i pensionsudgifterne. De betydelige aktiver, der er akkumuleret i det sociale sikringssystem, vil delvist kunne finansiere den forventede stigning i pensionsudgifterne, selv om budgetplanerne indtil 2014 indebærer, at det strukturelle primære overskud ikke længere vil være tilstrækkeligt til at dække de stigende udgifter i forbindelse med befolkningens aldring. Sikring af store primære overskud på mellemlang sigt og, som myndighederne erkender, gennemførelse af foranstaltninger, der sigter mod at dæmpe den stærke stigning i pensionsudgifterne, vil kunne bidrage til at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed, som i Kommissionens holdbarhedsrapport fra 2009 (3) blev vurderet som værende middel. |
| --- | --- |

(11)

Den langsigtede budgetmæssige virkning af befolkningens aldring ligger betydeligt over EU-gennemsnittet, hvilket bl.a. skyldes en forventet kraftig stigning i pensionsudgifterne. De betydelige aktiver, der er akkumuleret i det sociale sikringssystem, vil delvist kunne finansiere den forventede stigning i pensionsudgifterne, selv om budgetplanerne indtil 2014 indebærer, at det strukturelle primære overskud ikke længere vil være tilstrækkeligt til at dække de stigende udgifter i forbindelse med befolkningens aldring. Sikring af store primære overskud på mellemlang sigt og, som myndighederne erkender, gennemførelse af foranstaltninger, der sigter mod at dæmpe den stærke stigning i pensionsudgifterne, vil kunne bidrage til at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed, som i Kommissionens holdbarhedsrapport fra 2009 (3) blev vurderet som værende middel.

| (12) | De numeriske finanspolitiske regler og de mellemfristede budgetrammer (med undtagelse af statens flerårige investeringsprogram) ser ikke ud til at spille en væsentlig rolle i Luxembourg. Dette synes dog ikke tidligere at have ført til alvorlige budgetoverskridelser, selv om det kan have haft indflydelse på de senere års gentagne og omfattende revisioner af data om offentlige finanser (almindeligvis i retning af et mere positivt resultat). Programmet indeholder ikke oplysninger om planer i denne henseende. |
| --- | --- |

(12)

De numeriske finanspolitiske regler og de mellemfristede budgetrammer (med undtagelse af statens flerårige investeringsprogram) ser ikke ud til at spille en væsentlig rolle i Luxembourg. Dette synes dog ikke tidligere at have ført til alvorlige budgetoverskridelser, selv om det kan have haft indflydelse på de senere års gentagne og omfattende revisioner af data om offentlige finanser (almindeligvis i retning af et mere positivt resultat). Programmet indeholder ikke oplysninger om planer i denne henseende.

| (13) | Strukturen i de offentlige finanser synes forholdsvis gunstig i Luxembourg. De offentlige udgifter og skattebyrden er relativt lave sammenlignet med andre medlemsstater. Især er beskatningen af erhvervsindkomster og det offentlige forbrug relativt lave. Hertil kommer, at de offentlige investeringer er blandt de største i hele EU. Der er dog stadig mulighed for bedre udnyttelse af de offentlige udgifter, herunder inden for uddannelse. Desuden synes kombinationen af favorable sociale ydelser og beskatningen af erhvervsindkomster, selv om den er forholdsvis lav, ikke at give personer med mellemindkomster og lave indkomster tilstrækkeligt incitament til at arbejde. Endelig vil det være nødvendigt at gennemføre reformer i det relativt favorable pensionssystem for at løse problemerne omkring befolkningens aldring. |
| --- | --- |

(13)

Strukturen i de offentlige finanser synes forholdsvis gunstig i Luxembourg. De offentlige udgifter og skattebyrden er relativt lave sammenlignet med andre medlemsstater. Især er beskatningen af erhvervsindkomster og det offentlige forbrug relativt lave. Hertil kommer, at de offentlige investeringer er blandt de største i hele EU. Der er dog stadig mulighed for bedre udnyttelse af de offentlige udgifter, herunder inden for uddannelse. Desuden synes kombinationen af favorable sociale ydelser og beskatningen af erhvervsindkomster, selv om den er forholdsvis lav, ikke at give personer med mellemindkomster og lave indkomster tilstrækkeligt incitament til at arbejde. Endelig vil det være nødvendigt at gennemføre reformer i det relativt favorable pensionssystem for at løse problemerne omkring befolkningens aldring.

| (14) | I betragtning af Luxembourgs gunstige budgetmæssige udgangsposition ved krisens begyndelse og den lave offentlige gæld er de planlagte finanspolitiske støtteforanstaltninger samlet set passende og i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Fra 2011 er programmets fremskrivning, der er baseret på antagelsen om en uændret politik, ikke i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, eftersom den ikke omfatter en konsolideringsindsats, som vil være nødvendig for at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP og nå den mellemfristede budgetmålsætning på et overskud på 0,5 % af BNP i et passende tempo. Det er heller ikke i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 20. oktober om den finanspolitiske exitstrategi. Derimod er det ikke muligt at foretage en vurdering af regeringens bebudede hensigt om at indlede konsolideringen fra 2011 og nedbringe det strukturelle underskud med ca. 0,75 procentpoint af BNP om året fra 2011, da der ikke gives oplysninger om de foranstaltninger, som skal indgå i en sådan konsolideringsstrategi. |
| --- | --- |

(14)

I betragtning af Luxembourgs gunstige budgetmæssige udgangsposition ved krisens begyndelse og den lave offentlige gæld er de planlagte finanspolitiske støtteforanstaltninger samlet set passende og i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Fra 2011 er programmets fremskrivning, der er baseret på antagelsen om en uændret politik, ikke i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten, eftersom den ikke omfatter en konsolideringsindsats, som vil være nødvendig for at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP og nå den mellemfristede budgetmålsætning på et overskud på 0,5 % af BNP i et passende tempo. Det er heller ikke i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 20. oktober om den finanspolitiske exitstrategi. Derimod er det ikke muligt at foretage en vurdering af regeringens bebudede hensigt om at indlede konsolideringen fra 2011 og nedbringe det strukturelle underskud med ca. 0,75 procentpoint af BNP om året fra 2011, da der ikke gives oplysninger om de foranstaltninger, som skal indgå i en sådan konsolideringsstrategi.

| (15) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og fakultative data (4). |
| --- | --- |

(15)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og fakultative data (4).

Den samlede konklusion er, at den midlertidige forringelse af den offentlige saldo i 2009 og 2010, der delvist afspejler vedtagelsen af stimulerende foranstaltninger, er acceptabel i betragtning af den økonomiske afmatning og den sunde budgetmæssige udgangsposition. Fra 2011 kan den finanspolitiske kurs, som fremgår af programmets scenario baseret på en uændret politik, dog ikke betragtes som værende i overensstemmelse med pagten, da det offentlige underskud fortsat vil ligge over 3 % af BNP frem til 2014. Der vil således ikke blive truffet konsolideringsforanstaltninger for at sikre, at underskuddet bringes ned under 3 % af BNP, og bestræbelserne for at opfylde den mellemfristede målsætning vil heller ikke være tilstrækkelige. Myndighederne oplyser, at de har til hensigt at gøre en mere ambitiøs konsolideringsindsats for at genskabe balance i de offentlige finanser senest i 2014 og opfylde den mellemfristede målsætning i de følgende år, men denne justeringskurs kan ikke vurderes på passende vis, når der ikke foreligger oplysninger om de underliggende foranstaltninger. Flere oplysninger om disse foranstaltninger vil således blive hilst velkommen. Der knytter sig dog stadig nogen tvivl til den langsigtede holdbarhed af de offentlige finanser, der i de kommende årtier må bære en særdeles tung byrde, eftersom stigningen i de aldersrelaterede offentlige udgifter forventes at blive blandt de største i hele EU.

Med henvisning til ovenstående vurdering opfordres Luxembourg til:

| i) | at indlede den finanspolitiske konsolidering fra 2011 med henblik på at bringe underskuddet ned under grænsen på 3 % af BNP og herefter bestræbe sig på at opfylde den mellemfristede målsætning og at gøre rede for de foranstaltninger, der skal træffes for at sikre denne konsolidering, og |
| --- | --- |

i)

at indlede den finanspolitiske konsolidering fra 2011 med henblik på at bringe underskuddet ned under grænsen på 3 % af BNP og herefter bestræbe sig på at opfylde den mellemfristede målsætning og at gøre rede for de foranstaltninger, der skal træffes for at sikre denne konsolidering, og

| ii) | med henblik på den forventede markante stigning i de aldersrelaterede udgifter at forbedre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed ved at reformere pensionssystemet og fastlægge en mellemfristet målsætning, som i tilstrækkelig grad tager højde for de implicitte forpligtelser, der er forbundet med befolkningens aldring. |
| --- | --- |

ii)

med henblik på den forventede markante stigning i de aldersrelaterede udgifter at forbedre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed ved at reformere pensionssystemet og fastlægge en mellemfristet målsætning, som i tilstrækkelig grad tager højde for de implicitte forpligtelser, der er forbundet med befolkningens aldring.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP jan. 2010 | 0,0 | –3,9 | 2,5 | 3,0 | 2,7 | 2,9 | 3,1 |
| KOM nov. 2009 | 0,0 | –3,6 | 1,1 | 1,8 | — | — | — |
| SP okt. 2008 | 1,0 | –0,9 | 1,4 | 4,5 | — | — | — |
| HICP-inflation
  (%) | SP jan. 2010 | 4,1 | 4,1 | 0,0 | 2,1 | 1,8 | — | — |
| KOM nov. 2009 | 4,1 | 0,0 | 1,8 | 1,7 | — | — | — |
| SP okt. 2008 | 4,1 | 0,6 | 2,5 | 2,9 | — | — | — |
| Outputgab (5)

  (% af potentielt BNP) | SP jan. 2010 | 1,9 | –4,0 | –3,4 | –2,8 | –2,4 | –2,0 | –1,7 |
| KOM nov. 2009 (6) | 1,7 | –3,9 | –4,6 | –5,0 | — | — | — |
| SP okt. 2008 | 1,1 | –2,3 | –3,5 | — | — | — | — |
| Nettolångivning/låntagning i forhold til resten af verden
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | — | — | — | — | — | — | — |
| KOM nov. 2009 | 4,9 | — | — | — | — | — | — |
| SP okt. 2008 | — | — | — | — | — | — | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | 40,2 | 41,6 | 39,6 | 38,3 | 38,5 | 39,0 | 39,5 |
| KOM nov. 2009 | 40,2 | 41,1 | 39,7 | 39,4 | — | — | — |
| SP okt. 2008 | 43,2 | 42,8 | 42,8 | 40,3 | — | — | — |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | 37,7 | 42,6 | 43,5 | 43,2 | 43,2 | 43,3 | 42,6 |
| KOM nov. 2009 | 37,7 | 43,3 | 43,9 | 43,6 | — | — | — |
| SP okt. 2008 | 41,2 | 43,4 | 44,3 | 39,4 | — | — | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | 2,5 | –1,1 | –3,9 | –5,0 | –4,6 | –4,3 | –3,1 |
| KOM nov. 2009 | 2,5 | –2,2 | –4,2 | –4,2 | — | — | — |
| SP okt. 2008 | 43,2 | 42,8 | 42,8 | 40,3 | — | — | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | 2,8 | –0,5 | –3,3 | –4,3 | –3,7 | –3,3 | –2,1 |
| KOM nov. 2009 | 2,7 | –1,6 | –3,6 | –3,6 | — | — | — |
| SP okt. 2008 | 2,3 | –0,3 | –1,2 | 1,5 | — | — | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (5)

