# Den Europæiske Unions C 144/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2010.144.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 144 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 53. årgang3. juni 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2010.144.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 144

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

53. årgang3. juni 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | UDTALELSER |
| | Rådet |
| 2010/C 144/01 | Rådets udtalelse om Maltas opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2012 | 1 |
| 2010/C 144/02 | Rådets udtalelse om Portugals opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2013 | 6 |
| 2010/C 144/03 | Rådets udtalelse om Rumæniens opdaterede konvergensprogram, 2009-2012 | 12 |
| 2010/C 144/04 | Rådets udtalelse om Slovakiets opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2012 | 17 |
| 2010/C 144/05 | Rådets udtalelse om Sloveniens opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2013 | 22 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

2010/C 144/01

Rådets udtalelse om Maltas opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2012

1

2010/C 144/02

Rådets udtalelse om Portugals opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2013

6

2010/C 144/03

Rådets udtalelse om Rumæniens opdaterede konvergensprogram, 2009-2012

12

2010/C 144/04

Rådets udtalelse om Slovakiets opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2012

17

2010/C 144/05

Rådets udtalelse om Sloveniens opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2013

22

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 144/06 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 27 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2010/C 144/06

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

27

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 144/07 | Euroens vekselkurs | 30 |
| 2010/C 144/08 | Kommissionens meddelelse inden for rammerne af implementering af kommissionens direktiv 2002/40/EF(Titler og referencer for harmoniserede standarder som skal offentliggøres i henhold til direktivet)
   (
  1
  ) | 31 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2010/C 144/09 | Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 16, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Forpligtelse til offentlig tjeneste vedrørende ruteflyvning (
  1
  ) | 32 |
| 2010/C 144/10 | Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 16, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Forpligtelse til offentlig tjeneste vedrørende ruteflyvning (
  1
  ) | 33 |
| 2010/C 144/11 | Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Udbud vedrørende ruteflyvning med forpligtelse til offentlig tjeneste (
  1
  ) | 34 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2010/C 144/07

Euroens vekselkurs

30

2010/C 144/08

Kommissionens meddelelse inden for rammerne af implementering af kommissionens direktiv 2002/40/EF(Titler og referencer for harmoniserede standarder som skal offentliggøres i henhold til direktivet)
   (
  1
  )

(Titler og referencer for harmoniserede standarder som skal offentliggøres i henhold til direktivet)

1

31

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2010/C 144/09

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 16, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Forpligtelse til offentlig tjeneste vedrørende ruteflyvning (
  1
  )

1

32

2010/C 144/10

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 16, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Forpligtelse til offentlig tjeneste vedrørende ruteflyvning (
  1
  )

1

33

2010/C 144/11

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Udbud vedrørende ruteflyvning med forpligtelse til offentlig tjeneste (
  1
  )

1

34

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 144/12 | Forslagsindkaldelse — EACEA/12/10 — Programmet Aktive Unge — Delaktion 4.5 — Informationskampagner rettet mod unge og personer, der er aktive inden for ungdomsarbejde og ungdomsorganisationer | 35 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

2010/C 144/12

Forslagsindkaldelse — EACEA/12/10 — Programmet Aktive Unge — Delaktion 4.5 — Informationskampagner rettet mod unge og personer, der er aktive inden for ungdomsarbejde og ungdomsorganisationer

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

UDTALELSER

Rådet

| 3.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/1

---

RÅDETS UDTALELSE

om Maltas opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2012

2010/C 144/01

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET DENNE UDTALELSE:

| (1) | Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Maltas opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2009-2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Maltas opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2009-2012.

| (2) | Den globale krise har især sat sine spor i Malta på handelsområdet med forholdsvis begrænsede konsekvenser for finanssektoren. I 2009 skete der en vis afmatning i den økonomiske aktivitet, idet ikke blot eksporten, men også investeringerne faldt. Det private forbrug skønnes at have været relativt stabilt som følge af en fortsat positiv beskæftigelsessituation og gennemførelsen af en række genopretningsforanstaltninger i tråd med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Samtidig skete der en brat nedgang i importen, som skønnes at have ført til en betydelig reduktion af underskuddet over for udlandet i 2009.
  Konsekvenserne af den økonomiske afmatning og visse engangsudgifter i 2008 førte til en markant forøgelse af det offentlige underskud i 2008-2009 i forhold til 2007. På denne baggrund og i lyset af den høje gældskvote vedtog Rådet den 7. juli 2009 en beslutning, hvori det fastslog, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Malta. Den 16. februar 2010 vedtog Rådet en henstilling om at korrigere dette underskud senest i 2011. Malta skal ikke alene genoprette en sund finanspolitisk stilling og forbedre holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt på baggrund af den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, men også styrke konkurrenceevnen for at gøre økonomien mere modstandsdygtig over for ydre påvirkninger. Dette vil på den ene side kræve en forøgelse af den menneskelige kapital, frigørelse af erhvervsmuligheder og videreførelse af bestræbelserne på at gå over til mere værdiskabende aktiviteter og på den anden side en indsats i retning af en effektiv lønfastsættelsesmekanisme, som skaber en snæver forbindelse mellem løn og produktivitetsfremgang. |
| --- | --- |

(2)

Den globale krise har især sat sine spor i Malta på handelsområdet med forholdsvis begrænsede konsekvenser for finanssektoren. I 2009 skete der en vis afmatning i den økonomiske aktivitet, idet ikke blot eksporten, men også investeringerne faldt. Det private forbrug skønnes at have været relativt stabilt som følge af en fortsat positiv beskæftigelsessituation og gennemførelsen af en række genopretningsforanstaltninger i tråd med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Samtidig skete der en brat nedgang i importen, som skønnes at have ført til en betydelig reduktion af underskuddet over for udlandet i 2009.

Konsekvenserne af den økonomiske afmatning og visse engangsudgifter i 2008 førte til en markant forøgelse af det offentlige underskud i 2008-2009 i forhold til 2007. På denne baggrund og i lyset af den høje gældskvote vedtog Rådet den 7. juli 2009 en beslutning, hvori det fastslog, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Malta. Den 16. februar 2010 vedtog Rådet en henstilling om at korrigere dette underskud senest i 2011. Malta skal ikke alene genoprette en sund finanspolitisk stilling og forbedre holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt på baggrund af den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, men også styrke konkurrenceevnen for at gøre økonomien mere modstandsdygtig over for ydre påvirkninger. Dette vil på den ene side kræve en forøgelse af den menneskelige kapital, frigørelse af erhvervsmuligheder og videreførelse af bestræbelserne på at gå over til mere værdiskabende aktiviteter og på den anden side en indsats i retning af en effektiv lønfastsættelsesmekanisme, som skaber en snæver forbindelse mellem løn og produktivitetsfremgang.

| (3) | Selv om den nedgang i det reale BNP, der er konstateret i forbindelse med krisen, i vidt omfang er konjunkturbetinget, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Desuden kan krisen også påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt gennem lavere investeringer og muligvis en stigning i den strukturelle arbejdsløshed. Desuden forværrer den økonomiske krises virkninger de negative konsekvenser af den øgede andel af ældre i befolkningen for den potentielle outputvækst og de offentlige finansers holdbarhed. På den baggrund er det afgørende at fremskynde strukturreformer, der kan forstærke den potentielle vækst. For Malta er det navnlig vigtigt at gennemføre yderligere reformer inden for uddannelsessektoren og reformer, som styrker konkurrenceevnen. |
| --- | --- |

(3)

Selv om den nedgang i det reale BNP, der er konstateret i forbindelse med krisen, i vidt omfang er konjunkturbetinget, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Desuden kan krisen også påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt gennem lavere investeringer og muligvis en stigning i den strukturelle arbejdsløshed. Desuden forværrer den økonomiske krises virkninger de negative konsekvenser af den øgede andel af ældre i befolkningen for den potentielle outputvækst og de offentlige finansers holdbarhed. På den baggrund er det afgørende at fremskynde strukturreformer, der kan forstærke den potentielle vækst. For Malta er det navnlig vigtigt at gennemføre yderligere reformer inden for uddannelsessektoren og reformer, som styrker konkurrenceevnen.

| (4) | I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes væksten i det reale BNP — som skønnes at være faldet med 2 % i 2009 — at stige igen med 1,1 % i 2010 for derefter at stige med gennemsnitligt ca. 2,6 % i resten af programperioden.
  Ud fra de oplysninger, der er til rådighed på nuværende tidspunkt (2), synes dette scenario at bygge på vækstantagelser, der er plausible for perioden indtil 2010, men særdeles optimistiske for den efterfølgende periode. Hvad angår vækstens sammensætning, forekommer den forventede stigning i den indenlandske efterspørgsel at være højt sat i hele programperioden. Programmets inflationsfremskrivninger synes derimod at være til den lave side. |
| --- | --- |

(4)

I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes væksten i det reale BNP — som skønnes at være faldet med 2 % i 2009 — at stige igen med 1,1 % i 2010 for derefter at stige med gennemsnitligt ca. 2,6 % i resten af programperioden.

Ud fra de oplysninger, der er til rådighed på nuværende tidspunkt (2), synes dette scenario at bygge på vækstantagelser, der er plausible for perioden indtil 2010, men særdeles optimistiske for den efterfølgende periode. Hvad angår vækstens sammensætning, forekommer den forventede stigning i den indenlandske efterspørgsel at være højt sat i hele programperioden. Programmets inflationsfremskrivninger synes derimod at være til den lave side.

| (5) | Programmet anslår, at underskuddet på de offentlige finanser vil andrage 3,8 % af BNP i 2009. Dette er en forbedring i forhold til 2008, hvor underskuddet voksede til 4,7 % af BNP som følge af nogle udgiftsforøgende engangsforanstaltninger, der blev gennemført det år. Det samlede underskud (eksklusive disse foranstaltninger) steg i 2009 som følge af krisens indvirkning på navnlig de indirekte skatteindtægter. De genopretningsforanstaltninger, der er vedtaget i tråd med den europæiske økonomiske genopretningsplan, og som beløber sig til 0,7 % af BNP, blev ifølge de maltesiske myndigheder fuldt ud opvejet af kompenserende foranstaltninger. Ifølge programmet vil finanspolitikken i 2010 være stort set neutral, mens den i 2011 vil være restriktiv, hvilket er i tråd med den exitstrategi, som Rådet har anbefalet, og som tager sigte på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2011. I 2012 forventes underskudskvoten at stabilisere sig på baggrund af en forventet høj vækstrate, hvilket tyder på en ekspansiv finanspolitik. |
| --- | --- |

(5)

Programmet anslår, at underskuddet på de offentlige finanser vil andrage 3,8 % af BNP i 2009. Dette er en forbedring i forhold til 2008, hvor underskuddet voksede til 4,7 % af BNP som følge af nogle udgiftsforøgende engangsforanstaltninger, der blev gennemført det år. Det samlede underskud (eksklusive disse foranstaltninger) steg i 2009 som følge af krisens indvirkning på navnlig de indirekte skatteindtægter. De genopretningsforanstaltninger, der er vedtaget i tråd med den europæiske økonomiske genopretningsplan, og som beløber sig til 0,7 % af BNP, blev ifølge de maltesiske myndigheder fuldt ud opvejet af kompenserende foranstaltninger. Ifølge programmet vil finanspolitikken i 2010 være stort set neutral, mens den i 2011 vil være restriktiv, hvilket er i tråd med den exitstrategi, som Rådet har anbefalet, og som tager sigte på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2011. I 2012 forventes underskudskvoten at stabilisere sig på baggrund af en forventet høj vækstrate, hvilket tyder på en ekspansiv finanspolitik.

| (6) | I 2010 forventes underskudskvoten stort set at stabilisere sig i forhold til 2009, nemlig på 3,9 % af BNP. Det primære underskud forventes ligeledes at stabilisere sig på 0,6 % af BNP. Underskudsmålet for 2010 ser umiddelbart ud til at være i overensstemmelse med Rådet henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, af 16. februar 2010. Foranstaltningerne i budgettet for 2010 har samlet set en neutral indvirkning på budgetstillingen og består på den ene side af yderligere genopretningsforanstaltninger til støtte for økonomien og på den anden side af konsolideringsforanstaltninger.
  Indtægterne forventes at stige med 2,4 procentpoint af BNP i 2010 for det første som følge af en stigning i kategorien »andre indtægter« (understøttet af midler fra EU's strukturfonde), for det andet som følge af en kraftig stigning i skatteindtægterne og for det tredje som følge af diskretionære skatteforøgende foranstaltninger og en mere effektiv inddrivelse af skatter. Udgifterne forventes at stige med 2,5 procentpoint af BNP, hvilket hovedsagelig skyldes større investeringer og en stigning i »andre udgifter«. Udgifterne til de supplerende genopretningsforanstaltninger modvirkes delvis af en nedgang i de offentlige lønningers andel af BNP, primært takket være en gunstig basiseffekt (visse engangsudgifter i 2009), men også takket være en restriktiv ansættelsespolitik. Den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger genberegnet i henhold til den metode, der er aftalt i fællesskab, forventes at falde med 0,25 procentpoint af BNP i 2010, hvilket tyder på en stort set neutral finanspolitik. |
| --- | --- |

(6)

I 2010 forventes underskudskvoten stort set at stabilisere sig i forhold til 2009, nemlig på 3,9 % af BNP. Det primære underskud forventes ligeledes at stabilisere sig på 0,6 % af BNP. Underskudsmålet for 2010 ser umiddelbart ud til at være i overensstemmelse med Rådet henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, af 16. februar 2010. Foranstaltningerne i budgettet for 2010 har samlet set en neutral indvirkning på budgetstillingen og består på den ene side af yderligere genopretningsforanstaltninger til støtte for økonomien og på den anden side af konsolideringsforanstaltninger.

