# Europeiska unionens C 146/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2010.146.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 146 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången4 juni 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2010.146.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 146

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången4 juni 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Rådet |
| 2010/C 146/01 | Rådets yttrande om Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2009–2013 | 1 |
| 2010/C 146/02 | Rådets yttrande om Sveriges uppdaterade konvergensprogram för 2009–2012 | 7 |
| 2010/C 146/03 | Rådets yttrande om Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för 2009–2012 | 12 |
| 2010/C 146/04 | Rådets yttrande om Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram för perioden 2009/2010–2014/2015 | 18 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

2010/C 146/01

Rådets yttrande om Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2009–2013

1

2010/C 146/02

Rådets yttrande om Sveriges uppdaterade konvergensprogram för 2009–2012

7

2010/C 146/03

Rådets yttrande om Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för 2009–2012

12

2010/C 146/04

Rådets yttrande om Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram för perioden 2009/2010–2014/2015

18

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 146/05 | Eurons växelkurs | 24 |
| 2010/C 146/06 | Beslut om att avsluta det formella granskningsförfarandet på grund av att medlemsstaten har återkallat sin anmälan av en stödåtgärd – Statligt stöd – Tyskland (Artiklarna 107–109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) – Kommissionens tillkännagivande i enlighet med artikel 108.2 i EUF – återkallande – Statligt stöd C 28/08 (f.d. N 345/06) – tillägget för små och medelstora företag till förmån för Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.) (
  1
  ) | 25 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2010/C 146/05

Eurons växelkurs

24

2010/C 146/06

Beslut om att avsluta det formella granskningsförfarandet på grund av att medlemsstaten har återkallat sin anmälan av en stödåtgärd – Statligt stöd – Tyskland (Artiklarna 107–109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) – Kommissionens tillkännagivande i enlighet med artikel 108.2 i EUF – återkallande – Statligt stöd C 28/08 (f.d. N 345/06) – tillägget för små och medelstora företag till förmån för Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.) (
  1
  )

1

25

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 146/07 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro) (
  1
  ) | 26 |
| 2010/C 146/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem) (
  1
  ) | 27 |
| 2010/C 146/09 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri) (
  1
  ) | 28 |
| 2010/C 146/10 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 29 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 146/11 | Informationsmeddelande – Offentligt samråd – Geografiska beteckningar från Ukraina | 30 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2010/C 146/07

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro) (
  1
  )

1

26

2010/C 146/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem) (
  1
  )

1

27

2010/C 146/09

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri) (
  1
  )

1

28

2010/C 146/10

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

29

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2010/C 146/11

Informationsmeddelande – Offentligt samråd – Geografiska beteckningar från Ukraina

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

| 4.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/1

---

RÅDETS YTTRANDE

om Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2009–2013

2010/C 146/01

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT FÖLJANDE YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3 (i fråga om stabilitetsprogrammet),

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 26 april 2010 granskade rådet Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2009–2013. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 april 2010 granskade rådet Spaniens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2009–2013.

| (2) | Efter drygt tio års stark BNP-tillväxt drabbades Spanien av en svår recession 2009. Nedgången berodde på en kraftig nedgång i den inhemska efterfrågan, vilket återspeglar minskningen av de makroekonomiska obalanser som uppstod under de goda åren och förvärrades av den globala finanskrisen. Framförallt är låneboomen över och hushållen har snabbt ökat sitt sparande. Vidare har den överdimensionerade bostadsmarknaden krympt, vilket lett till prisfall och lägre aktivitet. Underskottet i bytesbalansen har fallit från höga nivåer och inflationstrycket har minskat.
  Nedgången har lett till dramatiska sysselsättningsminskningar och höga arbetslöshetssiffror. Dagens kris tär även hårt på de spanska offentliga finanserna. Förutom konjunkturnedgången innehåller finanspolitiken breda politiska svar i form av omfattande stimulansåtgärder. Redan 2008 överskred underskottet i de offentliga finanserna 3 % av BNP och i mars 2009 inleddes därför ett förfarande avseende ett alltför stort underskott. Det senaste steget i det förfarandet skedde när rådet i december 2009 utfärdade en reviderad rekommendation enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget); i den uppmanades Spanien att under 2013 få bukt med det alltför stora underskottet. De viktigaste uppgifterna framöver fortsatta justeringar bland annat att minska underskottet i bytesbalansen och se till att BNP-tillväxten i större utsträckning baseras på efterfrågan från utlandet än inhemsk efterfrågan särskilt inom jordbrukssektorn. För detta krävs reformer för att förbättra produktiviteten och den potentiella BNP-tillväxten och för att skapa arbeten på ett hållbart sätt. Samtidigt måste konkurrenskraften förbättras, exempelvis genom kostnadssänkande åtgärder för att hålla tillbaka löner och omvärderingar gentemot handelspartners. Dessa strukturella konkurrensproblem, tillsammans med konjunkturella faktorer, återspeglar en stark ekonomisk tillväxt som överträffade Spaniens viktigaste handelspartner och underblåste ett stort underskott i handelsbalansen. Ett underskott som ökat snabbt under det senaste decenniet, med en tvåsiffrig topp under 2007, för att sedan sjunka till ungefär hälften under 2009. Hittills har den offentliga sektorn fungerat som stötdämpare för den hårda åtstramningen på den privata sektorn, men det alternativet går inte att använda längre utan att ytterligare hota de offentliga finanserna. Under de närmaste åren blir en av de viktigaste uppgifterna alltså att fortsätta med en hållbar och trovärdig strategi för att konsolidera de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(2)

Efter drygt tio års stark BNP-tillväxt drabbades Spanien av en svår recession 2009. Nedgången berodde på en kraftig nedgång i den inhemska efterfrågan, vilket återspeglar minskningen av de makroekonomiska obalanser som uppstod under de goda åren och förvärrades av den globala finanskrisen. Framförallt är låneboomen över och hushållen har snabbt ökat sitt sparande. Vidare har den överdimensionerade bostadsmarknaden krympt, vilket lett till prisfall och lägre aktivitet. Underskottet i bytesbalansen har fallit från höga nivåer och inflationstrycket har minskat.

Nedgången har lett till dramatiska sysselsättningsminskningar och höga arbetslöshetssiffror. Dagens kris tär även hårt på de spanska offentliga finanserna. Förutom konjunkturnedgången innehåller finanspolitiken breda politiska svar i form av omfattande stimulansåtgärder. Redan 2008 överskred underskottet i de offentliga finanserna 3 % av BNP och i mars 2009 inleddes därför ett förfarande avseende ett alltför stort underskott. Det senaste steget i det förfarandet skedde när rådet i december 2009 utfärdade en reviderad rekommendation enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget); i den uppmanades Spanien att under 2013 få bukt med det alltför stora underskottet. De viktigaste uppgifterna framöver fortsatta justeringar bland annat att minska underskottet i bytesbalansen och se till att BNP-tillväxten i större utsträckning baseras på efterfrågan från utlandet än inhemsk efterfrågan särskilt inom jordbrukssektorn. För detta krävs reformer för att förbättra produktiviteten och den potentiella BNP-tillväxten och för att skapa arbeten på ett hållbart sätt. Samtidigt måste konkurrenskraften förbättras, exempelvis genom kostnadssänkande åtgärder för att hålla tillbaka löner och omvärderingar gentemot handelspartners. Dessa strukturella konkurrensproblem, tillsammans med konjunkturella faktorer, återspeglar en stark ekonomisk tillväxt som överträffade Spaniens viktigaste handelspartner och underblåste ett stort underskott i handelsbalansen. Ett underskott som ökat snabbt under det senaste decenniet, med en tvåsiffrig topp under 2007, för att sedan sjunka till ungefär hälften under 2009. Hittills har den offentliga sektorn fungerat som stötdämpare för den hårda åtstramningen på den privata sektorn, men det alternativet går inte att använda längre utan att ytterligare hota de offentliga finanserna. Under de närmaste åren blir en av de viktigaste uppgifterna alltså att fortsätta med en hållbar och trovärdig strategi för att konsolidera de offentliga finanserna.

| (3) | Även om BNP-nedgången är konjunkturbetingad, har också den potentiella produktionsnivån påverkats negativt. Krisen kan dessutom på medellång sikt påverka den potentiella tillväxten genom att investeringarna sjunker, lånemöjligheterna försämras och den strukturella arbetslösheten ökar. Den ekonomiska krisens påverkan på den potentiella tillväxten och de offentliga finansernas hållbarhet förvärrar de negativa följderna av Spaniens åldrande befolkning.
  Mot denna bakgrund är det mycket viktigt att påskynda de strukturella reformerna med målet att stödja den potentiella tillväxten. För Spaniens vidkommande är det särskilt viktigt att reformera arbetsmarknaden, utbildningsområdet, konkurrenssituationen inom i tjänstsektorn, elmarknaden och FoU. |
| --- | --- |

(3)

Även om BNP-nedgången är konjunkturbetingad, har också den potentiella produktionsnivån påverkats negativt. Krisen kan dessutom på medellång sikt påverka den potentiella tillväxten genom att investeringarna sjunker, lånemöjligheterna försämras och den strukturella arbetslösheten ökar. Den ekonomiska krisens påverkan på den potentiella tillväxten och de offentliga finansernas hållbarhet förvärrar de negativa följderna av Spaniens åldrande befolkning.

Mot denna bakgrund är det mycket viktigt att påskynda de strukturella reformerna med målet att stödja den potentiella tillväxten. För Spaniens vidkommande är det särskilt viktigt att reformera arbetsmarknaden, utbildningsområdet, konkurrenssituationen inom i tjänstsektorn, elmarknaden och FoU.

| (4) | Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet kommer BNP att krympa med 0,3 % i reala termer under 2010 för att sedan återgå till en real BNP-tillväxt på 1,8 % under 2011 och ett genomsnitt på 3 % under 2012 och 2013. BNP-förbättringen skulle främst komma från inhemsk efterfrågan, med viss hjälp från utlandet. Enligt tillgänglig information (2) verkar detta scenario baseras på något optimistiska tillväxtantaganden för 2010 och klart optimistiska tillväxtantaganden för perioden därefter. Framför allt kommer förmodligen utvecklingen av den inhemska efterfrågan att vara mer dämpad under de kommande åren med tanke på de omfattande pågående strukturella anpassningarna, framförallt att investeringarna i bostadsmarknaden minskar som andel av den ekonomiska aktiviteten, vilket är en viktig faktor, om än inte den enda. Beräkningarna i programmet för att hålla inflationen i schack förefaller realistiska. Som ett resultat av att Spaniens stora externa obalanser minskar, förväntas behovet av nettoupplåning utomlands att minska ytterligare under programperioden. |
| --- | --- |

(4)

Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet kommer BNP att krympa med 0,3 % i reala termer under 2010 för att sedan återgå till en real BNP-tillväxt på 1,8 % under 2011 och ett genomsnitt på 3 % under 2012 och 2013. BNP-förbättringen skulle främst komma från inhemsk efterfrågan, med viss hjälp från utlandet. Enligt tillgänglig information (2) verkar detta scenario baseras på något optimistiska tillväxtantaganden för 2010 och klart optimistiska tillväxtantaganden för perioden därefter. Framför allt kommer förmodligen utvecklingen av den inhemska efterfrågan att vara mer dämpad under de kommande åren med tanke på de omfattande pågående strukturella anpassningarna, framförallt att investeringarna i bostadsmarknaden minskar som andel av den ekonomiska aktiviteten, vilket är en viktig faktor, om än inte den enda. Beräkningarna i programmet för att hålla inflationen i schack förefaller realistiska. Som ett resultat av att Spaniens stora externa obalanser minskar, förväntas behovet av nettoupplåning utomlands att minska ytterligare under programperioden.

| (5) | Enligt programmet kommer underskottet i de offentliga finanserna 2009 att uppgå till 11,4 % av BNP. Den kraftiga försämringen jämfört med underskottet på 4,1 % av BNP 2008 är till stora delar en följd av hur krisen påverkat de offentliga finanserna, exempelvis resultatet av de automatiska stabilisatorerna. Men ökningen av underskottet beror också på de stimulansåtgärder på motsvarande 2,25 % av BNP som införts i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. För att Spanien till 2013 ska kunna åtgärda det alltför stora underskottet och återgå till hållbara offentliga finanser, kommer, enligt programmet, finanspolitiken att vara restriktiv under 2010 och under programmets slutår, vilket överensstämmer med den exitstrategi som rådet förespråkar. |
| --- | --- |

(5)

Enligt programmet kommer underskottet i de offentliga finanserna 2009 att uppgå till 11,4 % av BNP. Den kraftiga försämringen jämfört med underskottet på 4,1 % av BNP 2008 är till stora delar en följd av hur krisen påverkat de offentliga finanserna, exempelvis resultatet av de automatiska stabilisatorerna. Men ökningen av underskottet beror också på de stimulansåtgärder på motsvarande 2,25 % av BNP som införts i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. För att Spanien till 2013 ska kunna åtgärda det alltför stora underskottet och återgå till hållbara offentliga finanser, kommer, enligt programmet, finanspolitiken att vara restriktiv under 2010 och under programmets slutår, vilket överensstämmer med den exitstrategi som rådet förespråkar.

| (6) | I programmet sätts målet för underskottet i de offentliga finanserna 2010 till 9,8 % av BNP, vilket är betydligt högre än underskottet på 8,1 % av BNP i 2010 års budget. Försämringen på 1,7 procentenheter av BNP beror på en baseffekt från 2009. Budgetlagen från 2010 innehåller flera diskretionära åtgärder både för intäkts- och utgiftssidan, och utgör inledningen av konsolideringen av de offentliga finanserna i Spanien. På intäktssidan innehåller budgeten bland annat höjd mervärdesskatt från och med juli 2010, ökad progressivitet av skatten på sparande och en tillfällig minskning av skatten för små och medelstora företag för att gynna sysselsättningen. Av budgeten framgår också vilken påverkan skattehöjningarna på alkohol och tobak, som skedde i mitten av 2009, får. På utgiftssidan innehåller budgeten en partiell utvidgning av investeringspaketet som motsvarar 0,5 % av BNP och som är riktat till lokala myndigheter. Kostnaden för investeringspaketet förväntas mer än väl kompenseras av besparingar i löpande utgifter som uppgår till 0,75 % av BNP. Genom budgeten dras också flera stimulansåtgärder som genomfördes 2008 tillbaka. Exempelvis försvinner den personliga inkomstskattereduktionen. Slopandet av de tillfälliga stimulansåtgärderna och de nya diskretionära åtgärderna som planeras för 2010 förväntas förbättra balansen i de offentliga finanserna med upp till 1,75 procentenheter av BNP under 2010, vilket skulle överensstämma med rådets rekommendation i enlighet med artikel 126.7 av den 2 december 2009. Förutom åtgärderna i 2010 års budget förväntas konsolideringen förstärkas av den så kallade ”Omedelbara handlingsplanen” för 2010, som kommer att sänka utgifterna med 0,5 % av BNP jämfört med prognosen i budgetlagen. Den finanspolitiska inriktningen för 2010, mätt som förändring av den strukturella balansen, dvs. det konjunkturrensade saldot, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, kommer att vara begränsat med en förbättring på två procentenheter av BNP. |
| --- | --- |

(6)

I programmet sätts målet för underskottet i de offentliga finanserna 2010 till 9,8 % av BNP, vilket är betydligt högre än underskottet på 8,1 % av BNP i 2010 års budget. Försämringen på 1,7 procentenheter av BNP beror på en baseffekt från 2009. Budgetlagen från 2010 innehåller flera diskretionära åtgärder både för intäkts- och utgiftssidan, och utgör inledningen av konsolideringen av de offentliga finanserna i Spanien. På intäktssidan innehåller budgeten bland annat höjd mervärdesskatt från och med juli 2010, ökad progressivitet av skatten på sparande och en tillfällig minskning av skatten för små och medelstora företag för att gynna sysselsättningen. Av budgeten framgår också vilken påverkan skattehöjningarna på alkohol och tobak, som skedde i mitten av 2009, får. På utgiftssidan innehåller budgeten en partiell utvidgning av investeringspaketet som motsvarar 0,5 % av BNP och som är riktat till lokala myndigheter. Kostnaden för investeringspaketet förväntas mer än väl kompenseras av besparingar i löpande utgifter som uppgår till 0,75 % av BNP. Genom budgeten dras också flera stimulansåtgärder som genomfördes 2008 tillbaka. Exempelvis försvinner den personliga inkomstskattereduktionen. Slopandet av de tillfälliga stimulansåtgärderna och de nya diskretionära åtgärderna som planeras för 2010 förväntas förbättra balansen i de offentliga finanserna med upp till 1,75 procentenheter av BNP under 2010, vilket skulle överensstämma med rådets rekommendation i enlighet med artikel 126.7 av den 2 december 2009. Förutom åtgärderna i 2010 års budget förväntas konsolideringen förstärkas av den så kallade ”Omedelbara handlingsplanen” för 2010, som kommer att sänka utgifterna med 0,5 % av BNP jämfört med prognosen i budgetlagen. Den finanspolitiska inriktningen för 2010, mätt som förändring av den strukturella balansen, dvs. det konjunkturrensade saldot, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, kommer att vara begränsat med en förbättring på två procentenheter av BNP.

| (7) | Strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt ska först och främst leda till att underskottet hamnar under referensvärdet på 3 % av BNP till 2013, i enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 126.7 av den 2 december 2009.
  Enligt uppdateringen skulle underskotten uppgå till 7,5 %, 5,3 % och 3 % av BNP för 2011, 2012 och 2013. Konsolideringen under de senare åren av perioden förväntas underlättas av sparplanen för 2011–2013 för den centrala regering som godkändes den 29 januari 2010, och som under de närmaste månaderna måste preciseras i detalj och ramverksavtalen, som ännu inte godkänts, men som innehåller flera nya utgiftsminskande åtgärder på regionala och lokala nivåer. Ovanstående huvudförslag leder till i princip stopp för offentliga nyanställningar, minskar permanent den mellanliggande konsumtionen, transfereringar och andra utgifter med en procentenhet av BNP, minskar de fasta bruttoinvesteringarna med 0,9 % av BNP och minskar stöden med 0,5 % av BNP. Enligt programmet kommer det medelfristiga målet för de offentliga finanserna att vara balanserat under konjunkturcykeln. Mot bakgrund av de senaste prognoserna och skuldnivån, är det medelfristiga målet för de offentliga finanserna väl i linje med pakten. Av programmet framgår dock att det inte kommer att uppnås under programperioden. |
| --- | --- |

(7)

Strategin för de offentliga finanserna på medellång sikt ska först och främst leda till att underskottet hamnar under referensvärdet på 3 % av BNP till 2013, i enlighet med rådets rekommendation enligt artikel 126.7 av den 2 december 2009.

Enligt uppdateringen skulle underskotten uppgå till 7,5 %, 5,3 % och 3 % av BNP för 2011, 2012 och 2013. Konsolideringen under de senare åren av perioden förväntas underlättas av sparplanen för 2011–2013 för den centrala regering som godkändes den 29 januari 2010, och som under de närmaste månaderna måste preciseras i detalj och ramverksavtalen, som ännu inte godkänts, men som innehåller flera nya utgiftsminskande åtgärder på regionala och lokala nivåer. Ovanstående huvudförslag leder till i princip stopp för offentliga nyanställningar, minskar permanent den mellanliggande konsumtionen, transfereringar och andra utgifter med en procentenhet av BNP, minskar de fasta bruttoinvesteringarna med 0,9 % av BNP och minskar stöden med 0,5 % av BNP. Enligt programmet kommer det medelfristiga målet för de offentliga finanserna att vara balanserat under konjunkturcykeln. Mot bakgrund av de senaste prognoserna och skuldnivån, är det medelfristiga målet för de offentliga finanserna väl i linje med pakten. Av programmet framgår dock att det inte kommer att uppnås under programperioden.

| (8) | De offentliga finanserna kan under hela programperioden bli sämre än vad som anges i programmet. Risken för det verkar tämligen liten under 2010, men 2011 och framåt ökar den dramatiskt. De makroekonomiska prognoserna i uppdateringen är bara något optimistiska för 2010, medan de för åren därefter är mycket optimistiska. Det råder även osäkerhet, framför allt efter 2010, kring konsolideringsåtgärderna, som fortfarande befinner sig på förslagsstadiet och därför måste finslipas ytterligare innan de kan antas och tillämpas. Regionala och lokala myndigheters budgetresultat är en ytterligare risk även om ramavtalen förväntas minska den. |
| --- | --- |

(8)

De offentliga finanserna kan under hela programperioden bli sämre än vad som anges i programmet. Risken för det verkar tämligen liten under 2010, men 2011 och framåt ökar den dramatiskt. De makroekonomiska prognoserna i uppdateringen är bara något optimistiska för 2010, medan de för åren därefter är mycket optimistiska. Det råder även osäkerhet, framför allt efter 2010, kring konsolideringsåtgärderna, som fortfarande befinner sig på förslagsstadiet och därför måste finslipas ytterligare innan de kan antas och tillämpas. Regionala och lokala myndigheters budgetresultat är en ytterligare risk även om ramavtalen förväntas minska den.

| (9) | Den offentliga bruttoskulden förväntas uppgå till 55,2 % av BNP under 2009, vilket är en markant ökning från 39,7 % år 2008. Förutom det kraftigt ökade underskottet och den sjunkande BNP-tillväxten bidrar betydande stock/-flödesjusteringar, framförallt beroende på kreditstöd, till att skuldkvoten ökar.
  Under programperioden förväntas skuldkvoten öka med ytterligare 19 procentenheter, vilket innebär att den överskrider fördragets referensvärde under 2010 och når 74 % av BNP under 2013, främst beroende på höga underskott i de offentliga finanserna. Skuldkvotens utveckling kan bli mindre gynnsam än vad som beräknas i uppdateringen med tanke på de risker som är förenade med det makroekonomiska scenariot och de finanspolitiska målen, behovet av omstrukturering av den finansiella sektorn och, i mindre utsträckning, osäkerheten om effekterna av de garantier som har beviljats inom ramen för det finansiella stödpaketet. Den skuldökning som beror på stödåtgärderna för finanssektorn kan dock bli en minskning om stöden och den finansiella verksamhet som de hör till är framgångsrika. |
| --- | --- |

(9)

Den offentliga bruttoskulden förväntas uppgå till 55,2 % av BNP under 2009, vilket är en markant ökning från 39,7 % år 2008. Förutom det kraftigt ökade underskottet och den sjunkande BNP-tillväxten bidrar betydande stock/-flödesjusteringar, framförallt beroende på kreditstöd, till att skuldkvoten ökar.

Under programperioden förväntas skuldkvoten öka med ytterligare 19 procentenheter, vilket innebär att den överskrider fördragets referensvärde under 2010 och når 74 % av BNP under 2013, främst beroende på höga underskott i de offentliga finanserna. Skuldkvotens utveckling kan bli mindre gynnsam än vad som beräknas i uppdateringen med tanke på de risker som är förenade med det makroekonomiska scenariot och de finanspolitiska målen, behovet av omstrukturering av den finansiella sektorn och, i mindre utsträckning, osäkerheten om effekterna av de garantier som har beviljats inom ramen för det finansiella stödpaketet. Den skuldökning som beror på stödåtgärderna för finanssektorn kan dock bli en minskning om stöden och den finansiella verksamhet som de hör till är framgångsrika.

| (10) | Beräkningar av skulden på medellång sikt, som utgår ifrån att BNP-tillväxten gradvis kommer att återgå till prognosvärdena före krisen och att skatterna ska återgå till nivåerna före krisen och som inkluderar den förväntade ökningen av åldersrelaterade utgifter, visar att programmets finanspolitiska strategi, nominellt sett och utan någon ytterligare ändring av politiken, inte skulle vara tillräcklig för att stabilisera skuldkvoten till år 2020. |
| --- | --- |

(10)

Beräkningar av skulden på medellång sikt, som utgår ifrån att BNP-tillväxten gradvis kommer att återgå till prognosvärdena före krisen och att skatterna ska återgå till nivåerna före krisen och som inkluderar den förväntade ökningen av åldersrelaterade utgifter, visar att programmets finanspolitiska strategi, nominellt sett och utan någon ytterligare ändring av politiken, inte skulle vara tillräcklig för att stabilisera skuldkvoten till år 2020.

| (11) | Befolkningens åldrande har i Spanien långsiktigt klart större effekter på de offentliga finanserna än i EU-länderna i genomsnitt, framför allt på grund av den relativt stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP under de närmaste årtiondena. Enligt programmet var ställningen i de offentliga finanserna 2009 klart sämre än utgångsläget i det föregående programmet, vilket förvärrar de finanspolitiska effekterna av befolkningens åldrande på hållbarhetsgapet. Det noteras att tillgångar har ansamlats i Pension Reserve Fund för att förfinansiera delar av de framtida pensionsutgifterna. Primära överskott på medellång sikt tillsammans med strukturreformer skulle bidra till att minska de risker för de offentliga finansernas hållbarhet som i 2009 års hållbarhetsrapport från kommissionen (3) bedömdes som höga.
  Enligt programmet föreslog regeringen den 29 januari 2010 en pensionsreform för Toledopakten med bland annat genom följande åtgärder: Stadig ökning av pensionsåldern till 67 år och möjlighet att knyta andra parametrar i det nuvarande systemet till denna förlängning av arbetslivet. Förstärkt samband mellan bidrag och pensionsförmåner (med möjlighet att införa teoretiska konton som en del av systemet). Ett flexiblare förhållande mellan frivilliga tilläggspensionsförsäkringar och offentliga socialförsäkringssystem. En tillräcklig och effektivare familjepolitik. |
| --- | --- |

(11)

Befolkningens åldrande har i Spanien långsiktigt klart större effekter på de offentliga finanserna än i EU-länderna i genomsnitt, framför allt på grund av den relativt stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP under de närmaste årtiondena. Enligt programmet var ställningen i de offentliga finanserna 2009 klart sämre än utgångsläget i det föregående programmet, vilket förvärrar de finanspolitiska effekterna av befolkningens åldrande på hållbarhetsgapet. Det noteras att tillgångar har ansamlats i Pension Reserve Fund för att förfinansiera delar av de framtida pensionsutgifterna. Primära överskott på medellång sikt tillsammans med strukturreformer skulle bidra till att minska de risker för de offentliga finansernas hållbarhet som i 2009 års hållbarhetsrapport från kommissionen (3) bedömdes som höga.