  (% af BNP) | SP jan. 2010 | 1,6 | 0,9 | –2,2 | –3,6 | –3,4 | –3,3 | –2,3 |
| KOM nov. 2009 | 1,6 | –0,3 | –2,0 | –1,8 | — | — | — |
| SP okt. 2008 | 2,4 | 1,6 | 0,3 | — | — | — | — |
| Strukturel saldo (7)

  (% af BNP) | SP jan. 2010 | 1,6 | 0,9 | –2,2 | –3,6 | –3,4 | –3,3 | –2,3 |
| KOM nov. 2009 | 1,6 | –0,3 | –2,0 | –1,8 | — | — | — |
| SP okt. 2008 | 2,4 | 1,6 | 0,3 | — | — | — | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | 13,5 | 14,9 | 18,3 | 23,9 | 29,3 | 34,1 | 37,4 |
| KOM nov. 2009 | 13,5 | 15,0 | 16,4 | 17,7 | — | — | — |
| SP okt. 2008 | 14,4 | 14,9 | 17,0 | 14,3 | — | — | — |
| Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Realt BNP

(% ændring)

SP jan. 2010

0,0

–3,9

2,5

3,0

2,7

2,9

3,1

KOM nov. 2009

0,0

–3,6

1,1

1,8

—

—

—

SP okt. 2008

1,0

–0,9

1,4

4,5

—

—

—

HICP-inflation

(%)

SP jan. 2010

4,1

4,1

0,0

2,1

1,8

—

—

KOM nov. 2009

4,1

0,0

1,8

1,7

—

—

—

SP okt. 2008

4,1

0,6

2,5

2,9

—

—

—

Outputgab (5)

(% af potentielt BNP)

SP jan. 2010

1,9

–4,0

–3,4

–2,8

–2,4

–2,0

–1,7

KOM nov. 2009 (6)

1,7

–3,9

–4,6

–5,0

—

—

—

SP okt. 2008

1,1

–2,3

–3,5

—

—

—

—

Nettolångivning/låntagning i forhold til resten af verden

(% af BNP)

SP jan. 2010

—

—

—

—

—

—

—

KOM nov. 2009

4,9

—

—

—

—

—

—

SP okt. 2008

—

—

—

—

—

—

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

SP jan. 2010

40,2

41,6

39,6

38,3

38,5

39,0

39,5

KOM nov. 2009

40,2

41,1

39,7

39,4

—

—

—

SP okt. 2008

43,2

42,8

42,8

40,3

—

—

—

Offentlige udgifter

(% af BNP)

SP jan. 2010

37,7

42,6

43,5

43,2

43,2

43,3

42,6

KOM nov. 2009

37,7

43,3

43,9

43,6

—

—

—

SP okt. 2008

41,2

43,4

44,3

39,4

—

—

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP jan. 2010

2,5

–1,1

–3,9

–5,0

–4,6

–4,3

–3,1

KOM nov. 2009

2,5

–2,2

–4,2

–4,2

—

—

—

SP okt. 2008

43,2

42,8

42,8

40,3

—

—

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP jan. 2010

2,8

–0,5

–3,3

–4,3

–3,7

–3,3

–2,1

KOM nov. 2009

2,7

–1,6

–3,6

–3,6

—

—

—

SP okt. 2008

2,3

–0,3

–1,2

1,5

—

—

—

Konjunkturkorrigeret saldo (5)

(% af BNP)

SP jan. 2010

1,6

0,9

–2,2

–3,6

–3,4

–3,3

–2,3

KOM nov. 2009

1,6

–0,3

–2,0

–1,8

—

—

—

SP okt. 2008

2,4

1,6

0,3

—

—

—

—

Strukturel saldo (7)

(% af BNP)

SP jan. 2010

1,6

0,9

–2,2

–3,6

–3,4

–3,3

–2,3

KOM nov. 2009

1,6

–0,3

–2,0

–1,8

—

—

—

SP okt. 2008

2,4

1,6

0,3

—

—

—

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP jan. 2010

13,5

14,9

18,3

23,9

29,3

34,1

37,4

KOM nov. 2009

13,5

15,0

16,4

17,7

—

—

—

SP okt. 2008

14,4

14,9

17,0

14,3

—

—

—

Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_da.htm

(2)  Vurderingen tager navnlig hensyn til prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2009, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(3)  I Rådets konklusioner af 10. november 2009 om de offentlige finansers holdbarhed »opfordrer Rådet medlemsstaterne til i deres kommende stabilitets- og konvergensprogrammer at rette opmærksomheden mod strategier, som fokuserer på holdbarhed«, og desuden henstiller Rådet til Kommissionen, »at den sammen med Udvalget for Økonomisk Politik og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg videreudvikler metoderne til vurdering af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i god tid inden næste holdbarhedsrapport«, der er planlagt til 2012.

(4)  Der mangler især data om sektoropdelte saldi, undtagen for den offentlige sektor.

(5)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi fra programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(6)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 3,6 %, 2,0 %, 1,9 % og 2,2 % i perioden 2008-2011.

(7)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Ifølge det seneste program og Kommissionens prognose fra efteråret 2009 er der ingen engangsforanstaltninger eller andre midlertidige foranstaltninger i perioden 2010-2014.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.

---

| 2.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 143/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 143/17

---

RÅDETS UDTALELSE

om Polens opdaterede konvergensprogram, 2009-2012

2010/C 143/04

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET DENNE UDTALELSE:

| (1) | Den 26. april 2010 gennemgik Rådet det opdaterede konvergensprogram for Polen, der dækker perioden 2009-2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. april 2010 gennemgik Rådet det opdaterede konvergensprogram for Polen, der dækker perioden 2009-2012.

| (2) | Polens BNP blev anslået til at være steget med 1,7 % i 2009, og Polen var dermed det eneste EU-land, der registrerede en positiv vækst i 2009. Dette resultat skal ses på baggrund af en kombination af gunstige faktorer, herunder et sundt fundament før krisens begyndelse, en velkapitaliseret og sund finanssektor, den relativt lave åbenhed i økonomien, en betydelig nedskrivning af den polske valuta tidligt i krisen samt lempelige valuta- og finanspolitikker på det rette tidspunkt.
  Selv om nogle af de vækstfremmende faktorer er midlertidige — margenen for den understøttende finanspolitik er i det store og hele forsvundet, og kursen opskrives nu — er Polens økonomiske udsigter blevet betydelig bedre i de seneste måneder. De kommende års største udfordringer bliver at bringe de offentlige finanser tilbage til en holdbar stilling og sikre en holdbar indhentningsproces uden samtidig at skade den finanspolitiske og økonomiske stabilitet. Polen udnyttede ikke de gunstige økonomiske tider (2006-2008) til at konsolidere de offentlige finanser, og det anslås, at det strukturelle offentlige underskud (dvs. det konjunkturkorrigerede underskud eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger beregnet i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode på grundlag af dataene i det opdaterede program) udgjorde 7 % af BNP i 2009. På grundlag af de polske myndigheders meddelelse i forbindelse med underskudsproceduren fra april 2009 om et regeringsunderskud i 2008 på 3,9 % af BNP fastslog Rådet den 7. juli 2009, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud og henstillede, at det blev korrigeret inden udgangen af 2012. |
| --- | --- |

(2)

Polens BNP blev anslået til at være steget med 1,7 % i 2009, og Polen var dermed det eneste EU-land, der registrerede en positiv vækst i 2009. Dette resultat skal ses på baggrund af en kombination af gunstige faktorer, herunder et sundt fundament før krisens begyndelse, en velkapitaliseret og sund finanssektor, den relativt lave åbenhed i økonomien, en betydelig nedskrivning af den polske valuta tidligt i krisen samt lempelige valuta- og finanspolitikker på det rette tidspunkt.

Selv om nogle af de vækstfremmende faktorer er midlertidige — margenen for den understøttende finanspolitik er i det store og hele forsvundet, og kursen opskrives nu — er Polens økonomiske udsigter blevet betydelig bedre i de seneste måneder. De kommende års største udfordringer bliver at bringe de offentlige finanser tilbage til en holdbar stilling og sikre en holdbar indhentningsproces uden samtidig at skade den finanspolitiske og økonomiske stabilitet. Polen udnyttede ikke de gunstige økonomiske tider (2006-2008) til at konsolidere de offentlige finanser, og det anslås, at det strukturelle offentlige underskud (dvs. det konjunkturkorrigerede underskud eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger beregnet i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode på grundlag af dataene i det opdaterede program) udgjorde 7 % af BNP i 2009. På grundlag af de polske myndigheders meddelelse i forbindelse med underskudsproceduren fra april 2009 om et regeringsunderskud i 2008 på 3,9 % af BNP fastslog Rådet den 7. juli 2009, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud og henstillede, at det blev korrigeret inden udgangen af 2012.

| (3) | Selv om en stor del af det konstaterede fald i det reale BNP i forbindelse med krisen er konjunkturbestemt, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Desuden kan krisen påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt i kraft af lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder og stigende og strukturel arbejdsløshed, selv om virkningerne skulle blive mindre alvorlige i Polen på grund af det lavere kapitaldestruktionsniveau og Polens fleksible arbejdsmarked. Konsekvenserne af den økonomiske krise forværrer desuden den demografiske aldrings ugunstige virkninger på det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. På denne baggrund bliver det vigtigt at fremskynde strukturreformerne for at støtte den potentielle vækst. I lyset af Polens lave beskæftigelsesfrekvens og behovet for reformer til støtte for den løbende indhentningsproces bliver det særlig vigtigt at træffe yderligere foranstaltninger, der fremmer deltagelsen på arbejdsmarkedet, forbedrer erhvervsklimaet og stimulerer private investeringer i F&U. |
| --- | --- |

(3)