Indtægterne forventes at stige med 2,4 procentpoint af BNP i 2010 for det første som følge af en stigning i kategorien »andre indtægter« (understøttet af midler fra EU's strukturfonde), for det andet som følge af en kraftig stigning i skatteindtægterne og for det tredje som følge af diskretionære skatteforøgende foranstaltninger og en mere effektiv inddrivelse af skatter. Udgifterne forventes at stige med 2,5 procentpoint af BNP, hvilket hovedsagelig skyldes større investeringer og en stigning i »andre udgifter«. Udgifterne til de supplerende genopretningsforanstaltninger modvirkes delvis af en nedgang i de offentlige lønningers andel af BNP, primært takket være en gunstig basiseffekt (visse engangsudgifter i 2009), men også takket være en restriktiv ansættelsespolitik. Den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger genberegnet i henhold til den metode, der er aftalt i fællesskab, forventes at falde med 0,25 procentpoint af BNP i 2010, hvilket tyder på en stort set neutral finanspolitik.

| (7) | Hovedsigtet med programmets budgetstrategi på mellemlang sigt er at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP senest i 2011 — den frist, som Rådet har sat for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud — og så vidt muligt at stabilisere underskudskvoten i 2012. Strukturelt set skønnes budgetstillingen at blive forbedret med 0,75 procentpoint af BNP i 2011, men at blive forværret igen i 2012 med 0,5 procentpoint, hvilket indebærer, at Malta fjerner sig endnu mere fra sin mellemfristede målsætning for budgetstillingen. Maltas mellemfristede budgetmålsætning er at opnå en strukturelt afbalanceret stilling, hvilket i betragtning af de seneste fremskrivninger og gældsniveauer afspejler pagtens mål. Det forventes ikke, at den mellemfristede budgetmålsætning vil blive nået i programperioden. Nedbringelsen af det samlede underskud i 2011 skal tilvejebringes ved at reducere udgiftskvoten, hvilket ifølge programmet er mere end tilstrækkeligt til at opveje det forventede fald i indtægtskvoten, mens den stabilisering af underskuddet, der satses på i 2012, er en følge af et yderligere fald i begge kvoter. Denne udvikling er ikke i tilstrækkelig grad understøttet af konkrete foranstaltninger, selv om tilbagetrækningen af de midlertidige genopretningsforanstaltninger efter 2010 og videreførelsen af den restriktive ansættelsespolitik i den offentlige sektor forventes at bidrage til udgiftstilbageholdenhed. Væksten i de offentlige udgifter forventes at falde med 9,3 % i 2010 til henholdsvis 1,8 % i 2011 og 2,7 % i 2012.
  Lønudgifter, forbrug i produktionen, de offentlige udgifter og »andre udgifter« bidrager alle som en procentdel af BNP til den samlede reduktion af udgifterne i perioden 2010-2012, mens sociale overførsler forbliver stabile, hvilket afspejler den relativt stærke underliggende dynamik, specielt når det gælder pensioner. På indtægtssiden forventes de indirekte skatter — efter den kraftige skattestigning, som forventes ifølge programmet i 2010 — at falde som andel af BNP både i 2011 og 2012, mens de direkte skatter forventes at stige i 2011 og at stabilisere sig i 2012. |
| --- | --- |

(7)

Hovedsigtet med programmets budgetstrategi på mellemlang sigt er at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP senest i 2011 — den frist, som Rådet har sat for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud — og så vidt muligt at stabilisere underskudskvoten i 2012. Strukturelt set skønnes budgetstillingen at blive forbedret med 0,75 procentpoint af BNP i 2011, men at blive forværret igen i 2012 med 0,5 procentpoint, hvilket indebærer, at Malta fjerner sig endnu mere fra sin mellemfristede målsætning for budgetstillingen. Maltas mellemfristede budgetmålsætning er at opnå en strukturelt afbalanceret stilling, hvilket i betragtning af de seneste fremskrivninger og gældsniveauer afspejler pagtens mål. Det forventes ikke, at den mellemfristede budgetmålsætning vil blive nået i programperioden. Nedbringelsen af det samlede underskud i 2011 skal tilvejebringes ved at reducere udgiftskvoten, hvilket ifølge programmet er mere end tilstrækkeligt til at opveje det forventede fald i indtægtskvoten, mens den stabilisering af underskuddet, der satses på i 2012, er en følge af et yderligere fald i begge kvoter. Denne udvikling er ikke i tilstrækkelig grad understøttet af konkrete foranstaltninger, selv om tilbagetrækningen af de midlertidige genopretningsforanstaltninger efter 2010 og videreførelsen af den restriktive ansættelsespolitik i den offentlige sektor forventes at bidrage til udgiftstilbageholdenhed. Væksten i de offentlige udgifter forventes at falde med 9,3 % i 2010 til henholdsvis 1,8 % i 2011 og 2,7 % i 2012.

Lønudgifter, forbrug i produktionen, de offentlige udgifter og »andre udgifter« bidrager alle som en procentdel af BNP til den samlede reduktion af udgifterne i perioden 2010-2012, mens sociale overførsler forbliver stabile, hvilket afspejler den relativt stærke underliggende dynamik, specielt når det gælder pensioner. På indtægtssiden forventes de indirekte skatter — efter den kraftige skattestigning, som forventes ifølge programmet i 2010 — at falde som andel af BNP både i 2011 og 2012, mens de direkte skatter forventes at stige i 2011 og at stabilisere sig i 2012.

| (8) | Budgetresultatet kan vise sig at blive værre end forventet i hele programperioden. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for de budgetmæssige fremskrivninger, forekommer optimistiske, navnlig efter 2010. Det bidrag, som de stigende skatteindtægter og den bedre håndhævelse af skattelovgivningen forventes at yde til den budgetterede stigning i skattekvoten i 2010, forekommer optimistiske og udgør en risiko for skattefremskrivningerne i hele programperioden. I betragtning af de seneste overskridelser, omfanget af de planlagte nedskæringer og mangelen på oplysninger om de konkrete foranstaltninger, der skal understøtte den planlagte reduktion af udgiftskvoten i programperioden, kan det desuden ikke udelukkes, at der vil forekomme udgiftsoverskridelser. Det skal bemærkes, at der ifølge programmet vil blive holdt nøje øje med udviklingen i indtægts- og udgiftselementerne for 2010, og at der om nødvendigt vil blive truffet yderligere foranstaltninger. |
| --- | --- |

(8)

Budgetresultatet kan vise sig at blive værre end forventet i hele programperioden. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for de budgetmæssige fremskrivninger, forekommer optimistiske, navnlig efter 2010. Det bidrag, som de stigende skatteindtægter og den bedre håndhævelse af skattelovgivningen forventes at yde til den budgetterede stigning i skattekvoten i 2010, forekommer optimistiske og udgør en risiko for skattefremskrivningerne i hele programperioden. I betragtning af de seneste overskridelser, omfanget af de planlagte nedskæringer og mangelen på oplysninger om de konkrete foranstaltninger, der skal understøtte den planlagte reduktion af udgiftskvoten i programperioden, kan det desuden ikke udelukkes, at der vil forekomme udgiftsoverskridelser. Det skal bemærkes, at der ifølge programmet vil blive holdt nøje øje med udviklingen i indtægts- og udgiftselementerne for 2010, og at der om nødvendigt vil blive truffet yderligere foranstaltninger.

| (9) | Gældskvoten forventes at holde sig over traktatens referenceværdi i hele programperioden. Ifølge programmet skønnes den offentlige bruttogæld at være steget til 66,8 % af BNP i 2009 fra under 64 % i 2007. Denne stigning i gældskvoten skyldes et fald i det reale BNP tillige med et beskedent primært underskud. Gældskvoten forventes at stige yderligere med næsten 2 procentpoint i 2010 og at falde igen til ca. 67 % i 2012 som følge af de forventede optimistiske økonomiske vækstrater og den planlagte tilbagevenden til et beskedent primært overskud i programmets sidste år. I betragtning af de risikofaktorer, der kan gøre det vanskeligt at opfylde budgetmålsætningerne, vil gældskvoten sandsynligvis udvikle sig mindre gunstigt end forventet i henhold til programmet. |
| --- | --- |

(9)

Gældskvoten forventes at holde sig over traktatens referenceværdi i hele programperioden. Ifølge programmet skønnes den offentlige bruttogæld at være steget til 66,8 % af BNP i 2009 fra under 64 % i 2007. Denne stigning i gældskvoten skyldes et fald i det reale BNP tillige med et beskedent primært underskud. Gældskvoten forventes at stige yderligere med næsten 2 procentpoint i 2010 og at falde igen til ca. 67 % i 2012 som følge af de forventede optimistiske økonomiske vækstrater og den planlagte tilbagevenden til et beskedent primært overskud i programmets sidste år. I betragtning af de risikofaktorer, der kan gøre det vanskeligt at opfylde budgetmålsætningerne, vil gældskvoten sandsynligvis udvikle sig mindre gunstigt end forventet i henhold til programmet.

| (10) | Gældsprognosen på mellemlang sigt (indtil 2020), ifølge hvilken BNP-vækstraterne gradvis når op på de værdier, der var forventet før krisen, og skatte- og afgiftstrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og som også omfatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, viser at den budgetstrategi, som påtænkes i programmet for perioden indtil 2012, umiddelbart og uden yderligere ændringer i den førte politik ikke vil være tilstrækkelig til at stabilisere gældskvoten i 2020. |
| --- | --- |

(10)

Gældsprognosen på mellemlang sigt (indtil 2020), ifølge hvilken BNP-vækstraterne gradvis når op på de værdier, der var forventet før krisen, og skatte- og afgiftstrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og som også omfatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, viser at den budgetstrategi, som påtænkes i programmet for perioden indtil 2012, umiddelbart og uden yderligere ændringer i den førte politik ikke vil være tilstrækkelig til at stabilisere gældskvoten i 2020.

| (11) | Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring i Malta er et godt stykke over gennemsnittet i EU. Ud fra programmets beregninger forstærker budgetstillingen i 2009 de budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring for holdbarhedsgabet. Fastholdelsen af store primære overskud på mellemlang sigt vil sammen med gennemførelsen af strukturreformer, som begrænser den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, bidrage til at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed, som i Kommissionens holdbarhedsrapport for 2009 (3) bedømmes som store. |
| --- | --- |

(11)

Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring i Malta er et godt stykke over gennemsnittet i EU. Ud fra programmets beregninger forstærker budgetstillingen i 2009 de budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring for holdbarhedsgabet. Fastholdelsen af store primære overskud på mellemlang sigt vil sammen med gennemførelsen af strukturreformer, som begrænser den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, bidrage til at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed, som i Kommissionens holdbarhedsrapport for 2009 (3) bedømmes som store.

| (12) | De udgiftsoverskridelser, der er konstateret siden 2008, navnlig på områderne lønudgifter og sundhedspleje, hænger sammen med visse svagheder i Maltas finanspolitiske rammer. Til disse svagheder hører manglende bindende udgiftslofter, svagheder i budgetgennemførelsen, mangelen på et uafhængigt organ i budgetproceduren, og begrænset hensyntagen til den mellemfristede budgetstrategi ved fastlæggelsen af budgettet. I programmet anerkendes vigtigheden af en stram finanspolitik for at sikre sunde og holdbare offentlige finanser, og det fremgår desuden, at regeringen aktivt undersøger måder, hvorpå den institutionelle finanspolitiske ramme kan forbedres. De forbedringer, der hidtil er indført, er dog af relativt begrænset omfang. De vedrører forvaltningen af offentlige tjenesteydelser og ledelsesmetoder i den offentlige forvaltning. Der er ligeledes planer om at indføre et nyt regnskabssystem til brug for den offentlige administration. |
| --- | --- |

(12)

De udgiftsoverskridelser, der er konstateret siden 2008, navnlig på områderne lønudgifter og sundhedspleje, hænger sammen med visse svagheder i Maltas finanspolitiske rammer. Til disse svagheder hører manglende bindende udgiftslofter, svagheder i budgetgennemførelsen, mangelen på et uafhængigt organ i budgetproceduren, og begrænset hensyntagen til den mellemfristede budgetstrategi ved fastlæggelsen af budgettet. I programmet anerkendes vigtigheden af en stram finanspolitik for at sikre sunde og holdbare offentlige finanser, og det fremgår desuden, at regeringen aktivt undersøger måder, hvorpå den institutionelle finanspolitiske ramme kan forbedres. De forbedringer, der hidtil er indført, er dog af relativt begrænset omfang. De vedrører forvaltningen af offentlige tjenesteydelser og ledelsesmetoder i den offentlige forvaltning. Der er ligeledes planer om at indføre et nyt regnskabssystem til brug for den offentlige administration.

| (13) | Der er tilsyneladende behov for at forbedre udnyttelsen af de offentlige midler i Malta, navnlig på områderne uddannelse, sundhed, FoU, offentlig infrastruktur og de generelle tjenester. Bedre udnyttelse af de offentlige midler har afgørende betydning, navnlig når det gælder om at begrænse væksten i de offentlige udgifter, uden at serviceniveauet sættes over styr. Hvis det lykkes at begrænse væksten i udgifterne og samtidig udnytte midlerne mere effektivt, giver det mulighed for at omfordele midler til vækstfremmende udgiftskategorier og gøre det finanspolitiske instrument mere effektivt, således at det er muligt at reagere på ændringer i de makroøkonomiske forhold. De udgiftsnedskæringer, der er planlagt ifølge programmet, navnlig på områderne lønudgifter og forbrug i produktionen, har generelt til formål at rationalisere udgifterne uden at påvirke serviceniveauet og —kvaliteten. Dette er dog et vanskeligt mål at nå. I lyset af den mulighed for at udskyde betalingen af skatter, som virksomheder med likviditetsproblemer har haft i den seneste tid, er der desuden grund til at sikre en bedre overholdelse og håndhævelse af de skattemæssige forpligtelser. Programmet bekræfter regeringens tilsagn om at øge bestræbelserne på at bekæmpe skatteunddragelse og misbrug af sociale overførsler. |
| --- | --- |

(13)

Der er tilsyneladende behov for at forbedre udnyttelsen af de offentlige midler i Malta, navnlig på områderne uddannelse, sundhed, FoU, offentlig infrastruktur og de generelle tjenester. Bedre udnyttelse af de offentlige midler har afgørende betydning, navnlig når det gælder om at begrænse væksten i de offentlige udgifter, uden at serviceniveauet sættes over styr. Hvis det lykkes at begrænse væksten i udgifterne og samtidig udnytte midlerne mere effektivt, giver det mulighed for at omfordele midler til vækstfremmende udgiftskategorier og gøre det finanspolitiske instrument mere effektivt, således at det er muligt at reagere på ændringer i de makroøkonomiske forhold. De udgiftsnedskæringer, der er planlagt ifølge programmet, navnlig på områderne lønudgifter og forbrug i produktionen, har generelt til formål at rationalisere udgifterne uden at påvirke serviceniveauet og —kvaliteten. Dette er dog et vanskeligt mål at nå. I lyset af den mulighed for at udskyde betalingen af skatter, som virksomheder med likviditetsproblemer har haft i den seneste tid, er der desuden grund til at sikre en bedre overholdelse og håndhævelse af de skattemæssige forpligtelser. Programmet bekræfter regeringens tilsagn om at øge bestræbelserne på at bekæmpe skatteunddragelse og misbrug af sociale overførsler.

| (14) | Samlet set er programmets budgetstrategi for 2010 i overensstemmelse med Rådets henstillinger efter artikel 126, stk. 7. I betragtning af de risici, som kan gøre det vanskeligt at opfylde underskudsmålene, kan det imidlertid vise sig, at budgetstrategien for 2011 ikke er i overensstemmelse med Rådets henstillinger. Selv om de planlagte strukturelle forbedringer ganske vist beløber sig til de anbefalede 0,75 procentpoint af BNP, bør konsolideringsplanerne for 2011 understøttes af konkrete foranstaltninger, og myndighederne bør være parate til at træffe yderligere konsolideringsforanstaltninger, hvis risiciene som følge af en mindre gunstig BNP-vækst og indtægtsudvikling samt eventuelle udgiftsoverskridelser bliver en realitet. Forudsat at der træffes tilstrækkelige modforholdsregler mod disse risici, og at konsolideringsplanerne gennemføres fuldt ud, ser budgetstrategien ud til at være tilstrækkelig til at bringe den offentlige gældskvote tilbage på en nedadgående kurs i 2011-2012, hvilket stort set er i overensstemmelse med Rådets henstillinger.
  Planerne viser, at Malta i programmets sidste år (2012) vil flytte sig længere væk fra de mellemfristede budgetmålsætninger i stedet for gradvist at nærme sig dem. Dette er ikke i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens krav. Det vil desuden være på sin plads med et mere ambitiøst konsolideringstempo end det, der er fastsat i programmet, særlig de betydelige risici for de offentlige finansers langsigtede holdbarhed taget i betragtning. Samtidig vil foranstaltninger, som forbedrer overvågningen af både de offentlige finanser og den mellemfristede budgetramme i løbet af året, bidrage til at begrænse ovennævnte trusler mod opfyldelsen af underskudsmålene. |
| --- | --- |

(14)

Samlet set er programmets budgetstrategi for 2010 i overensstemmelse med Rådets henstillinger efter artikel 126, stk. 7. I betragtning af de risici, som kan gøre det vanskeligt at opfylde underskudsmålene, kan det imidlertid vise sig, at budgetstrategien for 2011 ikke er i overensstemmelse med Rådets henstillinger. Selv om de planlagte strukturelle forbedringer ganske vist beløber sig til de anbefalede 0,75 procentpoint af BNP, bør konsolideringsplanerne for 2011 understøttes af konkrete foranstaltninger, og myndighederne bør være parate til at træffe yderligere konsolideringsforanstaltninger, hvis risiciene som følge af en mindre gunstig BNP-vækst og indtægtsudvikling samt eventuelle udgiftsoverskridelser bliver en realitet. Forudsat at der træffes tilstrækkelige modforholdsregler mod disse risici, og at konsolideringsplanerne gennemføres fuldt ud, ser budgetstrategien ud til at være tilstrækkelig til at bringe den offentlige gældskvote tilbage på en nedadgående kurs i 2011-2012, hvilket stort set er i overensstemmelse med Rådets henstillinger.