Enligt programmet föreslog regeringen den 29 januari 2010 en pensionsreform för Toledopakten med bland annat genom följande åtgärder: Stadig ökning av pensionsåldern till 67 år och möjlighet att knyta andra parametrar i det nuvarande systemet till denna förlängning av arbetslivet. Förstärkt samband mellan bidrag och pensionsförmåner (med möjlighet att införa teoretiska konton som en del av systemet). Ett flexiblare förhållande mellan frivilliga tilläggspensionsförsäkringar och offentliga socialförsäkringssystem. En tillräcklig och effektivare familjepolitik.

| (12) | Den medelfristiga ramen för de offentliga finanserna har kraftigt medverkat till att främja flerårig finanspolitisk planering och har på det hela taget tidigare visat goda resultat, även om en försämring inträtt sedan 2008. Spaniens ram för de offentliga finanserna stärktes genom reformen 2007 av lagen om budgetstabilitet, som innebar att principen om stabila offentliga finanser under en konjunkturcykel infördes. Tack vare det kunde målen för de offentliga finanserna fastställas på basis av konjunkturläget. Under 2009 tänjdes den lagen till bristningsgränsen, eftersom regionala och lokala myndigheter undantagsvis fått tillstånd att lägga fram högre underskott än vad som ursprungligen förutspåddes inom ramverket för de offentliga finanserna. Genom godkännandet av ramavtalen för hållbara offentliga finanser med regionerna och kommunerna kommer man dock, när de har genomförts fullt ut, att ha ett instrument för att anta och övervaka planerna för utgifternas omstrukturering som har samma innehåll som den centrala regeringens. |
| --- | --- |

(12)

Den medelfristiga ramen för de offentliga finanserna har kraftigt medverkat till att främja flerårig finanspolitisk planering och har på det hela taget tidigare visat goda resultat, även om en försämring inträtt sedan 2008. Spaniens ram för de offentliga finanserna stärktes genom reformen 2007 av lagen om budgetstabilitet, som innebar att principen om stabila offentliga finanser under en konjunkturcykel infördes. Tack vare det kunde målen för de offentliga finanserna fastställas på basis av konjunkturläget. Under 2009 tänjdes den lagen till bristningsgränsen, eftersom regionala och lokala myndigheter undantagsvis fått tillstånd att lägga fram högre underskott än vad som ursprungligen förutspåddes inom ramverket för de offentliga finanserna. Genom godkännandet av ramavtalen för hållbara offentliga finanser med regionerna och kommunerna kommer man dock, när de har genomförts fullt ut, att ha ett instrument för att anta och övervaka planerna för utgifternas omstrukturering som har samma innehåll som den centrala regeringens.

| (13) | I programmet betonas hur viktig kvaliteten på de offentliga finanserna är för exitstrategin i Spanien. Programmet innehåller vissa reformer för att de offentliga utgifterna ska användas kostnadseffektivare och för att ändra skattesystemet. På intäktssidan ändrar reformerna det spanska skattesystemet, till exempel genom att den personliga inkomstskattereduktionen försvinner, att skatten på sparande blir progressivare och att mervärdesskatten höjs. På utgiftssidan prioriteras utgifter för produktiva ändamål, framförallt utbildning och FoU, tillsammans med behovet att hålla tillbaka den mellanliggande konsumtionen, vilket visas av ett fall på 4,3 procentenheter av BNP under 2011–2013. |
| --- | --- |

(13)

I programmet betonas hur viktig kvaliteten på de offentliga finanserna är för exitstrategin i Spanien. Programmet innehåller vissa reformer för att de offentliga utgifterna ska användas kostnadseffektivare och för att ändra skattesystemet. På intäktssidan ändrar reformerna det spanska skattesystemet, till exempel genom att den personliga inkomstskattereduktionen försvinner, att skatten på sparande blir progressivare och att mervärdesskatten höjs. På utgiftssidan prioriteras utgifter för produktiva ändamål, framförallt utbildning och FoU, tillsammans med behovet att hålla tillbaka den mellanliggande konsumtionen, vilket visas av ett fall på 4,3 procentenheter av BNP under 2011–2013.

| (14) | Strategin för de offentliga finanserna i programmet överensstämmer under 2010 på det stora hela med rådets rekommendation enligt artikel 126.7 av den 2 december 2009. Med tanke på riskerna verkar det dock som om strategin från och med 2011 inte helt och hållet överensstämmer med rådets rekommendation enligt artikel 126.7. Även om programmets finanspolitiska strategi att få ned underskottet till under 3 % av BNP på papperet överensstämmer med rekommendationerna, så återstår det att i praktiken få ned underskottet inom tidsramarna, vilket kan bli svårt med tanke på ovannämnda risker. Dessutom skulle den genomsnittliga finanspolitiska insatsen kunna missa målet på det rekommenderade minikravet på 1,5 % av BNP per år för hela perioden. Den finanspolitiska strategin är framförallt utsatt för betydande risker beroende på det optimistiska makro-ekonomiska scenariot efter 2010, vilket kan leda till att den ekonomiska tillväxten bidrar i mindre utsträckning än väntat till att konsolidera de offentliga finanserna. Dessutom måste anpassningsstrategin för perioden efter 2010 beskrivas närmare i fråga om vilka konkreta åtgärder som ska vidtas. Strategin för de offentliga finanserna kanske inte heller är tillräcklig för minska skuldkvoten. För att strategin verkligen ska minska riskerna, måste den backas upp av specificerade åtgärder för perioden efter 2010 och planen för programmets slutår måste stärkas. Det behövs också med tanke på den prognostiserade snabba ökningen av både skuldkvoten och de åldersrelaterade utgifterna samt de svårigheter som väntar Spanien. |
| --- | --- |

(14)

Strategin för de offentliga finanserna i programmet överensstämmer under 2010 på det stora hela med rådets rekommendation enligt artikel 126.7 av den 2 december 2009. Med tanke på riskerna verkar det dock som om strategin från och med 2011 inte helt och hållet överensstämmer med rådets rekommendation enligt artikel 126.7. Även om programmets finanspolitiska strategi att få ned underskottet till under 3 % av BNP på papperet överensstämmer med rekommendationerna, så återstår det att i praktiken få ned underskottet inom tidsramarna, vilket kan bli svårt med tanke på ovannämnda risker. Dessutom skulle den genomsnittliga finanspolitiska insatsen kunna missa målet på det rekommenderade minikravet på 1,5 % av BNP per år för hela perioden. Den finanspolitiska strategin är framförallt utsatt för betydande risker beroende på det optimistiska makro-ekonomiska scenariot efter 2010, vilket kan leda till att den ekonomiska tillväxten bidrar i mindre utsträckning än väntat till att konsolidera de offentliga finanserna. Dessutom måste anpassningsstrategin för perioden efter 2010 beskrivas närmare i fråga om vilka konkreta åtgärder som ska vidtas. Strategin för de offentliga finanserna kanske inte heller är tillräcklig för minska skuldkvoten. För att strategin verkligen ska minska riskerna, måste den backas upp av specificerade åtgärder för perioden efter 2010 och planen för programmets slutår måste stärkas. Det behövs också med tanke på den prognostiserade snabba ökningen av både skuldkvoten och de åldersrelaterade utgifterna samt de svårigheter som väntar Spanien.

| (15) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter. (4) I sin rekommendation i enlighet med artikel 126.7 av den 2 december 2009 i syfte att få situationen med det alltför stora underskottet att upphöra, uppmanade rådet också Spanien att i ett separat kapitel i uppdateringarna av stabilitetsprogrammet rapportera om genomförandet av rådets rekommendationer. (5) |
| --- | --- |

(15)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter. (4) I sin rekommendation i enlighet med artikel 126.7 av den 2 december 2009 i syfte att få situationen med det alltför stora underskottet att upphöra, uppmanade rådet också Spanien att i ett separat kapitel i uppdateringarna av stabilitetsprogrammet rapportera om genomförandet av rådets rekommendationer. (5)

Den övergripande slutsatsen blir att den pågående krisen påverkar Spaniens offentliga finanser i mycket hög utsträckning, bland annat i form av en skuld som förväntas bli mycket hög 2009 och en offentlig skuldkvot som ökar snabbt. Uppdateringen av stabilitetsprogrammet ska ge en betydande fortsatt konsolidering av de offentliga finanserna från och med 2010 med målet att till 2013 minska underskottet i de offentliga finanserna till 3 % av BNP. Att konsolidera de offentliga finanserna är viktigt eftersom stigande offentligt underskott och skulder på medellång sikt kan förstöra en hållbar ekonomisk tillväxt. Mot bakgrund av att de offentliga utgifterna för de äldre i samhället förväntas öka kraftigt bör man även satsa på att förbättra den långsiktiga finanspolitiska hållbarheten. Det kan dock behövas ytterligare insatser för att uppnå konsolideringen, inte minst med tanke på att de makroekonomiska antagandena är utpräglat optimistiska, att den ekonomiska tillväxten kan bidra mindre än väntat till den finanspolitiska konsolideringen och att intäkterna under programmets slutår kan vara svåra att uppnå. Samtidigt är inte anpassningsstrategin helt och hållet uppbackad av konkreta åtgärder för åren efter 2010. Ett funktionsdugligt finanspolitiskt ramverk, i vilket det ska ingå styrning av förhållandena mellan olika nivåer i den offentliga förvaltningen, är ett viktigt medel för att uppnå målen i konsolideringsplanen mot bakgrund av en hög grad av skattedecentralisering. Att förbättra kvaliteten på de offentliga finanserna är också viktigt för att bidra till en smidig justering av ekonomin mot bakgrund av behovet att fortsätta anpassningen av befintliga makroekonomiska obalanser, särskilt den externa obalansen. Detta ska ske främst genom att öka BNP, gynna skapandet av nya arbetstillfällen och förbättra produktiviteten och konkurrenskraften.

Mot bakgrund av denna bedömning och rekommendationen enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget av den 2 december 2009 uppmanas Spanien att göra följande:

| i) | Strikt genomföra de genomgripande finanspolitiska planerna i programmet för att åtgärda det alltför stora underskottet till 2013 med uppbackning i form av konkreta åtgärder under åren efter 2010. Vidare ska landet vara berett att anta ytterligare konsolideringsåtgärder om de risker som beror på att programmets makroekonomiska scenario är mer optimistiskt än scenariot som ligger till grund för rekommendationen enligt artikel 126.7 skulle visa sig bli verklighet, samt utnyttja alla möjligheter utöver budgetkonsolideringen, även till följd av bättre ekonomiska förhållanden, för att påskynda minskningen av bruttoskuldkvoten i riktning mot referensvärdet på 60 % av BNP såsom föreskrivs i rekommendationen vid alltför stora underskott. |
| --- | --- |

i)

Strikt genomföra de genomgripande finanspolitiska planerna i programmet för att åtgärda det alltför stora underskottet till 2013 med uppbackning i form av konkreta åtgärder under åren efter 2010. Vidare ska landet vara berett att anta ytterligare konsolideringsåtgärder om de risker som beror på att programmets makroekonomiska scenario är mer optimistiskt än scenariot som ligger till grund för rekommendationen enligt artikel 126.7 skulle visa sig bli verklighet, samt utnyttja alla möjligheter utöver budgetkonsolideringen, även till följd av bättre ekonomiska förhållanden, för att påskynda minskningen av bruttoskuldkvoten i riktning mot referensvärdet på 60 % av BNP såsom föreskrivs i rekommendationen vid alltför stora underskott.

| ii) | Förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, till exempel genom reformer av ålderspensionssystemet, mot bakgrund av att de åldersrelaterade utgifterna förväntas öka och den offentliga bruttoskulden förväntas öka snabbt såsom föreslagits av regeringen. |
| --- | --- |

ii)

Förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, till exempel genom reformer av ålderspensionssystemet, mot bakgrund av att de åldersrelaterade utgifterna förväntas öka och den offentliga bruttoskulden förväntas öka snabbt såsom föreslagits av regeringen.

| iii) | Se till att det finanspolitiska ramverket verkligen stödjer arbetet med att uppnå de medelfristiga finanspolitiska planerna på alla nivåer inom den offentliga sektorn, samt noga övervaka så att målen för de offentliga finanserna verkligen uppnås under hela året. |
| --- | --- |

iii)

Se till att det finanspolitiska ramverket verkligen stödjer arbetet med att uppnå de medelfristiga finanspolitiska planerna på alla nivåer inom den offentliga sektorn, samt noga övervaka så att målen för de offentliga finanserna verkligen uppnås under hela året.

| iv) | Säkerställa att finanspolitiska konsolideringsåtgärder också inriktas på att fortsätta att förbättra kvaliteten i de offentliga finanserna mot bakgrund av den nödvändiga justeringen av de rådande makroekonomiska obalanserna. |
| --- | --- |

iv)

Säkerställa att finanspolitiska konsolideringsåtgärder också inriktas på att fortsätta att förbättra kvaliteten i de offentliga finanserna mot bakgrund av den nödvändiga justeringen av de rådande makroekonomiska obalanserna.

Spanien uppmanas också att förbättra efterlevnaden av uppgiftskraven i uppförandekoden.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP febr. 2010 | 0,9 | –3,6 | –0,3 | 1,8 | 2,9 | 3,1 |
| KOM nov. 2009 | 0,9 | –3,7 | –0,8 | 1,0 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | 1,2 | –1,6 | 1,2 | 2,6 | i.u. | i.u. |
| HIKP-inflation
  (%) | SP febr. 2010 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| KOM nov. 2009 | 4,1 | –0,4 | 0,8 | 2,0 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. | i.u. |
| Produktionsgap (6)

  (i % av potentiell BNP) | SP febr. 2010 | 0,6 | –3,5 | –4,4 | –3,2 | –1,6 | –0,2 |
| KOM nov. 2009 | 0,8 | –2,8 | –3,6 | –2,6 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | 0,8 | –2,3 | –3,4 | i.u. | i.u. | i.u. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | SP febr. 2010 | –9,1 | –4,9 | –4,2 | –3,8 | –3,6 | –3,5 |
| KOM nov. 2009 | –9,1 | –4,5 | –3,7 | –3,3 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | –9,2 | –6,6 | –5,8 | –5,4 | i.u. | i.u. |
| Offentliga inkomster
  (i % av BNP) | SP febr. 2010 | 37,0 | 34,6 | 35,7 | 36,7 | 37,5 | 38,3 |
| KOM nov. 2009 | 37,0 | 34,0 | 35,6 | 36,0 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | 37,0 | 37,5 | 38,3 | 38,7 | i.u. | i.u. |
| Offentliga utgifter
  (i % av BNP) | SP febr. 2010 | 41,1 | 46,1 | 45,5 | 44,2 | 42,8 | 41,3 |
| KOM nov. 2009 | 41,1 | 45,2 | 45,6 | 45,3 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | 40,4 | 43,3 | 43,1 | 42,6 | i.u. | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP febr. 2010 | –4,1 | –11,4 | –9,8 | –7,5 | –5,3 | –3,0 |
| KOM nov. 2009 | –4,1 | –11,2 | –10,1 | –9,3 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | –3,4 | –6,2 | –5,7 | i.u. | i.u. | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP febr. 2010 | –2,5 | –9,6 | –7,7 | –4,9 | –2,3 | 0,1 |
| KOM nov. 2009 | –2,5 | –9,4 | –7,6 | –6,3 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | –1,9 | –4,1 | –2,9 | –1,9 | i.u. | i.u. |
| Konjunkturrensat saldoProduktionsgap (6)

  (i % av BNP) | SP febr. 2010 | –4,3 | –9,9 | –7,9 | –6,1 | –4,6 | –2,9 |
| KOM nov. 2009 | –4,4 | –10,0 | –8,5 | –8,1 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | –3,7 | –5,2 | –4,2 | i.u. | i.u. | i.u. |
| Strukturellt saldo (7)

  (i % av BNP) | SP febr. 2010 | –4,3 | –9,9 | –7,9 | –6,1 | –4,6 | –2,9 |
| KOM nov. 2009 | –4,1 | –9,3 | –8,5 | –8,1 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | –3,3 | –4,6 | –4,2 | i.u. | i.u. | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP febr. 2010 | 39,7 | 55,2 | 65,9 | 71,9 | 74,3 | 74,1 |
| KOM nov. 2009 | 39,7 | 54,3 | 66,3 | 74,0 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | 39,5 | 47,3 | 51,6 | 53,7 | i.u. | i.u. |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognoser 2009 (KOM); kommissionens beräkningar. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Real BNP

(förändring i %)

SP febr. 2010

0,9

–3,6

–0,3

1,8

2,9

3,1

KOM nov. 2009

0,9

–3,7

–0,8

1,0

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

1,2

–1,6

1,2

2,6

i.u.

i.u.

HIKP-inflation

(%)

SP febr. 2010

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

KOM nov. 2009

4,1

–0,4

0,8

2,0

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

i.u.

Produktionsgap (6)

(i % av potentiell BNP)

SP febr. 2010

0,6

–3,5

–4,4

–3,2

–1,6

–0,2

KOM nov. 2009

0,8

–2,8

–3,6

–2,6

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

0,8

–2,3

–3,4

i.u.

i.u.

i.u.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

SP febr. 2010

–9,1

–4,9

–4,2

–3,8

–3,6

–3,5

KOM nov. 2009

–9,1

–4,5

–3,7

–3,3

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

–9,2

–6,6

–5,8

–5,4

i.u.

i.u.

Offentliga inkomster

(i % av BNP)

SP febr. 2010

37,0

34,6

35,7

36,7

37,5

38,3

KOM nov. 2009

37,0

34,0

35,6

36,0

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

37,0

37,5

38,3

38,7

i.u.

i.u.

Offentliga utgifter

(i % av BNP)

SP febr. 2010

41,1

46,1

45,5

44,2

42,8

41,3

KOM nov. 2009

41,1

45,2

45,6

45,3

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

40,4

43,3

43,1

42,6

i.u.

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP febr. 2010

–4,1

–11,4

–9,8

–7,5

–5,3

–3,0

KOM nov. 2009

–4,1

–11,2

–10,1

–9,3

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

–3,4

–6,2

–5,7

i.u.

i.u.

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP febr. 2010

–2,5

–9,6

–7,7

–4,9

–2,3

0,1

KOM nov. 2009

–2,5

–9,4

–7,6

–6,3

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

–1,9

–4,1

–2,9

–1,9

i.u.

i.u.

Konjunkturrensat saldoProduktionsgap (6)

(i % av BNP)

SP febr. 2010

–4,3

–9,9

–7,9

–6,1

–4,6

–2,9

KOM nov. 2009

–4,4

–10,0

–8,5

–8,1

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

–3,7

–5,2

–4,2

i.u.

i.u.

i.u.

Strukturellt saldo (7)

(i % av BNP)

SP febr. 2010

–4,3

–9,9

–7,9

–6,1

–4,6

–2,9

KOM nov. 2009

–4,1

–9,3

–8,5

–8,1

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

–3,3

–4,6

–4,2

i.u.

i.u.

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP febr. 2010

39,7

55,2

65,9

71,9

74,3

74,1

KOM nov. 2009

39,7

54,3

66,3

74,0

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

39,5

47,3

51,6

53,7

i.u.

i.u.

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognoser 2009 (KOM); kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_sv.htm

(2)  I bedömningen beaktas särskilt kommissionens höstprognos från 2009, men även övrig information som sedan dess blivit tillgänglig, exempelvis kommissionens interimsprognos från 2010.

(3)  I sina slutsatser från den 10 november 2009 om hållbara offentliga finanser anmodar rådet ”medlemsstaterna att rikta uppmärksamhet mot hållbarhetsorienterade strategier i sina kommande stabilitets- och konvergensprogram” och vidare uppmanar rådet ”kommissionen att tillsammans med kommittén för ekonomisk politik samt ekonomiska och finansiella kommittén vidareutveckla metoder för bedömning av offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet i god tid före nästa hållbarhetsrapport”, som är planerad till 2012.

(4)  Framförallt saknas uppgifter om arbetsproduktivitet, antal arbetade timmar samt engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

(5)  Spanien har formellt följt denna rekommendation, även om rapporteringen inte skedde i ett separat kapitel utan i kapitlet om den finanspolitiska strategin på medellång sikt.

(6)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, med utgångspunkt från uppgifterna i dessa.

(7)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Uppgifter om engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder saknas i det senaste programmet. I kommissionens höstprognos från 2009 anges de till – 0,3 % av BNP för 2008 och – 0,7 % av BNP för 2009.

Källa:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognoser 2009 (KOM); kommissionens beräkningar.

---

| 4.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/7

---

RÅDETS YTTRANDE

om Sveriges uppdaterade konvergensprogram för 2009–2012

2010/C 146/02

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| (1) | Den 26 april 2010 granskade rådet Sveriges uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 april 2010 granskade rådet Sveriges uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2009–2012.

| (2) | Efter att ha drabbats hårt av konjunkturnedgången i slutet av 2008, har den svenska ekonomin stabiliserats, men med en negativ BNP-tillväxt under hela 2009. Något otypiskt för denna del av konjunkturcykeln är att den svenska ekonomin främst har drivits på av konsumenternas efterfrågan, medan industriproduktionen, investeringsverksamheten och exporten knappt har vänt efter tidigare kraftiga fall. Hushållens konsumtion har främjats av finans- och penningpolitiken och stabiliseringen av finansmarknaderna. Konsumenternas förtroende har också stärkts av förbättrade utsikter på arbetsmarknaden, stigande index på aktiemarknaden och åter stigande huspriser. Då ekonomin drabbades av konjunkturnedgången, försvagades den svenska valutan på mindre än ett år med nästan 30 % mätt med ett handelsvägt index, men har sedan dess återhämtat cirka tre fjärdedelar av sitt förlorade värde. Dess appreciering den senaste tiden bör bidra till att dämpa inflationstrycket, som redan minskat till följd av betydande tröghet i ekonomin. Konjunkturnedgången och dess finanspolitiska motreaktion har gjort att saldot i de offentliga finanserna gått från ett överskott på 2,5 % av BNP år 2008 till ett underskott på 0,8 % av BNP år 2009. För att trygga hållbara offentliga finanser är det viktigt att se till att en relativt sysselsättningsfattig återhämtning inte får bestående negativa effekter på långtidsarbetslösheten och leder till att arbetsutbudet varaktigt minskar. Det är här viktigt att se till att en aktiv arbetsmarknadspolitik har fortsatt hög kvalitet, även när den får större omfattning. Ett annat problem för beslutsfattarna blir att noggrant avpassa avvecklandet av olika stimulansåtgärder, så att det varken hindrar återhämtningen från att komma igång eller spär på obalanser inom hushållssektorn, så att stabiliteten hotas. |
| --- | --- |

(2)

Efter att ha drabbats hårt av konjunkturnedgången i slutet av 2008, har den svenska ekonomin stabiliserats, men med en negativ BNP-tillväxt under hela 2009. Något otypiskt för denna del av konjunkturcykeln är att den svenska ekonomin främst har drivits på av konsumenternas efterfrågan, medan industriproduktionen, investeringsverksamheten och exporten knappt har vänt efter tidigare kraftiga fall. Hushållens konsumtion har främjats av finans- och penningpolitiken och stabiliseringen av finansmarknaderna. Konsumenternas förtroende har också stärkts av förbättrade utsikter på arbetsmarknaden, stigande index på aktiemarknaden och åter stigande huspriser. Då ekonomin drabbades av konjunkturnedgången, försvagades den svenska valutan på mindre än ett år med nästan 30 % mätt med ett handelsvägt index, men har sedan dess återhämtat cirka tre fjärdedelar av sitt förlorade värde. Dess appreciering den senaste tiden bör bidra till att dämpa inflationstrycket, som redan minskat till följd av betydande tröghet i ekonomin. Konjunkturnedgången och dess finanspolitiska motreaktion har gjort att saldot i de offentliga finanserna gått från ett överskott på 2,5 % av BNP år 2008 till ett underskott på 0,8 % av BNP år 2009. För att trygga hållbara offentliga finanser är det viktigt att se till att en relativt sysselsättningsfattig återhämtning inte får bestående negativa effekter på långtidsarbetslösheten och leder till att arbetsutbudet varaktigt minskar. Det är här viktigt att se till att en aktiv arbetsmarknadspolitik har fortsatt hög kvalitet, även när den får större omfattning. Ett annat problem för beslutsfattarna blir att noggrant avpassa avvecklandet av olika stimulansåtgärder, så att det varken hindrar återhämtningen från att komma igång eller spär på obalanser inom hushållssektorn, så att stabiliteten hotas.

| (3) | Även om mycket av den konstaterade reala BNP-nedgången i en krissituation är konjunkturbetingat, har den potentiella produktionsnivån också påverkats negativt. Dessutom kan krisen påverka den potentiella tillväxten på medellång sikt genom lägre investeringar, kreditåtstramningar och ökad strukturell arbetslöshet. Vidare förvärrar den ekonomiska krisen konsekvenserna av åldrandets negativa effekter på den potentiella produktionen och de offentliga finansernas hållbarhet. För att främja den potentiella tillväxten blir det mot denna bakgrund viktigt att öka strukturreformernas takt. Särskilt viktigt för Sverige är att vidta reformer när det gäller konkurrens och deltagandet på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(3)