Selv om en stor del af det konstaterede fald i det reale BNP i forbindelse med krisen er konjunkturbestemt, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Desuden kan krisen påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt i kraft af lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder og stigende og strukturel arbejdsløshed, selv om virkningerne skulle blive mindre alvorlige i Polen på grund af det lavere kapitaldestruktionsniveau og Polens fleksible arbejdsmarked. Konsekvenserne af den økonomiske krise forværrer desuden den demografiske aldrings ugunstige virkninger på det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. På denne baggrund bliver det vigtigt at fremskynde strukturreformerne for at støtte den potentielle vækst. I lyset af Polens lave beskæftigelsesfrekvens og behovet for reformer til støtte for den løbende indhentningsproces bliver det særlig vigtigt at træffe yderligere foranstaltninger, der fremmer deltagelsen på arbejdsmarkedet, forbedrer erhvervsklimaet og stimulerer private investeringer i F&U.

| (4) | Ifølge budgetfremskrivningerne i det makroøkonomiske udgangsscenario bag programmet forventes der en vækst i det reale BNP fra 1,7 % i 2009 til 3 % i 2010, 4,5 % i 2011 og 4,2 % i 2012. Vurderet ud fra de foreliggende oplysninger (2) forekommer forventningerne om en vækst i det reale BNP i 2010 at være lettere positive, og forventningerne for 2011 og 2012 synes positive. Programmet indeholder et alternativ, et »risikoscenario«, med en lavere vækst i det reale BNP på 2,7 % i 2010, 3,7 % i 2011 og 3,5 % i 2012, hvilket virker mere plausibelt. Under hensyntagen til de senest foreliggende oplysninger er prognosen i programmet om en gradvis stigning i beskæftigelsen i perioden 2010-2012 plausibel, navnlig eftersom den hurtige justering af reallønnen lader til at afbøde virkningerne af nedgangen i beskæftigelsen. Programmets inflationsprognoser, som viser et fald til ca. 2 % i 2010 på baggrund af en revaluering og et begrænset lønpres efterfulgt af et moderat opsving som følge af forbedringen af den økonomiske situation, er realistiske. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge budgetfremskrivningerne i det makroøkonomiske udgangsscenario bag programmet forventes der en vækst i det reale BNP fra 1,7 % i 2009 til 3 % i 2010, 4,5 % i 2011 og 4,2 % i 2012. Vurderet ud fra de foreliggende oplysninger (2) forekommer forventningerne om en vækst i det reale BNP i 2010 at være lettere positive, og forventningerne for 2011 og 2012 synes positive. Programmet indeholder et alternativ, et »risikoscenario«, med en lavere vækst i det reale BNP på 2,7 % i 2010, 3,7 % i 2011 og 3,5 % i 2012, hvilket virker mere plausibelt. Under hensyntagen til de senest foreliggende oplysninger er prognosen i programmet om en gradvis stigning i beskæftigelsen i perioden 2010-2012 plausibel, navnlig eftersom den hurtige justering af reallønnen lader til at afbøde virkningerne af nedgangen i beskæftigelsen. Programmets inflationsprognoser, som viser et fald til ca. 2 % i 2010 på baggrund af en revaluering og et begrænset lønpres efterfulgt af et moderat opsving som følge af forbedringen af den økonomiske situation, er realistiske.

| (5) | Ifølge programmet ansættes det offentlige underskud til 7,2 % af BNP i 2009. Den betydelige forringelse fra et underskud på 3,6 % af BNP i 2008 afspejler i vid udstrækning krisens følger for de offentlige finanser, men skyldes også de stimulerende foranstaltninger, der udgør ca. 2 % af BNP, og som regeringen i 2009 vedtog i overensstemmelse med genopretningsplanen. En sænkning af indkomstskatten (vedtaget i 2007), en stigning i de offentlige investeringer og indeksregulering af sociale overførselsindkomster var hovedelementerne i de stimulerende foranstaltninger. På den anden side ville underskuddet i 2009 have været endnu større, hvis der ikke var blevet truffet underskudsreducerende foranstaltninger, vurderet til ca. 1,5 procentpoint (en reduktion af administrationsudgifterne og en stigning af udbyttet fra statsejede virksomheder). På trods af disse foranstaltninger blev den strukturelle saldo forringet med over 2 procentpoint af BNP i 2009, hvilket også afspejler et overforbrug inden for nogle områder af den offentlige sektor (3) og en ugunstig vækstsammensætning.
  Trods det strukturelle underskuds høje niveau og det forventede kraftige opsving i den økonomiske aktivitet forventes der ifølge programmet en gradvis exitstrategi med en moderat finanspolitisk konsolidering i 2010-2011. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge programmet ansættes det offentlige underskud til 7,2 % af BNP i 2009. Den betydelige forringelse fra et underskud på 3,6 % af BNP i 2008 afspejler i vid udstrækning krisens følger for de offentlige finanser, men skyldes også de stimulerende foranstaltninger, der udgør ca. 2 % af BNP, og som regeringen i 2009 vedtog i overensstemmelse med genopretningsplanen. En sænkning af indkomstskatten (vedtaget i 2007), en stigning i de offentlige investeringer og indeksregulering af sociale overførselsindkomster var hovedelementerne i de stimulerende foranstaltninger. På den anden side ville underskuddet i 2009 have været endnu større, hvis der ikke var blevet truffet underskudsreducerende foranstaltninger, vurderet til ca. 1,5 procentpoint (en reduktion af administrationsudgifterne og en stigning af udbyttet fra statsejede virksomheder). På trods af disse foranstaltninger blev den strukturelle saldo forringet med over 2 procentpoint af BNP i 2009, hvilket også afspejler et overforbrug inden for nogle områder af den offentlige sektor (3) og en ugunstig vækstsammensætning.

Trods det strukturelle underskuds høje niveau og det forventede kraftige opsving i den økonomiske aktivitet forventes der ifølge programmet en gradvis exitstrategi med en moderat finanspolitisk konsolidering i 2010-2011.

| (6) | Ifølge programmet forventes der et lille fald i det offentlige underskud til 6,9 % af BNP i 2010. Dette skal opnås gennem en kraftig forøgelse af indtægtskvoten (med 2,2 procentpoint), hvilket ville mere end opveje en betydelig forøgelse af udgiftskvoten (med 1,9 procentpoint), primært på grund af en forøgelse af kapitalinvesteringerne (delvist finansieret med EU-midler). De primære konsolideringsforanstaltninger består i en forøgelse af visse punktafgifter og kvasipunktafgifter (ca. 0,2 % af BNP) og en reduktion af lønstigningen på det centrale budget (0,3 % af BNP), hvilket samlet udgør 0,5 % af BNP. Forbedringen af den strukturelle saldo anslås til 0,8 procentpoint af BNP og afspejler ligeledes en gunstig vækstsammensætning, som medfører en skatteelasticitet, der er højere end sædvanligt. Den finanspolitiske indsats, som er beskrevet i de aktuelle planer, er mindre end det årlige gennemsnit, som Rådet i juli 2009 anbefalede for perioden 2010-2012 (mindst 1,25 procentpoint af BNP). |
| --- | --- |

(6)

Ifølge programmet forventes der et lille fald i det offentlige underskud til 6,9 % af BNP i 2010. Dette skal opnås gennem en kraftig forøgelse af indtægtskvoten (med 2,2 procentpoint), hvilket ville mere end opveje en betydelig forøgelse af udgiftskvoten (med 1,9 procentpoint), primært på grund af en forøgelse af kapitalinvesteringerne (delvist finansieret med EU-midler). De primære konsolideringsforanstaltninger består i en forøgelse af visse punktafgifter og kvasipunktafgifter (ca. 0,2 % af BNP) og en reduktion af lønstigningen på det centrale budget (0,3 % af BNP), hvilket samlet udgør 0,5 % af BNP. Forbedringen af den strukturelle saldo anslås til 0,8 procentpoint af BNP og afspejler ligeledes en gunstig vækstsammensætning, som medfører en skatteelasticitet, der er højere end sædvanligt. Den finanspolitiske indsats, som er beskrevet i de aktuelle planer, er mindre end det årlige gennemsnit, som Rådet i juli 2009 anbefalede for perioden 2010-2012 (mindst 1,25 procentpoint af BNP).

| (7) | Hovedformålet med programmets mellemfristede budgetstrategi er at reducere underskuddet til under referenceværdien på 3 % af BNP i 2012 i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7. Den planlagte tilpasning er dog i betydelig grad koncentreret om slutningen af programperioden: Der forventes en forbedring af den samlede saldo på 0,3 procentpoint af BNP i 2010, 1 procentpoint af BNP i 2011 og 3 procentpoint af BNP i 2012. Den strukturelle saldo vil blive forbedret med 0,8-0,9 procentpoint af BNP pr. år i 2010-2011 og med 3 procentpoint af BNP i 2012. For at tage hensyn til, at udgangssituationen for det samlede underskud i 2009 er værre end antaget på tidspunktet for Rådets henstilling, vil den gennemsnitlige årlige strukturelle indsats for perioden 2010-2012 være på ca. 11⁄2 procent af BNP, hvilket er lidt mere end Rådet anbefalede under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Konsolideringen i 2011-2012 er hovedsagelig udgiftsbaseret, men understøttes ikke i tilstrækkelig grad af konkrete foranstaltninger. Den samlede nettovirkning af de meddelte foranstaltninger, dvs. dem, der er medtaget i »Planen for udvikling og konsolidering af finanserne« af 29. januar 2010, og som konvergensprogrammet i vid udstrækning henviser til, overstiger ikke 0,5 % af BNP i perioden 2011-2012 (4). Programmet er i overensstemmelse med forpligtelsen til den mellemfristede målsætning (MTO) om en offentlig saldo på – 1 % af BNP i strukturelle termer. På baggrund af de seneste prognoser og gældsniveauet afspejler den mellemfristede målsætning så rigeligt målsætningerne i pagten. Programmet indeholder dog ikke noget om, hvordan dette skal nås i programperioden. |
| --- | --- |

(7)

Hovedformålet med programmets mellemfristede budgetstrategi er at reducere underskuddet til under referenceværdien på 3 % af BNP i 2012 i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 104, stk. 7. Den planlagte tilpasning er dog i betydelig grad koncentreret om slutningen af programperioden: Der forventes en forbedring af den samlede saldo på 0,3 procentpoint af BNP i 2010, 1 procentpoint af BNP i 2011 og 3 procentpoint af BNP i 2012. Den strukturelle saldo vil blive forbedret med 0,8-0,9 procentpoint af BNP pr. år i 2010-2011 og med 3 procentpoint af BNP i 2012. For at tage hensyn til, at udgangssituationen for det samlede underskud i 2009 er værre end antaget på tidspunktet for Rådets henstilling, vil den gennemsnitlige årlige strukturelle indsats for perioden 2010-2012 være på ca. 11⁄2 procent af BNP, hvilket er lidt mere end Rådet anbefalede under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Konsolideringen i 2011-2012 er hovedsagelig udgiftsbaseret, men understøttes ikke i tilstrækkelig grad af konkrete foranstaltninger. Den samlede nettovirkning af de meddelte foranstaltninger, dvs. dem, der er medtaget i »Planen for udvikling og konsolidering af finanserne« af 29. januar 2010, og som konvergensprogrammet i vid udstrækning henviser til, overstiger ikke 0,5 % af BNP i perioden 2011-2012 (4). Programmet er i overensstemmelse med forpligtelsen til den mellemfristede målsætning (MTO) om en offentlig saldo på – 1 % af BNP i strukturelle termer. På baggrund af de seneste prognoser og gældsniveauet afspejler den mellemfristede målsætning så rigeligt målsætningerne i pagten. Programmet indeholder dog ikke noget om, hvordan dette skal nås i programperioden.