Planerne viser, at Malta i programmets sidste år (2012) vil flytte sig længere væk fra de mellemfristede budgetmålsætninger i stedet for gradvist at nærme sig dem. Dette er ikke i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagtens krav. Det vil desuden være på sin plads med et mere ambitiøst konsolideringstempo end det, der er fastsat i programmet, særlig de betydelige risici for de offentlige finansers langsigtede holdbarhed taget i betragtning. Samtidig vil foranstaltninger, som forbedrer overvågningen af både de offentlige finanser og den mellemfristede budgetramme i løbet af året, bidrage til at begrænse ovennævnte trusler mod opfyldelsen af underskudsmålene.

| (15) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (4). I de reviderede henstillinger, som Rådet rettede til Malta i henhold til artikel 126, stk. 7, den 16. februar 2010 med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør, opfordrede det også landet til at rapportere om fremskridtene med gennemførelsen af Rådets henstillinger i et særskilt kapitel i opdateringerne af stabilitetsprogrammet. Malta har kun delvist efterkommet denne henstilling. Der mangler navnlig detaljerede oplysninger om de bredt baserede foranstaltninger, som skal understøtte den planlagte budgetkonsolidering på 1 procentpoint af BNP, som er nødvendig for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2011. |
| --- | --- |

(15)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (4). I de reviderede henstillinger, som Rådet rettede til Malta i henhold til artikel 126, stk. 7, den 16. februar 2010 med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør, opfordrede det også landet til at rapportere om fremskridtene med gennemførelsen af Rådets henstillinger i et særskilt kapitel i opdateringerne af stabilitetsprogrammet. Malta har kun delvist efterkommet denne henstilling. Der mangler navnlig detaljerede oplysninger om de bredt baserede foranstaltninger, som skal understøtte den planlagte budgetkonsolidering på 1 procentpoint af BNP, som er nødvendig for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2011.

Samlet set kan det konkluderes, at det offentlige underskud ifølge programmet vil stabilisere sig i 2010 (på 3,9 % af BNP), hvorefter det vil blive bragt ned under referenceværdien på 3 % af BNP i 2011, den frist, som Rådet har sat for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. I programmets sidste år (2012) forventes underskudskvoten igen stort set at stabilisere sig i stedet for at nærme sig Maltas mellemfristede budgetmålsætning, som er at opnå en strukturelt afbalanceret stilling. Den offentlige bruttogæld vil i 2009 toppe på næsten 69 % af BNP, hvorefter den vil falde en smule. Underskuds- og gældskvoten kan blive højere end forventet i hele programperioden. Dette skyldes hovedsagelig i) en forventet kraftig stigning i skatteindtægterne og — særlig efter 2010 — et optimistisk makroøkonomisk scenario, ii) mulige udgiftsoverskridelser (i betragtning af de seneste overskridelser), omfanget af de planlagte nedskæringer og mangelen på oplysninger om konkrete foranstaltninger til understøttelse af den planlagte reduktion af udgiftskvoten i programperioden. Selv om budgettets underskudsmål for 2010 er blevet bekræftet i tråd med Rådets henstillinger, er det vigtigt at træffe modforholdsregler mod disse risici ved at formulere de konkrete foranstaltninger, der skal understøtte strategien, og ved at vedtage yderligere konsolideringsforanstaltninger i tilfælde af, at den økonomiske vækst og indtægtsstigningerne viser sig at være lavere end forventet i programmet, eller hvis risikoen for udgiftsoverskridelser viser sig at være begrundet. Den planlagte strategi for 2012 bør desuden styrkes væsentligt for at opfylde vækst- og stabilitetspakkens krav. Malta skal ikke alene genoprette en sund finanspolitisk stilling og forbedre holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt ved hjælp af yderligere reformer for at begrænse den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, men også styrke konkurrenceevnen for at gøre økonomien mere modstandsdygtig over for fremtidige ydre påvirkninger. Dette kræver, at der gennemføres produktivitetsfremmende foranstaltninger og arbejdes hen imod en effektiv lønfastsættelsesmekanisme, som skaber en snæver forbindelse mellem løn og produktivitetsfremgang.

På baggrund af ovenstående vurdering og ligeledes i lyset af henstillingen i henhold til artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde af 16. februar 2010 opfordres Malta til:

| i) | at opfylde underskudsmålet for 2010 på 3,9 % af BNP, om nødvendigt ved at vedtage yderligere konsolideringsforanstaltninger; understøtte den strategi, som tager sigte på at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP i 2011, med konkrete foranstaltninger, og samtidig være rede til at vedtage yderligere konsolideringsforanstaltninger, hvis programmets makroøkonomiske scenario viser sig at være mere optimistisk end det scenario, der ligger til grund for henstillingen i henhold til artikel 126, stk. 7; styrke strategien for 2012 væsentligt for at sikre en tilpasning, som muliggør fremskridt i retning af opfyldelse af den mellemfristede budgetmålsætning i tråd med vækst- og stabilitetspakkens krav; som angivet i henstillingen om uforholdsmæssigt store underskud gribe enhver mulighed ud over den finanspolitiske indsats, herunder muligheder som følge af bedre økonomiske betingelser, for at fremskynde nedbringelsen af bruttogældskvoten til referenceværdien på 60 % af BNP. |
| --- | --- |

i)

at opfylde underskudsmålet for 2010 på 3,9 % af BNP, om nødvendigt ved at vedtage yderligere konsolideringsforanstaltninger; understøtte den strategi, som tager sigte på at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP i 2011, med konkrete foranstaltninger, og samtidig være rede til at vedtage yderligere konsolideringsforanstaltninger, hvis programmets makroøkonomiske scenario viser sig at være mere optimistisk end det scenario, der ligger til grund for henstillingen i henhold til artikel 126, stk. 7; styrke strategien for 2012 væsentligt for at sikre en tilpasning, som muliggør fremskridt i retning af opfyldelse af den mellemfristede budgetmålsætning i tråd med vækst- og stabilitetspakkens krav; som angivet i henstillingen om uforholdsmæssigt store underskud gribe enhver mulighed ud over den finanspolitiske indsats, herunder muligheder som følge af bedre økonomiske betingelser, for at fremskynde nedbringelsen af bruttogældskvoten til referenceværdien på 60 % af BNP.

| ii) | at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at gennemføre yderligere pensionsreformer i betragtning af den store forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter |
| --- | --- |

ii)

at forbedre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt ved at gennemføre yderligere pensionsreformer i betragtning af den store forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter

| iii) | at styrke den mellemfristede budgetrammes bindende karakter og forbedre overvågningen af, at budgetmålene respekteres hele året, og forbedre udnyttelsen af de offentlige midler, navnlig på sundhedsområdet. |
| --- | --- |

iii)

at styrke den mellemfristede budgetrammes bindende karakter og forbedre overvågningen af, at budgetmålene respekteres hele året, og forbedre udnyttelsen af de offentlige midler, navnlig på sundhedsområdet.

Malta opfordres ligeledes til i stabilitetsprogrammets kapitel om uforholdsmæssigt store underskud at give flere oplysninger om de bredt baserede foranstaltninger, som skal understøtte de planlagte konsolideringsforanstaltninger.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger
   (5)

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP (% ændring) | SP februar 2010 | 2,1 | –2,0 | 1,1 | 2,3 | 2,9 |
| KOM nov. 2009 | 2,1 | –2,2 | 0,7 | 1,6 | — |
| SP dec. 2008 | 2,8 | 2,2 | 2,5 | 2,8 | — |
| HICP-inflation (%) | SP februar 2010 | 4,7 | 1,8 | 1,7 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2009 | 4,7 | 2,0 | 2,0 | 2,2 | — |
| SP dec. 2008 | 4,5 | 2,7 | 2,3 | 2,0 | — |
| Outputgab (6) (% af potentielt BNP) | SP feb. 2010 | 1,3 | –1,8 | –1,7 | –0,6 | 1,3 |
| KOM nov. 2009 (7) | 2,0 | –1,0 | –0,9 | 0,1 | — |
| SP dec. 2008 | 0,1 | –0,3 | –0,5 | 0,5 | — |
| Nettolångivning/låntagning i forhold til resten af verden (% af BNP) | SP feb. 2010 | –4,9 | –1,1 | –3,6 | –2,2 | –1,4 |
| KOM nov. 2009 | –5,1 | –2,4 | –1,8 | –1,4 | — |
| SP dec. 2008 | –5,1 | –3,1 | –2,7 | 0,7 | — |
| Offentlige indtægter (% af BNP) | SP feb. 2010 | 40,2 | 41,4 | 43,8 | 43,3 | 42,5 |
| KOM nov. 2009 | 40,3 | 41,2 | 41,9 | 42,1 | — |
| SP dec. 2008 | 40,6 | 41,7 | 41,8 | 41,9 | — |
| Offentlige udgifter (% af BNP) | SP feb. 2010 | 44,8 | 45,2 | 47,7 | 46,3 | 45,3 |
| KOM nov. 2009 | 45,0 | 45,7 | 46,3 | 46,4 | — |
| SP dec. 2008 | 43,9 | 43,2 | 42,1 | 40,7 | — |
| Offentlig saldo (% af BNP) | SP feb. 2010 | –4,7 | –3,8 | –3,9 | –2,9 | –2,8 |
| KOM nov. 2009 | –4,7 | –4,5 | –4,4 | –4,3 | — |
| SP dec. 2008 | –3,3 | –1,5 | –0,3 | 1,2 | — |
| Primær saldo (% af BNP) | SP feb. 2010 | –1,4 | –0,5 | –0,6 | 0,3 | 0,4 |
| KOM nov. 2009 | –1,4 | –1,2 | –1,2 | –1,0 | — |
| SP dec. 2008 | 0,0 | 1,9 | 3,0 | 4,3 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (6) (% af BNP) | SP feb. 2010 | –5,1 | –3,1 | –3,3 | –2,7 | –3,3 |
| KOM nov. 2009 | –5,4 | –4,2 | –4,1 | –4,4 | — |
| SP dec. 2008 | –3,4 | –1,4 | –0,1 | 1,0 | — |
| Strukturel saldo (8) (% af BNP) | SP feb. 2010 | –5,4 | –3,2 | –3,5 | –2,8 | –3,3 |
| KOM nov. 2009 | –5,0 | –4,3 | –4,1 | –4,4 | — |
| SP dec. 2008 | –3,7 | –1,7 | –0,2 | 0,9 | — |
| Offentlig bruttogæld (% af BNP) | SP feb. 2010 | 63,6 | 66,8 | 68,6 | 68,0 | 67,3 |
| KOM nov. 2009 | 63,8 | 68,5 | 70,9 | 72,5 | — |
| SP dec. 2008 | 62,8 | 61,9 | 59,8 | 56,3 | — |
| Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen. |

2008

2009

2010

2011

2012

Realt BNP (% ændring)

SP februar 2010

2,1

–2,0

1,1

2,3

2,9

KOM nov. 2009

2,1

–2,2

0,7

1,6

—

SP dec. 2008

2,8

2,2

2,5

2,8

—

HICP-inflation (%)

SP februar 2010

4,7

1,8

1,7

2,0

2,0

KOM nov. 2009

4,7

2,0

2,0

2,2

—

SP dec. 2008

4,5

2,7

2,3

2,0

—

Outputgab (6) (% af potentielt BNP)

SP feb. 2010

1,3

–1,8

–1,7

–0,6

1,3

KOM nov. 2009 (7)

2,0

–1,0

–0,9

0,1

—

SP dec. 2008

0,1

–0,3

–0,5

0,5

—

Nettolångivning/låntagning i forhold til resten af verden (% af BNP)

SP feb. 2010

–4,9

–1,1

–3,6

–2,2

–1,4

KOM nov. 2009

–5,1

–2,4

–1,8

–1,4

—

SP dec. 2008

–5,1

–3,1

–2,7

0,7

—

Offentlige indtægter (% af BNP)

SP feb. 2010

40,2

41,4

43,8

43,3

42,5

KOM nov. 2009

40,3

41,2

41,9

42,1

—

SP dec. 2008

40,6

41,7

41,8

41,9

—

Offentlige udgifter (% af BNP)

SP feb. 2010

44,8

45,2

47,7

46,3

45,3

KOM nov. 2009

45,0

45,7

46,3

46,4

—

SP dec. 2008

43,9

43,2

42,1

40,7

—

Offentlig saldo (% af BNP)

SP feb. 2010

–4,7

–3,8

–3,9

–2,9

–2,8

KOM nov. 2009

–4,7

–4,5

–4,4

–4,3

—

SP dec. 2008

–3,3

–1,5

–0,3

1,2

—

Primær saldo (% af BNP)

SP feb. 2010

–1,4

–0,5

–0,6

0,3

0,4

KOM nov. 2009

–1,4

–1,2

–1,2

–1,0

—

SP dec. 2008

0,0

1,9

3,0

4,3

—

Konjunkturkorrigeret saldo (6) (% af BNP)

SP feb. 2010

–5,1

–3,1

–3,3

–2,7

–3,3

KOM nov. 2009

–5,4

–4,2

–4,1

–4,4

—

SP dec. 2008

–3,4

–1,4

–0,1

1,0

—

Strukturel saldo (8) (% af BNP)

SP feb. 2010

–5,4

–3,2

–3,5

–2,8

–3,3

KOM nov. 2009

–5,0

–4,3

–4,1

–4,4

—

SP dec. 2008

–3,7

–1,7

–0,2

0,9

—

Offentlig bruttogæld (% af BNP)

SP feb. 2010

63,6

66,8

68,6

68,0

67,3

KOM nov. 2009

63,8

68,5

70,9

72,5

—

SP dec. 2008

62,8

61,9

59,8

56,3

—

Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_da.htm

(2)  Vurderingen tager navnlig hensyn til prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2009, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(3)  I Rådets konklusioner af 10. november 2009 om de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i EU »opfordrer Rådet medlemsstaterne til i deres kommende stabilitets- og konvergensprogrammer at rette opmærksomheden mod strategier, som fokuserer på holdbarhed«, og »henstiller til Kommissionen, at den sammen med Udvalget for Økonomisk Politik og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg videreudvikler metoderne til vurdering af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i god tid inden næste holdbarhedsrapport« i 2012.

(4)  Der mangler navnlig data om stock-flow-tilpasningen.