Även om mycket av den konstaterade reala BNP-nedgången i en krissituation är konjunkturbetingat, har den potentiella produktionsnivån också påverkats negativt. Dessutom kan krisen påverka den potentiella tillväxten på medellång sikt genom lägre investeringar, kreditåtstramningar och ökad strukturell arbetslöshet. Vidare förvärrar den ekonomiska krisen konsekvenserna av åldrandets negativa effekter på den potentiella produktionen och de offentliga finansernas hållbarhet. För att främja den potentiella tillväxten blir det mot denna bakgrund viktigt att öka strukturreformernas takt. Särskilt viktigt för Sverige är att vidta reformer när det gäller konkurrens och deltagandet på arbetsmarknaden.

| (4) | Det makroekonomiska scenariot grundas på 2010 års budgetproposition, som lades fram i riksdagen i september 2009, där den reala BNP-tillväxten väntas öka från – 5,2 % år 2009 till 0,6 % år 2010 och till i genomsnitt 3,5 % under resten av programperioden. Enligt tillgängliga uppgifter baseras detta scenario på försiktiga tillväxtantaganden för 2010 och därefter klart optimistiska, eftersom den beräknade tillväxten är betydligt högre än den beräknade tillväxtpotentialen på medellång sikt. Mot denna bakgrund framstår programmets inflationsberäkningar som något för låga, fast detta kan återspegla det väntade stärkandet av den svenska valutan. |
| --- | --- |

(4)

Det makroekonomiska scenariot grundas på 2010 års budgetproposition, som lades fram i riksdagen i september 2009, där den reala BNP-tillväxten väntas öka från – 5,2 % år 2009 till 0,6 % år 2010 och till i genomsnitt 3,5 % under resten av programperioden. Enligt tillgängliga uppgifter baseras detta scenario på försiktiga tillväxtantaganden för 2010 och därefter klart optimistiska, eftersom den beräknade tillväxten är betydligt högre än den beräknade tillväxtpotentialen på medellång sikt. Mot denna bakgrund framstår programmets inflationsberäkningar som något för låga, fast detta kan återspegla det väntade stärkandet av den svenska valutan.

| (5) | I programmet beräknas det offentliga underskottet för 2009 uppgå till 2,2 % av BNP. Att situationen med ett överskott på 2,5 % av BNP år 2008 försämrats så väsentligt återspeglar krisens påverkan genom både automatiska stabilisatorer och diskretionära stimulansåtgärder på cirka 1,5 % (mer än 2,5 % inklusive 2010) av BNP, vilka regeringen vidtagit i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Den försämrade situationen berodde främst på sjunkande skatteintäkter, till följd av att både antalet arbetade timmar och de genomsnittliga skattesatserna hade minskat, konsumtionen gått ner och företagsvinsterna och kapitalvinsterna sjunkit. Enligt programmet planeras fortsatt finanspolitiskt stöd under 2010. Med tanke på Sveriges relativt starka offentliga finanser är en fortsatt expansiv finanspolitik under 2010 lämplig och överensstämmer med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Ingen strukturell konsolidering planeras för programmets sista år. |
| --- | --- |

(5)

I programmet beräknas det offentliga underskottet för 2009 uppgå till 2,2 % av BNP. Att situationen med ett överskott på 2,5 % av BNP år 2008 försämrats så väsentligt återspeglar krisens påverkan genom både automatiska stabilisatorer och diskretionära stimulansåtgärder på cirka 1,5 % (mer än 2,5 % inklusive 2010) av BNP, vilka regeringen vidtagit i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Den försämrade situationen berodde främst på sjunkande skatteintäkter, till följd av att både antalet arbetade timmar och de genomsnittliga skattesatserna hade minskat, konsumtionen gått ner och företagsvinsterna och kapitalvinsterna sjunkit. Enligt programmet planeras fortsatt finanspolitiskt stöd under 2010. Med tanke på Sveriges relativt starka offentliga finanser är en fortsatt expansiv finanspolitik under 2010 lämplig och överensstämmer med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Ingen strukturell konsolidering planeras för programmets sista år.

| (6) | I det uppdaterade programmet beräknas underskottet i de offentliga finanserna öka till 3,4 % av BNP (2) under 2010, delvis till följd av ett ytterligare stimulanspaket på cirka 1 % av BNP. De viktigaste diskretionära åtgärderna på intäktssidan består av det fjärde steget i det så kallade jobbskatteavdraget, som beräknas påverka det offentliga saldot med 0,3 % av BNP. Sänkt skatt på pensioner lägger ytterligare 0,1 % av BNP till stimulansåtgärderna. På utgiftssidan ingår ytterligare statliga överföringar till kommunerna på cirka 0,3 % av BNP och till detta kommer resursförstärkningar till brottsbekämpning och till rättsväsendet, utbildning och undervisning samt stödåtgärder för småföretagens tillväxt på vardera cirka 0,1 % av BNP. Den planerade finanspolitiska inriktningen är expansiv, mätt i förändring av det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade saldot (beräknat med den allmänt vedertagna metoden, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, med ett strukturellt underskott som ökar med 1,6 procentenheter. Skillnaden i förhållande till det finanspolitiska paketet på 1 % av BNP kan främst förklaras med lägre skatteelasticitet. |
| --- | --- |

(6)

I det uppdaterade programmet beräknas underskottet i de offentliga finanserna öka till 3,4 % av BNP (2) under 2010, delvis till följd av ett ytterligare stimulanspaket på cirka 1 % av BNP. De viktigaste diskretionära åtgärderna på intäktssidan består av det fjärde steget i det så kallade jobbskatteavdraget, som beräknas påverka det offentliga saldot med 0,3 % av BNP. Sänkt skatt på pensioner lägger ytterligare 0,1 % av BNP till stimulansåtgärderna. På utgiftssidan ingår ytterligare statliga överföringar till kommunerna på cirka 0,3 % av BNP och till detta kommer resursförstärkningar till brottsbekämpning och till rättsväsendet, utbildning och undervisning samt stödåtgärder för småföretagens tillväxt på vardera cirka 0,1 % av BNP. Den planerade finanspolitiska inriktningen är expansiv, mätt i förändring av det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade saldot (beräknat med den allmänt vedertagna metoden, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, med ett strukturellt underskott som ökar med 1,6 procentenheter. Skillnaden i förhållande till det finanspolitiska paketet på 1 % av BNP kan främst förklaras med lägre skatteelasticitet.

| (7) | Den finanspolitiska strategins huvudsyfte är att åter få ned underskottet i de offentliga finanserna under referensvärdet på 3 % av BNP (efter 3,4 % år 2010) och få det att stadigt minska. Budgetberäkningarna utgår från en oförändrad politik efter 2010 och det nominella underskottet i de offentliga finanserna förutspås gradvis minska från 3,4 % av BNP år 2010 till 2,1 % år 2011 och 1,1 % år 2012. Det primära saldot beräknas få en liknande profil och gå från ett underskott på 2,2 % av BNP år 2010 till ett underskott på 0,8 % år 2011, för att sedan vända till ett överskott på 0,4 % år 2012. Detta är en ganska betydande förbättring, särskilt som inga konsolideringsåtgärder ingår och antalet arbetade timmar – en viktig skattebas för inkomstskatten – inte återhämtar sig starkt under åren 2011–2012.
  Det strukturella saldot, beräknat med den allmänt vedertagna metoden, väntas å andra sidan försämras, med ett underskott som ökar från 1,3 % av BNP år 2010 till 1,5 % år 2011 och 2,1 % år 2012. Det strukturella saldot kan emellertid vara för lågt uppskattat, eftersom det finns eftersläpningar i det offentliga saldots utveckling som inte helt beaktats i det konjunkturrensade saldot. Sveriges medelfristiga mål är att uppnå ett överskott på 1 % av BNP över konjunkturcykeln. Beaktas de senaste beräkningarna och skuldnivån, motsvarar detta mål på medellång sikt mer än väl paktens mål. I det uppdaterade konvergensprogrammet planeras emellertid det medelfristiga målet inte uppnås under programperioden. |
| --- | --- |

(7)

Den finanspolitiska strategins huvudsyfte är att åter få ned underskottet i de offentliga finanserna under referensvärdet på 3 % av BNP (efter 3,4 % år 2010) och få det att stadigt minska. Budgetberäkningarna utgår från en oförändrad politik efter 2010 och det nominella underskottet i de offentliga finanserna förutspås gradvis minska från 3,4 % av BNP år 2010 till 2,1 % år 2011 och 1,1 % år 2012. Det primära saldot beräknas få en liknande profil och gå från ett underskott på 2,2 % av BNP år 2010 till ett underskott på 0,8 % år 2011, för att sedan vända till ett överskott på 0,4 % år 2012. Detta är en ganska betydande förbättring, särskilt som inga konsolideringsåtgärder ingår och antalet arbetade timmar – en viktig skattebas för inkomstskatten – inte återhämtar sig starkt under åren 2011–2012.

Det strukturella saldot, beräknat med den allmänt vedertagna metoden, väntas å andra sidan försämras, med ett underskott som ökar från 1,3 % av BNP år 2010 till 1,5 % år 2011 och 2,1 % år 2012. Det strukturella saldot kan emellertid vara för lågt uppskattat, eftersom det finns eftersläpningar i det offentliga saldots utveckling som inte helt beaktats i det konjunkturrensade saldot. Sveriges medelfristiga mål är att uppnå ett överskott på 1 % av BNP över konjunkturcykeln. Beaktas de senaste beräkningarna och skuldnivån, motsvarar detta mål på medellång sikt mer än väl paktens mål. I det uppdaterade konvergensprogrammet planeras emellertid det medelfristiga målet inte uppnås under programperioden.

| (8) | Budgetutfallet för 2010 blir sannolikt bättre än i programmets beräkningar men kan därefter bli sämre än beräknat. Det uppdaterade programmets referensscenario är hämtat från 2010 års budgetproposition, som offentliggjordes i september 2009 och inte beaktar den senare förbättringen av de ekonomiska utsikterna för perioden 2009–2010 (3). De preliminära skatteutfallen för 2009 verkar också bli betydligt bättre än väntat, bland annat i form av större intäkter från mervärdesskatten än förväntat. Underskottet för 2009 uppgår till endast 0,8 % av BNP enligt nyligen offentliggjorda nationalräkenskaper, jämfört med beräknade 2,2 % av BNP i det uppdaterade programmet. Detta kan få övervältringseffekter på 2010. I referensscenariot väntas en mycket stark BNP-tillväxt under 2011–2012, baserad på stigande inhemsk efterfrågan. Skulle stimulanserna försvinna, bland annat genom en normalisering av räntesatserna, kan detta emellertid minska konsumentförtroendet, särskilt med tanke på hushållens höga skuldsättning. Denna utveckling kan förvärras, om den nuvarande husprisinflationen skulle dämpas. Finanssektorns situation har klart förbättrats, men kreditförlusterna hos vissa storbanker är fortfarande mycket höga och lånemarginalerna pressade. Med tanke på banksystemets betydelse för en fungerande ekonomi kan eventuella statliga ingrepp vid en förtroendekris också få negativa budgeteffekter, även om en del av kostnaderna för statligt stöd till finanssektorn kan återvinnas i framtiden. Då 2010 är ett valår med riksdagsval i mitten av september, finns det risker förknippade med valkampanjen men de bedöms inte vara särskilt stora. |
| --- | --- |

(8)

Budgetutfallet för 2010 blir sannolikt bättre än i programmets beräkningar men kan därefter bli sämre än beräknat. Det uppdaterade programmets referensscenario är hämtat från 2010 års budgetproposition, som offentliggjordes i september 2009 och inte beaktar den senare förbättringen av de ekonomiska utsikterna för perioden 2009–2010 (3). De preliminära skatteutfallen för 2009 verkar också bli betydligt bättre än väntat, bland annat i form av större intäkter från mervärdesskatten än förväntat. Underskottet för 2009 uppgår till endast 0,8 % av BNP enligt nyligen offentliggjorda nationalräkenskaper, jämfört med beräknade 2,2 % av BNP i det uppdaterade programmet. Detta kan få övervältringseffekter på 2010. I referensscenariot väntas en mycket stark BNP-tillväxt under 2011–2012, baserad på stigande inhemsk efterfrågan. Skulle stimulanserna försvinna, bland annat genom en normalisering av räntesatserna, kan detta emellertid minska konsumentförtroendet, särskilt med tanke på hushållens höga skuldsättning. Denna utveckling kan förvärras, om den nuvarande husprisinflationen skulle dämpas. Finanssektorns situation har klart förbättrats, men kreditförlusterna hos vissa storbanker är fortfarande mycket höga och lånemarginalerna pressade. Med tanke på banksystemets betydelse för en fungerande ekonomi kan eventuella statliga ingrepp vid en förtroendekris också få negativa budgeteffekter, även om en del av kostnaderna för statligt stöd till finanssektorn kan återvinnas i framtiden. Då 2010 är ett valår med riksdagsval i mitten av september, finns det risker förknippade med valkampanjen men de bedöms inte vara särskilt stora.

| (9) | Den offentliga bruttoskulden beräknas till 42,8 % av BNP år 2009, jämfört med 38,0 % året före. Förutom det ökade underskottet och den sjunkande BNP-tillväxten bidrog en betydande stock/-flödesjustering avseende främst ett lån till Riksbanken till ökningen av skuldkvoten. Under programperioden beräknas skuldkvoten öka med ytterligare 2,4 procentenheter till 45,2 % av BNP år 2012, främst till följd av fortsatta offentliga underskott. Riskerna förknippade med skuldkvotens beräknade utveckling förefaller på det hela taget uppväga varandra, med vissa uppåtrisker 2010 och vissa nedåtrisker därefter. Bruttoskulden ligger fortfarande klart under referensvärdet och den finansiella nettoställningen är positiv. |
| --- | --- |

(9)

Den offentliga bruttoskulden beräknas till 42,8 % av BNP år 2009, jämfört med 38,0 % året före. Förutom det ökade underskottet och den sjunkande BNP-tillväxten bidrog en betydande stock/-flödesjustering avseende främst ett lån till Riksbanken till ökningen av skuldkvoten. Under programperioden beräknas skuldkvoten öka med ytterligare 2,4 procentenheter till 45,2 % av BNP år 2012, främst till följd av fortsatta offentliga underskott. Riskerna förknippade med skuldkvotens beräknade utveckling förefaller på det hela taget uppväga varandra, med vissa uppåtrisker 2010 och vissa nedåtrisker därefter. Bruttoskulden ligger fortfarande klart under referensvärdet och den finansiella nettoställningen är positiv.

| (10) | Beräkningar av skulden på medellång sikt, som utgår ifrån att BNP-tillväxten gradvis kommer att återgå till prognosvärdena före krisen och att skatterna ska återgå till nivåerna före krisen och som inkluderar den förväntade ökningen av åldersrelaterade uppgifter, visar att programmets finanspolitiska strategi, nominellt sett utan ytterligare förändringar i politiken, skulle få skuldkvoten att minska och hamna på cirka 15 % av BNP år 2020. |
| --- | --- |

(10)

Beräkningar av skulden på medellång sikt, som utgår ifrån att BNP-tillväxten gradvis kommer att återgå till prognosvärdena före krisen och att skatterna ska återgå till nivåerna före krisen och som inkluderar den förväntade ökningen av åldersrelaterade uppgifter, visar att programmets finanspolitiska strategi, nominellt sett utan ytterligare förändringar i politiken, skulle få skuldkvoten att minska och hamna på cirka 15 % av BNP år 2020.

| (11) | På lång sikt är åldrandets effekter på de offentliga finanserna klart lägre än genomsnittet i EU och de offentliga pensionssystemens stora ackumulerade tillgångar kommer också delvis att kunna finansiera de ökade pensionsutgifterna. De offentliga finansernas ställning för 2009 enligt programmets beräkningar bidrar till att minska bruttoskulden. Om primära överskott på medellång sikt tryggades och lämpliga strukturreformer genomfördes, skulle detta bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, vilka i kommissionens hållbarhetsrapport 2009 (4) bedömdes vara små. |
| --- | --- |

(11)

På lång sikt är åldrandets effekter på de offentliga finanserna klart lägre än genomsnittet i EU och de offentliga pensionssystemens stora ackumulerade tillgångar kommer också delvis att kunna finansiera de ökade pensionsutgifterna. De offentliga finansernas ställning för 2009 enligt programmets beräkningar bidrar till att minska bruttoskulden. Om primära överskott på medellång sikt tryggades och lämpliga strukturreformer genomfördes, skulle detta bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, vilka i kommissionens hållbarhetsrapport 2009 (4) bedömdes vara små.

| (12) | Sverige kan anses ha ett starkt finanspolitiskt ramverk, vilket bidragit till den betydande skuldminskning som konstaterats sedan det infördes. För ökad överblickbarhet har regeringen på senare år vidtagit ett antal åtgärder för att förstärka ramverket och den är inriktad på att fortsätta översynen av det för att åtgärda bestående svagheter. Bland annat har ett finanspolitiskt råd inrättats för att granska hur väl regeringen genomfört sina finanspolitiska mål. Rådet lade 2009 fram sin andra årliga rapport. Regeringen har också nyligen skärpt reglerna för utgiftstaken och överväger att stärka överskottsmålets ställning. Bestående svagheter är kopplade till risken för att ramverket inte i tillräcklig grad kan förhindra konjunkturförstärkande politik i goda tider, särskilt inte på lokal myndighetsnivå. Detta beror på att budgetbalanskravet gör att lokala myndigheter inte kan använda överskott i goda tider till att täcka underskott i dåliga tider. |
| --- | --- |

(12)

Sverige kan anses ha ett starkt finanspolitiskt ramverk, vilket bidragit till den betydande skuldminskning som konstaterats sedan det infördes. För ökad överblickbarhet har regeringen på senare år vidtagit ett antal åtgärder för att förstärka ramverket och den är inriktad på att fortsätta översynen av det för att åtgärda bestående svagheter. Bland annat har ett finanspolitiskt råd inrättats för att granska hur väl regeringen genomfört sina finanspolitiska mål. Rådet lade 2009 fram sin andra årliga rapport. Regeringen har också nyligen skärpt reglerna för utgiftstaken och överväger att stärka överskottsmålets ställning. Bestående svagheter är kopplade till risken för att ramverket inte i tillräcklig grad kan förhindra konjunkturförstärkande politik i goda tider, särskilt inte på lokal myndighetsnivå. Detta beror på att budgetbalanskravet gör att lokala myndigheter inte kan använda överskott i goda tider till att täcka underskott i dåliga tider.

| (13) | Hög sysselsättning är en förutsättning för hållbara offentliga finanser, särskilt med tanke på befolkningens åldrande, så regeringen har vidtagit flera åtgärder på både tillgångs- och efterfrågesidan för att öka viljan att arbeta och sänka anställningskostnaderna, särskilt för grupper med relativt låg sysselsättningsgrad, som ungdomar och invandrare. Skatterna på arbete har sänkts, genom ett så kallat jobbskatteavdrag och genom höjning av nivån för betalning av statlig skatt. Skattesänkningarna har skett i förening med generella och riktade sänkningar av sociala avgifter för att minska anställningskostnaderna. Reformer har också vidtagits inom arbetslöshets- och sjukförsäkringssystemen, där både ersättningsnivåerna och ersättningsperioderna har dragits ner. Medan antalet personer som erhåller sjukpenning redan har sjunkit, väntas inkomstskattereformerna främst få effekter på medellång till lång sikt. |
| --- | --- |

(13)

Hög sysselsättning är en förutsättning för hållbara offentliga finanser, särskilt med tanke på befolkningens åldrande, så regeringen har vidtagit flera åtgärder på både tillgångs- och efterfrågesidan för att öka viljan att arbeta och sänka anställningskostnaderna, särskilt för grupper med relativt låg sysselsättningsgrad, som ungdomar och invandrare. Skatterna på arbete har sänkts, genom ett så kallat jobbskatteavdrag och genom höjning av nivån för betalning av statlig skatt. Skattesänkningarna har skett i förening med generella och riktade sänkningar av sociala avgifter för att minska anställningskostnaderna. Reformer har också vidtagits inom arbetslöshets- och sjukförsäkringssystemen, där både ersättningsnivåerna och ersättningsperioderna har dragits ner. Medan antalet personer som erhåller sjukpenning redan har sjunkit, väntas inkomstskattereformerna främst få effekter på medellång till lång sikt.

| (14) | Den valda strategin att utnyttja den gynnsamma startpunkten med betydande överskott i statsfinanserna och genomföra en stark stödpolitik under 2009 och 2010 kan generellt sett anses vara i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Att utfallet för 2009 blev mycket bättre än väntat och att de makroekonomiska utsikterna för 2010 förbättrats förbättrar utsikterna för att Sverige som en av mycket få medlemsstater skulle kunna undvika att överskrida referensvärdet på 3 % av BNP vid denna svåra tidpunkt. I strukturella termer väntas emellertid i inga framsteg mot det medelfristiga målet under perioden 2011–2012, för vilken tillväxtantagandena anses vara gynnsamma. Den finanspolitiska strategin skulle vinna på angivande av konkreta åtgärder under de sista åren av programperioden. |
| --- | --- |

(14)

Den valda strategin att utnyttja den gynnsamma startpunkten med betydande överskott i statsfinanserna och genomföra en stark stödpolitik under 2009 och 2010 kan generellt sett anses vara i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Att utfallet för 2009 blev mycket bättre än väntat och att de makroekonomiska utsikterna för 2010 förbättrats förbättrar utsikterna för att Sverige som en av mycket få medlemsstater skulle kunna undvika att överskrida referensvärdet på 3 % av BNP vid denna svåra tidpunkt. I strukturella termer väntas emellertid i inga framsteg mot det medelfristiga målet under perioden 2011–2012, för vilken tillväxtantagandena anses vara gynnsamma. Den finanspolitiska strategin skulle vinna på angivande av konkreta åtgärder under de sista åren av programperioden.

| (15) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram men, saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (5). |
| --- | --- |

(15)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram men, saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (5).

Sammantaget är slutsatsen att stora överskott i goda ekonomiska tider har möjliggjort en aktiv finanspolitik under nedgången i linje med andan i stabilitets- och tillväxtpakten, vilket inte bara kortsiktigt ökar efterfrågan utan också stärker ekonomins långsiktiga tillväxtpotential. Under 2010 är den finanspolitiska inriktningen lämpligt nog fortsatt expansiv, i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Programmet är delvis föråldrat men enligt dess prognoser väntas underskottet öka till 3,4 % av BNP år 2010, från 2,2 % år 2009, främst till följd av de ytterligare stimulansåtgärder som inleds det året. Därefter planeras underskottet gradvis minska till 2,1 % av BNP år 2011 och till 1,1 % år 2012. Denna förbättring beror främst på en förmodat stark ekonomisk tillväxt, eftersom programmet inte innehåller några konsolideringsinsatser under dessa år. De totala riskerna för den planerade korrigeringen verkar luta något uppåt, med betydande uppåtrisker år 2010, vilka delvis uppvägs av nedåtrisker under 2011–2012. Om budgetutfallet blir sämre än beräknat, måste emellertid regeringen vara beredd att vidta diskretionära konsolideringsåtgärder i rätt tid.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning och med hänsyn till behovet av att säkerställa en hållbar konvergens, samtidigt som Sveriges exemplariska finanspolitiska resultat under senare år i linje med stabilitets- och tillväxtpakten erkänns, uppmanas Sverige att göra följande:

| i) | Genomföra den planerade finanspolitiken för 2010 i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och samtidigt sikta på att undvika att överskrida referensvärdet på 3 % av BNP. |
| --- | --- |

i)

Genomföra den planerade finanspolitiken för 2010 i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och samtidigt sikta på att undvika att överskrida referensvärdet på 3 % av BNP.

| ii) | Se till att programmets nominella korrigering av de offentliga finanserna uppnås, vid behov genom att vidta konsolideringsåtgärder i rätt tid, så att det säkerställs att en lägre tillväxt än väntat inte äventyrar den väntade konsolideringen av de offentliga finanserna under programmets sista år och framsteg mot det medelfristiga målet också säkerställs. |
| --- | --- |

ii)

Se till att programmets nominella korrigering av de offentliga finanserna uppnås, vid behov genom att vidta konsolideringsåtgärder i rätt tid, så att det säkerställs att en lägre tillväxt än väntat inte äventyrar den väntade konsolideringen av de offentliga finanserna under programmets sista år och framsteg mot det medelfristiga målet också säkerställs.