| (8) | Budgetresultatet kan vise sig at blive dårligere end programmets fremskrivninger set over den samlede programperiode. For det første kan væksten i realt BNP vise sig at være mindre positiv end forventet, hvilket vil medføre lavere skatteindtægter end forventet. Ifølge programmet vil underskuddet i 2012, hvis det alternative, mere forsigtige og plausible scenario bliver til virkelighed, være tæt på 5 % af BNP, og det uforholdsmæssigt store underskud vil ikke blive korrigeret inden for den tidsfrist, som Rådet har sat. For det andet understøttes de finanspolitiske mål for 2011 og 2012 ikke af konkrete foranstaltninger. Den tætpakkede valgkalender for de kommende to år (præsidentvalg og lokalvalg i efteråret 2010, parlamentsvalg i efteråret 2011) rejser spørgsmålet om, hvorvidt og hvornår sådanne foranstaltninger vil blive specificeret og gennemført. For det tredje har Polen blandede erfaringer med at overholde de udgiftsmål for de offentlige udgifter, der fastsættes i de successive opdateringer af konvergensprogrammet, og nye initiativer til en styrkelse af de finanspolitiske rammer er muligvis ikke tilstrækkelige til at ændre dette mønster inden for den tidshorisont, programmet dækker. Den foreslåede nye »midlertidige« udgiftsregel, der skal gennemføres, indtil »måludgiftsreglen« indføres, dækker en meget lille del af de offentlige udgifter (mindre end 15 %) og vil resultere i en meget lille årlig tilpasning, selv hvis den gennemføres fuldt ud (mindre end 0,2 % af BNP pr. år i 2011-2012) (5). Budgetresultatet kan samlet set vise sig at blive dårligere end programmets fremskrivninger. |
| --- | --- |

(8)

Budgetresultatet kan vise sig at blive dårligere end programmets fremskrivninger set over den samlede programperiode. For det første kan væksten i realt BNP vise sig at være mindre positiv end forventet, hvilket vil medføre lavere skatteindtægter end forventet. Ifølge programmet vil underskuddet i 2012, hvis det alternative, mere forsigtige og plausible scenario bliver til virkelighed, være tæt på 5 % af BNP, og det uforholdsmæssigt store underskud vil ikke blive korrigeret inden for den tidsfrist, som Rådet har sat. For det andet understøttes de finanspolitiske mål for 2011 og 2012 ikke af konkrete foranstaltninger. Den tætpakkede valgkalender for de kommende to år (præsidentvalg og lokalvalg i efteråret 2010, parlamentsvalg i efteråret 2011) rejser spørgsmålet om, hvorvidt og hvornår sådanne foranstaltninger vil blive specificeret og gennemført. For det tredje har Polen blandede erfaringer med at overholde de udgiftsmål for de offentlige udgifter, der fastsættes i de successive opdateringer af konvergensprogrammet, og nye initiativer til en styrkelse af de finanspolitiske rammer er muligvis ikke tilstrækkelige til at ændre dette mønster inden for den tidshorisont, programmet dækker. Den foreslåede nye »midlertidige« udgiftsregel, der skal gennemføres, indtil »måludgiftsreglen« indføres, dækker en meget lille del af de offentlige udgifter (mindre end 15 %) og vil resultere i en meget lille årlig tilpasning, selv hvis den gennemføres fuldt ud (mindre end 0,2 % af BNP pr. år i 2011-2012) (5). Budgetresultatet kan samlet set vise sig at blive dårligere end programmets fremskrivninger.

| (9) | Den offentlige bruttogæld anslås at have nået 50,7 % af BNP i 2009, hvilket er en stigning fra 47,2 % i 2008. Denne kvote forventes at stige med 5 procentpoint i løbet af programperioden og når et niveau på ca. 56 % af BNP i 2012, men forbliver under referenceværdien som fastlagt i Maastrichttraktaten, især drevet af høje offentlige underskud. Vigtige privatiseringsindtægter, som er planlagt for 2010, forventes at begrænse stigningen i gældskvoten. I lyset af de svage markedsforhold og utilstrækkeligheden af tidligere privatiseringsplaner kan indtægterne dog være lavere end forventet. Med et andet makroøkonomisk scenario og uændrede politikker forudså Kommissionens tjenestegrene i deres prognose fra efteråret 2009, at gældskvoten ville overskride tærsklen med 60 % af BNP i 2011. Mens denne prognose i lyset af nyere oplysninger lader til at være til den høje side, vil gældskvoten i de kommende år kunne blive højere end forudset i programmet. |
| --- | --- |

(9)

Den offentlige bruttogæld anslås at have nået 50,7 % af BNP i 2009, hvilket er en stigning fra 47,2 % i 2008. Denne kvote forventes at stige med 5 procentpoint i løbet af programperioden og når et niveau på ca. 56 % af BNP i 2012, men forbliver under referenceværdien som fastlagt i Maastrichttraktaten, især drevet af høje offentlige underskud. Vigtige privatiseringsindtægter, som er planlagt for 2010, forventes at begrænse stigningen i gældskvoten. I lyset af de svage markedsforhold og utilstrækkeligheden af tidligere privatiseringsplaner kan indtægterne dog være lavere end forventet. Med et andet makroøkonomisk scenario og uændrede politikker forudså Kommissionens tjenestegrene i deres prognose fra efteråret 2009, at gældskvoten ville overskride tærsklen med 60 % af BNP i 2011. Mens denne prognose i lyset af nyere oplysninger lader til at være til den høje side, vil gældskvoten i de kommende år kunne blive højere end forudset i programmet.

| (10) | Gældsprognosen på mellemlang sigt, dvs. indtil 2020, ifølge hvilken BNP-væksten gradvist vil stige til de værdier, der var forventet før krisen, og skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og som også omfatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, viser, at budgetstrategien ifølge programmet, umiddelbart og uden yderligere ændringer i den førte politik vil være mere end nok til at stabilisere gældskvoten i 2020. I programmet henvises der til reformer, som støtter de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt (medtagelse af de uniformerede erhverv i de reformerede generelle pensioner, pensionsalder, sociale kasser og fonde for landbrugere og reduktion af invaliditetsydelser). Om end disse foranstaltninger er meget vigtige for den langfristede udvikling af den offentlige saldo og arbejdsmarkedet, skal de gennemføres gradvist og vil således ikke få nogen væsentlig indvirkning på den offentlige saldo i programperioden. |
| --- | --- |

(10)

Gældsprognosen på mellemlang sigt, dvs. indtil 2020, ifølge hvilken BNP-væksten gradvist vil stige til de værdier, der var forventet før krisen, og skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og som også omfatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, viser, at budgetstrategien ifølge programmet, umiddelbart og uden yderligere ændringer i den førte politik vil være mere end nok til at stabilisere gældskvoten i 2020. I programmet henvises der til reformer, som støtter de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt (medtagelse af de uniformerede erhverv i de reformerede generelle pensioner, pensionsalder, sociale kasser og fonde for landbrugere og reduktion af invaliditetsydelser). Om end disse foranstaltninger er meget vigtige for den langfristede udvikling af den offentlige saldo og arbejdsmarkedet, skal de gennemføres gradvist og vil således ikke få nogen væsentlig indvirkning på den offentlige saldo i programperioden.

| (11) | De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring er langt mindre end EU-gennemsnittet, hvilket afspejles i det forventede fald i de offentlige pensionsudgifter. Budgetstillingen i 2009 medfører dog et markant holdbarhedsgab på lang sigt. Store primære overskud på mellemlang sigt som forudset i programmet vil bidrage til at begrænse risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser, som i Kommissionens holdbarhedsrapport (6) fra 2009 blev vurderet til at være mellemhøje. |
| --- | --- |

(11)

De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring er langt mindre end EU-gennemsnittet, hvilket afspejles i det forventede fald i de offentlige pensionsudgifter. Budgetstillingen i 2009 medfører dog et markant holdbarhedsgab på lang sigt. Store primære overskud på mellemlang sigt som forudset i programmet vil bidrage til at begrænse risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser, som i Kommissionens holdbarhedsrapport (6) fra 2009 blev vurderet til at være mellemhøje.

| (12) | Der er plads til at forbedre de finanspolitiske rammer i Polen. Polen har én finanspolitisk regel, som er baseret på tre gældstærskler (50 %, 55 % og 60 % af BNP, hvor den sidste er omfattet af forfatningen), og overskrides disse, vil det afføde endnu mere omfattende finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger. På udgiftssiden sikrer de institutionelle rammer ikke tilstrækkelig udgiftsstyring, hvilket resulterer i tilbagevendende udgiftsoverskridelser. Myndighederne traf foranstaltninger for at forbedre de finanspolitiske rammer i 2009. De gjorde de eksisterende gældsregler mere restriktive ved at indføre yderligere specifikke bestemmelser vedrørende typen af foranstaltninger, som skal gennemføres, når den offentlige gæld overstiger 55 % af BNP (national definition, ikke-ESA95). Den finanspolitiske planlægningshorisont for det centrale statsbudget blev udvidet fra 3 til 4 år. En vis omorganisering af de offentlige forvaltninger fandt sted for at øge gennemsigtigheden i de offentlige finanser. Endelig påtænker myndighederne at styrke de finanspolitiske rammer, hvilket indbefatter en »midlertidig« udgiftsregel og en »måludgiftsregel«. Den »midlertidige« regel vil dog kun dække den ikke-obligatoriske del af det centrale statsbudget (eksklusive offentlige investeringer), som på nuværende tidspunkt er mindre end 15 % af de offentlige udgifter. Selv om disse foranstaltninger fremmer den fremtidige konsolideringsindsats, kan de ikke erstatte de foranstaltninger, der er nødvendige for at støtte den konsolideringskurs, som er omfattet af dette program. |
| --- | --- |

(12)