(5)  Prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2009 er udarbejdet på grundlag af et foreløbigt budget.

(6)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(7)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 1,3 %, 0,8 %, 0,6 % og 0,6 % i perioden 2008-2011.

(8)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger repræsenterer 0,3 % af BNP i 2008, 0,1 % i 2009, 0,2 % i 2010 og 0,1 % både i 2011 og 2012 (alle underskudsreducerende ifølge det seneste program) og udgør 0,4 % af BNP i 2008 og 0,2 % af BNP i 2009 (alle underskudsreducerende) i henhold til Kommissionens prognose fra efteråret 2009.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP); Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.

---

| 3.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/6

---

RÅDETS UDTALELSE

om Portugals opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2013

2010/C 144/02

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET DENNE UDTALELSE:

| (1) | Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Portugals opdaterede stabilitetsprogram, som dækker perioden 2009-2013 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Portugals opdaterede stabilitetsprogram, som dækker perioden 2009-2013 (2).

| (2) | Den globale krise kom på et tidspunkt, hvor den portugisiske økonomi i næsten et årti havde befundet sig i en situation med træg økonomisk vækst som følge af strukturelle svagheder, herunder lav produktivitet og lav potentiel BNP-vækst. Efter en stagnation i 2008 faldt det reale BNP i 2009 med 2,7 %, hvilket kunne tilskrives en faldende indenlandsk efterspørgsel, især investeringer og i mindre grad husholdningernes forbrug, mens nettohandelen stort set havde en neutral indvirkning på væksten. Arbejdsløsheden steg til 10 % i slutningen af 2009. Det offentlige underskud nåede 9,4 % af BNP i 2009 i forhold til 2,8 % af BNP i 2008 som følge af en stærkt faldende aktivitet og gennemførelsen af en række stimulerende foranstaltninger, men også som følge af tidligere svagheder såsom høje, om end faldende, strukturelle underskud i årene før krisen. På grundlag af et planlagt offentligt underskud på over 3 % af BNP i 2009 og en stigende gæld på over 60 % af BNP fastslog Rådet i december 2009, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Portugal, og det fastsatte, at underskuddet skulle korrigeres senest i 2013. Samtidig består der fortsat store eksterne ubalancer til trods for det stærke fald i BNP med en ekstern nettolåntagning på 9,5 % af BNP og en negativ international nettoinvesteringsstilling på over 110 % af BNP ved udgangen af 2009. De eksterne ubalancer vedrører den svækkede konkurrenceevne, som ikke blot skyldes en lav produktivitetsvækst, men også en utilstrækkelig tilpasning af arbejdsomkostningerne på baggrund af for det første større konkurrence på de globale markeder, navnlig i de arbejdsintensive sektorer, hvor Portugal plejede at have en komparativ fordel, og for det andet forholdsvis gode finansieringsvilkår i en række år. Den finansielle uro under krisen er imidlertid blevet holdt nede. En varig forbedring af de økonomiske resultater forudsætter betydelige tilpasninger. På det finanspolitiske område er en konsolidering af afgørende betydning, hvis det skal lykkes at bremse en ellers stigende offentlig gæld, som underminerer holdbarheden på lang sigt. Det er samtidig et overordnet mål at øge væksten i det potentielle BNP, bl.a. ved at styrke produktiviteten og skabe arbejdspladser på en holdbar måde. Fortsatte bestræbelser herpå vil ligeledes bidrage til at indsnævre den store eksterne ubalance, som fortsat vil være en betydelig hæmsko for nationalindkomsten i de kommende år som følge af betjeningen af den høje gæld over for udlandet. Skal den eksterne ubalance indsnævres, vil det kræve en omlægning af kilderne til BNP-vækst over imod den eksterne sektor, idet konkurrenceevnen genopbygges ved hjælp af strukturreformbestræbelser og lavere vækst i arbejdsomkostningerne i forhold til handelspartnerne. |
| --- | --- |

(2)

Den globale krise kom på et tidspunkt, hvor den portugisiske økonomi i næsten et årti havde befundet sig i en situation med træg økonomisk vækst som følge af strukturelle svagheder, herunder lav produktivitet og lav potentiel BNP-vækst. Efter en stagnation i 2008 faldt det reale BNP i 2009 med 2,7 %, hvilket kunne tilskrives en faldende indenlandsk efterspørgsel, især investeringer og i mindre grad husholdningernes forbrug, mens nettohandelen stort set havde en neutral indvirkning på væksten. Arbejdsløsheden steg til 10 % i slutningen af 2009. Det offentlige underskud nåede 9,4 % af BNP i 2009 i forhold til 2,8 % af BNP i 2008 som følge af en stærkt faldende aktivitet og gennemførelsen af en række stimulerende foranstaltninger, men også som følge af tidligere svagheder såsom høje, om end faldende, strukturelle underskud i årene før krisen. På grundlag af et planlagt offentligt underskud på over 3 % af BNP i 2009 og en stigende gæld på over 60 % af BNP fastslog Rådet i december 2009, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Portugal, og det fastsatte, at underskuddet skulle korrigeres senest i 2013. Samtidig består der fortsat store eksterne ubalancer til trods for det stærke fald i BNP med en ekstern nettolåntagning på 9,5 % af BNP og en negativ international nettoinvesteringsstilling på over 110 % af BNP ved udgangen af 2009. De eksterne ubalancer vedrører den svækkede konkurrenceevne, som ikke blot skyldes en lav produktivitetsvækst, men også en utilstrækkelig tilpasning af arbejdsomkostningerne på baggrund af for det første større konkurrence på de globale markeder, navnlig i de arbejdsintensive sektorer, hvor Portugal plejede at have en komparativ fordel, og for det andet forholdsvis gode finansieringsvilkår i en række år. Den finansielle uro under krisen er imidlertid blevet holdt nede. En varig forbedring af de økonomiske resultater forudsætter betydelige tilpasninger. På det finanspolitiske område er en konsolidering af afgørende betydning, hvis det skal lykkes at bremse en ellers stigende offentlig gæld, som underminerer holdbarheden på lang sigt. Det er samtidig et overordnet mål at øge væksten i det potentielle BNP, bl.a. ved at styrke produktiviteten og skabe arbejdspladser på en holdbar måde. Fortsatte bestræbelser herpå vil ligeledes bidrage til at indsnævre den store eksterne ubalance, som fortsat vil være en betydelig hæmsko for nationalindkomsten i de kommende år som følge af betjeningen af den høje gæld over for udlandet. Skal den eksterne ubalance indsnævres, vil det kræve en omlægning af kilderne til BNP-vækst over imod den eksterne sektor, idet konkurrenceevnen genopbygges ved hjælp af strukturreformbestræbelser og lavere vækst i arbejdsomkostningerne i forhold til handelspartnerne.

| (3) | Selv om en stor del af det konstaterede fald i det reale BNP i forbindelse med krisen er konjunkturbestemt, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket i negativ retning. Krisen kan desuden påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt gennem lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder og stigende strukturel arbejdsløshed. Virkningerne af den økonomiske krise forstærker endvidere de negative virkninger, som befolkningens aldring har for det potentielle output og de offentlige finanser. På denne baggrund vil det være særdeles vigtigt at sætte fart i strukturreformerne med det formål at øge den potentielle vækst. For Portugals vedkommende er det især vigtigt at gennemføre yderligere reformer inden for undervisning og uddannelse og vedrørende konkurrencen inden for tjeneste- og netværksindustrierne samt at tackle arbejdsmarkedsspørgsmål som helhed, herunder segmentering, samtidig med at der også gøres en indsats for at styrke tilpasningskapaciteten i forbindelse med ØMU. |
| --- | --- |

(3)

Selv om en stor del af det konstaterede fald i det reale BNP i forbindelse med krisen er konjunkturbestemt, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket i negativ retning. Krisen kan desuden påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt gennem lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder og stigende strukturel arbejdsløshed. Virkningerne af den økonomiske krise forstærker endvidere de negative virkninger, som befolkningens aldring har for det potentielle output og de offentlige finanser. På denne baggrund vil det være særdeles vigtigt at sætte fart i strukturreformerne med det formål at øge den potentielle vækst. For Portugals vedkommende er det især vigtigt at gennemføre yderligere reformer inden for undervisning og uddannelse og vedrørende konkurrencen inden for tjeneste- og netværksindustrierne samt at tackle arbejdsmarkedsspørgsmål som helhed, herunder segmentering, samtidig med at der også gøres en indsats for at styrke tilpasningskapaciteten i forbindelse med ØMU.

| (4) | I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, antages det, at væksten i det reale BNP vil forbedres gradvis fra 0,7 % i 2010 til 1,7 % i 2013. Stigningen i den økonomiske aktivitet vil hovedsagelig være drevet af et opsving i den indenlandske efterspørgsel, idet der også kommer et bidrag fra den eksterne sektor. Vurderet på baggrund af de foreliggende oplysninger (3) forekommer dette scenario at være baseret på ret optimistiske antagelser, navnlig i programperiodens sidste år. Væksten forventes imidlertid at være lav, og outputgabet forbliver negativt igennem hele programperioden. På mellemlang sigt kan navnlig udsigterne for indtægterne og dermed for den indenlandske efterspørgsel blive mere begrænsede end forudset i programmet som følge af de nødvendige tilpasninger i såvel husholdningernes som virksomhedernes regnskaber, navnlig i tilknytning til de stigende gældsbyrder. De forventede eksportresultater afhænger i afgørende grad af et vedvarende opsving i efterspørgslen hos de vigtigste handelspartnere (hovedsagelig økonomier i euroområdet) og forbedringer i de portugisiske eksportørers konkurrencemæssige stilling. Hvad angår inflationen forekommer programmets fremskrivninger at være realistiske for 2010, men de kan vise sig at være i den høje ende i årene derefter. Det udenlandske nettolåntagningsbehov forventes kun at falde en smule og at ligge på 8,5 % af BNP i de sidste år af programperioden, hvilket tyder på en yderligere forringelse af den negative internationale investeringsstilling, som kunne ligge tæt på ca. 130 % af BNP ved udløbet af programperioden, ligeledes drevet af en »sneboldeffekt« som følge af den lave vækst i det nominelle BNP. |
| --- | --- |

(4)

I det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, antages det, at væksten i det reale BNP vil forbedres gradvis fra 0,7 % i 2010 til 1,7 % i 2013. Stigningen i den økonomiske aktivitet vil hovedsagelig være drevet af et opsving i den indenlandske efterspørgsel, idet der også kommer et bidrag fra den eksterne sektor. Vurderet på baggrund af de foreliggende oplysninger (3) forekommer dette scenario at være baseret på ret optimistiske antagelser, navnlig i programperiodens sidste år. Væksten forventes imidlertid at være lav, og outputgabet forbliver negativt igennem hele programperioden. På mellemlang sigt kan navnlig udsigterne for indtægterne og dermed for den indenlandske efterspørgsel blive mere begrænsede end forudset i programmet som følge af de nødvendige tilpasninger i såvel husholdningernes som virksomhedernes regnskaber, navnlig i tilknytning til de stigende gældsbyrder. De forventede eksportresultater afhænger i afgørende grad af et vedvarende opsving i efterspørgslen hos de vigtigste handelspartnere (hovedsagelig økonomier i euroområdet) og forbedringer i de portugisiske eksportørers konkurrencemæssige stilling. Hvad angår inflationen forekommer programmets fremskrivninger at være realistiske for 2010, men de kan vise sig at være i den høje ende i årene derefter. Det udenlandske nettolåntagningsbehov forventes kun at falde en smule og at ligge på 8,5 % af BNP i de sidste år af programperioden, hvilket tyder på en yderligere forringelse af den negative internationale investeringsstilling, som kunne ligge tæt på ca. 130 % af BNP ved udløbet af programperioden, ligeledes drevet af en »sneboldeffekt« som følge af den lave vækst i det nominelle BNP.

| (5) | I programmet anslås det offentlige underskud i 2009 til 9,3 % af BNP (4). Den betydelige forværring fra et underskud på 2,8 % af BNP i 2008 afspejler i stort omfang krisens konsekvenser for de offentlige finanser som følge af de automatiske stabilisatorers frie spil, men skyldes også stimulerende foranstaltninger på 0,75 % af BNP, som regeringen vedtog i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan og i forbindelse med andre diskretionære foranstaltninger (5). Stigningen i de offentlige udgifter tegnede sig for størstedelen af forværringen af budgetunderskuddet, men sammen med ligeledes stærkt faldende indtægter resulterede den i et langt værre budgetresultat (næsten 1,5 % af BNP) end forventet på det tidspunkt, hvor Rådet udstedte sin henstilling efter artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde i december 2009. Ifølge programmet skal finanspolitikken være restriktiv i 2010 i overensstemmelse med den exitstrategi, som Rådet har godkendt, og med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i 2013 og genskabe en holdbar situation for de offentlige finanser. |
| --- | --- |

(5)

I programmet anslås det offentlige underskud i 2009 til 9,3 % af BNP (4). Den betydelige forværring fra et underskud på 2,8 % af BNP i 2008 afspejler i stort omfang krisens konsekvenser for de offentlige finanser som følge af de automatiske stabilisatorers frie spil, men skyldes også stimulerende foranstaltninger på 0,75 % af BNP, som regeringen vedtog i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan og i forbindelse med andre diskretionære foranstaltninger (5). Stigningen i de offentlige udgifter tegnede sig for størstedelen af forværringen af budgetunderskuddet, men sammen med ligeledes stærkt faldende indtægter resulterede den i et langt værre budgetresultat (næsten 1,5 % af BNP) end forventet på det tidspunkt, hvor Rådet udstedte sin henstilling efter artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde i december 2009. Ifølge programmet skal finanspolitikken være restriktiv i 2010 i overensstemmelse med den exitstrategi, som Rådet har godkendt, og med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud i 2013 og genskabe en holdbar situation for de offentlige finanser.

| (6) | Ifølge programmet ligger målet for det offentlige underskud i 2010 på 8,3 % af BNP, hvilket er helt på linje med finansloven for 2010, der blev vedtaget den 12. marts 2010 (se fodnote 2). Den tilstræbte underskudsreduktion på 1 procentpoint af BNP i 2010 skal efter planen opnås for tre fjerdedeles vedkommende gennem en stigning i indtægterne (nemlig de ikke-skatterelaterede indtægter) og for en fjerdedels vedkommende gennem et fald i udgifterne (nemlig kapitaludgifterne). Bortset fra ophøret af de midlertidige stimulerende foranstaltninger, der blev vedtaget for 2009, og den nominelle fastfrysning af lønningerne i den offentlige sektor indeholder finansloven ikke nogen nye større konsolideringsforanstaltninger. Budgetstillingen i 2010 som målt ved ændringen i den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, er efter planen restriktiv med en forbedring på lige over 0,75 procentpoint af BNP, hvilket ligger under den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats på 1,25 % af BNP som anbefalet af Rådet i henhold til artikel 126, stk. 7, til trods for et langt værre underskudsresultat i 2009. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge programmet ligger målet for det offentlige underskud i 2010 på 8,3 % af BNP, hvilket er helt på linje med finansloven for 2010, der blev vedtaget den 12. marts 2010 (se fodnote 2). Den tilstræbte underskudsreduktion på 1 procentpoint af BNP i 2010 skal efter planen opnås for tre fjerdedeles vedkommende gennem en stigning i indtægterne (nemlig de ikke-skatterelaterede indtægter) og for en fjerdedels vedkommende gennem et fald i udgifterne (nemlig kapitaludgifterne). Bortset fra ophøret af de midlertidige stimulerende foranstaltninger, der blev vedtaget for 2009, og den nominelle fastfrysning af lønningerne i den offentlige sektor indeholder finansloven ikke nogen nye større konsolideringsforanstaltninger. Budgetstillingen i 2010 som målt ved ændringen i den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, er efter planen restriktiv med en forbedring på lige over 0,75 procentpoint af BNP, hvilket ligger under den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats på 1,25 % af BNP som anbefalet af Rådet i henhold til artikel 126, stk. 7, til trods for et langt værre underskudsresultat i 2009.