Sverige uppmanas också att förbättra efterlevnaden av uppgiftskraven i uppförandekoden.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP jan. 2010 | –0,2 | –5,2 | 0,6 | 3,1 | 3,8 |
| KOM nov. 2009 | –0,2 | –4,6 | 1,4 | 2,1 | — |
| KP dec. 2008 | 1,5 | 1,3 | 3,1 | 3,5 | — |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP jan. 2010 | 2,1 | 2,0 | 0,4 | 0,6 | 0,9 |
| KOM nov. 2009 | 3,3 | 1,9 | 1,7 | 1,7 | — |
| KP dec. 2008 | 3,6 | 1,5 | — | — | — |
| Produktionsgap (6)

  (i % av potentiell BNP) | KP jan. 2010 | 1,7 | –4,1 | –3,6 | –1,3 | 1,5 |
| KOM nov. 2009 (7) | 0,9 | –4,5 | –4,1 | –3,3 | — |
| KP dec. 2008 | –0,5 | –1,6 | –1,0 | –0,2 | — |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | KP jan. 2010 | 7,8 | 7,2 | 7,1 | 7,4 | 7,4 |
| KOM nov. 2009 | 8,1 | 7,6 | 7,7 | 8,1 | — |
| KP dec. 2008 | 8,2 | 8,2 | 8,3 | 8,1 | — |
| Offentliga inkomster
  (i % av BNP) | KP jan. 2010 | 55,6 | 54,9 | 54,6 | 54,3 | 53,9 |
| KOM nov. 2009 | 55,6 | 53,8 | 52,3 | 52,0 | — |
| KP dec. 2008 | 55,4 | 54,1 | 53,8 | 53,3 | — |
| Offentliga utgifter
  (i % av BNP) | KP jan. 2010 | 53,1 | 57,1 | 58,0 | 56,3 | 54,9 |
| KOM nov. 2009 | 53,1 | 55,9 | 55,6 | 54,6 | — |
| KP dec. 2008 | 52,5 | 53,1 | 52,2 | 50,8 | — |
| Saldot i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP jan. 2010 | 2,5 | –2,2 | –3,4 | –2,1 | –1,1 |
| KOM nov. 2009 | 2,5 | –2,1 | –3,3 | –2,7 | — |
| KP dec. 2008 | 2,8 | 1,1 | 1,6 | 2,5 | — |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP jan. 2010 | 4,2 | –0,9 | –2,2 | –0,8 | 0,4 |
| KOM nov. 2009 | 4,2 | –0,8 | –2,1 | –1,4 | — |
| KP dec. 2008 | –4,7 | –2,6 | –3,0 | –3,8 | — |
| Konjunkturrensat saldo (6)

  (i % av BNP) | KP jan. 2010 | 1,5 | 0,2 | –1,3 | –1,4 | –2,0 |
| KOM nov. 2009 | 1,9 | 0,5 | –1,0 | –0,7 | — |
| KP dec. 2008 | 3,1 | 2,0 | 2,2 | 2,6 | — |
| Strukturellt saldo (8)

  (i % av BNP) | KP jan. 2010 | 1,2 | 0,3 | –1,3 | –1,5 | –2,1 |
| KOM nov. 2009 | 1,6 | 0,3 | –1,0 | –0,7 | — |
| KP dec. 2008 | 2,8 | 1,9 | 2,1 | 2,5 | — |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP jan. 2010 | 38,0 | 42,8 | 45,5 | 45,6 | 45,2 |
| KOM nov. 2009 | 38,0 | 42,1 | 43,6 | 44,1 | — |
| KP dec. 2008 | 35,5 | 32,2 | 28,3 | 23,8 | — |
| Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2008

2009

2010

2011

2012

Real BNP

(förändring i %)

KP jan. 2010

–0,2

–5,2

0,6

3,1

3,8

KOM nov. 2009

–0,2

–4,6

1,4

2,1

—

KP dec. 2008

1,5

1,3

3,1

3,5

—

HIKP-inflation

(i %)

KP jan. 2010

2,1

2,0

0,4

0,6

0,9

KOM nov. 2009

3,3

1,9

1,7

1,7

—

KP dec. 2008

3,6

1,5

—

—

—

Produktionsgap (6)

(i % av potentiell BNP)

KP jan. 2010

1,7

–4,1

–3,6

–1,3

1,5

KOM nov. 2009 (7)

0,9

–4,5

–4,1

–3,3

—

KP dec. 2008

–0,5

–1,6

–1,0

–0,2

—

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

KP jan. 2010

7,8

7,2

7,1

7,4

7,4

KOM nov. 2009

8,1

7,6

7,7

8,1

—

KP dec. 2008

8,2

8,2

8,3

8,1

—

Offentliga inkomster

(i % av BNP)

KP jan. 2010

55,6

54,9

54,6

54,3

53,9

KOM nov. 2009

55,6

53,8

52,3

52,0

—

KP dec. 2008

55,4

54,1

53,8

53,3

—

Offentliga utgifter

(i % av BNP)

KP jan. 2010

53,1

57,1

58,0

56,3

54,9

KOM nov. 2009

53,1

55,9

55,6

54,6

—

KP dec. 2008

52,5

53,1

52,2

50,8

—

Saldot i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP jan. 2010

2,5

–2,2

–3,4

–2,1

–1,1

KOM nov. 2009

2,5

–2,1

–3,3

–2,7

—

KP dec. 2008

2,8

1,1

1,6

2,5

—

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP jan. 2010

4,2

–0,9

–2,2

–0,8

0,4

KOM nov. 2009

4,2

–0,8

–2,1

–1,4

—

KP dec. 2008

–4,7

–2,6

–3,0

–3,8

—

Konjunkturrensat saldo (6)

(i % av BNP)

KP jan. 2010

1,5

0,2

–1,3

–1,4

–2,0

KOM nov. 2009

1,9

0,5

–1,0

–0,7

—

KP dec. 2008

3,1

2,0

2,2

2,6

—

Strukturellt saldo (8)

(i % av BNP)

KP jan. 2010

1,2

0,3

–1,3

–1,5

–2,1

KOM nov. 2009

1,6

0,3

–1,0

–0,7

—

KP dec. 2008

2,8

1,9

2,1

2,5

—

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP jan. 2010

38,0

42,8

45,5

45,6

45,2

KOM nov. 2009

38,0

42,1

43,6

44,1

—

KP dec. 2008

35,5

32,2

28,3

23,8

—

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_sv.htm

(2)  Aktuellare uppgifter som offentliggjorts av de svenska myndigheterna antyder att budgetutfallet för 2010 kan visa sig betydligt mer gynnsamt.

(3)  Programmet hänvisar emellertid till regeringens prognosuppdatering från november 2009, som återspeglar delar av de förbättrade utsikter jämfört med referensscenariot och två alternativa tillväxtprofiler med en sämre respektive en gynnsammare makroekonomisk prognos. Ingen av dessa prognoser är tillräckligt detaljerad för att kunna betraktas som referensscenario.

(4)  I rådets slutsatser från den 10 november 2009 om de offentliga finansernas hållbarhet ”anmodar rådet medlemsstaterna att rikta uppmärksamhet mot hållbarhetsorienterade strategier i sina kommande stabilitets- och konvergensprogram” och ”uppmanar kommissionen att tillsammans med kommittén för ekonomisk politik samt ekonomiska och finansiella kommittén vidareutveckla metoder för bedömning av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet i god tid före nästa hållbarhetsrapport”, som väntas 2012.

(5)  Bland annat saknas uppgifter om den privata sektorns finansiella nettosparande, vilket objektivt sett försvårar bedömningen.

(6)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 2,0 %, 0,9 %, 0,9 % respektive 1,3 % under perioden 2008–2011.

(8)  Konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder uppgår enligt det senaste programmet till 0,3 % av BNP år 2008, till 0,1 % år 2011 och 2012 (alla underskottssänkande) och till 0,1 % av BNP år 2009 (underskottsökande) och enligt kommissionens höstprognos 2009 till 0,3 % år 2008 och 0,2 % år 2009 (alla underskottssänkande).

Källor:

Konvergensprogrammet (KP), kommissionens höstprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 4.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/12

---

RÅDETS YTTRANDE

om Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram för 2009–2012

2010/C 146/03

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE:

| (1) | Den 26 april 2010 granskade rådet Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 april 2010 granskade rådet Nederländernas uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2009–2012.

| (2) | 2009 noterades en kraftig nedgång i den ekonomiska aktiviteten på 4 %. Den minskade världshandeln fick relativt stora konsekvenser för den nederländska ekonomin, vilket gjorde att nettoexportens bidrag till tillväxten blev negativ. Den inhemska efterfrågan bromsade också tillväxten under året, eftersom den privata konsumtionen minskade till följd av betydande negativa förmögenhetseffekter och minskat förtroende. Samtidigt påverkades investeringarna negativt av minskad efterfrågan, lägre lönsamhet och försämrade kreditvillkor. Den offentliga konsumtionen var den enda efterfrågefaktor som hade positiv effekt på den ekonomiska aktiviteten, huvudsakligen på grund av det stimulanspaket på 1 % av BNP som genomfördes i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Under 2010 väntas tillväxten i BNP bli positiv igen, sannolikt till följd av en ökad nettoexport i kölvattnet på återhämtningen av världshandeln. Den privata konsumtionen kommer att förbli dämpad, eftersom den disponibla realinkomsten påverkas negativt av små löneökningar och ökad arbetslöshet, och investeringarna drabbas av lågt kapacitetsutnyttjande, minskad lönsamhet och fortsatt skärpta kreditvillkor. De offentliga finanserna urgröptes snabbt 2009 och sjönk från ett överskott på 0,7 % av BNP 2008 till ett underskott på 4,9 % av BNP till följd av de återhämtningsåtgärder regeringen vidtog som svar på den ekonomiska krisen, de fulla effekterna av de automatiska stabilisatorerna och minskande gasintäkter. 2010 väntas ytterligare försämring. Underskottet i de offentliga finanserna 2009 var större än referensvärdet på 3 % av BNP och utlöste därmed förfarandet vid alltför stora underskott. I samband härmed utfärdade rådet i december 2009 rekommendationer till Nederländerna, och fastställde att det alltför stora underskottet skulle åtgärdas senast 2013. Att få ned underskottet under 3 % av BNP inom den tidsfristen blir en av de viktigaste politiska utmaningarna för Nederländerna. Andra utmaningar är att sörja för en långsiktig hållbarhet i de offentliga finanserna, fortsätta att öka förtroendet för finanssektorn och trygga företagssektorns tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

(2)

2009 noterades en kraftig nedgång i den ekonomiska aktiviteten på 4 %. Den minskade världshandeln fick relativt stora konsekvenser för den nederländska ekonomin, vilket gjorde att nettoexportens bidrag till tillväxten blev negativ. Den inhemska efterfrågan bromsade också tillväxten under året, eftersom den privata konsumtionen minskade till följd av betydande negativa förmögenhetseffekter och minskat förtroende. Samtidigt påverkades investeringarna negativt av minskad efterfrågan, lägre lönsamhet och försämrade kreditvillkor. Den offentliga konsumtionen var den enda efterfrågefaktor som hade positiv effekt på den ekonomiska aktiviteten, huvudsakligen på grund av det stimulanspaket på 1 % av BNP som genomfördes i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Under 2010 väntas tillväxten i BNP bli positiv igen, sannolikt till följd av en ökad nettoexport i kölvattnet på återhämtningen av världshandeln. Den privata konsumtionen kommer att förbli dämpad, eftersom den disponibla realinkomsten påverkas negativt av små löneökningar och ökad arbetslöshet, och investeringarna drabbas av lågt kapacitetsutnyttjande, minskad lönsamhet och fortsatt skärpta kreditvillkor. De offentliga finanserna urgröptes snabbt 2009 och sjönk från ett överskott på 0,7 % av BNP 2008 till ett underskott på 4,9 % av BNP till följd av de återhämtningsåtgärder regeringen vidtog som svar på den ekonomiska krisen, de fulla effekterna av de automatiska stabilisatorerna och minskande gasintäkter. 2010 väntas ytterligare försämring. Underskottet i de offentliga finanserna 2009 var större än referensvärdet på 3 % av BNP och utlöste därmed förfarandet vid alltför stora underskott. I samband härmed utfärdade rådet i december 2009 rekommendationer till Nederländerna, och fastställde att det alltför stora underskottet skulle åtgärdas senast 2013. Att få ned underskottet under 3 % av BNP inom den tidsfristen blir en av de viktigaste politiska utmaningarna för Nederländerna. Andra utmaningar är att sörja för en långsiktig hållbarhet i de offentliga finanserna, fortsätta att öka förtroendet för finanssektorn och trygga företagssektorns tillgång till finansiering.

| (3) | Trots att en stor del av den konstaterade nedgången i faktisk BNP i samband med krisen är konjunkturbetingad, har den potentiella produktionsnivån också påverkats negativt. Krisen kan också påverka den potentiella tillväxten på medellång sikt i och med lägre investeringar, begränsade kreditmöjligheter och ökande strukturell arbetslöshet. Konsekvenserna av den ekonomiska krisen förvärrar dessutom de ogynnsamma effekter som befolkningens åldrande har på den potentiella produktionen och de offentliga finansernas hållbarhet. Mot bakgrund av detta är det avgörande att öka tempot på strukturreformerna för att stödja den potentiella tillväxten. Framför allt är det viktigt för Nederländerna att genomföra reformer på arbetsmarknaden, särskilt omställningar för att få kvinnor, äldre och eftersatta grupper att i högre grad ta del av arbetsmarkanden för att öka antalet arbetade timmar, och på området för forskning och utveckling genom att fortsätta att skapa incitament för forskning och utveckling. |
| --- | --- |

(3)

Trots att en stor del av den konstaterade nedgången i faktisk BNP i samband med krisen är konjunkturbetingad, har den potentiella produktionsnivån också påverkats negativt. Krisen kan också påverka den potentiella tillväxten på medellång sikt i och med lägre investeringar, begränsade kreditmöjligheter och ökande strukturell arbetslöshet. Konsekvenserna av den ekonomiska krisen förvärrar dessutom de ogynnsamma effekter som befolkningens åldrande har på den potentiella produktionen och de offentliga finansernas hållbarhet. Mot bakgrund av detta är det avgörande att öka tempot på strukturreformerna för att stödja den potentiella tillväxten. Framför allt är det viktigt för Nederländerna att genomföra reformer på arbetsmarknaden, särskilt omställningar för att få kvinnor, äldre och eftersatta grupper att i högre grad ta del av arbetsmarkanden för att öka antalet arbetade timmar, och på området för forskning och utveckling genom att fortsätta att skapa incitament för forskning och utveckling.

| (4) | Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet och som för 2010 grundar sig på beräkningar från Nederländernas byrå för ekonomiskpolitisk analys (CPB) väntas reala BNP, efter nedgången på 4 % under 2009, öka med 1,5 % under 2010 och därefter stiga ytterligare till en genomsnittlig tillväxttakt på 2 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter (2) verkar scenariot bygga på optimistiska tillväxtantaganden för 2010 och 2011 och rimliga antaganden för 2012. Inflationsberäkningarna i programmet tycks realistiska för 2010 och i lägsta laget för 2011 och 2012. Antagandet i programmet att den ekonomiska återhämtningen huvudsakligen kommer att drivas på av nettoexport är sannolikt, medan de förväntade bidragen till tillväxten från privat konsumtion och investeringar verkar vara optimistiska. När det gäller arbetsmarknaden ser antagandena om både ökad sysselsättning och arbetslöshetsutvecklingen ut att vara något optimistiska för programperioden. |
| --- | --- |

(4)

Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet och som för 2010 grundar sig på beräkningar från Nederländernas byrå för ekonomiskpolitisk analys (CPB) väntas reala BNP, efter nedgången på 4 % under 2009, öka med 1,5 % under 2010 och därefter stiga ytterligare till en genomsnittlig tillväxttakt på 2 % under resten av programperioden. Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter (2) verkar scenariot bygga på optimistiska tillväxtantaganden för 2010 och 2011 och rimliga antaganden för 2012. Inflationsberäkningarna i programmet tycks realistiska för 2010 och i lägsta laget för 2011 och 2012. Antagandet i programmet att den ekonomiska återhämtningen huvudsakligen kommer att drivas på av nettoexport är sannolikt, medan de förväntade bidragen till tillväxten från privat konsumtion och investeringar verkar vara optimistiska. När det gäller arbetsmarknaden ser antagandena om både ökad sysselsättning och arbetslöshetsutvecklingen ut att vara något optimistiska för programperioden.

| (5) | Enligt programmet avspeglar den kraftiga nedgången i BNP från ett överskott på 0,7 % av BNP 2008 till ett underskott på 4,9 % av BNP 2009 i stor utsträckning krisens påverkan på de offentliga finanserna, men den är också effekten av de stimulansåtgärder på 1 % av BNP som regeringen antog i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Det finanspolitiska stödet planeras vara generöst även under 2010, för att sedan minska under de sista åren av programmet. I linje den exitstrategi som rådet förespråkar och för att få ned det alltför stora underskottet senast 2013 och återupprätta hållbara offentliga finanser är det, efter den expansiva finanspolitik som förts under 2009 och 2010, nödvändigt att strama åt finanspolitiken betydligt från och med 2011. |
| --- | --- |

(5)

Enligt programmet avspeglar den kraftiga nedgången i BNP från ett överskott på 0,7 % av BNP 2008 till ett underskott på 4,9 % av BNP 2009 i stor utsträckning krisens påverkan på de offentliga finanserna, men den är också effekten av de stimulansåtgärder på 1 % av BNP som regeringen antog i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Det finanspolitiska stödet planeras vara generöst även under 2010, för att sedan minska under de sista åren av programmet. I linje den exitstrategi som rådet förespråkar och för att få ned det alltför stora underskottet senast 2013 och återupprätta hållbara offentliga finanser är det, efter den expansiva finanspolitik som förts under 2009 och 2010, nödvändigt att strama åt finanspolitiken betydligt från och med 2011.

| (6) | I det uppdaterade programmet för 2010 anges det att målet för de offentliga finanserna är ett underskott på 6,1 % av BNP. Inkomstkvoten väntas falla med 0,1 % av BNP i förhållande till 2009, medan utgiftskvoten väntas stig med 1,1 % av BNP. Enligt programmets beräkningar kommer utfallet för de offentliga finanserna för 2010 att bli 0,2 % av BNP bättre än målet för de offentliga finanserna 2010, och är nominellt sett i linje med rådets rekommendation enligt artikel 126.7 av den 2 december 2009. De gynnsammare makroekonomiska utsikter som ligger till grund för programmet slår bara delvis igenom i utfallet för de offentliga finanserna, främst på grund av att tillväxten är koncentrerad till den exportinriktade sektorn, vilket ger låga skatteintäkter, samt en negativ baseffekt från 2009 på 0,1 % av BNP. Det strukturella saldot för 2010, dvs. det konjunkturrensade saldot netto exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder omräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, minskar från – 3,75 % av BNP 2009 till – 4,75 % av BNP 2010. Den samlade effekten av de diskretionära åtgärderna under 2010 är försumbar, eftersom de högre diskretionära utgifterna uppvägs av skattehöjningar. Den försämring av det strukturella saldot för 2010 som icke desto mindre kan konstateras, kan delvis förklaras med högre ränteutgifter och fallande gasintäkter, men huvudsakligen med olika eftersläpande effekter av bland annat stigande arbetslöshet, något som ger större utgifter och lägre skatteintäkter än vad som skulle kunna antas med tillämpning av normala elasticiteter. |
| --- | --- |

(6)

I det uppdaterade programmet för 2010 anges det att målet för de offentliga finanserna är ett underskott på 6,1 % av BNP. Inkomstkvoten väntas falla med 0,1 % av BNP i förhållande till 2009, medan utgiftskvoten väntas stig med 1,1 % av BNP. Enligt programmets beräkningar kommer utfallet för de offentliga finanserna för 2010 att bli 0,2 % av BNP bättre än målet för de offentliga finanserna 2010, och är nominellt sett i linje med rådets rekommendation enligt artikel 126.7 av den 2 december 2009. De gynnsammare makroekonomiska utsikter som ligger till grund för programmet slår bara delvis igenom i utfallet för de offentliga finanserna, främst på grund av att tillväxten är koncentrerad till den exportinriktade sektorn, vilket ger låga skatteintäkter, samt en negativ baseffekt från 2009 på 0,1 % av BNP. Det strukturella saldot för 2010, dvs. det konjunkturrensade saldot netto exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder omräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, minskar från – 3,75 % av BNP 2009 till – 4,75 % av BNP 2010. Den samlade effekten av de diskretionära åtgärderna under 2010 är försumbar, eftersom de högre diskretionära utgifterna uppvägs av skattehöjningar. Den försämring av det strukturella saldot för 2010 som icke desto mindre kan konstateras, kan delvis förklaras med högre ränteutgifter och fallande gasintäkter, men huvudsakligen med olika eftersläpande effekter av bland annat stigande arbetslöshet, något som ger större utgifter och lägre skatteintäkter än vad som skulle kunna antas med tillämpning av normala elasticiteter.

| (7) | Huvudmålet med programmets finanspolitiska strategi på medellång sikt är att senast 2013 få ner underskottet till under 3 % av BNP. Konsolideringen bör enligt programmet inledas 2011 under förutsättning att tillväxtutsikterna är positiva. Nominellt sett är detta mål i linje med rekommendationen enligt artikel 126.7 i EU-fördraget. I programmet nämns det att ytterligare åtgärder måste vidtas för att tidsfristen 2013 ska kunna hållas, men åtgärdernas omfattning och art preciseras inte. Dessutom omfattar programperioden inte 2013. Enligt programmet väntas det nominella underskottet i de offentliga finanserna förbättras till 5 % av BNP 2011 (från 6,1 % året före) och 4,5 % 2012. Det primära saldot väntas följa ett liknande mönster. Det väntade resultatet för 2012 bör inte ses som ett mål utan som ett tekniskt resultat utifrån ett antagande om oförändrad politik. De beräkningar av de offentliga finanserna som görs i programmet förutsätter en ytterligare nominell förbättring av saldot i de offentliga finanserna på mer än 1,5 % av BNP 2013 för att underskottet ska komma ned under 3 % av BNP. Det (omräknade) strukturella saldot väntas försämras till – 4,75 % av BNP 2010 och därefter förbättras till – 4 % av BNP 2011 och – 3,5 % av BNP 2012. Under 2011 kommer regeringens finanspolitiska strategi huvudsakligen att bestå av ett (delvis) tillbakadragande av stimulanspaketet på ungefär 0,5 % av BNP och konsolideringsåtgärder på 0,25 % av BNP (1,8 miljarder EUR). Inkomstkvoten väntas öka till följd av ett förbättrat makroekonomiskt läge och ett (delvis) tillbakadragande av stimulanspaketet, medan utgiftskvoten väntas falla på grund av konsolideringpaketet, ett förbättrat makroekonomiskt läge och ett (delvis) tillbakadragande av stimulanspaketet. För 2012 visar programmet utifrån ett antagande om oförändrad politik en ökning av inkomstkvoten och en stabilisering av utgiftskvoten. I programmet bekräftas det nya finanspolitiska målet på medellång sikt, där de offentliga finanserna ligger på – 0,5 % av BNP i strukturella termer. Mot bakgrund av de senaste beräkningarna och skuldnivån återspeglar det finanspolitiska målet på medellång sikt stabilitets- och tillväxtpaktens mål. Enligt programmet väntar man sig dock inte att målet ska nås under programperioden. |
| --- | --- |

(7)

Huvudmålet med programmets finanspolitiska strategi på medellång sikt är att senast 2013 få ner underskottet till under 3 % av BNP. Konsolideringen bör enligt programmet inledas 2011 under förutsättning att tillväxtutsikterna är positiva. Nominellt sett är detta mål i linje med rekommendationen enligt artikel 126.7 i EU-fördraget. I programmet nämns det att ytterligare åtgärder måste vidtas för att tidsfristen 2013 ska kunna hållas, men åtgärdernas omfattning och art preciseras inte. Dessutom omfattar programperioden inte 2013. Enligt programmet väntas det nominella underskottet i de offentliga finanserna förbättras till 5 % av BNP 2011 (från 6,1 % året före) och 4,5 % 2012. Det primära saldot väntas följa ett liknande mönster. Det väntade resultatet för 2012 bör inte ses som ett mål utan som ett tekniskt resultat utifrån ett antagande om oförändrad politik. De beräkningar av de offentliga finanserna som görs i programmet förutsätter en ytterligare nominell förbättring av saldot i de offentliga finanserna på mer än 1,5 % av BNP 2013 för att underskottet ska komma ned under 3 % av BNP. Det (omräknade) strukturella saldot väntas försämras till – 4,75 % av BNP 2010 och därefter förbättras till – 4 % av BNP 2011 och – 3,5 % av BNP 2012. Under 2011 kommer regeringens finanspolitiska strategi huvudsakligen att bestå av ett (delvis) tillbakadragande av stimulanspaketet på ungefär 0,5 % av BNP och konsolideringsåtgärder på 0,25 % av BNP (1,8 miljarder EUR). Inkomstkvoten väntas öka till följd av ett förbättrat makroekonomiskt läge och ett (delvis) tillbakadragande av stimulanspaketet, medan utgiftskvoten väntas falla på grund av konsolideringpaketet, ett förbättrat makroekonomiskt läge och ett (delvis) tillbakadragande av stimulanspaketet. För 2012 visar programmet utifrån ett antagande om oförändrad politik en ökning av inkomstkvoten och en stabilisering av utgiftskvoten. I programmet bekräftas det nya finanspolitiska målet på medellång sikt, där de offentliga finanserna ligger på – 0,5 % av BNP i strukturella termer. Mot bakgrund av de senaste beräkningarna och skuldnivån återspeglar det finanspolitiska målet på medellång sikt stabilitets- och tillväxtpaktens mål. Enligt programmet väntar man sig dock inte att målet ska nås under programperioden.

| (8) | Budgetberäkningarna i programmet för 2010 ser ut att vara rimliga, men de offentliga finanserna kan utvecklas sämre än förväntat under 2011 och därefter. Närmare bestämt kommer regeringens insatser för att stabilisera finansmarknaderna förmodligen till en stor del att fortsätta under hela programperioden och det kan ha en negativ effekt på målen för de offentliga finanserna. Även om det för 2010 ser ut som att det gynnsamma makroekonomiska scenariot mer än uppvägs av programmets förhållandevis försiktiga inkomstberäkningar, som till och med ger vissa möjligheter till ett bättre resultat än det fastställda målet, verkar detta inte vara fallet för resten av programperioden. Dessutom är det inte säkert att alla besparingar till följd av konsolideringsåtgärderna kan förverkligas från och med 2011. Slutligen kan de sociala utgifterna bli högre än vad som väntas i programmet på grund av de något optimistiska beräkningarna av arbetslösheten. I programmet förklaras inte helt och hållet ändringen i inkomst- och utgiftskvoterna för 2012, där en förbättring av saldot på 0,5 % av BNP förutsätts utan att åtgärder vidtas. Denna uppskattning bygger huvudsakligen på positiva makroekonomiska antaganden och elasticitetsantaganden. Inför både 2011 och 2012 bör det dock noteras att Nederländerna för närvarande genomför en grundläggande översyn av de offentliga finanserna. Översynen kan ligga till grund för ytterligare konsolideringsåtgärder och borde bidra till att stärka den årliga finanspolitiska ansträngningen under 2011 och därefter, i enlighet med vad som rekommenderats. Detta kan ge bättre budgetresultat än väntat, även om dessa konsolideringsåtgärders omfattning och art ännu inte är kända. Resultatet i Nederländerna av konsolideringen av de offentliga finanserna är hittills relativt gott och innebär inte någon ytterligare risk vid denna tidpunkt. |
| --- | --- |