Der er plads til at forbedre de finanspolitiske rammer i Polen. Polen har én finanspolitisk regel, som er baseret på tre gældstærskler (50 %, 55 % og 60 % af BNP, hvor den sidste er omfattet af forfatningen), og overskrides disse, vil det afføde endnu mere omfattende finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger. På udgiftssiden sikrer de institutionelle rammer ikke tilstrækkelig udgiftsstyring, hvilket resulterer i tilbagevendende udgiftsoverskridelser. Myndighederne traf foranstaltninger for at forbedre de finanspolitiske rammer i 2009. De gjorde de eksisterende gældsregler mere restriktive ved at indføre yderligere specifikke bestemmelser vedrørende typen af foranstaltninger, som skal gennemføres, når den offentlige gæld overstiger 55 % af BNP (national definition, ikke-ESA95). Den finanspolitiske planlægningshorisont for det centrale statsbudget blev udvidet fra 3 til 4 år. En vis omorganisering af de offentlige forvaltninger fandt sted for at øge gennemsigtigheden i de offentlige finanser. Endelig påtænker myndighederne at styrke de finanspolitiske rammer, hvilket indbefatter en »midlertidig« udgiftsregel og en »måludgiftsregel«. Den »midlertidige« regel vil dog kun dække den ikke-obligatoriske del af det centrale statsbudget (eksklusive offentlige investeringer), som på nuværende tidspunkt er mindre end 15 % af de offentlige udgifter. Selv om disse foranstaltninger fremmer den fremtidige konsolideringsindsats, kan de ikke erstatte de foranstaltninger, der er nødvendige for at støtte den konsolideringskurs, som er omfattet af dette program.

| (13) | Ser man på sammensætningen af de offentlige udgifter, anvendes en relativt stor del af Polens offentlige udgifter til social beskyttelse på bekostning af relativt lave udgifter inden for en række vækstfremmende kategorier (innovation, F&U) og sundhed. Desuden lader der til at være plads til at forbedre effektiviteten af de offentlige udgifter på områder som sundhed og uddannelse. Hvad angår indtægtssiden, ligger skattetrykket tæt på EU-gennemsnittet, men det komplekse beskatnings- og skatteopkrævningssystem ville drage fordel af yderligere forenkling. Siden 2005 har de polske myndigheder gradvis udarbejdet og gennemført resultatbudgettering, som forventes at forbedre både effektiviteten og resultaterne af de offentlige udgifter i de kommende år. Budgettet for 2010 har et udvidet omfang af resultatbudgettering, eftersom flere dele af den offentlige sektor er dækket, og der er medtaget flere udgiftskategorier. Det første centrale budget, som fuldt ud skal omfattes af resultatbudgettering, formodes at blive realiseret i 2013. |
| --- | --- |

(13)

Ser man på sammensætningen af de offentlige udgifter, anvendes en relativt stor del af Polens offentlige udgifter til social beskyttelse på bekostning af relativt lave udgifter inden for en række vækstfremmende kategorier (innovation, F&U) og sundhed. Desuden lader der til at være plads til at forbedre effektiviteten af de offentlige udgifter på områder som sundhed og uddannelse. Hvad angår indtægtssiden, ligger skattetrykket tæt på EU-gennemsnittet, men det komplekse beskatnings- og skatteopkrævningssystem ville drage fordel af yderligere forenkling. Siden 2005 har de polske myndigheder gradvis udarbejdet og gennemført resultatbudgettering, som forventes at forbedre både effektiviteten og resultaterne af de offentlige udgifter i de kommende år. Budgettet for 2010 har et udvidet omfang af resultatbudgettering, eftersom flere dele af den offentlige sektor er dækket, og der er medtaget flere udgiftskategorier. Det første centrale budget, som fuldt ud skal omfattes af resultatbudgettering, formodes at blive realiseret i 2013.

| (14) | Generelt er der overensstemmelse mellem budgetstrategien i programmet og Rådets henstillinger efter artikel 104, stk. 7, af 7. juli 2009. I betragtning af de forskellige risici synes budgetstrategien fra og med 2011 dog ikke at stemme overens med Rådets henstillinger. Den planlagte gennemsnitlige årlige strukturelle indsats for perioden 2010-2012 er på 11⁄2 procent af BNP, hvilket er lidt mere end Rådet anbefalede under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Den finanspolitiske konsolidering er dog i betydelig grad koncentreret om programmets sidste år, underskudsmålene er baseret på gunstige vækstantagelser, og de planlagte udgiftsbesparelser understøttes ikke af tilstrækkelig konkrete foranstaltninger. I lyset af Polens gode økonomi under krisen, det opsving, som myndighederne forudser fra 2010, det store strukturelle offentlige underskud og myndighedernes mål om at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i 2012 vil en mere fremskyndet finanspolitisk konsolideringsstrategi være hensigtsmæssig. I 2010 bør budgettet gennemføres strengt, udgiftsplanerne for de løbende primære udgifter bør ikke gennemføres fuldt ud, og eventuelle uforudsete indtægter bør anvendes til nedbringelse af underskuddet. Målene for det offentlige underskud for 2011-2012 vil skulle underbygges af betragtelige yderligere foranstaltninger, som også skal sikre en passende margen i tilfælde af, at det makroøkonomiske udgangsscenario i programmet ikke bliver til virkelighed. |
| --- | --- |

(14)

Generelt er der overensstemmelse mellem budgetstrategien i programmet og Rådets henstillinger efter artikel 104, stk. 7, af 7. juli 2009. I betragtning af de forskellige risici synes budgetstrategien fra og med 2011 dog ikke at stemme overens med Rådets henstillinger. Den planlagte gennemsnitlige årlige strukturelle indsats for perioden 2010-2012 er på 11⁄2 procent af BNP, hvilket er lidt mere end Rådet anbefalede under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Den finanspolitiske konsolidering er dog i betydelig grad koncentreret om programmets sidste år, underskudsmålene er baseret på gunstige vækstantagelser, og de planlagte udgiftsbesparelser understøttes ikke af tilstrækkelig konkrete foranstaltninger. I lyset af Polens gode økonomi under krisen, det opsving, som myndighederne forudser fra 2010, det store strukturelle offentlige underskud og myndighedernes mål om at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i 2012 vil en mere fremskyndet finanspolitisk konsolideringsstrategi være hensigtsmæssig. I 2010 bør budgettet gennemføres strengt, udgiftsplanerne for de løbende primære udgifter bør ikke gennemføres fuldt ud, og eventuelle uforudsete indtægter bør anvendes til nedbringelse af underskuddet. Målene for det offentlige underskud for 2011-2012 vil skulle underbygges af betragtelige yderligere foranstaltninger, som også skal sikre en passende margen i tilfælde af, at det makroøkonomiske udgangsscenario i programmet ikke bliver til virkelighed.

| (15) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (7). I sin henstilling opfordrede Rådet i henhold til artikel 104, stk. 7, af 7. juli 2009 også Polen til at redegøre for de fremskridt, det gør med gennemførelsen af disse henstillinger, i et særskilt kapitel i dets opdateringer af konvergensprogrammerne. Polen har delvist overholdt denne henstilling. De detaljerede foranstaltninger, der er nødvendige for at bringe underskuddet ned under referenceværdien inden 2012, og reformer med henblik på at holde igen på de løbende primære udgifter i de kommende år, er således endnu ikke blevet beskrevet. |
| --- | --- |

(15)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (7). I sin henstilling opfordrede Rådet i henhold til artikel 104, stk. 7, af 7. juli 2009 også Polen til at redegøre for de fremskridt, det gør med gennemførelsen af disse henstillinger, i et særskilt kapitel i dets opdateringer af konvergensprogrammerne. Polen har delvist overholdt denne henstilling. De detaljerede foranstaltninger, der er nødvendige for at bringe underskuddet ned under referenceværdien inden 2012, og reformer med henblik på at holde igen på de løbende primære udgifter i de kommende år, er således endnu ikke blevet beskrevet.

Den overordnede konklusion er, at mens Polen planlægger at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud inden 2012 i overensstemmelse med Rådets henstilling under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, er den finanspolitiske tilpasning i betydelig grad koncentreret om programmets sidste år, nedbringelsen af underskuddet forventes hovedsagelig at finde sted i 2012, og underskudsmålene i programmet er behæftet med betydelige negative risici, både på indtægts- og udgiftssiden. I lyset af det opsving, som myndighederne forudser fra 2010, og det store strukturelle offentlige underskud vil en mere fremskyndet finanspolitisk konsolideringsstrategi være hensigtsmæssig. Risiciene for de finanspolitiske mål kommer til udtryk i gunstige antagelser om væksten i det reale BNP, manglen på betragtelige tilstrækkeligt konkrete foranstaltninger til støtte for de finanspolitiske mål fra og med 2011, tidligere tilfælde af udgiftsoverskridelser sammenlignet med planerne og effekten af valget. Hensigten om at styrke de finanspolitiske rammer, særligt underbygget af udgiftsregler, hilses velkommen. Hvad angår den »midlertidige« udgiftsregel, ville et højere ambitionsniveau være hensigtsmæssigt, særlig hvad angår den andel af de offentlige finanser, som er omfattet af reglen.

På baggrund af ovenstående vurdering og ligeledes i betragtning af henstillingen efter artikel 104, stk. 7, af 7. juli 2009 og som følge af behovet for at sikre en holdbar konvergens opfordres Polen til

| i) | at sikre en konsekvent gennemførelse af 2010-budgettet, gennemføre planerne for de løbende primære udgifter i videst muligt omfang og øremærke uforudsete indtægter til at nedbringe underskuddet |
| --- | --- |

i)

at sikre en konsekvent gennemførelse af 2010-budgettet, gennemføre planerne for de løbende primære udgifter i videst muligt omfang og øremærke uforudsete indtægter til at nedbringe underskuddet

| ii) | at styrke den planlagte budgettilpasning i 2011 med henblik på at efterkomme den anbefalede gennemsnitlige finanspolitisk indsats på 1,25 procentpoint af BNP årligt i overensstemmelse med henstillingen efter artikel 104, stk. 7, og være rede til at vedtage yderligere konsolideringsforanstaltninger i 2011 og 2012 i tilfælde af, at de risici, der knytter sig til det forhold, at programscenariet er gunstigere end det scenario, der ligger til grund for henstillingen efter artikel 104, stk. 7, skulle blive til virkelighed |
| --- | --- |

ii)

at styrke den planlagte budgettilpasning i 2011 med henblik på at efterkomme den anbefalede gennemsnitlige finanspolitisk indsats på 1,25 procentpoint af BNP årligt i overensstemmelse med henstillingen efter artikel 104, stk. 7, og være rede til at vedtage yderligere konsolideringsforanstaltninger i 2011 og 2012 i tilfælde af, at de risici, der knytter sig til det forhold, at programscenariet er gunstigere end det scenario, der ligger til grund for henstillingen efter artikel 104, stk. 7, skulle blive til virkelighed

| iii) | at indlede en styrkelse af de finanspolitiske rammer, bl.a. ved at indføre en udgiftsregel, som omfatter en større del af de primære offentlige udgifter end den »midlertidige« regel, der er forelagt i konvergensprogrammet, med passende overvågnings- og håndhævelsesmekanismer. Dette ville kræve en reduktion af andelen af lovbestemte udgifter i de samlede udgifter. |
| --- | --- |

iii)

at indlede en styrkelse af de finanspolitiske rammer, bl.a. ved at indføre en udgiftsregel, som omfatter en større del af de primære offentlige udgifter end den »midlertidige« regel, der er forelagt i konvergensprogrammet, med passende overvågnings- og håndhævelsesmekanismer. Dette ville kræve en reduktion af andelen af lovbestemte udgifter i de samlede udgifter.