| (7) | Det vigtigste mål for den mellemfristede budgetstrategi er at bringe underskuddet ned under referenceværdien på 3 % af BNP i 2013 i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009 efter artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. I opdateringen sigtes mod et offentligt underskud på 6,6 %, 4,6 % og 2,8 % af BNP i henholdsvis 2011, 2012 og 2013. Det tilstræbes ligeledes at forbedre den primære saldo gradvis fra et skønnet underskud på 6,4 % af BNP i 2009 til et underskud på 0,6 % af BNP i 2012 og et overskud på 1,3 % af BNP i 2013. Den strukturelle saldo skal efter planen forbedres med gennemsnitlig næsten 1,75 % af BNP om året mellem 2011 og 2013. Den planlagte underskudsreduktion er baseret på konsolideringsforanstaltninger med en samlet virkning på 3,5 % af BNP i 2013. Foranstaltningerne dækker forskellige områder, idet de største budgetbesparelser vedrører sociale overførsler (ca. 1 % af BNP), kapitaludgifter (0,75 % af BNP), offentlige lønninger (0,5 % af BNP) og personlige indkomstskatter (0,5 % af BNP). Udgiftsbegrænsningen ser ud til at blive understøttet yderligere gennem foranstaltninger, som er iværksat i de seneste år, navnlig i relation til de offentlige lønninger og alderspensionsreformer. Omvendt antages renteudgifterne at stige til 4,1 % af BNP i 2012 og 2013 fra 2,9 % af BNP i 2009 som følge af den fremskrevne stigning i gældskvoten på omkring 25 procentpoint mellem 2008 og udgangen af 2012. Ligeledes under hensyntagen til det gradvis voksende BNP og skatteindtægternes gradvise tilbagevenden til kvoten før krisen antages tre femtedele af underskudsreduktionen i 2011-2013 at være drevet af faldet i udgiftskvoten, mens stigningen i indtægtskvoten tegner sig for de øvrige to femtedele. Det er positivt, at Portugal hovedsagelig støtter sig til udgiftssiden. I nominelle termer vil indtægterne og udgifterne vokse med henholdsvis ca. 4,5 % og 1 % om året i programperioden (de primære udgifter vil stagnere i gennemsnit i perioden 2011-2013). Som meddelt af myndighederne er den mellemfristede budgetmålsætning for den portugisiske budgetstilling et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP. På baggrund af de seneste fremskrivninger og det seneste gældsniveau afspejler den mellemfristede budgetmålsætning mere end tilstrækkeligt pagtens målsætninger, som imidlertid ikke vil blive nået inden for programperioden. |
| --- | --- |

(7)

Det vigtigste mål for den mellemfristede budgetstrategi er at bringe underskuddet ned under referenceværdien på 3 % af BNP i 2013 i overensstemmelse med Rådets henstilling af 2. december 2009 efter artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. I opdateringen sigtes mod et offentligt underskud på 6,6 %, 4,6 % og 2,8 % af BNP i henholdsvis 2011, 2012 og 2013. Det tilstræbes ligeledes at forbedre den primære saldo gradvis fra et skønnet underskud på 6,4 % af BNP i 2009 til et underskud på 0,6 % af BNP i 2012 og et overskud på 1,3 % af BNP i 2013. Den strukturelle saldo skal efter planen forbedres med gennemsnitlig næsten 1,75 % af BNP om året mellem 2011 og 2013. Den planlagte underskudsreduktion er baseret på konsolideringsforanstaltninger med en samlet virkning på 3,5 % af BNP i 2013. Foranstaltningerne dækker forskellige områder, idet de største budgetbesparelser vedrører sociale overførsler (ca. 1 % af BNP), kapitaludgifter (0,75 % af BNP), offentlige lønninger (0,5 % af BNP) og personlige indkomstskatter (0,5 % af BNP). Udgiftsbegrænsningen ser ud til at blive understøttet yderligere gennem foranstaltninger, som er iværksat i de seneste år, navnlig i relation til de offentlige lønninger og alderspensionsreformer. Omvendt antages renteudgifterne at stige til 4,1 % af BNP i 2012 og 2013 fra 2,9 % af BNP i 2009 som følge af den fremskrevne stigning i gældskvoten på omkring 25 procentpoint mellem 2008 og udgangen af 2012. Ligeledes under hensyntagen til det gradvis voksende BNP og skatteindtægternes gradvise tilbagevenden til kvoten før krisen antages tre femtedele af underskudsreduktionen i 2011-2013 at være drevet af faldet i udgiftskvoten, mens stigningen i indtægtskvoten tegner sig for de øvrige to femtedele. Det er positivt, at Portugal hovedsagelig støtter sig til udgiftssiden. I nominelle termer vil indtægterne og udgifterne vokse med henholdsvis ca. 4,5 % og 1 % om året i programperioden (de primære udgifter vil stagnere i gennemsnit i perioden 2011-2013). Som meddelt af myndighederne er den mellemfristede budgetmålsætning for den portugisiske budgetstilling et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP. På baggrund af de seneste fremskrivninger og det seneste gældsniveau afspejler den mellemfristede budgetmålsætning mere end tilstrækkeligt pagtens målsætninger, som imidlertid ikke vil blive nået inden for programperioden.

| (8) | Budgetresultaterne kunne blive værre end fremskrevet i programmet. Nogle af de udgifts- og indtægtsrelaterede konsolideringsforanstaltninger, der præsenteres i programmet, især ikke-skatterelaterede indtægter, kapitaludgifter og sociale overførsler, har måske ikke den forventede virkning, herunder i 2010. Fra 2011 og fremefter er der også risici i forbindelse med det forhold, at konsolideringsstrategien især er koncentreret om slutningen af perioden; usikkerheden skyldes, at de konsolideringsforanstaltninger, der er skitseret i programmet stadig skal vedtages og gennemføres. Der består en række yderligere risici, fordi nogle af de bebudede foranstaltninger ikke er nærmere specificeret, navnlig for så vidt angår nedskæringerne i kapitaludgifterne, og fordi der er tale om et ret optimistisk makroøkonomisk scenario, navnlig i de sidste år af programperioden. Det forudsete hurtige opsving i indtægterne efter de voldsomme fald, der blev registreret i 2009, og den positive elasticitet i skatteindtægterne i forhold til den indenlandske efterspørgsel muliggør et scenario med lavere indkomstvækst, hvilket bringer budgetmålene i fare. |
| --- | --- |

(8)

Budgetresultaterne kunne blive værre end fremskrevet i programmet. Nogle af de udgifts- og indtægtsrelaterede konsolideringsforanstaltninger, der præsenteres i programmet, især ikke-skatterelaterede indtægter, kapitaludgifter og sociale overførsler, har måske ikke den forventede virkning, herunder i 2010. Fra 2011 og fremefter er der også risici i forbindelse med det forhold, at konsolideringsstrategien især er koncentreret om slutningen af perioden; usikkerheden skyldes, at de konsolideringsforanstaltninger, der er skitseret i programmet stadig skal vedtages og gennemføres. Der består en række yderligere risici, fordi nogle af de bebudede foranstaltninger ikke er nærmere specificeret, navnlig for så vidt angår nedskæringerne i kapitaludgifterne, og fordi der er tale om et ret optimistisk makroøkonomisk scenario, navnlig i de sidste år af programperioden. Det forudsete hurtige opsving i indtægterne efter de voldsomme fald, der blev registreret i 2009, og den positive elasticitet i skatteindtægterne i forhold til den indenlandske efterspørgsel muliggør et scenario med lavere indkomstvækst, hvilket bringer budgetmålene i fare.

| (9) | Gældsprognosen på mellemlang sigt indtil 2020, som tager højde for de seneste økonomiske begivenheder og fremskrivninger om den potentielle vækst, viser, at den budgetudvikling, der forventes i programmet, i sig selv er tilstrækkelig til at stabilisere gældskvoten i 2020. |
| --- | --- |

(9)

Gældsprognosen på mellemlang sigt indtil 2020, som tager højde for de seneste økonomiske begivenheder og fremskrivninger om den potentielle vækst, viser, at den budgetudvikling, der forventes i programmet, i sig selv er tilstrækkelig til at stabilisere gældskvoten i 2020.

| (10) | Den offentlige bruttogæld anslås til 77,2 % af BNP i slutningen af 2009 (6) i forhold til 66,3 % i 2008, hvilket afspejler både den store stigning i underskuddet og faldet i det nominelle BNP. Gældskvoten forventes at stige med yderligere 121⁄2 procentpoint i programperioden og nå op på 90,7 % af BNP i 2012, før den falder en smule til 89,8 % af BNP i 2013. Denne udvikling afspejler de høje, om end faldende, offentlige underskud samt væksten i det nominelle BNP. »Sneboldeffekten« forventes dog at være positiv i programperioden, idet den implicitte gennemsnitlige rentesats (gennemsnitlig 4,5 % om året mellem 2010 og 2013) overstiger væksten i det nominelle BNP (gennemsnitlig 3 %). Omvendt dæmpes udviklingen i gælden af privatiseringsindtægter på ca. 3 % af BNP i kumulative termer i programperioden. I betragtning af de nedadgående risici, der knytter sig til budgetmålene og det makroøkonomiske scenario, kunne gældskvoten udvikle sig mindre gunstigt end fremskrevet i programmet. Den offentlige gældskvote lå over traktatens referenceværdi i 2009 og vil ifølge programmet stige indtil 2012. |
| --- | --- |

(10)

Den offentlige bruttogæld anslås til 77,2 % af BNP i slutningen af 2009 (6) i forhold til 66,3 % i 2008, hvilket afspejler både den store stigning i underskuddet og faldet i det nominelle BNP. Gældskvoten forventes at stige med yderligere 121⁄2 procentpoint i programperioden og nå op på 90,7 % af BNP i 2012, før den falder en smule til 89,8 % af BNP i 2013. Denne udvikling afspejler de høje, om end faldende, offentlige underskud samt væksten i det nominelle BNP. »Sneboldeffekten« forventes dog at være positiv i programperioden, idet den implicitte gennemsnitlige rentesats (gennemsnitlig 4,5 % om året mellem 2010 og 2013) overstiger væksten i det nominelle BNP (gennemsnitlig 3 %). Omvendt dæmpes udviklingen i gælden af privatiseringsindtægter på ca. 3 % af BNP i kumulative termer i programperioden. I betragtning af de nedadgående risici, der knytter sig til budgetmålene og det makroøkonomiske scenario, kunne gældskvoten udvikle sig mindre gunstigt end fremskrevet i programmet. Den offentlige gældskvote lå over traktatens referenceværdi i 2009 og vil ifølge programmet stige indtil 2012.

| (11) | Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring ligger helt klart under EU-gennemsnittet, idet pensionsudgifterne udviser en mere begrænset stigning takket være de allerede gennemførte pensionsreformer. Budgetstillingen i 2009, som forværredes betydeligt i henhold til programmet, forstærker de budgetmæssige virkninger af befolkningens aldring på holdbarhedsgabet. Fastholdelse af højere primære overskud på mellemlang sigt vil bidrage til at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed, som i Kommissionens holdbarhedsrapport (7) fra 2009 blev bedømt som mellemstore. |
| --- | --- |

(11)

Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring ligger helt klart under EU-gennemsnittet, idet pensionsudgifterne udviser en mere begrænset stigning takket være de allerede gennemførte pensionsreformer. Budgetstillingen i 2009, som forværredes betydeligt i henhold til programmet, forstærker de budgetmæssige virkninger af befolkningens aldring på holdbarhedsgabet. Fastholdelse af højere primære overskud på mellemlang sigt vil bidrage til at mindske risiciene for de offentlige finansers holdbarhed, som i Kommissionens holdbarhedsrapport (7) fra 2009 blev bedømt som mellemstore.

| (12) | Det bebudes i programmet, at der er planer om at reformere de budgetmæssige rammer. Et af de vigtigste elementer er skiftet over mod en flerårig budgetramme med årlige udgiftslofter. Der er imidlertid ikke mange detaljerede oplysninger om de fornyede budgetmæssige rammer, f.eks. med hensyn til tid, institutioner eller udgiftskategorier, udgiftsreglernes form eller håndhævelses- og korrektionsmekanismer i tilfælde af afvigelser. Foruden disse ændringer af den forudgående budgetplanlægning er der også planer om andre ændringer, som tager sigte på en mere integreret rapportering om budgetgennemførelsen. Med disse bestræbelser tackles som helhed to aspekter af Portugals budgetmæssige rammer, hvor der har været behov for konstante forbedringer, nemlig planlægningen af finanspolitikken på mellemlang sigt og en grundigere kontrol med udviklingen i udgifterne. |
| --- | --- |

(12)

Det bebudes i programmet, at der er planer om at reformere de budgetmæssige rammer. Et af de vigtigste elementer er skiftet over mod en flerårig budgetramme med årlige udgiftslofter. Der er imidlertid ikke mange detaljerede oplysninger om de fornyede budgetmæssige rammer, f.eks. med hensyn til tid, institutioner eller udgiftskategorier, udgiftsreglernes form eller håndhævelses- og korrektionsmekanismer i tilfælde af afvigelser. Foruden disse ændringer af den forudgående budgetplanlægning er der også planer om andre ændringer, som tager sigte på en mere integreret rapportering om budgetgennemførelsen. Med disse bestræbelser tackles som helhed to aspekter af Portugals budgetmæssige rammer, hvor der har været behov for konstante forbedringer, nemlig planlægningen af finanspolitikken på mellemlang sigt og en grundigere kontrol med udviklingen i udgifterne.

| (13) | Det anerkendes i programmet, at der ud over den finanspolitiske konsolidering findes en række vigtige politiske udfordringer, som skal tages op i de kommende år, såsom forøgelse af væksten i det potentielle BNP og indsnævring af de eksterne ubalancer. Programmet indeholder en omfattende oversigt over tidligere og fremtidige foranstaltninger med det formål at tackle disse og andre meget beslægtede spørgsmål såsom reduktion af olieafhængigheden, reform af arbejdsmarkedet, forbedring af erhvervsmiljøet, stimulering af F&U eller udvidelse af eksportgrundlaget. Gennemførelse af nogle af disse foranstaltninger på baggrund af en stærk finanspolitisk konsolidering understreger behovet for at sikre effektivitet i de offentlige udgifter samt for at opstille prioriteter med hensyn til reformbestræbelserne og de offentlige udgifter. Programmet omhandler desuden to aspekter, som er relevante for Portugals offentlige finanser, nemlig offentligt-private partnerskaber og statsejede virksomheder. Hvad angår førstnævnte, bebudes der en fornyet enhed til overvågning af disse partnerskaber. Dette ser ud til at være vigtigt som følge af den stigende anvendelse af offentligt-private partnerskaber i dette årti, som har givet anledning til store implicitte forpligtelser i de kommende år (navnlig ud over programperioden), der skal medtages i vurderingerne af den finanspolitiske holdbarhed og i de langsigtede planer. Hvad angår statsejede virksomheder, skitseres der i programmet en række ændringer i ledelsen af disse og et loft over væksten i gælden i ikke-finansielle statsejede virksomheder. Målet er at reducere de tabsgivende virksomheders belastning af de offentlige finanser, herunder begrænse de implicitte risici, der skyldes de statsejede virksomheders store og voksende gæld. Om end de årlige lofter for de nominelle stigninger i denne gæld er faldende, overstiger de imidlertid de skønnede vækstrater i det nominelle BNP, hvilket kan resultere i en yderligere stigning i gældskvoterne for hele gruppen af statsejede virksomheder. |
| --- | --- |