(8)

Budgetberäkningarna i programmet för 2010 ser ut att vara rimliga, men de offentliga finanserna kan utvecklas sämre än förväntat under 2011 och därefter. Närmare bestämt kommer regeringens insatser för att stabilisera finansmarknaderna förmodligen till en stor del att fortsätta under hela programperioden och det kan ha en negativ effekt på målen för de offentliga finanserna. Även om det för 2010 ser ut som att det gynnsamma makroekonomiska scenariot mer än uppvägs av programmets förhållandevis försiktiga inkomstberäkningar, som till och med ger vissa möjligheter till ett bättre resultat än det fastställda målet, verkar detta inte vara fallet för resten av programperioden. Dessutom är det inte säkert att alla besparingar till följd av konsolideringsåtgärderna kan förverkligas från och med 2011. Slutligen kan de sociala utgifterna bli högre än vad som väntas i programmet på grund av de något optimistiska beräkningarna av arbetslösheten. I programmet förklaras inte helt och hållet ändringen i inkomst- och utgiftskvoterna för 2012, där en förbättring av saldot på 0,5 % av BNP förutsätts utan att åtgärder vidtas. Denna uppskattning bygger huvudsakligen på positiva makroekonomiska antaganden och elasticitetsantaganden. Inför både 2011 och 2012 bör det dock noteras att Nederländerna för närvarande genomför en grundläggande översyn av de offentliga finanserna. Översynen kan ligga till grund för ytterligare konsolideringsåtgärder och borde bidra till att stärka den årliga finanspolitiska ansträngningen under 2011 och därefter, i enlighet med vad som rekommenderats. Detta kan ge bättre budgetresultat än väntat, även om dessa konsolideringsåtgärders omfattning och art ännu inte är kända. Resultatet i Nederländerna av konsolideringen av de offentliga finanserna är hittills relativt gott och innebär inte någon ytterligare risk vid denna tidpunkt.

| (9) | Den offentliga bruttoskuldkvoten i procent av BNP låg under 2009 över fördragets referensvärde och har ökat under hela programperioden. För 2009 väntas den uppgå till 62,3 %, jämfört med 58,2 % året innan. Ökningen av skuldkvoten berodde till stor del på underskottet i de offentliga finanserna och den avtagande BNP-tillväxten, även om den mildrades av en väsentlig positiv stock-/flödesjustering till följd av finanssektorns återbetalning av offentligt stöd. Skuldkvoten väntas öka med ytterligare 10 % av BNP under programperioden till 72,5 % för 2012, vilket huvudsakligen beror på fortsatt stora offentliga underskott. Väsentliga risker är förbundna med den offentliga bruttoskuldnivån. Riskerna är knutna dels till underskottet som kan bli större än beräknat, framför allt under 2011, dels – och viktigare – till de betydande garantierna till finanssektorn som för närvarande uppgår till nästan 14 % av BNP. Om det blir aktuellt att utnyttja dessa garantier, kommer de att öka skuldknoten ytterligare. Å andra sidan kan skuldkvoten minska väsentligt om finansinstituten (tidigare) återbetalar det offentliga stödet. |
| --- | --- |

(9)

Den offentliga bruttoskuldkvoten i procent av BNP låg under 2009 över fördragets referensvärde och har ökat under hela programperioden. För 2009 väntas den uppgå till 62,3 %, jämfört med 58,2 % året innan. Ökningen av skuldkvoten berodde till stor del på underskottet i de offentliga finanserna och den avtagande BNP-tillväxten, även om den mildrades av en väsentlig positiv stock-/flödesjustering till följd av finanssektorns återbetalning av offentligt stöd. Skuldkvoten väntas öka med ytterligare 10 % av BNP under programperioden till 72,5 % för 2012, vilket huvudsakligen beror på fortsatt stora offentliga underskott. Väsentliga risker är förbundna med den offentliga bruttoskuldnivån. Riskerna är knutna dels till underskottet som kan bli större än beräknat, framför allt under 2011, dels – och viktigare – till de betydande garantierna till finanssektorn som för närvarande uppgår till nästan 14 % av BNP. Om det blir aktuellt att utnyttja dessa garantier, kommer de att öka skuldknoten ytterligare. Å andra sidan kan skuldkvoten minska väsentligt om finansinstituten (tidigare) återbetalar det offentliga stödet.

| (10) | Skuldberäkningarna på medellång sikt, som bygger på antagandet att BNP-tillväxten gradvis kommer att nå upp till den nivå som förutsågs före krisen och att skattetrycket kommer att vända tillbaka till nivåerna före krisen och som innefattar den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter, visar att programmets finanspolitiska strategi, i nominellt värde och utan ytterligare ändringar av politiken, inte kommer att vara tillräcklig för att stabilisera bruttoskuldkvoten till 2020. |
| --- | --- |

(10)

Skuldberäkningarna på medellång sikt, som bygger på antagandet att BNP-tillväxten gradvis kommer att nå upp till den nivå som förutsågs före krisen och att skattetrycket kommer att vända tillbaka till nivåerna före krisen och som innefattar den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter, visar att programmets finanspolitiska strategi, i nominellt värde och utan ytterligare ändringar av politiken, inte kommer att vara tillräcklig för att stabilisera bruttoskuldkvoten till 2020.

| (11) | Befolkningens åldrande påverkar de offentliga finanserna i betydligt större utsträckning än EU-genomsnittet på grund av relativt stora ökningar av både pensionsutgifterna och utgifterna för långtidsvård. Om man säkerställer större primära överskott på medellång sikt samtidigt som man genomför strukturreformer som stävjar den väntade ökningen av åldersrelaterade utgifter, bidrar det till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, som i kommissionens hållbarhetsrapport från 2009 (3) bedömdes vara stora. Den föreslagna höjningen av pensionsåldern med två år (från 65 till 67 år) 2025 väntas minska hållbarhetsgapet. Om höjningen genomförs, kommer den att vara ett första steg i riktning mot förbättrad hållbarhet för de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(11)

Befolkningens åldrande påverkar de offentliga finanserna i betydligt större utsträckning än EU-genomsnittet på grund av relativt stora ökningar av både pensionsutgifterna och utgifterna för långtidsvård. Om man säkerställer större primära överskott på medellång sikt samtidigt som man genomför strukturreformer som stävjar den väntade ökningen av åldersrelaterade utgifter, bidrar det till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, som i kommissionens hållbarhetsrapport från 2009 (3) bedömdes vara stora. Den föreslagna höjningen av pensionsåldern med två år (från 65 till 67 år) 2025 väntas minska hållbarhetsgapet. Om höjningen genomförs, kommer den att vara ett första steg i riktning mot förbättrad hållbarhet för de offentliga finanserna.

| (12) | Det trendbaserade finanspolitiska regelverk som infördes 1994 anses i allmänhet vara effektivt och ändamålsenligt (4). De viktigaste beståndsdelarna i detta regelverk är de fleråriga utgiftstaken och den roll oberoende organisationer, särskilt CPB, spelar (5). Regelverket omfattar fyra år och bygger på ett makroekonomiskt scenario som tillhandahålls av den nationella byrån för ekonomiskpolitisk analys (CPB) (6), vilket säkerställer att prognoserna är objektiva och oberoende. Ett mål för de offentliga finanserna fastställs för fyraårsperioden utifrån de finanspolitiska utmaningarna i samband med befolkningens åldrande och kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Utifrån dessa finanspolitiska mål fastställs utgiftstaken, som är hörnstenar i det finanspolitiska regelverket. I praktiken har utgiftstaken inte överskridits. I mars 2009 beslutade regeringen att de konjunkturkänsliga arbetslöshetsersättningarna inte längre skulle omfattas av utgiftstaken. Denna åtgärd gjorde att procykliska budgetnedskärningar inte behövde göras till följd av den ökande arbetslösheten, och ledde till att de automatiska stabilisatorerna stärktes (med cirka 0,3 % av BNP under 2009). Det trendbaserade finanspolitiska regelverket ser ut att ha haft en gynnsam effekt i det nuvarande finanspolitiska läget. Under en ekonomisk uppgång kommer det trendbaserade finanspolitiska regelverket också att ha ett betydligt mervärde. Medan de automatiska stabilisatorerna med automatik väntas förbättra den finanspolitiska inriktningen, kommer utgiftstaken att kunna användas som ett redskap för att begränsa utgiftsökningar. |
| --- | --- |

(12)

Det trendbaserade finanspolitiska regelverk som infördes 1994 anses i allmänhet vara effektivt och ändamålsenligt (4). De viktigaste beståndsdelarna i detta regelverk är de fleråriga utgiftstaken och den roll oberoende organisationer, särskilt CPB, spelar (5). Regelverket omfattar fyra år och bygger på ett makroekonomiskt scenario som tillhandahålls av den nationella byrån för ekonomiskpolitisk analys (CPB) (6), vilket säkerställer att prognoserna är objektiva och oberoende. Ett mål för de offentliga finanserna fastställs för fyraårsperioden utifrån de finanspolitiska utmaningarna i samband med befolkningens åldrande och kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Utifrån dessa finanspolitiska mål fastställs utgiftstaken, som är hörnstenar i det finanspolitiska regelverket. I praktiken har utgiftstaken inte överskridits. I mars 2009 beslutade regeringen att de konjunkturkänsliga arbetslöshetsersättningarna inte längre skulle omfattas av utgiftstaken. Denna åtgärd gjorde att procykliska budgetnedskärningar inte behövde göras till följd av den ökande arbetslösheten, och ledde till att de automatiska stabilisatorerna stärktes (med cirka 0,3 % av BNP under 2009). Det trendbaserade finanspolitiska regelverket ser ut att ha haft en gynnsam effekt i det nuvarande finanspolitiska läget. Under en ekonomisk uppgång kommer det trendbaserade finanspolitiska regelverket också att ha ett betydligt mervärde. Medan de automatiska stabilisatorerna med automatik väntas förbättra den finanspolitiska inriktningen, kommer utgiftstaken att kunna användas som ett redskap för att begränsa utgiftsökningar.

| (13) | När det gäller kvaliteten på de offentliga finanserna kan Nederländerna anses prestera förhållandevis väl på vissa områden. Det gäller särskilt på områdena för offentlig infrastruktur, allmänna tjänster och finanspolitisk styrning. I programmet anges att man avser förbättra kvaliteten på de offentliga finanserna med hjälp av bättre lagstiftning och genom att minska administrationen. Den administrativ bördan ska enligt programmet ha minskat med 25 % netto 2011 i förhållande till 2007. Myndigheterna genomför för tillfället en grundläggande översyn av de offentliga finanserna som huvudsakligen är inriktad på utgiftssidan och har till syfte att underlätta beslutsprocessen vid strukturreformer och konsolideringsåtgärder. På intäktssidan planerar myndigheterna en separat underökning för översynen av skattesystemet. Denna syftar till att få till stånd ett framtida skattesystem med stabila intäkter och minsta möjliga negativa effekter på ekonomin, och en så rättvis fördelning av kostnaderna som möjligt. Denna översyn skulle också kunna förbättra kvaliteten på de offentliga finanserna på medellång sikt. |
| --- | --- |

(13)

När det gäller kvaliteten på de offentliga finanserna kan Nederländerna anses prestera förhållandevis väl på vissa områden. Det gäller särskilt på områdena för offentlig infrastruktur, allmänna tjänster och finanspolitisk styrning. I programmet anges att man avser förbättra kvaliteten på de offentliga finanserna med hjälp av bättre lagstiftning och genom att minska administrationen. Den administrativ bördan ska enligt programmet ha minskat med 25 % netto 2011 i förhållande till 2007. Myndigheterna genomför för tillfället en grundläggande översyn av de offentliga finanserna som huvudsakligen är inriktad på utgiftssidan och har till syfte att underlätta beslutsprocessen vid strukturreformer och konsolideringsåtgärder. På intäktssidan planerar myndigheterna en separat underökning för översynen av skattesystemet. Denna syftar till att få till stånd ett framtida skattesystem med stabila intäkter och minsta möjliga negativa effekter på ekonomin, och en så rättvis fördelning av kostnaderna som möjligt. Denna översyn skulle också kunna förbättra kvaliteten på de offentliga finanserna på medellång sikt.

| (14) | I stort sett är programmets finanspolitiska strategi för 2010 och 2011 förenlig med rådets rekommendation enligt artikel 126.7. I nominellt värde och på grund av de risker som nämnts förefaller den finanspolitiska strategin från och med 2012 inte förenlig med rådets rekommendation enligt artikel 12.7, särskilt som 2013 inte omfattas av programmet. För 2010 är programmets beräkningar av de offentliga finanserna något bättre än beräkningarna i 2010 års budget, vilket till viss del beror på ett gynnsammare makroekonomiskt scenario, och riskerna är väl balanserade. För perioden 2011–2012 förutses i programmet en blygsam årlig finanspolitisk ansträngning på i genomsnitt 0,75 % av BNP, fortfarande med nämnda risker. För 2011 underbyggs programmets beräkningar för de offentliga finanserna av närmare angivna konsolideringsåtgärder. Å andra sidan underbyggs den väntade förändringen i det strukturella saldot 2012 (0,5 % av BNP) inte av ytterligare åtgärder, och den kan inte heller förklaras med hjälp av standardelasticiteter. Detta tyder på att ytterligare konsolideringsåtgärder behövs för att säkra den nödvändiga årliga finanspolitiska ansträngning på 0,75 % av BNP under perioden 2011–2013, som rådet har rekommenderat, även med hänsyn till att 2013 inte omfattas av programmet. Programmets nominella offentliga underskott på 4,5 % av BNP 2012, vilket snarare är en konsekvens av antagandet om en oförändrad politik än ett mål, innebär att det finns behov av en ytterligare förbättring på minst 1,5 % av BNP för att tidsfristen 2013 ska kunna hållas. Utifrån programmets skuldberäkningar och de risker som nämnts ovan är den nuvarande finanspolitiska strategin heller inte tillräcklig för att skuldkvoten ska börja minska. Trots att regeringen i programmet åtar sig att genomföra ytterligare åtgärder för att få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP 2013, innehåller programmet inga upplysningar om hur detta ska ske. |
| --- | --- |

(14)

I stort sett är programmets finanspolitiska strategi för 2010 och 2011 förenlig med rådets rekommendation enligt artikel 126.7. I nominellt värde och på grund av de risker som nämnts förefaller den finanspolitiska strategin från och med 2012 inte förenlig med rådets rekommendation enligt artikel 12.7, särskilt som 2013 inte omfattas av programmet. För 2010 är programmets beräkningar av de offentliga finanserna något bättre än beräkningarna i 2010 års budget, vilket till viss del beror på ett gynnsammare makroekonomiskt scenario, och riskerna är väl balanserade. För perioden 2011–2012 förutses i programmet en blygsam årlig finanspolitisk ansträngning på i genomsnitt 0,75 % av BNP, fortfarande med nämnda risker. För 2011 underbyggs programmets beräkningar för de offentliga finanserna av närmare angivna konsolideringsåtgärder. Å andra sidan underbyggs den väntade förändringen i det strukturella saldot 2012 (0,5 % av BNP) inte av ytterligare åtgärder, och den kan inte heller förklaras med hjälp av standardelasticiteter. Detta tyder på att ytterligare konsolideringsåtgärder behövs för att säkra den nödvändiga årliga finanspolitiska ansträngning på 0,75 % av BNP under perioden 2011–2013, som rådet har rekommenderat, även med hänsyn till att 2013 inte omfattas av programmet. Programmets nominella offentliga underskott på 4,5 % av BNP 2012, vilket snarare är en konsekvens av antagandet om en oförändrad politik än ett mål, innebär att det finns behov av en ytterligare förbättring på minst 1,5 % av BNP för att tidsfristen 2013 ska kunna hållas. Utifrån programmets skuldberäkningar och de risker som nämnts ovan är den nuvarande finanspolitiska strategin heller inte tillräcklig för att skuldkvoten ska börja minska. Trots att regeringen i programmet åtar sig att genomföra ytterligare åtgärder för att få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP 2013, innehåller programmet inga upplysningar om hur detta ska ske.

| (15) | Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram. I de rekommendationer som rådet den 2 december 2009 riktade till Nederländerna enligt artikel 126.7 i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra, uppmanades landet också att rapportera in framsteg i genomförandet av rådets rekommendationer i ett särskilt kapitel i uppdateringarna av stabilitetsprogrammet. Nederländerna har delvis efterlevt denna rekommendation. Framför allt omfattar inte programmet år 2013, som är korrigeringsperiodens sista år. |
| --- | --- |

(15)

Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram. I de rekommendationer som rådet den 2 december 2009 riktade till Nederländerna enligt artikel 126.7 i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra, uppmanades landet också att rapportera in framsteg i genomförandet av rådets rekommendationer i ett särskilt kapitel i uppdateringarna av stabilitetsprogrammet. Nederländerna har delvis efterlevt denna rekommendation. Framför allt omfattar inte programmet år 2013, som är korrigeringsperiodens sista år.

Den övergripande slutsatsen är att Nederländerna är hårt drabbat av krisen. Krisen har lett till en kraftig försämring av saldot i de offentliga finanserna, som har vänt från ett överskott på 0,7 % av BNP 2008 till ett underskott på 4,9 % av BNP 2009 och därmed utlöst förfarandet vid alltför stora underskott. En ytterligare försämring väntas 2010, huvudsakligen på grund av olika eftersläpande effekter, såsom ökande arbetslöshet. Det efterföljande tillbakadragandet av de finanspolitiska stimulansåtgärderna och konsolideringspaketet bör ge ett förbättrat saldo i de offentliga finanserna för 2011. 2012 är förbättringen av de offentliga finanserna konjunkturbetingad och baseras på en oförändrad politik. Skuldkvoten, som 2009 överskred fördragets referensvärde på 60 %, väntas öka betydligt under programmets löptid. Den korrigeringsplan som läggs fram i programmet är behäftad med betydliga risker och skulle gynnas av en stärkt konsolidering som går utöver 2011. De huvudsakliga riskerna hör samman med de optimistiska makroekonomiska antagandena i kombination med en låg årlig finanspolitisk ansträngning på 0,75 % av BNP, som har rekommenderats av rådet. I programmet ingår ett åtagande om att vidta ytterligare åtgärder för att tidsfristen 2013 ska kunna hållas. Eftersom 2013 inte omfattas av programmet är det inte möjligt att göra en fullständig bedömning av den finanspolitiska strategin. Därför vore ytterligare information välkommen om den breda strategi som ligger till grund för korrigeringen av det alltför stora underskottet, särskilt information om 2013. Om större primära överskott säkerställs på medellång sikt och reformåtgärder vidtas för att stävja den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter bidrar det till att minska de medelstora riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet. Den reform av pensionssystemet som nyligen föreslogs utgör, om den antas, ett viktigt första steg.

Mot bakgrund av denna bedömning och rekommendationen enligt artikel 126 i EU-fördraget av den 2 december 2009, uppmanar rådet Nederländerna att

| i) | i samband med den grundläggande översynen av de offentliga finanserna ange vilka åtgärder som ska stödja konsolideringen från 2011 och särskilt efterföljande år, öka konsolideringsansträngningarna ytterligare för att säkerställa den årliga finanspolitiska ansträngning som krävs för att få ned underskottet under 3 % av BNP senast 2013, och under hela programperioden utnyttja de extraintäkter som följer av förbättrade makroekonomiska och finanspolitiska utsikter till att snabbare minska underskottet och få ned bruttoskuldkvoten mot referensvärdet, |
| --- | --- |

i)

i samband med den grundläggande översynen av de offentliga finanserna ange vilka åtgärder som ska stödja konsolideringen från 2011 och särskilt efterföljande år, öka konsolideringsansträngningarna ytterligare för att säkerställa den årliga finanspolitiska ansträngning som krävs för att få ned underskottet under 3 % av BNP senast 2013, och under hela programperioden utnyttja de extraintäkter som följer av förbättrade makroekonomiska och finanspolitiska utsikter till att snabbare minska underskottet och få ned bruttoskuldkvoten mot referensvärdet,

| ii) | ytterligare förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt genom att genomföra strukturella reformer som dämpar ökningen av de åldersrelaterade utgifterna. |
| --- | --- |

ii)

ytterligare förbättra de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt genom att genomföra strukturella reformer som dämpar ökningen av de åldersrelaterade utgifterna.

Nederländerna uppmanas också att ge mer information om den strategi och de allmänna åtgärder som underbygger den planerade konsolideringen under de sista åren av programmet så snart som informationen blir tillgänglig och senast i kapitlet om förfarandet vid alltför stora underskott i det kommande stabilitetsprogrammet.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP jan. 2010 | 2,0 | –4 | 1,5 | 2 | 2 |
| KOM nov. 2009 | 2,0 | –4,5 | 0,3 | 1,6 | — |
| SP nov. 2008 | 2,25 | 1,25 | 2 | 2 | — |
| HIKP-inflation
  (%) | SP jan. 2010 | 2,2 | 1 | 1 | 1 | 1 |
| KOM nov. 2009 | 2,2 | 1,1 | 0,9 | 1,2 | — |
| SP nov. 2008 | 2,5 | 3,25 | 2 | 2 | — |
| Produktionsgap (7)

  ( % av potentiell BNP) | SP jan. 2010 | 2,6 | –2,7 | –2,3 | –1,9 | –1,8 |
| KOM nov. 2009 (8) | 3,0 | –2,7 | –3,1 | –2,4 | — |
| SP nov. 2008 | 0,7 | –0,1 | –0,5 | –0,6 | — |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | 4,2 | 4,5 | 5,75 | 6,25 | 6,25 |
| KOM nov. 2009 | 3,9 | 2,7 | 2,7 | 3,6 | — |
| SP nov. 2008 | 8,5 | 9,5 | 7,5 | 8,0 | — |
| Offentliga inkomster
  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | 45,6 | 44,4 | 44,3 | 44,9 | 45,5 |
| KOM nov. 2009 | 46,6 | 44,8 | 44,8 | 45,1 | — |
| SP nov. 2008 | 46,6 | 46,3 | 46,1 | 46,3 | — |
| Offentliga utgifter
  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | 44,9 | 49,3 | 50,4 | 49,9 | 50,0 |
| KOM nov. 2009 | 45,9 | 49,5 | 50,9 | 50,7 | — |
| SP nov. 2008 | 45,4 | 45,1 | 45,3 | 45,2 | — |
| Saldot i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | 0,7 | –4,9 | –6,1 | –5,0 | –4,5 |
| KOM nov. 2009 | 0,7 | –4,7 | –6,1 | –5,6 | — |
| SP nov. 2008 | 1,2 | 1,2 | 0,8 | 1,1 | — |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | 2,8 | –2,5 | –3,7 | –2,6 | –2,0 |
| KOM nov. 2009 | 2,8 | –2,3 | –3,7 | –3,1 | — |
| SP nov. 2008 | 3,4 | 3,3 | 2,9 | 3,1 | — |
| Konjunkturrensat saldo (7)

  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | –0,8 | –3,4 | –4,8 | –3,9 | –3,5 |
| KOM nov. 2009 | –1,0 | –3,2 | –4,4 | –4,3 | — |
| SP nov. 2008 | 0,8 | 1,3 | 1,1 | 1,5 | — |
| Strukturellt saldo (9)

  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | –0,6 | –3,8 | –4,8 | –3,9 | –3,5 |
| KOM nov. 2009 | –1,0 | –3,6 | –4,4 | –4,3 | — |
| SP nov. 2008 | 0,8 | 1,0 | 1,1 | 1,5 | — |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | 58,2 | 62,3 | 67,2 | 69,6 | 72,5 |
| KOM nov. 2009 | 58,2 | 59,8 | 65,6 | 69,7 | — |
| SP nov. 2008 | 42,1 | 39,6 | 38,0 | 36,2 | — |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognoser 2009 (KOM); och kommissionens beräkningar. |

2008

2009

2010

2011

2012

Real BNP

(förändring i %)

SP jan. 2010

2,0

–4

1,5

2

2

KOM nov. 2009

2,0

–4,5

0,3

1,6

—

SP nov. 2008

2,25

1,25

2

2

—

HIKP-inflation

(%)

SP jan. 2010

2,2

1

1

1

1

KOM nov. 2009

2,2

1,1

0,9

1,2

—

SP nov. 2008

2,5

3,25

2

2

—

Produktionsgap (7)

( % av potentiell BNP)

SP jan. 2010

2,6

–2,7

–2,3

–1,9

–1,8

KOM nov. 2009 (8)

3,0

–2,7

–3,1

–2,4

—

SP nov. 2008

0,7

–0,1

–0,5

–0,6

—

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

SP jan. 2010

4,2

4,5

5,75

6,25

6,25

KOM nov. 2009

3,9

2,7

2,7

3,6

—

SP nov. 2008

8,5

9,5

7,5

8,0

—

Offentliga inkomster

(i % av BNP)

SP jan. 2010

45,6

44,4

44,3

44,9

45,5

KOM nov. 2009

46,6

44,8

44,8

45,1

—

SP nov. 2008

46,6

46,3

46,1

46,3

—

Offentliga utgifter

(i % av BNP)

SP jan. 2010

44,9

49,3

50,4

49,9

50,0

KOM nov. 2009

45,9

49,5

50,9

50,7

—

SP nov. 2008

45,4

45,1

45,3

45,2

—

Saldot i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP jan. 2010

0,7

–4,9

–6,1

–5,0

–4,5

KOM nov. 2009

0,7

–4,7

–6,1

–5,6

—

SP nov. 2008

1,2

1,2

0,8

1,1

—

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP jan. 2010

2,8

–2,5

–3,7

–2,6

–2,0

KOM nov. 2009

2,8

–2,3

–3,7

–3,1

—

SP nov. 2008

3,4

3,3

2,9

3,1

—

Konjunkturrensat saldo (7)

(i % av BNP)

SP jan. 2010

–0,8

–3,4

–4,8

–3,9

–3,5

KOM nov. 2009

–1,0

–3,2

–4,4

–4,3

—

SP nov. 2008

0,8

1,3

1,1

1,5

—

Strukturellt saldo (9)

(i % av BNP)

SP jan. 2010

–0,6

–3,8

–4,8

–3,9

–3,5

KOM nov. 2009

–1,0

–3,6

–4,4

–4,3

—

SP nov. 2008

0,8

1,0

1,1

1,5

—

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP jan. 2010

58,2

62,3

67,2

69,6

72,5

KOM nov. 2009

58,2

59,8

65,6

69,7

—

SP nov. 2008

42,1

39,6

38,0

36,2

—

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognoser 2009 (KOM); och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_sv.htm

(2)  I bedömningen beaktas särskilt kommissionens höstprognos från 2009, men även övrig information som sedan dess blivit tillgänglig, bland annat kommissionens interimsprognos från februari 2010.