Polen opfordres også til i den næste opdatering af konvergensprogrammet at medtage mere præcise oplysninger i det særskilte kapitel om de fremskridt, der gøres for at bringe underskudssituationen til ophør, i overensstemmelse med Rådets henstillinger efter artikel 104, stk. 7, af 7. juli 2009.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | KP feb. 2010 | 5,0 | 1,7 | 3,0 | 4,5 | 4,2 |
| KOM nov. 2009 | 5,0 | 1,2 | 1,8 | 3,2 | — |
| KP dec. 2008 | 5,1 | 3,7 | 4,0 | 4,5 | — |
| HICP-inflation
  (%) | KP feb. 2010 | 4,2 | 4,0 | 2,1 | 2,7 | 3,2 |
| KOM nov. 2009 | 4,2 | 3,9 | 1,9 | 2,0 | — |
| KP dec. 2008 | 4,2 | 2,9 | 2,5 | 2,5 | — |
| Outputgab (8)

  (% af potentielt BNP) | KP feb. 2010 | 2,4 | –0,4 | –1,7 | –1,5 | –1,5 |
| KOM nov. 2009 (9) | 2,6 | –0,4 | –2,2 | –2,3 | — |
| KP dec. 2008 | 1,0 | –0,1 | –0,6 | –0,5 | — |
| Nettolångivning/låntagning i forhold til resten af verden
  (% af BNP) | KP feb. 2010 | –4,0 | –0,1 | –1,1 | –0,0 | –0,8 |
| KOM nov. 2009 | –4,0 | –0,2 | –0,3 | –0,7 | — |
| KP dec. 2008 | –4,0 | –1,8 | –1,3 | –1,5 | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | KP feb. 2010 | 39,6 | 37,4 | 39,6 | 40,3 | 40,3 |
| KOM nov. 2009 | 39,6 | 37,6 | 38,6 | 38,3 | — |
| KP dec. 2008 | 39,8 | 40,7 | 40,0 | 39,7 | — |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | KP feb. 2010 | 43,3 | 44,6 | 46,5 | 46,2 | 43,3 |
| KOM nov. 2009 | 43,3 | 44,0 | 46,1 | 45,9 | — |
| KP dec. 2008 | 42,6 | 43,2 | 42,4 | 41,7 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP feb. 2010 | –3,6 | –7,2 | –6,9 | –5,9 | –2,9 |
| KOM nov. 2009 | –3,6 | –6,4 | –7,5 | –7,6 | — |
| KP dec. 2008 | –2,7 | –2,5 | –2,3 | –1,9 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP feb. 2010 | –1,4 | –4,8 | –4,2 | –3,1 | –0,2 |
| KOM nov. 2009 | –1,4 | –3,8 | –4,6 | –4,6 | — |
| KP dec. 2008 | –0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,5 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (8)

  (% af BNP) | KP feb. 2010 | –4,6 | –7,0 | –6,2 | –5,3 | –2,3 |
| KOM nov. 2009 | –4,7 | –6,3 | –6,6 | –6,7 | — |
| KP dec. 2008 | –3,1 | –2,5 | –2,1 | –1,7 | — |
| Strukturel saldo (10)

  (% af BNP) | KP feb. 2010 | –4,6 | –7,0 | –6,2 | –5,3 | –2,3 |
| KOM nov. 2009 | –4,7 | –6,4 | –6,6 | –6,7 | — |
| KP dec. 2008 | –3,1 | –2,5 | –2,3 | –1,7 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP Feb. 2010 | 47,2 | 50,7 | 53,1 | 56,3 | 55,8 |
| KOM nov. 2009 | 47,2 | 51,7 | 57,0 | 61,3 | — |
| KP dec. 2008 | 45,9 | 45,8 | 45,5 | 44,8 | — |
| Konvergensprogram (KP); Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra efteråret (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen. |

2008

2009

2010

2011

2012

Realt BNP

(% ændring)

KP feb. 2010

5,0

1,7

3,0

4,5

4,2

KOM nov. 2009

5,0

1,2

1,8

3,2

—

KP dec. 2008

5,1

3,7

4,0

4,5

—

HICP-inflation

(%)

KP feb. 2010

4,2

4,0

2,1

2,7

3,2

KOM nov. 2009

4,2

3,9

1,9

2,0

—

KP dec. 2008

4,2

2,9

2,5

2,5

—

Outputgab (8)

(% af potentielt BNP)

KP feb. 2010

2,4

–0,4

–1,7

–1,5

–1,5

KOM nov. 2009 (9)

2,6

–0,4

–2,2

–2,3

—

KP dec. 2008

1,0

–0,1

–0,6

–0,5

—

Nettolångivning/låntagning i forhold til resten af verden

(% af BNP)

KP feb. 2010

–4,0

–0,1

–1,1

–0,0

–0,8

KOM nov. 2009

–4,0

–0,2

–0,3

–0,7

—

KP dec. 2008

–4,0

–1,8

–1,3

–1,5

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

KP feb. 2010

39,6

37,4

39,6

40,3

40,3

KOM nov. 2009

39,6

37,6

38,6

38,3

—

KP dec. 2008

39,8

40,7

40,0

39,7

—

Offentlige udgifter

(% af BNP)

KP feb. 2010

43,3

44,6

46,5

46,2

43,3

KOM nov. 2009

43,3

44,0

46,1

45,9

—

KP dec. 2008

42,6

43,2

42,4

41,7

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP feb. 2010

–3,6

–7,2

–6,9

–5,9

–2,9

KOM nov. 2009

–3,6

–6,4

–7,5

–7,6

—

KP dec. 2008

–2,7

–2,5

–2,3

–1,9

—

Primær saldo

(% af BNP)

KP feb. 2010

–1,4

–4,8

–4,2

–3,1

–0,2

KOM nov. 2009

–1,4

–3,8

–4,6

–4,6

—

KP dec. 2008

–0,3

0,1

0,2

0,5

—

Konjunkturkorrigeret saldo (8)

(% af BNP)

KP feb. 2010

–4,6

–7,0

–6,2

–5,3

–2,3

KOM nov. 2009

–4,7

–6,3

–6,6

–6,7

—

KP dec. 2008

–3,1

–2,5

–2,1

–1,7

—

Strukturel saldo (10)

(% af BNP)

KP feb. 2010

–4,6

–7,0

–6,2

–5,3

–2,3

KOM nov. 2009

–4,7

–6,4

–6,6

–6,7

—

KP dec. 2008

–3,1

–2,5

–2,3

–1,7

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP Feb. 2010

47,2

50,7

53,1

56,3

55,8

KOM nov. 2009

47,2

51,7

57,0

61,3

—

KP dec. 2008

45,9

45,8

45,5

44,8

—

Konvergensprogram (KP); Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra efteråret (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vurderingen tager navnlig hensyn til prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2009, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da, særlig den foreløbige prognose fra Kommissionens tjenestegrene fra februar 2010.

(3)  Dette gælder dog ikke centraladministrationen, hvor ikke alle udgifter blev gennemført på trods af højere indtægter.

(4)  Den halve 0,5 % af BNP inkluderer effekten af udgiftsreglen i den første reformpakke, der blev forelagt formanden.

(5)  I programmet påtænkes det at indføre to udgiftsregler: først en »midlertidig« regel, som skal omfatte en mindre del af de offentlige udgifter. Denne regel vil vedblive at være i kraft, indtil det strukturelle offentlige underskud når den mellemfristede målsætning (underskud på 1 % af BNP). Derefter påtænker myndighederne at indføre en »måludgiftsregel« (målet skulle være at holde det strukturelle underskud på 1 % af BNP), som skal omfatte en større del af de offentlige udgifter.

(6)  I Rådets konklusioner af 10. november 2009 om de offentlige finansers holdbarhed »opfordrer Rådet medlemsstaterne til i deres kommende stabilitets- og konvergensprogrammer at rette opmærksomheden mod strategier, som fokuserer på holdbarhed«, og desuden »henstiller Rådet til Kommissionen, at den sammen med Udvalget for Økonomisk Politik og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg videreudvikler metoderne til vurdering af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i god tid inden næste holdbarhedsrapport«, der er planlagt til 2012.

(7)  Navnlig mangler skøn over bidragene fra individuelle produktionsfaktorer til den potentielle vækst og langsigtede prognoser for nogle dataserier.

(8)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmet som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(9)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 5,0 %, 4,2 %, 3,7 % og 3,3 % i perioden 2008-2011.

(10)  Konjunkturkorrigeret saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Der er ingen engangsforanstaltninger ifølge det seneste program og 0,1 % af BNP i 2009, underskudsformindskende, i Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2009.

Kilde:

Konvergensprogram (KP); Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra efteråret (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 2.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 143/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 143/22

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

2010/C 143/05

| Godkendelsesdato | 25.1.2010 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 194/09 |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Liquidation aid to Bradford & Bingley |
| Retsgrundlag | Banking (Special Provisions) Act 2008
  The Bradford & Bingley plc Transfer of Securities and Property etc. Order 2008 |
| Foranstaltningstype | Individuel støtte |
| Formål | Løsning af et alvorligt problem i økonomien, Lukning |
| Støtteform | Lavtforrentede lån, Garanti, Andre former for kapitalindgreb |
| Rammebeløb | — |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | 25.1.2010 — Afslutningen af likvidationen |
| Økonomisk sektor | Finansieringsvirksomhed |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | The Commissioners for Her Majesty's Treasury |
| 1 Horse Guards Road |
| London |
| SW1A 2HQ |
| UNITED KINGDOM |

Godkendelsesdato

25.1.2010

Referencenummer til statsstøtte

N 194/09

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Liquidation aid to Bradford & Bingley

Retsgrundlag

Banking (Special Provisions) Act 2008

The Bradford & Bingley plc Transfer of Securities and Property etc. Order 2008

Foranstaltningstype

Individuel støtte

Formål

Løsning af et alvorligt problem i økonomien, Lukning

Støtteform

Lavtforrentede lån, Garanti, Andre former for kapitalindgreb

Rammebeløb

—

Støtteintensitet

—

Varighed

25.1.2010 — Afslutningen af likvidationen

Økonomisk sektor

Finansieringsvirksomhed

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

The Commissioners for Her Majesty's Treasury

1 Horse Guards Road

London

SW1A 2HQ

UNITED KINGDOM

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 30.3.2010 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | NN 11/10 |
| Medlemsstat | Irland |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Rescue measure in favour of INBS |
| Retsgrundlag | Building Societies Act 1989, CIFS Act 2008 |
| Foranstaltningstype | Individuel støtte |
| Formål | Løsning af et alvorligt problem i økonomien |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: 2 700 mio. EUR |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | — |
| Økonomisk sektor | Finansieringsvirksomhed |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Irish Minister for Finance |
| Andre oplysninger | — |