(13)

Det anerkendes i programmet, at der ud over den finanspolitiske konsolidering findes en række vigtige politiske udfordringer, som skal tages op i de kommende år, såsom forøgelse af væksten i det potentielle BNP og indsnævring af de eksterne ubalancer. Programmet indeholder en omfattende oversigt over tidligere og fremtidige foranstaltninger med det formål at tackle disse og andre meget beslægtede spørgsmål såsom reduktion af olieafhængigheden, reform af arbejdsmarkedet, forbedring af erhvervsmiljøet, stimulering af F&U eller udvidelse af eksportgrundlaget. Gennemførelse af nogle af disse foranstaltninger på baggrund af en stærk finanspolitisk konsolidering understreger behovet for at sikre effektivitet i de offentlige udgifter samt for at opstille prioriteter med hensyn til reformbestræbelserne og de offentlige udgifter. Programmet omhandler desuden to aspekter, som er relevante for Portugals offentlige finanser, nemlig offentligt-private partnerskaber og statsejede virksomheder. Hvad angår førstnævnte, bebudes der en fornyet enhed til overvågning af disse partnerskaber. Dette ser ud til at være vigtigt som følge af den stigende anvendelse af offentligt-private partnerskaber i dette årti, som har givet anledning til store implicitte forpligtelser i de kommende år (navnlig ud over programperioden), der skal medtages i vurderingerne af den finanspolitiske holdbarhed og i de langsigtede planer. Hvad angår statsejede virksomheder, skitseres der i programmet en række ændringer i ledelsen af disse og et loft over væksten i gælden i ikke-finansielle statsejede virksomheder. Målet er at reducere de tabsgivende virksomheders belastning af de offentlige finanser, herunder begrænse de implicitte risici, der skyldes de statsejede virksomheders store og voksende gæld. Om end de årlige lofter for de nominelle stigninger i denne gæld er faldende, overstiger de imidlertid de skønnede vækstrater i det nominelle BNP, hvilket kan resultere i en yderligere stigning i gældskvoterne for hele gruppen af statsejede virksomheder.

| (14) | Budgetstrategien i programmet er umiddelbart stort set i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009. Under hensyntagen til ovennævnte risici er budgetstrategien måske ikke helt i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009. Hvis det skal sikres, at underskuddet bringes ned under tærskelværdien på 3 % af BNP senest i 2013, kan det medføre en større konsolideringsindsats end den, der planlægges i øjeblikket. Selv om den gennemsnitlige finanspolitiske indsats, der forudses i programmet, er i overensstemmelse med henstillingen om 1,25 % af BNP om året, kunne denne finanspolitiske indsats blive mindre som følge af både risiciene og det langt værre end forventede underskudsresultat i 2009. Endelig kunne det også vise sig, at strategien måske ikke er tilstrækkelig til at bringe gældskvoten tilbage på en nedadgående kurs. En korrektion af det uforholdsmæssigt stor underskud som henstillet af Rådet er også nødvendig i betragtning af den fremskrevne hurtige akkumulering af offentlig gæld samt Portugals rodfæstede tilpasningsudfordringer, herunder især indsnævringen af den store eksterne ubalance. |
| --- | --- |

(14)

Budgetstrategien i programmet er umiddelbart stort set i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009. Under hensyntagen til ovennævnte risici er budgetstrategien måske ikke helt i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009. Hvis det skal sikres, at underskuddet bringes ned under tærskelværdien på 3 % af BNP senest i 2013, kan det medføre en større konsolideringsindsats end den, der planlægges i øjeblikket. Selv om den gennemsnitlige finanspolitiske indsats, der forudses i programmet, er i overensstemmelse med henstillingen om 1,25 % af BNP om året, kunne denne finanspolitiske indsats blive mindre som følge af både risiciene og det langt værre end forventede underskudsresultat i 2009. Endelig kunne det også vise sig, at strategien måske ikke er tilstrækkelig til at bringe gældskvoten tilbage på en nedadgående kurs. En korrektion af det uforholdsmæssigt stor underskud som henstillet af Rådet er også nødvendig i betragtning af den fremskrevne hurtige akkumulering af offentlig gæld samt Portugals rodfæstede tilpasningsudfordringer, herunder især indsnævringen af den store eksterne ubalance.

| (15) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske og de fleste frivillige data (8). I sine henstillinger efter artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009 med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssige stort under underskud til ophør opfordrede Rådet desuden Portugal til at redegøre for fremskridt med hensyn til gennemførelsen af Rådets henstillinger i et særskilt kapitel i opdateringerne af landets stabilitetsprogram (9). |
| --- | --- |

(15)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske og de fleste frivillige data (8). I sine henstillinger efter artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009 med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssige stort under underskud til ophør opfordrede Rådet desuden Portugal til at redegøre for fremskridt med hensyn til gennemførelsen af Rådets henstillinger i et særskilt kapitel i opdateringerne af landets stabilitetsprogram (9).

Den samlede konklusion er, at den nuværende krise har en alvorlig indvirkning på Portugals offentlige finanser. Den aktuelle budgetsituation afspejler imidlertid også tidligere finanspolitiske svagheder, navnlig høje — om end faldende — strukturelle underskud før krisen. Opdateringen af stabilitetsprogrammet tager sigte på at nå et offentligt underskud på under 3 % af BNP senest i 2013 gennem finanspolitisk konsolidering i hele perioden, hvilket fører til en stabilisering af gældskvoten på omkring 90 % af BNP i 2012-2013. Konsolideringsbestræbelserne er koncentreret om den sidste del af programperioden, idet den største indsats gøres i 2011 og derefter. En finanspolitisk konsolidering er af afgørende betydning, idet stigende budgetunderskud og gæld sandsynligvis på mellemlang sigt vil skade den økonomiske vækst, der allerede er udsat for de negative virkninger, som den store udlandsgæld har på nationalindkomsten. Skal den ambitiøse finanspolitiske konsolideringskurs nås, kan det kræve en indsats, der ligger ud over den, der er beskrevet i programmet. For det første kan det være vanskeligt allerede i 2010 at nå de skitserede indtægtsresultater og udgiftsbegrænsninger på grundlag af de bebudede foranstaltninger. For det andet er der en risiko for, at en BNP-vækst, som er lavere end skønnet, i de kommende år kan lægge en dæmper på indtægtsvæksten og bringe det fald i udgiftskvoten, der planlagt i programmet, i fare, hvilket vil være til skade for den planlagte finanspolitiske konsolideringskurs. På en sådan baggrund er en fungerende mellemfristet budgetramme et vigtigt instrument med hensyn til at begrænse risiciene for budgetmålene, især for at støtte planerne om en næsten total fastfrysning af de primære udgifter. Fremme af kvaliteten i de offentlige finanser på baggrund af en bredere reformdagsorden er desuden af største betydning, når det gælder om at understøtte et særdeles tiltrængt løft i produktiviteten og væksten i det potentielle BNP, og når det gælder om at tackle andre centrale udfordringer, som den portugisiske økonomi står over for, såsom styrkelse af konkurrenceevnen, indsnævring af den store eksterne ubalance og støtte til jobskabelse.

På baggrund af ovenstående vurdering og henstillingen af 2. december 2009 efter artikel 126, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde opfordres Portugal til:

| i) | at nå 2010-underskudsmålet på 8,3 % af BNP, om nødvendigt ved at styrke konsolideringen gennem vedtagelse af supplerende foranstaltninger, understøtte strategien om at bringe underskuddet ned under 3 % senest i 2013 gennem rettidig gennemførelse af konkrete foranstaltninger, være klar til at vedtage yderligere konsolideringsforanstaltninger, såfremt det makroøkonomiske scenario viser sig at være mere gunstigt end det scenario, der underbygger henstillingen efter artikel 126, stk. 7, og/eller der opstår eventuelle afvigelser, udnytte enhver mulighed for i forlængelse af den finanspolitiske indsats, herunder som følge af bedre økonomiske betingelser, at fremskynde mindskelsen af bruttogældskvoten i retning af referenceværdien på 60 % af BNP |
| --- | --- |

i)

at nå 2010-underskudsmålet på 8,3 % af BNP, om nødvendigt ved at styrke konsolideringen gennem vedtagelse af supplerende foranstaltninger, understøtte strategien om at bringe underskuddet ned under 3 % senest i 2013 gennem rettidig gennemførelse af konkrete foranstaltninger, være klar til at vedtage yderligere konsolideringsforanstaltninger, såfremt det makroøkonomiske scenario viser sig at være mere gunstigt end det scenario, der underbygger henstillingen efter artikel 126, stk. 7, og/eller der opstår eventuelle afvigelser, udnytte enhver mulighed for i forlængelse af den finanspolitiske indsats, herunder som følge af bedre økonomiske betingelser, at fremskynde mindskelsen af bruttogældskvoten i retning af referenceværdien på 60 % af BNP

| ii) | at gennemføre en effektiv flerårig budgetramme for at sikre, at budgetmålene overholdes i hele den offentlige sektor, og for strengt at begrænse udgifterne på mellemlang sigt |
| --- | --- |

ii)

at gennemføre en effektiv flerårig budgetramme for at sikre, at budgetmålene overholdes i hele den offentlige sektor, og for strengt at begrænse udgifterne på mellemlang sigt

| iii) | at forbedre kvaliteten i de offentlige finanser efter de retningslinjer, der er angivet i programmet, navnlig ved at styrke effektiviteten af de offentlige udgifter på de forskellige offentlige indsatsområder, beslutsomt tackle situationen med tabsgivende statsejede virksomheder og ved vurderingen af den finanspolitiske holdbarhed tage hensyn til de udgiftsforpligtelser og risici, der er forbundet med offentligt-private partnerskaber |
| --- | --- |

iii)

at forbedre kvaliteten i de offentlige finanser efter de retningslinjer, der er angivet i programmet, navnlig ved at styrke effektiviteten af de offentlige udgifter på de forskellige offentlige indsatsområder, beslutsomt tackle situationen med tabsgivende statsejede virksomheder og ved vurderingen af den finanspolitiske holdbarhed tage hensyn til de udgiftsforpligtelser og risici, der er forbundet med offentligt-private partnerskaber

| iv) | at udforme finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger sammen med bestræbelser på at øge produktiviteten og væksten i det potentielle BNP på en holdbar måde, øge konkurrenceevnen og indsnævre de store eksterne ubalancer, hvilket ligeledes vil bidrage til at forbedre holdbarheden i de offentlige finanser. |
| --- | --- |

iv)

at udforme finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger sammen med bestræbelser på at øge produktiviteten og væksten i det potentielle BNP på en holdbar måde, øge konkurrenceevnen og indsnævre de store eksterne ubalancer, hvilket ligeledes vil bidrage til at forbedre holdbarheden i de offentlige finanser.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP marts 2010 | 0,0 | –2,7 | 0,7 | 0,9 | 1,3 | 1,7 |
| KOM nov. 2009 | 0,0 | –2,9 | 0,3 | 1,0 | — | — |
| SP jan. 2009 | 0,3 | –0,8 | 0,5 | 1,3 | — | — |
| HICP-inflation
  (%) | SP marts 2010 | 2,7 | –0,9 | 0,8 | 1,9 | 1,9 | 2,0 |
| KOM nov. 2009 | 2,7 | –1,0 | 1,3 | 1,4 | — | — |
| SP jan. 2009 | 2,6 | 1,2 | 2,0 | 2,0 | — | — |
| Outputgab (10)

  (% af potentielt BNP) | SP marts 2010 | 0,5 | –2,2 | –1,9 | –1,6 | –1,3 | –0,8 |
| KOM nov. 2009 (11) | –0,1 | –2,9 | –3,0 | –2,6 | — | — |
| SP jan. 2009 | –0,4 | –2,1 | –2,5 | –2,5 | — | — |
| Nettolångivning/låntagning i forhold til resten af verden
  (% af BNP) | SP marts 2010 | –10,3 | –9,4 | –9,3 | –9,1 | –8,7 | –8,3 |
| KOM nov. 2009 | –10,3 | –8,5 | –8,6 | –8,6 | — | — |
| SP jan. 2009 | –10,5 | –9,2 | –8,4 | –7,6 | — | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | SP marts 2010 | 43,2 | 39,7 | 40,5 | 41,1 | 41,8 | 42,6 |
| KOM nov. 2009 | 43,2 | 43,7 | 43,5 | 43,3 | — | — |
| SP jan. 2009 | 43,5 | 44,1 | 43,6 | 43,6 | — | — |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | SP marts 2010 | 45,9 | 49,1 | 48,8 | 47,7 | 46,5 | 45,4 |
| KOM nov. 2009 | 45,9 | 51,6 | 51,5 | 52,0 | — | — |
| SP jan. 2009 | 45,8 | 48,0 | 46,5 | 45,9 | — | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP marts 2010 | –2,7 | –9,3 | –8,3 | –6,6 | –4,6 | –2,8 |
| KOM nov. 2009 | –2,7 | –8,0 | –8,0 | –8,7 | — | — |
| SP jan. 2009 | –2,2 | –3,9 | –2,9 | –2,3 | — | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP marts 2010 | 0,2 | –6,4 | –5,1 | –2,8 | –0,6 | 1,3 |
| KOM nov. 2009 | 0,2 | –5,0 | –4,9 | –5,2 | — | — |
| SP jan. 2009 | 0,8 | –0,6 | 0,4 | 1,1 | — | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (10)

  (% af BNP) | SP marts 2010 | –2,9 | –8,3 | –7,5 | –5,9 | –4,1 | –2,5 |
| KOM nov. 2009 | –2,6 | –6,6 | –6,7 | –7,5 | — | — |
| SP jan. 2009 | –2,0 | –3,0 | –1,8 | –1,2 | — | — |
| Strukturel saldo (12)

  (% af BNP) | SP marts 2010 | –2,9 | –8,3 | –7,5 | –5,9 | –4,1 | –2,5 |
| KOM nov. 2009 | –3,5 | –6,6 | –6,7 | –7,5 | — | — |
| SP jan. 2009 | –2,0 | –3,0 | –1,8 | –1,2 | — | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP marts 2010 | 66,3 | 77,2 | 86,0 | 89,4 | 90,7 | 89,8 |
| KOM nov. 2009 | 66,3 | 77,4 | 84,6 | 91,1 | — | — |
| SP jan. 2009 | 65,9 | 69,7 | 70,5 | 70,0 | — | — |
| Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionen. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Realt BNP

(% ændring)

SP marts 2010

0,0

–2,7

0,7

0,9

1,3

1,7

KOM nov. 2009

0,0

–2,9

0,3

1,0

—

—

SP jan. 2009

0,3

–0,8

0,5

1,3

—

—

HICP-inflation

(%)