(3)  I rådets slutsatser av den 10 november 2009 om de offentliga finansernas hållbarhet ”anmodar rådet medlemsstaterna att rikta uppmärksamhet mot hållbarhetsorienterade strategier i sina kommande stabilitets- och konvergensprogram” och ”uppmanar [rådet] kommissionen att tillsammans med kommittén för ekonomisk politik samt ekonomiska och finansiella kommittén vidareutveckla metoder för bedömning av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet i god tid före nästa hållbarhetsrapport”, som väntas 2012.

(4)  Se till exempel IMF, 2001a, Code of good practices on fiscal transparency och OECD, 2002, Best practices for budget transparency, OECD journal on budgeting.

(5)  Se också IMF (2005) country report 05/225, Europeiska kommissionen (2007) De offentliga finanserna i EMU 2007 och Bos, F., ”the Dutch fiscal framework; history, current practice and the role of the CPB”, CPB dokument 150, Nederländernas byrå för ekonomiskpolitisk analys, Haag, juli 2007.

(6)  Den nationella byrån för ekonomiskpolitisk analys är mer känd under namnet Centraal Planbureau (CPB) och är ett oberoende statligt prognosinstitut.

(7)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.

(8)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,7 %, 1,1 %, 0,7 % respektive 0,9 % under perioden 2008–2011.

(9)  Konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder motsvarade 0,4 % av BNP under 2009, underskottsminskande, enligt både det senaste programmet och kommissionens prognos från november 2009.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognoser 2009 (KOM); och kommissionens beräkningar.

---

| 4.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/18

---

RÅDETS YTTRANDE

om Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram för perioden 2009/2010–2014/2015

2010/C 146/04

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 26 april 2010 granskade rådet Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2009/2010–2014/2015. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 april 2010 granskade rådet Förenade kungarikets uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2009/2010–2014/2015.

| (2) | Efter flera års stark tillväxt drabbades landet av en ekonomisk och finansiell kris 2007, där dess BNP kumulativt minskade med cirka 6 %. Först under sista kvartalet 2009 inleddes en blygsam återhämtning. Krisen föregicks och delvis förvärrades av en period, där hushålls- och finanssektorernas ständigt ökande skuldsättning skapade ett stort och ihållande beroende av ett nettoinflöde av kapital. På den djupnande krisen svarade Bank of England med ett aggressivt program med räntesänkningar, likviditetsstöd till banksektorn respektive kvantitativa lättnader från mars 2009. Regeringen gjorde också stora ingrepp för att stabilisera det finansiella systemet, inbegripet större kapitaltillskott, insättnings- och skuldgarantier. I linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa har regeringen satt in betydande finanspolitiska stimulanser, vilket väsentligt försämrat de offentliga finanserna då detta samverkat med de automatiska stabilisatorerna och de lägre tillgångsprisernas intäktseffekter. Försvagningen av de brittiska offentliga finansernas hållbarhet förvärrades av att det primära saldot redan före krisen utmärktes av ett betydande strukturellt underskott. Detta ledde till att det nominella offentliga underskottet snabbt överskred referensvärdet på 3 % av BNP när krisen väl började. Därför blev Förenade kungariket den 8 juli 2008 föremål för förfarandet vid alltför stora underskott och den 2 december 2009 utfärdade rådet den senaste rekommendationen i enlighet med artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat FEUF). Enligt denna skulle underskottet korrigeras senast under 2014/2015. Den brittiska ekonomin står de närmaste åren inför flera problem. Ett är att stabilisera de offentliga finanserna i samband med hushållssektorns pågående minskning av sin upplåning, ett annat att åstadkomma tillräcklig kreditgivning med ett fortfarande bräckligt finanssystem, då många kreditgivare har minskat sin utlåning. Ytterligare ett problem är att få till stånd en produktionsomläggning mot mer exportvänliga produkter, för att stärka handelsbalansen. |
| --- | --- |

(2)

Efter flera års stark tillväxt drabbades landet av en ekonomisk och finansiell kris 2007, där dess BNP kumulativt minskade med cirka 6 %. Först under sista kvartalet 2009 inleddes en blygsam återhämtning. Krisen föregicks och delvis förvärrades av en period, där hushålls- och finanssektorernas ständigt ökande skuldsättning skapade ett stort och ihållande beroende av ett nettoinflöde av kapital. På den djupnande krisen svarade Bank of England med ett aggressivt program med räntesänkningar, likviditetsstöd till banksektorn respektive kvantitativa lättnader från mars 2009. Regeringen gjorde också stora ingrepp för att stabilisera det finansiella systemet, inbegripet större kapitaltillskott, insättnings- och skuldgarantier. I linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa har regeringen satt in betydande finanspolitiska stimulanser, vilket väsentligt försämrat de offentliga finanserna då detta samverkat med de automatiska stabilisatorerna och de lägre tillgångsprisernas intäktseffekter. Försvagningen av de brittiska offentliga finansernas hållbarhet förvärrades av att det primära saldot redan före krisen utmärktes av ett betydande strukturellt underskott. Detta ledde till att det nominella offentliga underskottet snabbt överskred referensvärdet på 3 % av BNP när krisen väl började. Därför blev Förenade kungariket den 8 juli 2008 föremål för förfarandet vid alltför stora underskott och den 2 december 2009 utfärdade rådet den senaste rekommendationen i enlighet med artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat FEUF). Enligt denna skulle underskottet korrigeras senast under 2014/2015. Den brittiska ekonomin står de närmaste åren inför flera problem. Ett är att stabilisera de offentliga finanserna i samband med hushållssektorns pågående minskning av sin upplåning, ett annat att åstadkomma tillräcklig kreditgivning med ett fortfarande bräckligt finanssystem, då många kreditgivare har minskat sin utlåning. Ytterligare ett problem är att få till stånd en produktionsomläggning mot mer exportvänliga produkter, för att stärka handelsbalansen.

| (3) | Även om mycket av den konstaterade reala BNP-nedgången är konjunkturbetingat i en krissituation, har den potentiella produktionsnivån också påverkats negativt. Dessutom kan krisen påverka den potentiella tillväxten på medellång sikt genom lägre investeringar och sämre tillgång på krediter. Vidare förvärrar den ekonomiska krisen åldrandets negativa effekter på den potentiella produktionen och de offentliga finansernas hållbarhet. För att främja den potentiella tillväxten blir det mot denna bakgrund viktigt att öka strukturreformernas takt. För Förenade kungariket är det bland annat viktigt att vidta reformer som höjer kompetensen och ökar produktiviteten. |
| --- | --- |

(3)

Även om mycket av den konstaterade reala BNP-nedgången är konjunkturbetingat i en krissituation, har den potentiella produktionsnivån också påverkats negativt. Dessutom kan krisen påverka den potentiella tillväxten på medellång sikt genom lägre investeringar och sämre tillgång på krediter. Vidare förvärrar den ekonomiska krisen åldrandets negativa effekter på den potentiella produktionen och de offentliga finansernas hållbarhet. För att främja den potentiella tillväxten blir det mot denna bakgrund viktigt att öka strukturreformernas takt. För Förenade kungariket är det bland annat viktigt att vidta reformer som höjer kompetensen och ökar produktiviteten.

| (4) | Programmet innehåller två makroekonomiska scenarier: Ett centralt scenario och ett försiktigare alternativt scenario, baserat på en trendmässig tillväxt som är en kvarts procentenhet lägre än tillväxten i det centrala scenariot. Beräkningarna av de offentliga finanserna baseras på det alternativa scenariot, som är referensscenariot vid denna bedömning av det uppdaterade programmet. I det scenariot väntas BNP-tillväxten återhämta sig och hamna på 2 % under 2010/2011 och sedan på 3,25 % per år under perioden 2011/2012–2014/2015. Detta försiktigare scenario är från början av december 2009, men enligt nyare uppgifter verkar det redan baseras på optimistiska tillväxtantaganden, särskilt för åren 2010/2011 och 2011/2012. (2) Inflationsberäkningarna förefaller realistiska. Programmet saknar explicita prognoser om växelkursen. Det antas dock att BNP-tillväxten kommer att främjas av handelsnettot, lagercykeln och – från och med 2011 – den inhemska efterfrågan, särskilt fasta investeringar och hushållskonsumtionen. Dessa antaganden är relativt sannolika. Handelsnettots bidrag motsvarar kommissionens prognos, fast det negativa handelsnettot under andra halvåret 2009 har en negativ inverkan på dessa beräkningar. Två nedåtrisker för hushållskonsumtionen är att utvecklingen av de disponibla inkomsterna kan dämpas bland annat på grund av svag återhämtning på arbetsmarknaden och ytterligare ökning av hushållens sparkvot. |
| --- | --- |

(4)

Programmet innehåller två makroekonomiska scenarier: Ett centralt scenario och ett försiktigare alternativt scenario, baserat på en trendmässig tillväxt som är en kvarts procentenhet lägre än tillväxten i det centrala scenariot. Beräkningarna av de offentliga finanserna baseras på det alternativa scenariot, som är referensscenariot vid denna bedömning av det uppdaterade programmet. I det scenariot väntas BNP-tillväxten återhämta sig och hamna på 2 % under 2010/2011 och sedan på 3,25 % per år under perioden 2011/2012–2014/2015. Detta försiktigare scenario är från början av december 2009, men enligt nyare uppgifter verkar det redan baseras på optimistiska tillväxtantaganden, särskilt för åren 2010/2011 och 2011/2012. (2) Inflationsberäkningarna förefaller realistiska. Programmet saknar explicita prognoser om växelkursen. Det antas dock att BNP-tillväxten kommer att främjas av handelsnettot, lagercykeln och – från och med 2011 – den inhemska efterfrågan, särskilt fasta investeringar och hushållskonsumtionen. Dessa antaganden är relativt sannolika. Handelsnettots bidrag motsvarar kommissionens prognos, fast det negativa handelsnettot under andra halvåret 2009 har en negativ inverkan på dessa beräkningar. Två nedåtrisker för hushållskonsumtionen är att utvecklingen av de disponibla inkomsterna kan dämpas bland annat på grund av svag återhämtning på arbetsmarknaden och ytterligare ökning av hushållens sparkvot.

| (5) | I programmet beräknas det offentliga underskottet för 2009 uppgå till 12,7 % av BNP. Denna betydande försämring från ett underskott på 6,8 % av BNP år 2008/2009 handlar i stor utsträckning om krisens påverkan på de offentliga finanserna. Försämringen av det offentliga underskottet beräknas under 2009/2010 till cirka 45 % beror på minskningen av den offentliga inkomstkvoten och till 55 % på ökningen av utgiftskvoten, justerade för effekten av det kraftiga nominella BNP-fallet. Recessionens inverkan på de offentliga finanserna förstärktes av den allvarliga nedgången på både finans- och bostadsmarknaden, som bägge varit stora inkomstkällor tidigare. Vidare berodde cirka en fjärdedel av underskottsökningen under 2009/10 på de stimulansåtgärder på totalt 1,5 % av BNP som regeringen vidtog i linje med den europeiska återhämtningsplanen för Europa tillsammans med beslutet att låta de automatiska stabilisatorerna fungera fullt ut för att stödja ekonomin. Den snabba försämringen av de offentliga finanserna har dock allvarligt påverkat Förenade kungarikets möjligheter att föra en mindre stram finanspolitik och samtidigt upprätthålla dess hållbarhet. I stället fordras en snabb förbättring av de offentliga finansernas ställning. Ytterligare finanspolitiska åtstramningar krävs, i linje med rådets förespråkade exitstrategi och för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2014/2015 och återgå till hållbara offentliga finanser. Genomförandet av konsolideringsplanerna i programmet kommer att bidra till att stödja hållbarheten på medellång sikt och förbättra de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(5)

I programmet beräknas det offentliga underskottet för 2009 uppgå till 12,7 % av BNP. Denna betydande försämring från ett underskott på 6,8 % av BNP år 2008/2009 handlar i stor utsträckning om krisens påverkan på de offentliga finanserna. Försämringen av det offentliga underskottet beräknas under 2009/2010 till cirka 45 % beror på minskningen av den offentliga inkomstkvoten och till 55 % på ökningen av utgiftskvoten, justerade för effekten av det kraftiga nominella BNP-fallet. Recessionens inverkan på de offentliga finanserna förstärktes av den allvarliga nedgången på både finans- och bostadsmarknaden, som bägge varit stora inkomstkällor tidigare. Vidare berodde cirka en fjärdedel av underskottsökningen under 2009/10 på de stimulansåtgärder på totalt 1,5 % av BNP som regeringen vidtog i linje med den europeiska återhämtningsplanen för Europa tillsammans med beslutet att låta de automatiska stabilisatorerna fungera fullt ut för att stödja ekonomin. Den snabba försämringen av de offentliga finanserna har dock allvarligt påverkat Förenade kungarikets möjligheter att föra en mindre stram finanspolitik och samtidigt upprätthålla dess hållbarhet. I stället fordras en snabb förbättring av de offentliga finansernas ställning. Ytterligare finanspolitiska åtstramningar krävs, i linje med rådets förespråkade exitstrategi och för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2014/2015 och återgå till hållbara offentliga finanser. Genomförandet av konsolideringsplanerna i programmet kommer att bidra till att stödja hållbarheten på medellång sikt och förbättra de offentliga finanserna.

| (6) | I uppdateringen beräknas det offentliga underskottet på årsbasis minska med 0,6 procentenheter till 12,1 % av BNP under 2010/2011. Denna blygsamma förbättring av underskottet kan helt tillskrivas en ökning av de offentliga intäkterna på 6,5 % i nominella termer, varav cirka en tredjedel beror på att mervärdesskatten i januari 2010 höjdes till samma nivå som före stimulansåtgärderna. Å andra sidan beräknas de offentliga utgifterna fortsätta växa, om än i långsammare takt: nominellt med cirka 4,5 % och realt med 2,25 % under föregående år, varför utgiftskvoten blir densamma som året innan. Generellt kommer det offentliga underskottet att minska med cirka 1,0 % av BNP genom de diskretionära åtgärder som träder i kraft under 2010/2011, vilket inbegriper de som aviserades i den preliminära budgetrapporten för 2008 från november 2008 och i budgeten för 2009 från april 2009. För 2010/2011 beräknas en mindre förbättring på 1⁄4 % av BNP för det strukturella saldot, dvs. konjunkturrensat saldo netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Den beräknade förbättringen av det strukturella budgetunderskottet är betydligt lägre än nettoeffekten av de ovannämnda diskretionära åtgärderna, vilket avspeglar kvarvarande sammansättningseffekter som försämrar den totala inkomstelasticiteten. |
| --- | --- |

(6)

I uppdateringen beräknas det offentliga underskottet på årsbasis minska med 0,6 procentenheter till 12,1 % av BNP under 2010/2011. Denna blygsamma förbättring av underskottet kan helt tillskrivas en ökning av de offentliga intäkterna på 6,5 % i nominella termer, varav cirka en tredjedel beror på att mervärdesskatten i januari 2010 höjdes till samma nivå som före stimulansåtgärderna. Å andra sidan beräknas de offentliga utgifterna fortsätta växa, om än i långsammare takt: nominellt med cirka 4,5 % och realt med 2,25 % under föregående år, varför utgiftskvoten blir densamma som året innan. Generellt kommer det offentliga underskottet att minska med cirka 1,0 % av BNP genom de diskretionära åtgärder som träder i kraft under 2010/2011, vilket inbegriper de som aviserades i den preliminära budgetrapporten för 2008 från november 2008 och i budgeten för 2009 från april 2009. För 2010/2011 beräknas en mindre förbättring på 1⁄4 % av BNP för det strukturella saldot, dvs. konjunkturrensat saldo netto efter engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Den beräknade förbättringen av det strukturella budgetunderskottet är betydligt lägre än nettoeffekten av de ovannämnda diskretionära åtgärderna, vilket avspeglar kvarvarande sammansättningseffekter som försämrar den totala inkomstelasticiteten.

| (7) | Även om programmet innehåller planer för budgetkonsolidering från och med 2010/11 saknar uppdateringen ett medelfristigt mål för de offentliga finanserna som skulle ge dem en hållbar inriktning (3). Detta strider mot stabilitets- och tillväxtpakten. Programmets finanspolitiska strategi på medellång sikt är betydligt mindre ambitiös än vad rådet rekommenderade den 2 december 2009 i enlighet med artikel 126.7. Den överensstämmer heller inte med rekommendationen att sänka underskottet under 3 % av BNP senast 2014/2015.
  I programmet beräknas det offentliga underskottet till 4,7 % av BNP under 2014/15, då Förenade kungariket enligt rådets rekommendation ska ha fått ner underskottet under 3 % av BNP. Under perioden 2010/2011–2014/2015 beräknas den genomsnittliga förbättringen av det strukturella underskottet bara bli 1,0 % av BNP per år (enligt kommissionens omräkning med den allmänt vedertagna metoden), vilket är 0,75 procentenheter lägre än i rådets rekommendation från december 2009. Cirka 60 % av det offentliga underskottets minskning med 7,5 procentenheter under perioden 2011/2012–2014/2015 beror på den planerade bromsningen av utgiftsökningarna. De primära offentliga utgifterna under dessa år planeras minska med i genomsnitt cirka 1,5 % per år, vilket i reala termer innebär ett årsgenomsnitt på 0,75 %. Nästan en fjärdedel av utgiftskvotens minskning under perioden 2011/2012–2014/2015 beror på en nedskärning av investeringarna. Inkomstförstärkande diskretionära åtgärder svarar för cirka 10 % av den beräknade minskningen av budgetunderskottet från och med 2011/2012, inräknat en ny toppskattesats för inkomstskatten i april 2010 och en höjning av de sociala avgifterna som planeras gälla från och med april 2011. Samtidigt kan cirka 30 % av förbättringen av det nominella underskottet tillskrivas den konjunkturförbättring som väntas i programmet. I 2010 års budget, som lades fram den 24 mars 2010, förutses att underskottet 2009/2010 blir 0,5 % av BNP mindre än vad som beräknas i programmet och att det bättre än väntade utfallet kommer att bidra till ett lägre underskott under de påföljande åren. I budgeten tillkännagavs nya finanspolitiska åtstramningsåtgärder på upp till 0,1 % av BNP under hela programperioden, och underskottet 2014/2015 beräknas till 4,2 % av BNP. |
| --- | --- |

(7)

Även om programmet innehåller planer för budgetkonsolidering från och med 2010/11 saknar uppdateringen ett medelfristigt mål för de offentliga finanserna som skulle ge dem en hållbar inriktning (3). Detta strider mot stabilitets- och tillväxtpakten. Programmets finanspolitiska strategi på medellång sikt är betydligt mindre ambitiös än vad rådet rekommenderade den 2 december 2009 i enlighet med artikel 126.7. Den överensstämmer heller inte med rekommendationen att sänka underskottet under 3 % av BNP senast 2014/2015.

I programmet beräknas det offentliga underskottet till 4,7 % av BNP under 2014/15, då Förenade kungariket enligt rådets rekommendation ska ha fått ner underskottet under 3 % av BNP. Under perioden 2010/2011–2014/2015 beräknas den genomsnittliga förbättringen av det strukturella underskottet bara bli 1,0 % av BNP per år (enligt kommissionens omräkning med den allmänt vedertagna metoden), vilket är 0,75 procentenheter lägre än i rådets rekommendation från december 2009. Cirka 60 % av det offentliga underskottets minskning med 7,5 procentenheter under perioden 2011/2012–2014/2015 beror på den planerade bromsningen av utgiftsökningarna. De primära offentliga utgifterna under dessa år planeras minska med i genomsnitt cirka 1,5 % per år, vilket i reala termer innebär ett årsgenomsnitt på 0,75 %. Nästan en fjärdedel av utgiftskvotens minskning under perioden 2011/2012–2014/2015 beror på en nedskärning av investeringarna. Inkomstförstärkande diskretionära åtgärder svarar för cirka 10 % av den beräknade minskningen av budgetunderskottet från och med 2011/2012, inräknat en ny toppskattesats för inkomstskatten i april 2010 och en höjning av de sociala avgifterna som planeras gälla från och med april 2011. Samtidigt kan cirka 30 % av förbättringen av det nominella underskottet tillskrivas den konjunkturförbättring som väntas i programmet. I 2010 års budget, som lades fram den 24 mars 2010, förutses att underskottet 2009/2010 blir 0,5 % av BNP mindre än vad som beräknas i programmet och att det bättre än väntade utfallet kommer att bidra till ett lägre underskott under de påföljande åren. I budgeten tillkännagavs nya finanspolitiska åtstramningsåtgärder på upp till 0,1 % av BNP under hela programperioden, och underskottet 2014/2015 beräknas till 4,2 % av BNP.

| (8) | Budgetutfallen kan under hela perioden bli sämre än vad som beräknas i programmet. I kommissionens höstprognos 2009 väntas en svagare ekonomisk tillväxt under perioden 2010/2011–2011/2012, samtidigt som kommissionen anser det vara osannolikt att Förenade kungarikets ekonomiska tillväxt under perioden 2012/2013–2014/2015 skulle kunna bli 3,75 % per år, som det antas i programmet. Att programmets makroekonomiska inramning är klart optimistisk innebär risker för de finanspolitiska prognoserna i programmet.
  Om den ekonomiska tillväxten från och med 2011/2012 blir lägre än väntat, blir underskottet större än vad som beräknas i programmet. Medan regeringens konsolideringsprogram på medellång sikt mycket grundas på antagandet att de primära utgifterna skulle begränsas på ett sätt som saknar motstycke, underbyggs detta antagande för perioden 2011/2012–2014/2015 ännu inte med detaljerade utgiftsplaner på förvaltningsnivå (vilket för närvarande bara gäller till slutet av räkenskapsåret 2010/2011). För programmets finanspolitiska plan på medellång sikt är ytterligare en källa till osäkerhet att det saknas detaljerade utgiftstak på förvaltningsnivå som underbygger programmets samlade utgiftshypoteser. Uppdateringens mål är att utgiftsökningarna kraftigt ska dämpas på medellång sikt, vilket också innebär betydande krav på effektiviseringar och omfattande omprioriteringar inom den offentliga sektorn. Det är allmänt sett en betydande utmaning att genomföra denna planerade och extraordinära återhållsamhet på utgiftssidan, som också måste fortsätta under en längre tid. Efter sina ingrepp inom finanssektorn har Förenade kungariket även tagit på sig betydande ansvarsförbindelser. Genom sitt program Asset Protection Scheme har regeringen garanterat banktillgångar motsvarande knappt 20 % av BNP. Det är visserligen mycket osäkert om garantierna för lånen och investeringarna verkligen riskerar att behöva tas i anspråk, men programmet kan medföra nettokostnader för regeringen, om kostnaderna för regeringens stöd inte tas igen fullt ut i framtiden. Detta kan därigenom bromsa den finanspolitiska konsolideringstakten. |
| --- | --- |

(8)

Budgetutfallen kan under hela perioden bli sämre än vad som beräknas i programmet. I kommissionens höstprognos 2009 väntas en svagare ekonomisk tillväxt under perioden 2010/2011–2011/2012, samtidigt som kommissionen anser det vara osannolikt att Förenade kungarikets ekonomiska tillväxt under perioden 2012/2013–2014/2015 skulle kunna bli 3,75 % per år, som det antas i programmet. Att programmets makroekonomiska inramning är klart optimistisk innebär risker för de finanspolitiska prognoserna i programmet.