Godkendelsesdato

30.3.2010

Referencenummer til statsstøtte

NN 11/10

Medlemsstat

Irland

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Rescue measure in favour of INBS

Retsgrundlag

Building Societies Act 1989, CIFS Act 2008

Foranstaltningstype

Individuel støtte

Formål

Løsning af et alvorligt problem i økonomien

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: 2 700 mio. EUR

Støtteintensitet

—

Varighed

—

Økonomisk sektor

Finansieringsvirksomhed

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Irish Minister for Finance

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 27.4.2010 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 41/10 |
| Medlemsstat | Letland |
| Region | Rīga |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Investīciju atbalsts VAS “Starptautiskā lidosta “Rīga” ” |
| Retsgrundlag | 15.12.2009. MK noteikumi Nr. 1476 “Noteikumi par darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” papildinājuma 3.3.1.4. aktivitāti “Lidostu infrastruktūras attīstība” ” |
| Foranstaltningstype | Individuel støtte |
| Formål | Sektorudvikling, Regionaludvikling |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: 124 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 75 % |
| Varighed | 1.5.2010-31.12.2020 |
| Økonomisk sektor | Lufttrafik |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Satiksmes ministrija |
| Gogoļa iela 3 |
| Rīga, LV-1743 |
| LATVIJA |

Godkendelsesdato

27.4.2010

Referencenummer til statsstøtte

N 41/10

Medlemsstat

Letland

Region

Rīga

Titel (og/eller modtagerens navn)

Investīciju atbalsts VAS “Starptautiskā lidosta “Rīga” ”

Retsgrundlag

15.12.2009. MK noteikumi Nr. 1476 “Noteikumi par darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” papildinājuma 3.3.1.4. aktivitāti “Lidostu infrastruktūras attīstība” ”

Foranstaltningstype

Individuel støtte

Formål

Sektorudvikling, Regionaludvikling

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: 124 mio. EUR

Støtteintensitet

75 %

Varighed

1.5.2010-31.12.2020

Økonomisk sektor

Lufttrafik

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Satiksmes ministrija

Gogoļa iela 3

Rīga, LV-1743

LATVIJA

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 10.5.2010 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 116/10 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Änderung der Regelung für Innovationsbeihilfen an den Schiffbau |
| Retsgrundlag | Richtlinie des Bundesministeriums für Wirtschaft und Technologie zum Förderprogramm „Innovativer Schiffbau sichert wettbewerbsfähige Arbeitsplätze“ |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Innovation |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse 22 mio. EUR
  Samlet forventet støtteydelse 45 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 20 % |
| Varighed | 1.5.2010-31.12.2010 |
| Økonomisk sektor | Skibsbygningsindustrien |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| Scharnhorststr. 34-37 |
| 10115 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Godkendelsesdato

10.5.2010

Referencenummer til statsstøtte

N 116/10

Medlemsstat

Tyskland

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Änderung der Regelung für Innovationsbeihilfen an den Schiffbau

Retsgrundlag

Richtlinie des Bundesministeriums für Wirtschaft und Technologie zum Förderprogramm „Innovativer Schiffbau sichert wettbewerbsfähige Arbeitsplätze“

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Innovation

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse 22 mio. EUR

Samlet forventet støtteydelse 45 mio. EUR

Støtteintensitet

20 %

Varighed

1.5.2010-31.12.2010

Økonomisk sektor

Skibsbygningsindustrien

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Scharnhorststr. 34-37

10115 Berlin

DEUTSCHLAND

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

---

| 2.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 143/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 143/25

---

Ingen indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag COMP/M.5874 — Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels)

(EØS-relevant tekst)

2010/C 143/06

Den 21. maj 2010 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med fællesmarkedet. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004. Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32010M5874. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/da/index.htm) under dokumentnummer 32010M5874. EUR-Lex giver online-adgang til EU-retten.

---

| 2.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 143/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 143/26

---

Meddelelse i henhold til artikel 12, stk. 5, litra a), i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92, om oplysninger fra medlemsstaternes toldmyndigheder om tarifering af varer i toldnomenklaturen

2010/C 143/07

En bindende tariferingsoplysning ophører med at være gyldig fra dags dato, hvis den ikke længere er forenelig med fortolkningen af toldnomenklaturen på grund af følgende internationale toldforanstaltninger:

De af Toldsamarbejdsrådet godkendte ændringer til de forklarende bemærkninger til Det Harmoniserede System og samlingen af tariferingsudtalelser (CCC dokument NC1500 — referat af 44. session i Komiteen for Det Harmoniserede System):

ÆNDRINGER TIL DE FORKLARENDE BEMÆRKNINGER, DER SKAL FORETAGES I HENHOLD TIL ARTIKEL 8-PROCEDUREN I HS-KONVENTIONEN OG TARIFERINGSUDTALELSERNE FRA VERDENSTOLDORGANISATIONENS HS-KOMITÉ

(44. SESSION I HS-KOMITEEN I OKTOBER 2009)

DOKUMENT NC1500

Ændringer til de forklarende bemærkninger til nomenklaturen, der er knyttet som bilag til HS-konventionen

| 84.15 | K/16 |
| --- | --- |
| 84.19 | K/18 |
| 84.33 | K/2 |
| 85.36 | K/1 |
| 90.28 | K/4 |
| 95.04 | K/17 |

84.15

K/16

84.19

K/18

84.33

K/2

85.36

K/1

90.28

K/4

95.04

K/17

Tariferingsudtalelser godkendt af HS-Komiteen

| 3002.10/4 | K/9 |
| --- | --- |
| 3002.10/5 | K/9 |
| 3404.90/1 | K/10 |
| 3504.00/2 | K/11 |
| 3824.90/18 | K/12 |
| 3923.90/1 | K/13 |
| 4014.90/1 | K/14 |
| 4016.93/2 | K/15 |
| 9503.00/9 (Ændring af retsgrundlaget) | K/5 |

3002.10/4

K/9

3002.10/5

K/9

3404.90/1

K/10

3504.00/2

K/11

3824.90/18

K/12

3923.90/1

K/13

4014.90/1

K/14

4016.93/2

K/15

9503.00/9 (Ændring af retsgrundlaget)

K/5

Oplysninger om indholdet af disse foranstaltninger kan fås ved henvendelse til Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Beskatning og Toldunion (rue de la Loi/Wetstraat 200, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË) eller downloades fra generaldirektoratets websted:

http://ec.europa.eu/comm/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/harmonised_system/index_en.htm

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 2.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 143/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 143/27

---

Den Europæiske Centralbanks rentesats for de vigtigste refinansieringstransaktioner (1):

1,00 % pr. 1. juni 2010

Euroens vekselkurs (2)

1. juni 2010

2010/C 143/08

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2155 |
| JPY | japanske yen | 110,65 |
| DKK | danske kroner | 7,4393 |
| GBP | pund sterling | 0,83470 |
| SEK | svenske kroner | 9,6163 |
| CHF | schweiziske franc | 1,4183 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,9420 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,628 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 276,62 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7093 |
| PLN | polske zloty | 4,1140 |
| RON | rumænske leu | 4,1868 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,9288 |
| AUD | australske dollar | 1,4595 |
| CAD | canadiske dollar | 1,2766 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,4720 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8056 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,7193 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 478,29 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,3929 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,3021 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2590 |
| IDR | indonesiske rupiah | 11 249,90 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,0203 |
| PHP | filippinske pesos | 56,709 |
| RUB | russiske rubler | 38,0290 |
| THB | thailandske bath | 39,607 |
| BRL | brasilianske real | 2,2262 |
| MXN | mexicanske pesos | 15,7893 |
| INR | indiske rupee | 57,3170 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2155

JPY

japanske yen

110,65

DKK

danske kroner

7,4393

GBP

pund sterling

0,83470

SEK

svenske kroner

9,6163

CHF

schweiziske franc

1,4183

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,9420

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,628

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

276,62

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7093

PLN

polske zloty

4,1140

RON

rumænske leu

4,1868

TRY

tyrkiske lira

1,9288

AUD

australske dollar

1,4595

CAD

canadiske dollar

1,2766

HKD

hongkongske dollar

9,4720

NZD

newzealandske dollar

1,8056

SGD

singaporeanske dollar

1,7193

KRW

sydkoreanske won

1 478,29

ZAR

sydafrikanske rand

9,3929

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,3021

HRK

kroatiske kuna

7,2590

IDR

indonesiske rupiah

11 249,90

MYR

malaysiske ringgit

4,0203

PHP

filippinske pesos

56,709

RUB

russiske rubler

38,0290

THB

thailandske bath

39,607

BRL

brasilianske real

2,2262

MXN

mexicanske pesos

15,7893

INR

indiske rupee

57,3170

---

(1)  Rentesats for den seneste transaktion inden den angivne dato. Ved refinansieringstransaktioner til en variabel rente er rentesatsen den marginale rentesats.

(2)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 2.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 143/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 143/28

---

MEDDELELSE OM ANSØGNING OM EFTERFORSKNING EFTER FLYDENDE OG GASFORMIGE KULBRINTER PÅ OMRÅDET BENÆVNT COSTA DEL SOLE

REPUBLIKKEN ITALIEN — REGIONEN SICILIEN

DET REGIONALE FORVALTNINGSORGAN FOR ENERGI OG OFFENTLIG FORSYNINGSVIRKSOMHED — DEN REGIONALE AFDELING FOR ENERGI

REGIONALKONTORET FOR KULBRINTER OG GEOTERMI (U.R.I.G.)

2010/C 143/09

Selskabet Apennine Energy s.r.l. med hovedsæde på via Alberico II 31 CAP 00193 (Rom) og medlem af Handelskammeret i Rom under nummer 01348720358 har ved brev af 18. december 2009 til det tidligere Erhvervsafdelingen, instansen med beføjelse til at tildele udvindingsrettigheder i regionen Sicilien med hovedsæde i via Ugo La Malfa 87/89, 90146 Palermo, med henvisning til Siciliens regionallov (L.R.S.) nr. 14 af 3. juli 2000 om gennemførelse og anvendelse af direktiv 94/22/EF anmodet om tilladelse til efterforskning efter flydende og gasformige kulbrinter på det område, der normalt benævnes »Costa del Sole«; området dækker et areal på 4 152 ha (41,52 km2) langs Siciliens sydkyst i provinsen Caltanissetta. De berørte kommuner er Butera og Gela.