SP marts 2010

2,7

–0,9

0,8

1,9

1,9

2,0

KOM nov. 2009

2,7

–1,0

1,3

1,4

—

—

SP jan. 2009

2,6

1,2

2,0

2,0

—

—

Outputgab (10)

(% af potentielt BNP)

SP marts 2010

0,5

–2,2

–1,9

–1,6

–1,3

–0,8

KOM nov. 2009 (11)

–0,1

–2,9

–3,0

–2,6

—

—

SP jan. 2009

–0,4

–2,1

–2,5

–2,5

—

—

Nettolångivning/låntagning i forhold til resten af verden

(% af BNP)

SP marts 2010

–10,3

–9,4

–9,3

–9,1

–8,7

–8,3

KOM nov. 2009

–10,3

–8,5

–8,6

–8,6

—

—

SP jan. 2009

–10,5

–9,2

–8,4

–7,6

—

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

SP marts 2010

43,2

39,7

40,5

41,1

41,8

42,6

KOM nov. 2009

43,2

43,7

43,5

43,3

—

—

SP jan. 2009

43,5

44,1

43,6

43,6

—

—

Offentlige udgifter

(% af BNP)

SP marts 2010

45,9

49,1

48,8

47,7

46,5

45,4

KOM nov. 2009

45,9

51,6

51,5

52,0

—

—

SP jan. 2009

45,8

48,0

46,5

45,9

—

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP marts 2010

–2,7

–9,3

–8,3

–6,6

–4,6

–2,8

KOM nov. 2009

–2,7

–8,0

–8,0

–8,7

—

—

SP jan. 2009

–2,2

–3,9

–2,9

–2,3

—

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP marts 2010

0,2

–6,4

–5,1

–2,8

–0,6

1,3

KOM nov. 2009

0,2

–5,0

–4,9

–5,2

—

—

SP jan. 2009

0,8

–0,6

0,4

1,1

—

—

Konjunkturkorrigeret saldo (10)

(% af BNP)

SP marts 2010

–2,9

–8,3

–7,5

–5,9

–4,1

–2,5

KOM nov. 2009

–2,6

–6,6

–6,7

–7,5

—

—

SP jan. 2009

–2,0

–3,0

–1,8

–1,2

—

—

Strukturel saldo (12)

(% af BNP)

SP marts 2010

–2,9

–8,3

–7,5

–5,9

–4,1

–2,5

KOM nov. 2009

–3,5

–6,6

–6,7

–7,5

—

—

SP jan. 2009

–2,0

–3,0

–1,8

–1,2

—

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP marts 2010

66,3

77,2

86,0

89,4

90,7

89,8

KOM nov. 2009

66,3

77,4

84,6

91,1

—

—

SP jan. 2009

65,9

69,7

70,5

70,0

—

—

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionen.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_da.htm

(2)  Den sene forelæggelse af programmet skyldtes i høj grad udnævnelsen af en ny regering efter parlamentsvalget i slutningen af september 2009 og vedtagelsen af finansloven for 2010, som først skete i marts 2010. Programmet blev drøftet i det portugisiske parlament den 25. marts 2010.

(3)  Vurderingen tager navnlig hensyn til Kommissionens prognose fra efteråret 2009. Andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da (bl.a. BNP og inflationsresultater), er også blevet anvendt i forbindelse med risikovurderingen.

(4)  Ifølge de tal, der skulle indberettes før den 1. april 2010 i forbindelse med underskudsproceduren, og som er offentliggjort af Portugals statistiske kontor efter forelæggelsen af programmet, lå det offentlige underskud på 9,4 % af BNP.

(5)  Disse foranstaltninger vedrører især nedsættelsen af standardmomssatsen med et procentpoint i juli 2008 og foranstaltninger til understøttelse af husholdningernes indkomster.

(6)  Ifølge de tal, der skulle indberettes før den 1. april 2010 i forbindelse med underskudsproceduren, og som er offentliggjort af Portugals statistiske kontor efter forelæggelsen af programmet, lå den offentlige gæld på 76,8 % af BNP.

(7)  I Rådets konklusioner af 10. november 2009 om de offentlige finansers holdbarhed »opfordrer Rådet medlemsstaterne til i deres kommende stabilitets- og konvergensprogrammer at rette opmærksomheden mod strategier, som fokuserer på holdbarhed«, og desuden »henstiller Rådet til Kommissionen, at den sammen med Udvalget for Økonomisk Politik og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg videreudvikler metoderne til vurdering af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i god tid inden næste holdbarhedsrapport«, der er planlagt til 2012.

(8)  Der mangler bl.a. data vedrørende deflatorerne for det offentlige forbrug og for investeringer og data vedrørende de offentlige udgifter opdelt efter funktioner.

(9)  Portugal har materielt set opfyldt denne henstilling, om end redegørelsen ikke blev givet i et særskilt kapitel, men var integreret i kapitlet om den mellemfristede budgetstrategi.

(10)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(11)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 0,6 %, 0,0 %, 0,3 % og 0,7 % i perioden 2008-2011.

(12)  Konjunkturkorrigeret saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Der er ingen engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger i programmet, og der er 0,8 % af BNP i år 2008 (alle underskudsformindskende) i Kommissionens prognose fra efteråret 2009.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionen.

---

| 3.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/12

---

RÅDETS UDTALELSE

om Rumæniens opdaterede konvergensprogram, 2009-2012

2010/C 144/03

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET DENNE UDTALELSE:

| (1) | Den 26. april 2010 gennemgik Rådet det opdaterede konvergensprogram for Rumænien, der dækker perioden 2009-2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. april 2010 gennemgik Rådet det opdaterede konvergensprogram for Rumænien, der dækker perioden 2009-2012.

| (2) | Med en gennemsnitlig stigning i BNP på 6,8 % mellem 2004 og 2008 var Rumænien en af de hurtigst voksende EU-medlemsstater. Væksten var drevet af et opsving i efterspørgslen på hjemmemarkedet i forbindelse med både forbrug og investeringer, som blev igangsat af en hurtig udbygning af det finansielle system, kraftig kapitaltilstrømning og støt stigende indkomstforventninger. Dette forårsagede sammen med en høj løninflation den kraftige stigning i underskuddet på betalingsbalancens løbende poster til 12,3 % af BNP i 2008. Derudover medførte flere års procyklisk budgetpolitik en betragtelig forringelse af den underliggende finanspolitiske situation, hvor det strukturelle underskud (dvs. det konjunkturkorrigerede underskud eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) steg til 8,5 % af BNP i 2008. Den pludselige stigning i risikoaversionen under finanskrisen var årsagen til den stigende bekymring på markederne over denne uligevægt. Kapitaltilstrømningen styrtdykkede, og presset på valutakursen steg, hvilket resulterede i en kumulativ nedskrivning af leuen på ca. 30 % i forhold til euroen mellem august 2007 og januar 2009. Faldet i kapitaltilstrømningen, valutanedskrivningens virkning på balancen og en kraftig nedgang i eksportefterspørgslen medførte en alvorlig recession i slutningen af 2008 og første halvdel af 2009, hvilket kom til udtryk i et fald i BNP på 7,1 % i 2009. Rumæniens centralbank nedsatte sin toneangivende rente med i alt 325 basispoint til 7,0 % i perioden mellem februar 2009 og februar 2010. Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster blev reduceret til omkring 4,25 % af BNP i 2009. |
| --- | --- |

(2)

Med en gennemsnitlig stigning i BNP på 6,8 % mellem 2004 og 2008 var Rumænien en af de hurtigst voksende EU-medlemsstater. Væksten var drevet af et opsving i efterspørgslen på hjemmemarkedet i forbindelse med både forbrug og investeringer, som blev igangsat af en hurtig udbygning af det finansielle system, kraftig kapitaltilstrømning og støt stigende indkomstforventninger. Dette forårsagede sammen med en høj løninflation den kraftige stigning i underskuddet på betalingsbalancens løbende poster til 12,3 % af BNP i 2008. Derudover medførte flere års procyklisk budgetpolitik en betragtelig forringelse af den underliggende finanspolitiske situation, hvor det strukturelle underskud (dvs. det konjunkturkorrigerede underskud eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) steg til 8,5 % af BNP i 2008. Den pludselige stigning i risikoaversionen under finanskrisen var årsagen til den stigende bekymring på markederne over denne uligevægt. Kapitaltilstrømningen styrtdykkede, og presset på valutakursen steg, hvilket resulterede i en kumulativ nedskrivning af leuen på ca. 30 % i forhold til euroen mellem august 2007 og januar 2009. Faldet i kapitaltilstrømningen, valutanedskrivningens virkning på balancen og en kraftig nedgang i eksportefterspørgslen medførte en alvorlig recession i slutningen af 2008 og første halvdel af 2009, hvilket kom til udtryk i et fald i BNP på 7,1 % i 2009. Rumæniens centralbank nedsatte sin toneangivende rente med i alt 325 basispoint til 7,0 % i perioden mellem februar 2009 og februar 2010. Underskuddet på betalingsbalancens løbende poster blev reduceret til omkring 4,25 % af BNP i 2009.

| (3) | På baggrund af det pres, som disse udviklinger medførte, besluttede myndighederne at søge ekstern finansiel støtte (2), idet de forpligtede sig til at iværksætte et omfattende økonomisk-politisk program, der tager sigte på at løse ikke blot den ovennævnte uligevægt på betalingsbalancen og budgettet, men også strukturelle flaskehalse, som begrænser konkurrenceevnen og udviklingen med hensyn til reel konvergens. På baggrund af forringelsen af landets finanspolitiske situation besluttede Rådet den 7. juli 2009, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Rumænien, og henstillede til at nedbringe dette senest i 2011. Den 16. februar 2010 konkluderede Rådet, at Rumænien havde truffet virkningsfulde foranstaltninger til korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, og forlængede på baggrund af forringelsen af den økonomiske aktivitet i 2009, som var kraftigere end forventet, fristen for korrektion til 2012. |
| --- | --- |

(3)

På baggrund af det pres, som disse udviklinger medførte, besluttede myndighederne at søge ekstern finansiel støtte (2), idet de forpligtede sig til at iværksætte et omfattende økonomisk-politisk program, der tager sigte på at løse ikke blot den ovennævnte uligevægt på betalingsbalancen og budgettet, men også strukturelle flaskehalse, som begrænser konkurrenceevnen og udviklingen med hensyn til reel konvergens. På baggrund af forringelsen af landets finanspolitiske situation besluttede Rådet den 7. juli 2009, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud i Rumænien, og henstillede til at nedbringe dette senest i 2011. Den 16. februar 2010 konkluderede Rådet, at Rumænien havde truffet virkningsfulde foranstaltninger til korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, og forlængede på baggrund af forringelsen af den økonomiske aktivitet i 2009, som var kraftigere end forventet, fristen for korrektion til 2012.

| (4) | Selv om en stor del af nedgangen i BNP i forbindelse med den økonomiske og finansielle krise er konjunkturbestemt, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Desuden kan krisen også påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt gennem lavere investeringer, begrænsninger i adgangen til kreditter og stigning i den strukturelle arbejdsløshed. Konsekvenserne af den økonomiske krise forværrer desuden den demografiske aldrings ugunstige virkninger på det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. På denne baggrund er det vigtigt at fremskynde strukturreformerne for at støtte den potentielle vækst, hvilket også bør bidrage til at genetablere holdbarheden af de offentlige finanser. For Rumænien er det særlig vigtigt at vedtage og gennemføre udkastet til en pensionsreform samt de finanspolitiske styringsreformer og strukturreformer, som er fastsat i programmet for betalingsbalancestøtte. Desuden skal der træffes konkrete foranstaltninger for at fremskynde udnyttelsen af midler fra EU's strukturfonde, da dette vil fremme flere investeringer i langsigtet vækst uden at bringe opnåelsen af de aftalte målsætninger for budgetunderskuddet i fare. |
| --- | --- |

(4)

Selv om en stor del af nedgangen i BNP i forbindelse med den økonomiske og finansielle krise er konjunkturbestemt, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Desuden kan krisen også påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt gennem lavere investeringer, begrænsninger i adgangen til kreditter og stigning i den strukturelle arbejdsløshed. Konsekvenserne af den økonomiske krise forværrer desuden den demografiske aldrings ugunstige virkninger på det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. På denne baggrund er det vigtigt at fremskynde strukturreformerne for at støtte den potentielle vækst, hvilket også bør bidrage til at genetablere holdbarheden af de offentlige finanser. For Rumænien er det særlig vigtigt at vedtage og gennemføre udkastet til en pensionsreform samt de finanspolitiske styringsreformer og strukturreformer, som er fastsat i programmet for betalingsbalancestøtte. Desuden skal der træffes konkrete foranstaltninger for at fremskynde udnyttelsen af midler fra EU's strukturfonde, da dette vil fremme flere investeringer i langsigtet vækst uden at bringe opnåelsen af de aftalte målsætninger for budgetunderskuddet i fare.

| (5) | Ifølge fremskrivningerne i det makroøkonomiske scenario bag programmet bliver væksten i det reale BNP positiv i 2010 (1,3 %) og stiger gradvis til 3,7 % senest i 2012. Vurderet ud fra de foreliggende tal og særlig resultatet for fjerde kvartal 2009, som var værre end forventet, forekommer dette scenario at være baseret på lettere positive vækstantagelser for 2010. Det makroøkonomiske scenario for 2011-2012 forekommer at være baseret på plausible vækstantagelser. Endvidere forventes den uligevægt på betalingsbalancen og budgettet, som bidrog til den alvorlige recession i Rumænien, at fortsætte. Programmets fremskrivninger for inflationen (3,7 % i 2010, 3,2 % i 2011 og 2,8 % i 2012) forekommer dog at ligge til den lave side på baggrund af de forudsete udviklinger i løn- og arbejdsproduktivitetsvæksten, den seneste tids fornyede opsving i de internationale energipriser og eventuelle yderligere stigninger i de forvaltede priser. På den anden side kan inflationstrykket blive udlignet via en eventuel opskrivning af leuen i forhold til euroen. Det forventede fald i arbejdsløshedsprocenten fra 8,4 % i 2009 til 7,7 % i 2010 forekommer at være temmelig vanskeligt at opnå i denne tidlige fase af den økonomiske genopretning. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge fremskrivningerne i det makroøkonomiske scenario bag programmet bliver væksten i det reale BNP positiv i 2010 (1,3 %) og stiger gradvis til 3,7 % senest i 2012. Vurderet ud fra de foreliggende tal og særlig resultatet for fjerde kvartal 2009, som var værre end forventet, forekommer dette scenario at være baseret på lettere positive vækstantagelser for 2010. Det makroøkonomiske scenario for 2011-2012 forekommer at være baseret på plausible vækstantagelser. Endvidere forventes den uligevægt på betalingsbalancen og budgettet, som bidrog til den alvorlige recession i Rumænien, at fortsætte. Programmets fremskrivninger for inflationen (3,7 % i 2010, 3,2 % i 2011 og 2,8 % i 2012) forekommer dog at ligge til den lave side på baggrund af de forudsete udviklinger i løn- og arbejdsproduktivitetsvæksten, den seneste tids fornyede opsving i de internationale energipriser og eventuelle yderligere stigninger i de forvaltede priser. På den anden side kan inflationstrykket blive udlignet via en eventuel opskrivning af leuen i forhold til euroen. Det forventede fald i arbejdsløshedsprocenten fra 8,4 % i 2009 til 7,7 % i 2010 forekommer at være temmelig vanskeligt at opnå i denne tidlige fase af den økonomiske genopretning.