Om den ekonomiska tillväxten från och med 2011/2012 blir lägre än väntat, blir underskottet större än vad som beräknas i programmet. Medan regeringens konsolideringsprogram på medellång sikt mycket grundas på antagandet att de primära utgifterna skulle begränsas på ett sätt som saknar motstycke, underbyggs detta antagande för perioden 2011/2012–2014/2015 ännu inte med detaljerade utgiftsplaner på förvaltningsnivå (vilket för närvarande bara gäller till slutet av räkenskapsåret 2010/2011). För programmets finanspolitiska plan på medellång sikt är ytterligare en källa till osäkerhet att det saknas detaljerade utgiftstak på förvaltningsnivå som underbygger programmets samlade utgiftshypoteser. Uppdateringens mål är att utgiftsökningarna kraftigt ska dämpas på medellång sikt, vilket också innebär betydande krav på effektiviseringar och omfattande omprioriteringar inom den offentliga sektorn. Det är allmänt sett en betydande utmaning att genomföra denna planerade och extraordinära återhållsamhet på utgiftssidan, som också måste fortsätta under en längre tid. Efter sina ingrepp inom finanssektorn har Förenade kungariket även tagit på sig betydande ansvarsförbindelser. Genom sitt program Asset Protection Scheme har regeringen garanterat banktillgångar motsvarande knappt 20 % av BNP. Det är visserligen mycket osäkert om garantierna för lånen och investeringarna verkligen riskerar att behöva tas i anspråk, men programmet kan medföra nettokostnader för regeringen, om kostnaderna för regeringens stöd inte tas igen fullt ut i framtiden. Detta kan därigenom bromsa den finanspolitiska konsolideringstakten.

| (9) | Den offentliga bruttoskulden för 2009/2010 uppskattas till cirka 73 % av BNP och har ökat från 55,5 % året innan. Cirka tre fjärdedelar av skuldkvotens ökning under 2009/2010 avspeglar det höga primära underskottet. Samtidigt ökade skuldkvoten med knappt 3,75 procentenheter genom en stock- flödesjustering till följd av regeringens upplåning för aktieköp inom banksektorn och utlåning till affärsdrivande finansinstitut. Skuldkvoten beräknas öka med ytterligare 18,25 procentenheter under perioden 2010/2011–2014/2015. För det sistnämnda året beräknas i programmet att skuldkvoten stabiliseras på cirka 91,5 % av BNP, i och med att en hög nominell BNP-tillväxt väntas kompensera ökningen av de offentliga skulderna. Den senare beror på att det primära saldot beräknas vara fortsatt negativt vid programperiodens slut och på att räntebetalningarna väntas öka från 2,25 % av BNP under 2009/2010 till knappt 4 % under 2013/2014. Skuldkvoten omfattas också av flera risker under programperioden. En uppåtrisk är att framgångsrik försäljning av bankaktier som regeringen förvärvat genom ingreppen inom finanssektorn kan användas för att minska den offentliga skulden. Nedåtrisker handlar främst om att underskotten sannolikt blir högre än beräknat och om att skuldkvoten påverkas negativt av lägre ekonomisk tillväxt i reala termer. Den globala eller inhemska marknaden kan eventuellt driva upp lånekostnaderna, men effekterna bör bli relativt begränsade med tanke på Förenade kungarikets långa lånetider fast de kan fortfarande vara ogynnsamma. |
| --- | --- |

(9)

Den offentliga bruttoskulden för 2009/2010 uppskattas till cirka 73 % av BNP och har ökat från 55,5 % året innan. Cirka tre fjärdedelar av skuldkvotens ökning under 2009/2010 avspeglar det höga primära underskottet. Samtidigt ökade skuldkvoten med knappt 3,75 procentenheter genom en stock- flödesjustering till följd av regeringens upplåning för aktieköp inom banksektorn och utlåning till affärsdrivande finansinstitut. Skuldkvoten beräknas öka med ytterligare 18,25 procentenheter under perioden 2010/2011–2014/2015. För det sistnämnda året beräknas i programmet att skuldkvoten stabiliseras på cirka 91,5 % av BNP, i och med att en hög nominell BNP-tillväxt väntas kompensera ökningen av de offentliga skulderna. Den senare beror på att det primära saldot beräknas vara fortsatt negativt vid programperiodens slut och på att räntebetalningarna väntas öka från 2,25 % av BNP under 2009/2010 till knappt 4 % under 2013/2014. Skuldkvoten omfattas också av flera risker under programperioden. En uppåtrisk är att framgångsrik försäljning av bankaktier som regeringen förvärvat genom ingreppen inom finanssektorn kan användas för att minska den offentliga skulden. Nedåtrisker handlar främst om att underskotten sannolikt blir högre än beräknat och om att skuldkvoten påverkas negativt av lägre ekonomisk tillväxt i reala termer. Den globala eller inhemska marknaden kan eventuellt driva upp lånekostnaderna, men effekterna bör bli relativt begränsade med tanke på Förenade kungarikets långa lånetider fast de kan fortfarande vara ogynnsamma.

| (10) | Beräkningar av skulden på medellång sikt, som utgår ifrån att BNP-tillväxten endast gradvis kommer att återgå till prognosvärdena före krisen och att även skatterna ska återgå till nivåerna före krisen och som innefattar den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter, visar att programmets finanspolitiska strategi nominellt sett och utan ytterligare ändringar i politiken skulle vara tillräcklig för att stabilisera skuldkvoten till år 2020. |
| --- | --- |

(10)

Beräkningar av skulden på medellång sikt, som utgår ifrån att BNP-tillväxten endast gradvis kommer att återgå till prognosvärdena före krisen och att även skatterna ska återgå till nivåerna före krisen och som innefattar den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter, visar att programmets finanspolitiska strategi nominellt sett och utan ytterligare ändringar i politiken skulle vara tillräcklig för att stabilisera skuldkvoten till år 2020.

| (11) | De långsiktiga budgeteffekterna av befolkningens åldrande ligger nära EU-ländernas genomsnitt. Oaktat detta är redan de offentliga finansernas ställning enligt programmet en risk för dessas hållbarhet. Om primära överskott på medellång sikt kunde åstadkommas och strukturreformer genomföras, skulle detta minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, som i kommissionens hållbarhetsrapport 2009 (4) bedömdes vara stora. Bruttoskuldkvoten ligger över fördragets referensvärde under hela programperioden. |
| --- | --- |

(11)

De långsiktiga budgeteffekterna av befolkningens åldrande ligger nära EU-ländernas genomsnitt. Oaktat detta är redan de offentliga finansernas ställning enligt programmet en risk för dessas hållbarhet. Om primära överskott på medellång sikt kunde åstadkommas och strukturreformer genomföras, skulle detta minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, som i kommissionens hållbarhetsrapport 2009 (4) bedömdes vara stora. Bruttoskuldkvoten ligger över fördragets referensvärde under hela programperioden.

| (12) | Fiscal Responsibility Act (FRA) godkändes av parlamentet den 10 februari 2010 vilket innebar att en bindande finanspolitisk plan infördes för de brittiska myndigheterna. Denna innehåller en Fiscal Consolidation Plan (finanspolitisk konsolideringsplan) med kravet att regeringen ska ”halvera den offentliga sektorns nettoupplåning som andel av BNP inom fyra år räknat från dess beräknade kulmen under 2009–2010. Lagförslaget tillhör sekundärlagstiftningen och genom detta blir regeringens uppsatta mål att upplåningen ska uppgå till högst 5,5 procent av BNP under 2013–2014”. Enligt denna konsolideringsplan ska regeringen också ”sänka upplåningens andel av BNP varje år från och med 2009–2010 till och med 2015–2016 och se till att den offentliga sektorns nettoskuld som andel av BNP sjunker under 2015–2016”. Mer specifik utgiftskontroll kommer att utövas genom ett system med flerårig ”utgiftsplan”, med angivande av övergripande utgiftsplaner och preliminära utgiftstak på förvaltningsnivå. Emellertid har de offentliga utgifterna inte alltid begränsats tillräckligt, för de totala utgiftsutfallen under perioden 2002/2003–2008/2009 överskred i genomsnitt de ursprungliga utgiftstaken enligt utgiftsplanerna. I Fiscal Responsibility Act anges också att regeringen ”ska lämna en förklaring (till parlamentet) om målen inte nås”. För att minska riskerna att målen inte nås skulle en starkare mekanism behövas för bedömning av deras realism och även en beredskapsplan, som skulle tillämpas om underliggande antaganden och makroekonomiska prognoser visade sig vara felaktiga.
  Generellt är Fiscal Responsibility Act visserligen ett steg i rätt riktning, men dess konsolideringsplan är betydligt mindre ambitiös än i rådets rekommendation av den 2 december 2009 enligt artikel 126.7. Det överensstämmer heller inte med sänkningen av underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP senast 2014/2015. |
| --- | --- |

(12)

Fiscal Responsibility Act (FRA) godkändes av parlamentet den 10 februari 2010 vilket innebar att en bindande finanspolitisk plan infördes för de brittiska myndigheterna. Denna innehåller en Fiscal Consolidation Plan (finanspolitisk konsolideringsplan) med kravet att regeringen ska ”halvera den offentliga sektorns nettoupplåning som andel av BNP inom fyra år räknat från dess beräknade kulmen under 2009–2010. Lagförslaget tillhör sekundärlagstiftningen och genom detta blir regeringens uppsatta mål att upplåningen ska uppgå till högst 5,5 procent av BNP under 2013–2014”. Enligt denna konsolideringsplan ska regeringen också ”sänka upplåningens andel av BNP varje år från och med 2009–2010 till och med 2015–2016 och se till att den offentliga sektorns nettoskuld som andel av BNP sjunker under 2015–2016”. Mer specifik utgiftskontroll kommer att utövas genom ett system med flerårig ”utgiftsplan”, med angivande av övergripande utgiftsplaner och preliminära utgiftstak på förvaltningsnivå. Emellertid har de offentliga utgifterna inte alltid begränsats tillräckligt, för de totala utgiftsutfallen under perioden 2002/2003–2008/2009 överskred i genomsnitt de ursprungliga utgiftstaken enligt utgiftsplanerna. I Fiscal Responsibility Act anges också att regeringen ”ska lämna en förklaring (till parlamentet) om målen inte nås”. För att minska riskerna att målen inte nås skulle en starkare mekanism behövas för bedömning av deras realism och även en beredskapsplan, som skulle tillämpas om underliggande antaganden och makroekonomiska prognoser visade sig vara felaktiga.

Generellt är Fiscal Responsibility Act visserligen ett steg i rätt riktning, men dess konsolideringsplan är betydligt mindre ambitiös än i rådets rekommendation av den 2 december 2009 enligt artikel 126.7. Det överensstämmer heller inte med sänkningen av underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP senast 2014/2015.

| (13) | Ökningen av den offentliga utgiftskvoten sedan 2000 och den kraftigare ökningen under de senaste åren understryker att de brittiska offentliga utgifterna måste bli ändamålsenliga och kostnadseffektiva. Under den treårsperiod som utgiftsplanen för 2007 (Comprehensive Spending Review) täcker, dvs. 2008/2009–2010/2011, har den brittiska regeringen åtagit sig att göra extra kostnadseffektiva besparingar på ytterligare 21⁄2 % av BNP. Cirka en femtedel av de senare handlar om besparingar som regeringen planerar att göra under perioden som utgiftsplanen för 2007 täcker. Detta är ett resultat av dess ettåriga driftseffektivitetsprogram (Operational Efficiency Programme), som granskat driftsutgifter inom den offentliga sektorn och konstaterat att årliga besparingar på 1 % av BNP kan göras till 2013/2014, i förhållande till 2007/08. En resultatutvärdering av dessa ambitiösa och klarsynta effektiviseringsinitiativ blir viktig för att visa att de faktiskt ökat de offentliga finansernas kvalitet och begränsat den offentliga utgiftsvolymen. Välkomnas skulle här Nationella revisionsmyndighetens aviserade plan att utvärdera besparingarna inom utgiftsplanen för 2007. Som särskilt motiverad framstår vidare betoningen i Public Value Programme på kostnadseffektiva besparingar inom offentlig hälso-/sjukvård på cirka 1⁄2 % av BNP per år till 2012/2013. Sedan år 2000 har nämligen utgifterna för brittiska National Health Service ökat kraftigt medan produktiviteten sjunkit, samtidigt som hälsoläget förbättrats. |
| --- | --- |

(13)

Ökningen av den offentliga utgiftskvoten sedan 2000 och den kraftigare ökningen under de senaste åren understryker att de brittiska offentliga utgifterna måste bli ändamålsenliga och kostnadseffektiva. Under den treårsperiod som utgiftsplanen för 2007 (Comprehensive Spending Review) täcker, dvs. 2008/2009–2010/2011, har den brittiska regeringen åtagit sig att göra extra kostnadseffektiva besparingar på ytterligare 21⁄2 % av BNP. Cirka en femtedel av de senare handlar om besparingar som regeringen planerar att göra under perioden som utgiftsplanen för 2007 täcker. Detta är ett resultat av dess ettåriga driftseffektivitetsprogram (Operational Efficiency Programme), som granskat driftsutgifter inom den offentliga sektorn och konstaterat att årliga besparingar på 1 % av BNP kan göras till 2013/2014, i förhållande till 2007/08. En resultatutvärdering av dessa ambitiösa och klarsynta effektiviseringsinitiativ blir viktig för att visa att de faktiskt ökat de offentliga finansernas kvalitet och begränsat den offentliga utgiftsvolymen. Välkomnas skulle här Nationella revisionsmyndighetens aviserade plan att utvärdera besparingarna inom utgiftsplanen för 2007. Som särskilt motiverad framstår vidare betoningen i Public Value Programme på kostnadseffektiva besparingar inom offentlig hälso-/sjukvård på cirka 1⁄2 % av BNP per år till 2012/2013. Sedan år 2000 har nämligen utgifterna för brittiska National Health Service ökat kraftigt medan produktiviteten sjunkit, samtidigt som hälsoläget förbättrats.

| (14) | Allmänt sett är programmets finanspolitiska strategi för 2010/2011 i stort sett förenlig med rådets rekommendationer enligt artikel 126.7, särskilt att konsolideringen inleds detta år. Emellertid är den finanspolitiska strategin från och med 2011/2012 inte förenlig med rådets rekommendationer enligt artikel 126.7. Tidsfristen är 2014/2015 enligt rekommendationen till Förenade kungariket från december 2009 att åtgärda sitt alltför stora underskott. Även nominellt sett beräknas emellertid det offentliga underskottet då ligga klart över referensvärdet på 3 % av BNP (4,7 %) och omfattas dessutom av ovannämnda nedåtrisker. Efter rådets rekommendation aviserades det dessutom åtgärder i den preliminära budgetrapporten för 2009 av den 9 december 2009 som för perioden 2010/2011–2012/2013 innebär vissa lättnader i finanspolitiken jämfört med de finanspolitiska planerna i budgeten för 2009 från april 2009. Detta är inte förenligt med rådets rekommendation om att ”undvika ytterligare åtgärder som bidrar till försämringen av de offentliga finanserna”. Under perioden 2010/2011–2014/2015 beräknas det strukturella underskottet i genomsnitt förbättras med 1,0 % av BNP per år (enligt kommissionens omräkning med den allmänt vedertagna metoden), vilket är 9,75 procentenheter lägre än i rådets rekommendation från december 2009. Mot bakgrund av programmets skuldberäkningar och ovannämnda risker kan denna finanspolitiska strategi vara otillräcklig för att åter få skuldkvoten att minska. |
| --- | --- |

(14)

Allmänt sett är programmets finanspolitiska strategi för 2010/2011 i stort sett förenlig med rådets rekommendationer enligt artikel 126.7, särskilt att konsolideringen inleds detta år. Emellertid är den finanspolitiska strategin från och med 2011/2012 inte förenlig med rådets rekommendationer enligt artikel 126.7. Tidsfristen är 2014/2015 enligt rekommendationen till Förenade kungariket från december 2009 att åtgärda sitt alltför stora underskott. Även nominellt sett beräknas emellertid det offentliga underskottet då ligga klart över referensvärdet på 3 % av BNP (4,7 %) och omfattas dessutom av ovannämnda nedåtrisker. Efter rådets rekommendation aviserades det dessutom åtgärder i den preliminära budgetrapporten för 2009 av den 9 december 2009 som för perioden 2010/2011–2012/2013 innebär vissa lättnader i finanspolitiken jämfört med de finanspolitiska planerna i budgeten för 2009 från april 2009. Detta är inte förenligt med rådets rekommendation om att ”undvika ytterligare åtgärder som bidrar till försämringen av de offentliga finanserna”. Under perioden 2010/2011–2014/2015 beräknas det strukturella underskottet i genomsnitt förbättras med 1,0 % av BNP per år (enligt kommissionens omräkning med den allmänt vedertagna metoden), vilket är 9,75 procentenheter lägre än i rådets rekommendation från december 2009. Mot bakgrund av programmets skuldberäkningar och ovannämnda risker kan denna finanspolitiska strategi vara otillräcklig för att åter få skuldkvoten att minska.

| (15) | Programmet uppvisar några betydande brister när det gäller obligatoriska och frivilliga uppgifter som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram (5). Rådets rekommendation enligt artikel 126.7 av den 2 december 2009 syftade till att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra. I denna uppmanade rådet även Förenade kungariket att i ett särskilt kapitel i uppdateringarna av konvergensprogrammet rapportera om hur genomförandet framskrider av den finanspolitiska konsolideringsstrategin för att korrigera det alltför stora offentliga underskottet. Förenade kungariket har inte till fullo följt denna rekommendation även om informationen fanns med i programmet. |
| --- | --- |

(15)

Programmet uppvisar några betydande brister när det gäller obligatoriska och frivilliga uppgifter som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram (5). Rådets rekommendation enligt artikel 126.7 av den 2 december 2009 syftade till att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra. I denna uppmanade rådet även Förenade kungariket att i ett särskilt kapitel i uppdateringarna av konvergensprogrammet rapportera om hur genomförandet framskrider av den finanspolitiska konsolideringsstrategin för att korrigera det alltför stora offentliga underskottet. Förenade kungariket har inte till fullo följt denna rekommendation även om informationen fanns med i programmet.

Sammantaget är slutsatsen att konvergensprogrammets finanspolitiska strategi inte är tillräckligt ambitiös och behöver förstärkas betydligt för att vara förenlig med rådets rekommendation av den 2 december 2009 enligt artikel 126.7 i FEUF. De brittiska offentliga finanserna har försämrats kraftigt, till följd av de samverkande effekterna av automatiska stabilisatorer, sjunkande priser på tillgångar och finanspolitiska stimulanser. De offentliga finansernas hållbarhet hade dock redan före krisen urholkats genom att underskotten i Förenade kungariket riskerade att överskrida referensvärdet på 3 % av BNP. En restriktiv finanspolitik är lämplig under 2010/2011. En trovärdig tidsram för att återställa de offentliga finansernas hållbarhet, enligt definitionen i stabilitets- och tillväxtpakten, förutsätter ytterligare och större finanspolitiska åtstramningsåtgärder utöver dem som för närvarande planeras. Huvuddelen av den beräknade underskottsminskningen på medellång sikt grundas på den restriktiva övergripande utgiftsplanen under perioden 2011/2012– 2014/2015. En källa till osäkerhet är därför att det saknas detaljerade utgiftstak på förvaltningsnivå som underbygger dessa utgiftsmål. Ännu mer tveksam blir de brittiska myndigheternas konsolideringsprognos av att den makroekonomiska situationen riskerar att bli mindre gynnsam än myndigheterna antar, till vilket kommer osäkerheten kring banksektorns lån och investeringar som regeringen gått i god för. Det krävs en ambitiösare konsolideringsplan på kort och medellång sikt, att döma av nedåtriskerna för de brittiska finanspolitiska beräkningarna. Om primära överskott på medellång sikt tryggades, skulle detta minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, som i kommissionens hållbarhetsrapport 2009 bedömdes vara stora i Förenade kungariket.

Mot bakgrund av denna bedömning, och rekommendationen av den 2 december 2009 enligt artikel 126.7 i FEUF, uppmanar rådet Förenade kungariket att göra följande:

| i) | Undvika ytterligare åtgärder som bidrar till att försämra de offentliga finanserna under 2010/2011 och om den ekonomiska tillväxten skulle bli svagare än i programmets beräkningar, se till att det offentliga underskottet under 2010/2011 begränsas till programprognosen från januari 2010, ifall riskerna till följd av att programmets makroekonomiska scenario är mer optimistiskt än scenariot bakom rekommendationen enligt artikel 126.7 skulle materialiseras. |
| --- | --- |

i)

Undvika ytterligare åtgärder som bidrar till att försämra de offentliga finanserna under 2010/2011 och om den ekonomiska tillväxten skulle bli svagare än i programmets beräkningar, se till att det offentliga underskottet under 2010/2011 begränsas till programprognosen från januari 2010, ifall riskerna till följd av att programmets makroekonomiska scenario är mer optimistiskt än scenariot bakom rekommendationen enligt artikel 126.7 skulle materialiseras.

| ii) | Sätta upp ett mer ambitiöst mål för sänkningen av det offentliga underskottet under fördragets referensvärde på 3 % av BNP senast 2014/2015 och även öka den finanspolitiska ansträngningens planerade takt från och med 2011/2012, i linje med rådets rekommendation enligt artikel 126.7, och utnyttja alla möjligheter, även till följd av bättre ekonomiska och marknadsmässiga förhållanden, till att påskynda sänkningen av bruttosskuldkvoten mot referensvärdet på 60 % av BNP, vilket även skulle förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. |
| --- | --- |

ii)

Sätta upp ett mer ambitiöst mål för sänkningen av det offentliga underskottet under fördragets referensvärde på 3 % av BNP senast 2014/2015 och även öka den finanspolitiska ansträngningens planerade takt från och med 2011/2012, i linje med rådets rekommendation enligt artikel 126.7, och utnyttja alla möjligheter, även till följd av bättre ekonomiska och marknadsmässiga förhållanden, till att påskynda sänkningen av bruttosskuldkvoten mot referensvärdet på 60 % av BNP, vilket även skulle förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

| iii) | Under 2010 offentliggöra – åtminstone för treårsperioden efter 2010/2011 – de utgiftstak på förvaltningsnivå på vilka de övergripande utgiftsberäkningarna grundas. |
| --- | --- |

iii)

Under 2010 offentliggöra – åtminstone för treårsperioden efter 2010/2011 – de utgiftstak på förvaltningsnivå på vilka de övergripande utgiftsberäkningarna grundas.

| iv) | Genomföra de kostnadseffektiva besparingar som anges i Operational Efficiency Programme (OEP) och i andra initiativ till kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

iv)

Genomföra de kostnadseffektiva besparingar som anges i Operational Efficiency Programme (OEP) och i andra initiativ till kostnadseffektivitet.

Förenade kungariket uppmanas vidare att bättre uppfylla uppgiftskraven i uppförandekoden.