Det pågældende område grænser mod syd langs kyststrækningen mellem punkterne »D« og »E« op til havet og i de andre retninger til frie områder.

Området, der ønskes efterforsket, afgrænses af en gennemgående linje, der forbinder 7 punkter med hinanden, hvorved en strækning gennem punkterne »D« og »E« følger kystlinjen.

Punkterne defineres således:

| A. | Det sydvestlige hjørne af casa Savorni i 100 meters højde (F. 272 III NE). |
| --- | --- |
| B. | Trigonometrisk punkt i 289 meters højde ved Rocca d’Adamo (F.272 III NE). |
| C. | Trigonometrisk punkt i 75 meters højde ved Torre Manfria (F.272 III NE). |
| D. | Skæringspunkt på kystlinjen og forlængelsen af linjen, der forbinder punkterne B-C (F.272 III NE). |
| E. | Skæringspunkt på kystlinjen og forlængelsen af linjen, der forbinder punkterne F-G (F.272 III NO). |
| F. | Trigonometrisk punkt i 18 meters højde ved Castello di Falconara (F. 272 III NO). |
| G. | Det sydvestlige hjørne af case La Tenutella i 59 meters højde (F. 272 III NE). |

A.

Det sydvestlige hjørne af casa Savorni i 100 meters højde (F. 272 III NE).

B.

Trigonometrisk punkt i 289 meters højde ved Rocca d’Adamo (F.272 III NE).

C.

Trigonometrisk punkt i 75 meters højde ved Torre Manfria (F.272 III NE).

D.

Skæringspunkt på kystlinjen og forlængelsen af linjen, der forbinder punkterne B-C (F.272 III NE).

E.

Skæringspunkt på kystlinjen og forlængelsen af linjen, der forbinder punkterne F-G (F.272 III NO).

F.

Trigonometrisk punkt i 18 meters højde ved Castello di Falconara (F. 272 III NO).

G.

Det sydvestlige hjørne af case La Tenutella i 59 meters højde (F. 272 III NE).

Geografiske koordinater

| Punkt | Østlig længde (M. Mario) | Nordlig bredde |
| --- | --- | --- |
| A | 1° 42′ 23,39′′ | 37° 09′ 49,46′′ |
| B | 1° 43′ 35,59′′ | 37° 09′ 41,35′′ |
| C | 1° 41′ 11,19′′ | 37° 05′ 59,19′′ |
| D | 1° 41′ 08,14′′ | 37° 05′ 53,11′′ |
| E | 1° 35′ 57,97 | 37° 06′ 25,14′′ |
| F | 1° 36′ 03,05′′ | 37° 06′ 29,39′′ |
| G | 1° 38′ 33,56′′ | 37° 08′ 41,63′′ |

Punkt

Østlig længde (M. Mario)

Nordlig bredde

A

1° 42′ 23,39′′

37° 09′ 49,46′′

B

1° 43′ 35,59′′

37° 09′ 41,35′′

C

1° 41′ 11,19′′

37° 05′ 59,19′′

D

1° 41′ 08,14′′

37° 05′ 53,11′′

E

1° 35′ 57,97

37° 06′ 25,14′′

F

1° 36′ 03,05′′

37° 06′ 29,39′′

G

1° 38′ 33,56′′

37° 08′ 41,63′′

Interesserede kan indgive ansøgning om tilladelse inden for samme område inden for 90 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende. Ansøgninger indgivet efter fristen vil ikke komme i betragtning. Dekretet om meddelelse af efterforskningstilladelse udstedes inden for seks måneder efter sidste ansøgningsfrist for konkurrerende foretagender. Hvad angår artikel 5, stk. 1, i direktiv 94/22/EF skal det endvidere meddeles, at kriterierne for tildeling af tilladelse til prospektering, efterforskning og udvinding allerede er offentliggjort i EF-Tidende C 396 af 19. december 1998 med henvisning til bestemmelserne i Italiens præsidents lovdekret nr. 625 af 25. november 1996 (offentliggjort i Gazzetta ufficiale della Repubblica italiana (den italienske statstidende) nr. 293 af 14. december 1996) om gennemførelse af nævnte direktiv i italiensk lovgivning og nærmere beskrevet i førnævnte regionallov nr. 14 af 3. juli 2000 (offentliggjort i Gazzetta Ufficiale della Regione Siciliana (regionen Siciliens officielle tidende) nr. 32 af 7. juli 2000).

Betingelser og krav med hensyn til aktiviteternes udøvelse og ophør er fastsat i førnævnte sicilianske regionallov nr. 14 af 3. juli 2000 og i det standardudbudsmateriale, der er offentliggjort ved Erhvervsafdelingens dekret nr. 91 af 30. oktober 2003 og nr. 88 af 20. oktober 2004, i Gazzetta Ufficiale della Regione Siciliana henholdsvis nr. 49, del I, af 14. november 2003 og nr. 46, del I, af 5. november 2004.

Ansøgningsdokumenterne er deponeret på Regionalkontoret for Kulbrinter og Geotermi, Den Regionale Afdeling for Energi, via Ugo La Malfa 101, 90146 Palermo PA, ITALIA, hvor de ligger til gennemsyn for interesserede.

Palermo, den 21. april 2010.

Chefingeniør

Dr. Ing. Salvatore GIORLANDO

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Europa-Kommissionen

| 2.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 143/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 143/30

---

Meddelelse vedrørende de gældende antidumpingforanstaltninger for importen til Unionen af visse »side by side«-køleskabe med oprindelse i Republikken Korea: ændring af adressen på en virksomhed, der er omfattet af en individuel antidumpingtold

2010/C 143/10

Importen af visse »side by side«-køleskabe med oprindelse i Republikken Korea er omfattet af en endelig antidumpingtold indført ved Rådets forordning (EF) nr. 1289/2006 (1) (»forordning (EF) nr. 1289/2006«).

Daewoo Electronics Corporation, en virksomhed i Republikken Korea, hvis eksport til Unionen af visse »side by side«-køleskabe er omfattet af en antidumpingtold på 3,4 % indført ved artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1289/2006, har den 8. august 2008 meddelt adresseændring over for Kommissionen.

Virksomheden har anført, at adresseændringen ikke vedrører dens ret til at nyde fordel af den individuelle toldsats, der blev anvendt på virksomheden på dens forrige adresse:

| 686 Ahyeon-dong |
| --- |
| Mapo-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

686 Ahyeon-dong

Mapo-gu

Seoul

SOUTH KOREA

Virksomheden har fremlagt tilstrækkelige beviser for, at adresseændringen bl.a. skyldtes en intern organisationsændring i virksomheden, der medførte en flytning af virksomhedens hovedsæde.

Kommissionen har undersøgt de indsendte oplysninger og har konkluderet, at adresseændringen på ingen måde berører konklusionerne i forordning (EF) nr. 1289/2006. Derfor bør henvisningen i artikel 1, stk. 2, til forordning (EF) nr. 1289/2006 til:

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| 686 Ahyeon-dong |
| Mapo-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

686 Ahyeon-dong

Mapo-gu

Seoul

SOUTH KOREA

ændres til:

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| Narakeyum Jeodong Building 1 |
| Jeo-dong1(il)-ga |
| Jung-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

Narakeyum Jeodong Building 1

Jeo-dong1(il)-ga

Jung-gu

Seoul

SOUTH KOREA

Tarictillægskoden A733 anvendes på:

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| Narakeyum Jeodong Building 1 |
| Jeo-dong1(il)-ga |
| Jung-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

Narakeyum Jeodong Building 1

Jeo-dong1(il)-ga

Jung-gu

Seoul

SOUTH KOREA

---

(1)  EUT L 236 af 31.8.2006, s. 11.

---

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 2.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 143/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 143/32

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5818 — Ericsson/LG Electronics/JV)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

2010/C 143/11

| 1. | Den 26. maj 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Telefonaktiebolaget LM Ericsson (»Ericsson«, Sverige) og LG Electronics Inc. (»LG Electronics«, Sydkorea), gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over LG-Nortel Co. Ltd. (»LG-Nortel«, Sydkorea), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 26. maj 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Telefonaktiebolaget LM Ericsson (»Ericsson«, Sverige) og LG Electronics Inc. (»LG Electronics«, Sydkorea), gennem opkøb af aktier erhverver fælles kontrol over LG-Nortel Co. Ltd. (»LG-Nortel«, Sydkorea), jf. forordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | Ericsson: fremstilling og salg af telekommunikationsudstyr og tilknyttede tjenesteydelser til mobilnetoperatører og fastnetoperatører |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

Ericsson: fremstilling og salg af telekommunikationsudstyr og tilknyttede tjenesteydelser til mobilnetoperatører og fastnetoperatører

| — | LG Electronics: fremstilling og salg af elektroniske forbrugsvarer, husholdningsprodukter samt mobilkommunikations- og it-produkter |
| --- | --- |

—

LG Electronics: fremstilling og salg af elektroniske forbrugsvarer, husholdningsprodukter samt mobilkommunikations- og it-produkter

| — | LG-Nortel: fremstilling og salg af netværksprodukter og -løsninger samt virksomhedstelefoniprodukter og -løsninger. |
| --- | --- |

—

LG-Nortel: fremstilling og salg af netværksprodukter og -løsninger samt virksomhedstelefoniprodukter og -løsninger.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2). |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure til behandling af visse fusioner efter EF-fusionsforordningen (2).

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5818 — Ericsson/LG Electronics/JV sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5818 — Ericsson/LG Electronics/JV sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

(2)  EUT C 56 af 5.3.2005, s. 32 (»Meddelelsen om en forenklet procedure«).

---

| 2.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 143/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 143/33

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5808 — JSA/Jacquet Metals/IMS)

(EØS-relevant tekst)

2010/C 143/12

| 1. | Den 26. maj 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 (og efter en henvisning i medfør af artikel 4, stk. 5) i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved JSA S.A (»JSA«, Belgien) erhverver kontrol over IMS International Metal Service (»IMS«, Frankrig), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 26. maj 2010 modtog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 4 (og efter en henvisning i medfør af artikel 4, stk. 5) i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved JSA S.A (»JSA«, Belgien) erhverver kontrol over IMS International Metal Service (»IMS«, Frankrig), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | JSA S.A har enekontrol over virksomheden Jacquet Metals, som er aktiv inden for distribution af stålprodukter, primært de såkaldte grove kvartoplader i rustfrit stål, |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

JSA S.A har enekontrol over virksomheden Jacquet Metals, som er aktiv inden for distribution af stålprodukter, primært de såkaldte grove kvartoplader i rustfrit stål,

| — | IMS: distribution af stålprodukter. |
| --- | --- |

—

IMS: distribution af stålprodukter.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5808 — JSA/Jacquet Metals/IMS sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5808 — JSA/Jacquet Metals/IMS sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

---