Före bedömningen av om effektiva åtgärder vidtagits enligt förfarandet vid alltför stora underskott uppmanas Förenade kungariket också att som tillägg till programmet rapportera om de framsteg som gjorts vid genomförandet av rådets rekommendation av den 2 december 2009 enligt artikel 126.7 samt att närmare beskriva den konsolideringsstrategi som krävs för att på sikt korrigera det alltför stora underskottet. Rådet upprepar sin uppmaning om att alla följande uppdateringar också bör innehålla ett kapitel med denna information, så länge som en medlemsstat fortfarande är föremål för förfarandet vid alltför stora underskott.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 | 2014/2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP jan. 2010 | –1,3 | –3,5 | 2,0 | 3,3 | 3,3 | 3,3 | 3,3 |
| KOM nov. 2009 | 0,6 | –4,6 | 0,9 | 1,9 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | –0,3 | –0,5 | 2,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | — |
| HIKP-inflation
  (i %) | KP jan. 2010 | 3,8 | 2,3 | 2,0 | 1,5 | 1,8 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2009 | 3,6 | 2,0 | 1,4 | 1,6 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | 3,8 | 1,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | — |
| Produktionsgap (6)

  (i % av potentiell BNP) | KP jan. 2010 | 0,0 | –4,6 | –4,4 | –2,8 | –1,5 | –0,4 | 0,5 |
| KOM nov. 2009 (7) | 0,4 | –3,7 | –3,5 | –2,7 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | –0,5 | –2,4 | –2,1 | –1,2 | –0,4 | 0,2 | — |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) (8) | KP jan. 2010 | — | — | — | — | — | — | — |
| KOM nov. 2009 | –1,4 | –2,2 | –1,4 | –0,7 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | — | — | — | — | — | — | — |
| Offentliga intäkter
  (i % av BNP) | KP jan. 2010
   (9) | 36,6 | 34,8 | 35,4 | 36,7 | 37,1 | 37,2 | 37,1 |
| KOM nov. 2009 | 41,9 | 38,4 | 39,2 | 39,8 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | 36,7 | 35,5 | 36,6 | 37,3 | 37,7 | 38,0 | — |
| Offentliga utgifter
  ( % of GDP) | KP jan. 2010
   (9) | 43,4 | 47,4 | 47,4 | 45,8 | 44,2 | 42,7 | 41,5 |
| KOM nov. 2009 | 49,0 | 51,2 | 51,5 | 50,3 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | 42,2 | 43,7 | 43,7 | 42,9 | 42,1 | 41,4 | — |
| Saldot i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP jan. 2010 | –6,9 | –12,7 | –12,1 | –9,2 | –7,4 | –5,6 | –4,7 |
| KOM nov. 2009 | –6,9 | –13,0 | –12,5 | –10,7 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | –5,5 | –8,2 | –7,1 | –5,6 | –4,4 | –3,4 | — |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP jan. 2010 | –4,7 | –10,5 | –9,1 | –5,7 | –3,7 | –1,8 | –0,9 |
| KOM nov. 2009 | –4,8 | –11,0 | –9,6 | –7,5 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | –3,4 | –6,4 | –4,5 | –2,6 | –1,4 | –0,3 | — |
| Konjunkturrensat saldo (6)

  (i % av BNP) | KP jan. 2010 | –6,9 | –10,8 | –10,3 | –8,0 | –6,8 | –5,5 | –4,9 |
| KOM nov. 2009 | –7,1 | –11,5 | –11,0 | –9,6 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | –5,3 | –7,2 | –6,2 | –5,1 | –4,2 | –3,5 | — |
| Strukturellt saldo (10)

  (i % av BNP) | KP jan. 2010 | –6,2 | –10,5 | –10,3 | –8,0 | –6,8 | –5,5 | –4,9 |
| KOM nov. 2009 | –6,3 | –11,4 | –11,0 | –9,6 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | –5,3 | –7,2 | –6,2 | –5,1 | –4,2 | –3,5 | — |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP jan. 2010 | 55,5 | 72,9 | 82,1 | 88,0 | 90,9 | 91,6 | 91,2 |
| KOM nov. 2009 | 55,5 | 71,7 | 81,9 | 89,0 | — | — | — |
| KP dec. 2008 | 52,9 | 60,5 | 65,1 | 67,5 | 68,6 | 68,5 | — |
| Källor:


  Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

2014/2015

Real BNP

(förändring i %)

KP jan. 2010

–1,3

–3,5

2,0

3,3

3,3

3,3

3,3

KOM nov. 2009

0,6

–4,6

0,9

1,9

—

—

—

KP dec. 2008

–0,3

–0,5

2,0

3,0

3,0

3,0

—

HIKP-inflation

(i %)

KP jan. 2010

3,8

2,3

2,0

1,5

1,8

2,0

2,0

KOM nov. 2009

3,6

2,0

1,4

1,6

—

—

—

KP dec. 2008

3,8

1,0

2,0

2,0

2,0

2,0

—

Produktionsgap (6)

(i % av potentiell BNP)

KP jan. 2010

0,0

–4,6

–4,4

–2,8

–1,5

–0,4

0,5

KOM nov. 2009 (7)

0,4

–3,7

–3,5

–2,7

—

—

—

KP dec. 2008

–0,5

–2,4

–2,1

–1,2

–0,4

0,2

—

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP) (8)

KP jan. 2010

—

—

—

—

—

—

—

KOM nov. 2009

–1,4

–2,2

–1,4

–0,7

—

—

—

KP dec. 2008

—

—

—

—

—

—

—

Offentliga intäkter

(i % av BNP)

KP jan. 2010
   (9)

36,6

34,8

35,4

36,7

37,1

37,2

37,1

KOM nov. 2009

41,9

38,4

39,2

39,8

—

—

—

KP dec. 2008

36,7

35,5

36,6

37,3

37,7

38,0

—

Offentliga utgifter

( % of GDP)

KP jan. 2010
   (9)

43,4

47,4

47,4

45,8

44,2

42,7

41,5

KOM nov. 2009

49,0

51,2

51,5

50,3

—

—

—

KP dec. 2008

42,2

43,7

43,7

42,9

42,1

41,4

—

Saldot i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP jan. 2010

–6,9

–12,7

–12,1

–9,2

–7,4

–5,6

–4,7

KOM nov. 2009

–6,9

–13,0

–12,5

–10,7

—

—

—

KP dec. 2008

–5,5

–8,2

–7,1

–5,6

–4,4

–3,4

—

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP jan. 2010

–4,7

–10,5

–9,1

–5,7

–3,7

–1,8

–0,9

KOM nov. 2009

–4,8

–11,0

–9,6

–7,5

—

—

—

KP dec. 2008

–3,4

–6,4

–4,5

–2,6

–1,4

–0,3

—

Konjunkturrensat saldo (6)

(i % av BNP)

KP jan. 2010

–6,9

–10,8

–10,3

–8,0

–6,8

–5,5

–4,9

KOM nov. 2009

–7,1

–11,5

–11,0

–9,6

—

—

—

KP dec. 2008

–5,3

–7,2

–6,2

–5,1

–4,2

–3,5

—

Strukturellt saldo (10)

(i % av BNP)

KP jan. 2010

–6,2

–10,5

–10,3

–8,0

–6,8

–5,5

–4,9

KOM nov. 2009

–6,3

–11,4

–11,0

–9,6

—

—

—

KP dec. 2008

–5,3

–7,2

–6,2

–5,1

–4,2

–3,5

—

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP jan. 2010

55,5

72,9

82,1

88,0

90,9

91,6

91,2

KOM nov. 2009

55,5

71,7

81,9

89,0

—

—

—

KP dec. 2008

52,9

60,5

65,1

67,5

68,6

68,5

—

Källor:

Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_sv.htm

(2)  Vid bedömningen beaktas framför allt kommissionens höstprognos 2009, men även andra uppgifter som senare har blivit tillgängliga.

(3)  De landsspecifika medelfristiga målen bör avspegla tre faktorer: i) Det skuldstabiliserande saldot vid en skuldkvot motsvarande referensvärdet på 60 % av BNP (beroende av långsiktig potentiell tillväxt), vilket ger medlemsstater med relativt låg skuld ett finanspolitiskt handlingsutrymme. ii) Ytterligare skuldminskande insatser i medlemsstater vars skuldkvot överstiger referensvärdet på 60 % av BNP, där snabba framsteg understås. iii) En andel av den korrigering som krävs för att täcka nuvärdet av de framtida ökningarna av åldersrelaterade offentliga utgifter.

(4)  I rådets slutsatser från den 10 november 2009 om de offentliga finansernas hållbarhet ”anmodar rådet medlemsstaterna att rikta uppmärksamhet mot hållbarhetsorienterade strategier i sina kommande stabilitets- och konvergensprogram” och ”uppmanar kommissionen att tillsammans med kommittén för ekonomisk politik samt ekonomiska och finansiella kommittén vidareutveckla metoder för bedömning av offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet i god tid före nästa hållbarhetsrapport”, som väntas 2012.

(5)  Särskilt försvårade bristen på arbetsmarknadsuppgifter omräkningen av produktionsgap enligt den allmänt vedertagna metoden.

(6)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,5 %, 0,8 %, 0,8 % respektive 1,1 % under perioden 2008–2011.

(8)  Uppgifterna avser kalenderår.

(9)  Det brittiska programmets utgifts- och inkomstuppgifter följer inte den harmoniserade standarden enligt ESA95 för den offentliga sektorn. Tabelluppgifterna baseras på tabell 2.7 i ”supplementary material” (kompletteringar) i den preliminära budgetrapporten för 2009. För åren mellan 2011/2012 och 2014/2015 baseras sifferuppgifterna om offentliga intäkter och utgifter på beräkningar om den offentliga sektorn.

(10)  Konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder beräknas till 0,7 % av BNP år 2008/2009 och 0,3 % år 2009/2010 (underskottsökande), på grundval av uppgifterna i det senaste programmet.

Källor:

Konvergensprogram (KP), kommissionens höstprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 4.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/24

---

Eurons växelkurs (1)

3 juni 2010

2010/C 146/05

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2268 |
| JPY | japansk yen | 113,74 |
| DKK | dansk krona | 7,4413 |
| GBP | pund sterling | 0,83570 |
| SEK | svensk krona | 9,5210 |
| CHF | schweizisk franc | 1,4149 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,8660 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,750 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 275,20 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7085 |
| PLN | polsk zloty | 4,0705 |
| RON | rumänsk leu | 4,1900 |
| TRY | turkisk lira | 1,9317 |
| AUD | australisk dollar | 1,4469 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,2734 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,5586 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7896 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7223 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 469,46 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,3434 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,3768 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2620 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 276,70 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,0061 |
| PHP | filippinsk peso | 56,846 |
| RUB | rysk rubel | 37,9828 |
| THB | thailändsk baht | 39,969 |
| BRL | brasiliansk real | 2,2262 |
| MXN | mexikansk peso | 15,6245 |
| INR | indisk rupie | 57,2550 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2268

JPY

japansk yen

113,74

DKK

dansk krona

7,4413

GBP

pund sterling

0,83570

SEK

svensk krona

9,5210

CHF

schweizisk franc

1,4149

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,8660

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,750

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

275,20

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7085

PLN

polsk zloty

4,0705

RON

rumänsk leu

4,1900

TRY

turkisk lira

1,9317

AUD

australisk dollar

1,4469

CAD

kanadensisk dollar

1,2734

HKD

Hongkongdollar

9,5586

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7896

SGD

singaporiansk dollar

1,7223

KRW

sydkoreansk won

1 469,46

ZAR

sydafrikansk rand

9,3434

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,3768

HRK

kroatisk kuna

7,2620

IDR

indonesisk rupiah

11 276,70

MYR

malaysisk ringgit

4,0061

PHP

filippinsk peso

56,846

RUB

rysk rubel

37,9828

THB

thailändsk baht

39,969

BRL

brasiliansk real

2,2262

MXN

mexikansk peso

15,6245

INR

indisk rupie

57,2550

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 4.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/25 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/25

---

BESLUT OM ATT AVSLUTA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET PÅ GRUND AV ATT MEDLEMSSTATEN HAR ÅTERKALLAT SIN ANMÄLAN AV EN STÖDÅTGÄRD

Statligt stöd – Tyskland

(Artiklarna 107–109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt)

Kommissionens tillkännagivande i enlighet med artikel 108.2 i EUF – återkallande

Statligt stöd C 28/08 (f.d. N 345/06) – tillägget för små och medelstora företag till förmån för Magdeburger Artolith GmbH (M.A.L.)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 146/06

Kommissionen har beslutat att avsluta det formella granskningsförfarande (1) enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget som inleddes den 17 juni 2008 avseende den ovan nämnda stödåtgärden och har därvid noterat att Tyskland återkallade den anmälda åtgärden den 25 februari 2010 och inte kommer att driva detta stödprojekt vidare.

---

(1)  EUT C 268, 23.10.2008, s. 23.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 4.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/26

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 146/07

| 1. | Kommissionen mottog den 28 maj 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Avnet Inc. (Avnet, Förenta staterna) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Bell Micro Products Inc. (Bell Micro, Förenta staterna) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 28 maj 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Avnet Inc. (Avnet, Förenta staterna) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Bell Micro Products Inc. (Bell Micro, Förenta staterna) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Avnet: Distribution av elektroniska komponenter, IT-produkter och tekniktjänster, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Avnet: Distribution av elektroniska komponenter, IT-produkter och tekniktjänster,

| — | Bell Micro: Distribution av produkter och system för datalagring, IT-produkter, kringutrustning och mjukvara samt mervärdestjänster. |
| --- | --- |

—

Bell Micro: Distribution av produkter och system för datalagring, IT-produkter, kringutrustning och mjukvara samt mervärdestjänster.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro, till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5864 – Avnet/Bell Micro, till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

---

| 4.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/27

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 146/08

| 1. | Kommissionen mottog den 28 maj 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Univar Europe Holdings B.V. (Univar, Nederländerna), ytterst kontrollerat av fonder som rådgivs och förvaltas av CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (CVC, Luxemburg), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Eurochem Holding B.V. (Eurochem, Nederländerna) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 28 maj 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Univar Europe Holdings B.V. (Univar, Nederländerna), ytterst kontrollerat av fonder som rådgivs och förvaltas av CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. (CVC, Luxemburg), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Eurochem Holding B.V. (Eurochem, Nederländerna) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | CVC: Investeringsråd till investeringsfonder och/eller investerings- förvaltning för investeringsfonders räkning, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

CVC: Investeringsråd till investeringsfonder och/eller investerings- förvaltning för investeringsfonders räkning,

| — | Univar: Distribution av kemiska produkter, |
| --- | --- |

—

Univar: Distribution av kemiska produkter,

| — | Eurochem: Distribution av kemiska produkter. |
| --- | --- |

—

Eurochem: Distribution av kemiska produkter.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem, till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5814 – CVC/Univar Europe/Eurochem, till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

---

| 4.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/28

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 146/09

| 1. | Kommissionen mottog den 26 maj 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 och till följd av ett hänskjutande enligt artikel 4.5 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Total Petrochemicals Feluy S.A. (TPF, Belgien) som tillhör Total-koncernen (Total, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar kontroll över delar av Polimeri Europa Benelux S.A. (Polimeri, Belgien) som består av Polimeris polystyrenproduktionslinjer (och tillhörande tillverkning av standardpolystyren (GPPS) och slagfast polystyren (HIPS)) i Feluy, Belgien (Målföretaget), genom förvärv av tillgångar. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 26 maj 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 och till följd av ett hänskjutande enligt artikel 4.5 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Total Petrochemicals Feluy S.A. (TPF, Belgien) som tillhör Total-koncernen (Total, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar kontroll över delar av Polimeri Europa Benelux S.A. (Polimeri, Belgien) som består av Polimeris polystyrenproduktionslinjer (och tillhörande tillverkning av standardpolystyren (GPPS) och slagfast polystyren (HIPS)) i Feluy, Belgien (Målföretaget), genom förvärv av tillgångar.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | TPF: Tillverkning av bulkpolymerer (polyetylen, polypropen, polystyren), |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

TPF: Tillverkning av bulkpolymerer (polyetylen, polypropen, polystyren),

| — | Målföretaget: Tillverkning av polystyren. |
| --- | --- |

—

Målföretaget: Tillverkning av polystyren.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri, till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5854 – Total Group/HIPS & GPPS business of Polimeri, till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

---

| 4.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/29

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2010/C 146/10

| 1. | Kommissionen mottog den 26 maj 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen KKR & Co. L.P. (KKR, Förenta staterna) samt Triton Managers III Limited och TFF III Limited (tillsammans Triton Fund III, Jersey), som tillhör investeringsfondskoncernen Triton (Triton, Jersey), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar gemensam kontroll över företaget Ambea AB (Ambea, Sverige) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 26 maj 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen KKR & Co. L.P. (KKR, Förenta staterna) samt Triton Managers III Limited och TFF III Limited (tillsammans Triton Fund III, Jersey), som tillhör investeringsfondskoncernen Triton (Triton, Jersey), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar gemensam kontroll över företaget Ambea AB (Ambea, Sverige) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | KKR: Tillgångsförvaltningstjänster till offentliga och privata marknads- investerare, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

KKR: Tillgångsförvaltningstjänster till offentliga och privata marknads- investerare,

| — | Triton: Riskkapitalfond, |
| --- | --- |

—

Triton: Riskkapitalfond,

| — | Ambea: Hälso-, sjukvårds- och omsorgstjänster i Sverige, Finland och Norge. |
| --- | --- |

—

Ambea: Hälso-, sjukvårds- och omsorgstjänster i Sverige, Finland och Norge.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5871 – KKR/Triton/Ambea, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 4.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 146/30 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 146/30

---

INFORMATIONSMEDDELANDE – OFFENTLIGT SAMRÅD

Geografiska beteckningar från Ukraina

2010/C 146/11

Inom ramen för de pågående förhandlingarna för att ingå ett frihandelsavtal med Ukraina överväger man att inom Europeiska unionen som geografiska beteckningar skydda de namn som anges nedan och som i Ukraina är registrerade i ”Law No. 752-XIV on the Protection of Rights to Indication of Origin of Goods” (Lag nr 752-XIV om skyddet av rätten till ursprungsbeteckningar för varor).

Kommissionen uppmanar medlemsstater, tredjeländer eller de fysiska eller juridiska personer som har ett legitimt intresse och som är bosatta eller etablerade i en medlemsstat eller tredjeland att framställa invändningar mot ett sådant skydd genom att inge en motiverad förklaring.

Invändningar måste komma in till kommissionen inom två månader räknat från dagen för detta offentliggörande. Invändningarna ska sändas till följande e-postadress: AGRI-B3-GI@ec.europa.eu

Invändningarna kommer endast att tas upp till prövning om de mottas inom den utsatta tidsgränsen och om de visar att skydd av det föreslagna namnet skulle

| 1. | komma i konflikt med namnet på en växtsort eller en djurras och därmed riskera att vilseleda konsumenten om produktens verkliga ursprung, |
| --- | --- |

1.

komma i konflikt med namnet på en växtsort eller en djurras och därmed riskera att vilseleda konsumenten om produktens verkliga ursprung,

| 2. | vara helt eller delvis homonymt med ett namn som redan skyddas i Europeisk unionen enligt rådets förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”, i vilken den gemensamma organisationen av marknaden för vin har integrerats) (1) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker (2), eller ingå i de avtal som gemenskapen har slutit med något av följande länder:






  — | Republiken Albanien (2006/580/EG (3): Rådets beslut av den 12 juni 2006 om undertecknande och ingående av ett interimsavtal mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan, om handel och handelsrelaterade frågor (Protokoll nr 3 om ömsesidiga förmånsmedgivanden för vissa viner och om ömsesidigt erkännande och skydd och ömsesidig kontroll av namn på viner, spritdrycker och aromatiserade viner), |
| --- | --- | --- |

2.

vara helt eller delvis homonymt med ett namn som redan skyddas i Europeisk unionen enligt rådets förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”, i vilken den gemensamma organisationen av marknaden för vin har integrerats) (1) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 110/2008 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, spritdrycker (2), eller ingå i de avtal som gemenskapen har slutit med något av följande länder:

—

Republiken Albanien (2006/580/EG (3): Rådets beslut av den 12 juni 2006 om undertecknande och ingående av ett interimsavtal mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan, om handel och handelsrelaterade frågor (Protokoll nr 3 om ömsesidiga förmånsmedgivanden för vissa viner och om ömsesidigt erkännande och skydd och ömsesidig kontroll av namn på viner, spritdrycker och aromatiserade viner),

| — | Australien (94/184/EG (4): Rådets beslut av den 24 januari 1994 om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Australien om handel med vin), |
| --- | --- |

—

Australien (94/184/EG (4): Rådets beslut av den 24 januari 1994 om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Australien om handel med vin),

| — | Bosnien och Hercegovina (2008/474/EG (5): Rådets beslut av den 16 juni 2008 om undertecknande och ingående av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, om handel och handelsrelaterade frågor – Protokoll nr 7), |
| --- | --- |

—

Bosnien och Hercegovina (2008/474/EG (5): Rådets beslut av den 16 juni 2008 om undertecknande och ingående av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, om handel och handelsrelaterade frågor – Protokoll nr 7),

| — | Kanada (2004/91/EG: Rådets beslut av den 30 juli 2003 om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Kanada om handel med vin och spritdrycker (6)), |
| --- | --- |

—

Kanada (2004/91/EG: Rådets beslut av den 30 juli 2003 om ingående av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Kanada om handel med vin och spritdrycker (6)),

| — | Republiken Chile (2002/979/EG (7): Rådets beslut av den 18 november 2002 om undertecknande och provisorisk tillämpning av vissa bestämmelser i avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan), |
| --- | --- |

—

Republiken Chile (2002/979/EG (7): Rådets beslut av den 18 november 2002 om undertecknande och provisorisk tillämpning av vissa bestämmelser i avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan),

| — | Kroatien (2001/918/EG (8): Rådets beslut av den 3 december 2001 om ingående av ett tilläggsprotokoll om anpassning av handelsaspekterna av Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien å andra sidan, för att beakta resultaten av förhandlingarna mellan parterna om ömsesidiga förmånsmedgivanden för vissa viner, ömsesidigt erkännande och skydd och ömsesidig kontroll av namn på viner samt ömsesidigt erkännande och skydd och ömsesidig kontroll av beteckningar för spritdrycker och aromatiserade drycker), |
| --- | --- |

—

Kroatien (2001/918/EG (8): Rådets beslut av den 3 december 2001 om ingående av ett tilläggsprotokoll om anpassning av handelsaspekterna av Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kroatien å andra sidan, för att beakta resultaten av förhandlingarna mellan parterna om ömsesidiga förmånsmedgivanden för vissa viner, ömsesidigt erkännande och skydd och ömsesidig kontroll av namn på viner samt ömsesidigt erkännande och skydd och ömsesidig kontroll av beteckningar för spritdrycker och aromatiserade drycker),

| — | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2001/916/EG (9): Rådets beslut av den 3 december 2001 om ingående av ett tilläggsprotokoll om anpassning av handelsaspekterna av Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, för att beakta resultaten av förhandlingarna mellan parterna om ömsesidiga förmånsmedgivanden för vissa viner, ömsesidigt erkännande och skydd och ömsesidig kontroll av namn på viner samt ömsesidigt erkännande och skydd och ömsesidig kontroll av beteckningar för spritdrycker och aromatiserade drycker), |
| --- | --- |

—

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2001/916/EG (9): Rådets beslut av den 3 december 2001 om ingående av ett tilläggsprotokoll om anpassning av handelsaspekterna av Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, å andra sidan, för att beakta resultaten av förhandlingarna mellan parterna om ömsesidiga förmånsmedgivanden för vissa viner, ömsesidigt erkännande och skydd och ömsesidig kontroll av namn på viner samt ömsesidigt erkännande och skydd och ömsesidig kontroll av beteckningar för spritdrycker och aromatiserade drycker),

| — | Mexiko (97/361/EG (10): Rådets beslut av den 27 maj 1997 om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Mexikos förenta stater om ömsesidigt erkännande och skydd av beteckningar inom sektorn för spritdrycker), |
| --- | --- |

—

Mexiko (97/361/EG (10): Rådets beslut av den 27 maj 1997 om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Mexikos förenta stater om ömsesidigt erkännande och skydd av beteckningar inom sektorn för spritdrycker),

| — | Montenegro (2007/855/EG (11): Rådets beslut av den 15 oktober 2007 om undertecknande och ingående av ett interimsavtal om handel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan), |
| --- | --- |

—

Montenegro (2007/855/EG (11): Rådets beslut av den 15 oktober 2007 om undertecknande och ingående av ett interimsavtal om handel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan),

| — | Sydafrika (2002/51/EG (12): Rådets beslut av den 21 januari 2002 om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Sydafrika om handel med vin, – och rådets beslut 2002/52/EG (13) av den 21 januari 2002 om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Sydafrika om handel med spritdrycker), |
| --- | --- |

—

Sydafrika (2002/51/EG (12): Rådets beslut av den 21 januari 2002 om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Sydafrika om handel med vin, – och rådets beslut 2002/52/EG (13) av den 21 januari 2002 om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Sydafrika om handel med spritdrycker),

| — | Schweiz (2002/309/EG, Euratom (14): Rådets och, i fråga om avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete, kommissionens beslut av den 4 April 2002 om ingående av sju avtal med Schweiziska edsförbundet, och särskilt avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter – Bilaga 7), |
| --- | --- |

—

Schweiz (2002/309/EG, Euratom (14): Rådets och, i fråga om avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete, kommissionens beslut av den 4 April 2002 om ingående av sju avtal med Schweiziska edsförbundet, och särskilt avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter – Bilaga 7),

| — | Amerikas förenta stater (2006/232/EG (15): Rådets beslut av den 20 december 2005 om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater om handel med vin), |
| --- | --- |

—

Amerikas förenta stater (2006/232/EG (15): Rådets beslut av den 20 december 2005 om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater om handel med vin),

| 3. | kunna vilseleda konsumenten om produktens rätta identitet, med hänsyn till ett varumärkes anseende och renommé och den tid som det har använts, |
| --- | --- |

3.

kunna vilseleda konsumenten om produktens rätta identitet, med hänsyn till ett varumärkes anseende och renommé och den tid som det har använts,

| 4. | äventyra överlevnaden för ett identiskt eller snarlikt namn eller ett varumärke eller för produkter som lagligen har marknadsförts under minst fem år före offentliggörandet av detta meddelande, eller |
| --- | --- |

4.

äventyra överlevnaden för ett identiskt eller snarlikt namn eller ett varumärke eller för produkter som lagligen har marknadsförts under minst fem år före offentliggörandet av detta meddelande, eller

| 5. | om invändningarna kan leda till slutsatsen att det namn som ansökan om registrering avser kan betraktas som generiskt. |
| --- | --- |

5.

om invändningarna kan leda till slutsatsen att det namn som ansökan om registrering avser kan betraktas som generiskt.

De kriterier som avses ovan ska bedömas med avseende på förhållandena inom Europeiska unionen, vilket när det gäller immateriella rättigheter endast avser det eller de territorier där nämnda rättigheter är skyddade. Ett eventuellt skydd av dessa namn i Europeiska unionen är beroende av att dessa förhandlingar slutförs på ett framgångsrikt sätt samt av den påföljande rättsakten.

Förteckning över geografiska beteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel
   (16)

| Produktklass | Registrerat namn i Ukraina | Transkription med latinska bokstäver |
| --- | --- | --- |
| Vin | Сонячна Долина | Soniachna Dolyna
  (Soniachna Dolina) |
| Vin | Новий Свiт | Novyj Svit
  (Novy Svet) |

Produktklass

Registrerat namn i Ukraina

Transkription med latinska bokstäver

Vin

Сонячна Долина

Soniachna Dolyna

(Soniachna Dolina)

Vin

Новий Свiт

Novyj Svit

(Novy Svet)

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

(2)  EUT L 36, 13.2.2008, s. 16.

(3)  EUT L 239, 1.9.2006, s. 1.

(4)  EGT L 86, 31.3.1994, s. 1.

(5)  EUT L 169, 30.6.2008, s. 10.

(6)  EUT L 35, 6.2.2004, s. 1.

(7)  EGT L 352, 30.12.2002, s. 1.

(8)  EGT L 342, 27.12.2001, s. 42.

(9)  EGT L 342, 27.12.2001, s. 6.

(10)  EGT L 152, 11.6.1997, s. 15.

(11)  EUT L 345, 28.12.2007, s. 1.

(12)  EGT L 28, 30.1.2002, s. 3.

(13)  EGT L 28, 30.1.2002, s. 112.

(14)  EGT L 114, 30.4.2002, s. 1.

(15)  EUT L 87, 24.3.2006, s. 1.

(16)  List provided by the Ukrainian Authorities, in the framework of ongoing negotiations. Excerpt from the Ukrainian GI Register, Law No 752-XIV on the Protection of Rights to Indication of Origin of Goods16 June 1999 (http://www.sdip.gov.ua).

---