| (6) | I programmet anslås det, at det offentlige underskud i 2009 lå på 8,0 % af BNP, hvilket er lidt mere end målet (7,8 %) og skyldes en stigning i de offentlige betalingsrestancer. Den betydelige forringelse i forhold til et underskud på 5,5 % af BNP i 2008 afspejler i vid udstrækning krisens følger for de offentlige finanser. Forringelsen af underskuddet skyldtes primært manglende indtægter, og de kraftigste fald ses i forbindelse med momsindtægter og socialsikringsbidrag. Derudover var udnyttelsen af EU-midler og ikke-skatterelaterede indtægter lavere end forventet. På udgiftssiden gjorde regeringen en betydelig finanspolitisk konsolideringsindsats i 2009 for at standse stigningen i underskuddet. Foranstaltningerne omfattede en omstrukturering af de offentlige institutioner og nedskæringer i de offentlige udgifter til varer og tjenesteydelser. Konsekvensen af disse foranstaltninger var imidlertid mindre end budgetteret ved årets begyndelse. Derfor skulle der træffes yderligere foranstaltninger, som f.eks. at medarbejdere i den offentlige sektor skulle forpligtes til ti dages orlov uden løn. Disse foranstaltninger resulterede i en forbedring af den strukturelle saldo på 1 % af BNP i 2009. På baggrund af de snævre budgetgrænser var de anslåede budgetmæssige konsekvenser af de stimulerende foranstaltninger, som blev vedtaget i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, begrænsede og beløb sig til 0,2 % af BNP i både 2009 og 2010. I overensstemmelse med Rådets exitstrategi og for at rette op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012 påtænkes det at fortsætte de politiske tiltag, der tager sigte på finanspolitisk konsolidering, i løbet af de kommende år. |
| --- | --- |

(6)

I programmet anslås det, at det offentlige underskud i 2009 lå på 8,0 % af BNP, hvilket er lidt mere end målet (7,8 %) og skyldes en stigning i de offentlige betalingsrestancer. Den betydelige forringelse i forhold til et underskud på 5,5 % af BNP i 2008 afspejler i vid udstrækning krisens følger for de offentlige finanser. Forringelsen af underskuddet skyldtes primært manglende indtægter, og de kraftigste fald ses i forbindelse med momsindtægter og socialsikringsbidrag. Derudover var udnyttelsen af EU-midler og ikke-skatterelaterede indtægter lavere end forventet. På udgiftssiden gjorde regeringen en betydelig finanspolitisk konsolideringsindsats i 2009 for at standse stigningen i underskuddet. Foranstaltningerne omfattede en omstrukturering af de offentlige institutioner og nedskæringer i de offentlige udgifter til varer og tjenesteydelser. Konsekvensen af disse foranstaltninger var imidlertid mindre end budgetteret ved årets begyndelse. Derfor skulle der træffes yderligere foranstaltninger, som f.eks. at medarbejdere i den offentlige sektor skulle forpligtes til ti dages orlov uden løn. Disse foranstaltninger resulterede i en forbedring af den strukturelle saldo på 1 % af BNP i 2009. På baggrund af de snævre budgetgrænser var de anslåede budgetmæssige konsekvenser af de stimulerende foranstaltninger, som blev vedtaget i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, begrænsede og beløb sig til 0,2 % af BNP i både 2009 og 2010. I overensstemmelse med Rådets exitstrategi og for at rette op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012 påtænkes det at fortsætte de politiske tiltag, der tager sigte på finanspolitisk konsolidering, i løbet af de kommende år.

| (7) | Budgettet for 2010, som blev vedtaget af Parlamentet i januar 2010, indeholder et underskudsmål på 6,3 % af BNP. I overensstemmelse med de politiske betingelser i henhold til programmet for betalingsbalancestøtte er den planlagte tilpasning primært udgiftsdrevet. Foranstaltningerne indebærer udgiftsnedskæringer på ca. 2,2 % af BNP. De primære udgiftsnedskæringer er: en fastfrysning af lønningerne inden for den offentlige sektor og et fald i den offentlige beskæftigelse, hvilket medfører et fald i de offentlige lønninger på 0,8 % af BNP, nedskæringer i de offentlige udgifter til varer og tjenesteydelser, hvilket medfører et fald i det offentlige varekøb på 0,5 % af BNP, en fastfrysning af pensionen, hvilket medfører et fald i de sociale ydelser på 0,8 % af BNP, og en nedskæring i subsidierne svarende til 0,2 % af BNP. Virkningen af disse foranstaltninger opvejes delvist af udgiftsstigninger andre steder, hvilket giver en nettoreduktion i forholdet mellem de primære udgifter og BNP på 1,3 procentpoint af BNP. Navnlig skulle investeringsudgifterne øges med 0,2 % af BNP, også på baggrund af den planlagte stigning i brugen af EU's strukturfonde. Indtægtskvoten skulle stige med ca. 0,6 procentpoint af BNP, inklusive (engangs-) indtægterne fra refusionen af skatterestancer (Rompetrol-obligationen) svarende til 0,5 % af BNP. Realiseringen af de ovenfor beskrevne samlede udgiftsnedskæringer og indtægtsstigninger vil indebære en forbedring af den offentlige saldo på 1,7 % af BNP i 2010 (under hensyntagen til en stigning i renteudgifterne på 0,3 % af BNP i det foregående år). Under hensyntagen til udvidelsen af outputgabet svarer dette til en væsentlig forbedring af den strukturelle saldo med 2,25 % af BNP (som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode på baggrund af oplysningerne i programmet). |
| --- | --- |

(7)

Budgettet for 2010, som blev vedtaget af Parlamentet i januar 2010, indeholder et underskudsmål på 6,3 % af BNP. I overensstemmelse med de politiske betingelser i henhold til programmet for betalingsbalancestøtte er den planlagte tilpasning primært udgiftsdrevet. Foranstaltningerne indebærer udgiftsnedskæringer på ca. 2,2 % af BNP. De primære udgiftsnedskæringer er: en fastfrysning af lønningerne inden for den offentlige sektor og et fald i den offentlige beskæftigelse, hvilket medfører et fald i de offentlige lønninger på 0,8 % af BNP, nedskæringer i de offentlige udgifter til varer og tjenesteydelser, hvilket medfører et fald i det offentlige varekøb på 0,5 % af BNP, en fastfrysning af pensionen, hvilket medfører et fald i de sociale ydelser på 0,8 % af BNP, og en nedskæring i subsidierne svarende til 0,2 % af BNP. Virkningen af disse foranstaltninger opvejes delvist af udgiftsstigninger andre steder, hvilket giver en nettoreduktion i forholdet mellem de primære udgifter og BNP på 1,3 procentpoint af BNP. Navnlig skulle investeringsudgifterne øges med 0,2 % af BNP, også på baggrund af den planlagte stigning i brugen af EU's strukturfonde. Indtægtskvoten skulle stige med ca. 0,6 procentpoint af BNP, inklusive (engangs-) indtægterne fra refusionen af skatterestancer (Rompetrol-obligationen) svarende til 0,5 % af BNP. Realiseringen af de ovenfor beskrevne samlede udgiftsnedskæringer og indtægtsstigninger vil indebære en forbedring af den offentlige saldo på 1,7 % af BNP i 2010 (under hensyntagen til en stigning i renteudgifterne på 0,3 % af BNP i det foregående år). Under hensyntagen til udvidelsen af outputgabet svarer dette til en væsentlig forbedring af den strukturelle saldo med 2,25 % af BNP (som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode på baggrund af oplysningerne i programmet).

| (8) | Hovedformålet med den mellemfristede strategi i konvergensprogrammet er at reducere underskuddet til under referenceværdien på 3 % af BNP senest i 2012 i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7, af 16. februar 2010. I programmet fastlægges en kurs mod en gradvis reduktion af det samlede underskud fra 6,3 % af BNP i 2010 til 4,4 % af BNP i 2011 og 3,0 % af BNP i 2012. Den primære saldo følger en lignende tendens. Den (genberegnede) strukturelle saldo viser en tilpasning, der primært finder sted i periodens første del. Ifølge programmet ligger den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats i årene 2010-2012 på ca. 1,75 % af BNP, hvilket er i overensstemmelse med Rådets henstilling under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Tilpasningen er hovedsagelig udgiftsbaseret, idet der forventes et gradvist fald i de primære udgifter fra 37,6 % af BNP i 2009 til 33,3 % af BNP i 2012. De offentlige indtægter forventes at stige fra 31,1 % af BNP i 2009 til 31,7 % af BNP i 2010 og derefter stabilisere sig. De strukturelle konsolideringsforanstaltninger, der træffes for at nå budgetmålet for 2010, vil også lette realiseringen af de finanspolitiske mål for 2011 og 2012. Ifølge myndighederne er Rumæniens mellemfristede målsætning (MTO) et strukturelt underskud på 0,7 % af BNP. På baggrund af de seneste fremskrivninger og gældsniveauet afspejler den mellemfristede målsætning pagtens målsætninger. Programmet indeholder ikke noget om, hvordan den mellemfristede målsætning skal nås i programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Hovedformålet med den mellemfristede strategi i konvergensprogrammet er at reducere underskuddet til under referenceværdien på 3 % af BNP senest i 2012 i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7, af 16. februar 2010. I programmet fastlægges en kurs mod en gradvis reduktion af det samlede underskud fra 6,3 % af BNP i 2010 til 4,4 % af BNP i 2011 og 3,0 % af BNP i 2012. Den primære saldo følger en lignende tendens. Den (genberegnede) strukturelle saldo viser en tilpasning, der primært finder sted i periodens første del. Ifølge programmet ligger den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats i årene 2010-2012 på ca. 1,75 % af BNP, hvilket er i overensstemmelse med Rådets henstilling under proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Tilpasningen er hovedsagelig udgiftsbaseret, idet der forventes et gradvist fald i de primære udgifter fra 37,6 % af BNP i 2009 til 33,3 % af BNP i 2012. De offentlige indtægter forventes at stige fra 31,1 % af BNP i 2009 til 31,7 % af BNP i 2010 og derefter stabilisere sig. De strukturelle konsolideringsforanstaltninger, der træffes for at nå budgetmålet for 2010, vil også lette realiseringen af de finanspolitiske mål for 2011 og 2012. Ifølge myndighederne er Rumæniens mellemfristede målsætning (MTO) et strukturelt underskud på 0,7 % af BNP. På baggrund af de seneste fremskrivninger og gældsniveauet afspejler den mellemfristede målsætning pagtens målsætninger. Programmet indeholder ikke noget om, hvordan den mellemfristede målsætning skal nås i programperioden.

| (9) | Underskuddet for 2010 kan blive større end programmets fremskrivninger, eftersom nogle af de foranstaltninger, der tager sigte på at skære ned på udgifterne, som f.eks. reduktionen i den offentlige beskæftigelse, er socialt og politisk vanskelige at gennemføre. Desuden kan det blive svært fuldt ud at inddrive engangsindtægter fra refusionen af Rompetrol-obligationen, som formodes at indbringe ekstra indtægter svarende til 0,5 % af BNP. Den rumænske regering har dog inden for rammerne af programmet for betalingsbalancestøtte forpligtet sig til at gennemføre yderligere foranstaltninger i tilfælde af, at de foranstaltninger, der er vedtaget, ikke giver de besparelser, som er nødvendige for at nå målsætningen for budgetunderskuddet for dette år. Det kan tilsvarende risikere ikke at blive let at nå programmets mål i årene efter 2010, særlig i lyset af valgets potentielt negative virkning på de offentlige finanser. En anden potentiel mellemfristet risiko er akkumuleringen af restancer fra offentlige virksomheder, som, hvis den ikke afhjælpes, kan få negative konsekvenser for budgettet, hvis regeringen er forpligtet til at gribe ind på et tidspunkt. Endelig indeholder programmet ikke nogen angivelse af de foranstaltninger, der vil blive truffet for at nedbringe underskuddet fra 6,3 % af BNP i 2010 til 3,0 % af BNP i 2012. Disse oplysninger forventes at blive medtaget i den mellemfristede budgetramme (MTBF) for 2011-2013, som skal vedtages senest i maj 2010. |
| --- | --- |

(9)

Underskuddet for 2010 kan blive større end programmets fremskrivninger, eftersom nogle af de foranstaltninger, der tager sigte på at skære ned på udgifterne, som f.eks. reduktionen i den offentlige beskæftigelse, er socialt og politisk vanskelige at gennemføre. Desuden kan det blive svært fuldt ud at inddrive engangsindtægter fra refusionen af Rompetrol-obligationen, som formodes at indbringe ekstra indtægter svarende til 0,5 % af BNP. Den rumænske regering har dog inden for rammerne af programmet for betalingsbalancestøtte forpligtet sig til at gennemføre yderligere foranstaltninger i tilfælde af, at de foranstaltninger, der er vedtaget, ikke giver de besparelser, som er nødvendige for at nå målsætningen for budgetunderskuddet for dette år. Det kan tilsvarende risikere ikke at blive let at nå programmets mål i årene efter 2010, særlig i lyset af valgets potentielt negative virkning på de offentlige finanser. En anden potentiel mellemfristet risiko er akkumuleringen af restancer fra offentlige virksomheder, som, hvis den ikke afhjælpes, kan få negative konsekvenser for budgettet, hvis regeringen er forpligtet til at gribe ind på et tidspunkt. Endelig indeholder programmet ikke nogen angivelse af de foranstaltninger, der vil blive truffet for at nedbringe underskuddet fra 6,3 % af BNP i 2010 til 3,0 % af BNP i 2012. Disse oplysninger forventes at blive medtaget i den mellemfristede budgetramme (MTBF) for 2011-2013, som skal vedtages senest i maj 2010.

| (10) | Ifølge konvergensprogrammet anslås den offentlige bruttogæld til 23 % af BNP i 2009, hvilket er en stigning fra 13,6 % året før. De primære drivkræfter bag stigningen i gældskvoten var en kraftig stigning i underskuddet, faldet i BNP, stigningen i renteudgifterne og virkningen af nedskrivningen af valutakursen. Om end den ligger et godt stykke under referenceværdien som fastlagt i Maastrichttraktaten, forventes gældskvoten at stige med yderligere 6,7 procentpoint i løbet af programperioden til 29,7 % af BNP i 2012, især drevet af store offentlige underskud. Gældskvotens forventede udvikling kan blive mindre positiv, hvis budgetmålene i programmet ikke nås. |
| --- | --- |

(10)

Ifølge konvergensprogrammet anslås den offentlige bruttogæld til 23 % af BNP i 2009, hvilket er en stigning fra 13,6 % året før. De primære drivkræfter bag stigningen i gældskvoten var en kraftig stigning i underskuddet, faldet i BNP, stigningen i renteudgifterne og virkningen af nedskrivningen af valutakursen. Om end den ligger et godt stykke under referenceværdien som fastlagt i Maastrichttraktaten, forventes gældskvoten at stige med yderligere 6,7 procentpoint i løbet af programperioden til 29,7 % af BNP i 2012, især drevet af store offentlige underskud. Gældskvotens forventede udvikling kan blive mindre positiv, hvis budgetmålene i programmet ikke nås.

| (11) | Ifølge gældsprognosen på mellemlang sigt, dvs. indtil 2020, vender BNP-væksten og skattetrykket kun gradvis tilbage til de værdier, der var forventet før krisen. Det betyder, at den budgetstrategi, som påtænkes i programmet, umiddelbart og uden yderligere ændringer i den førte politik ikke vil være tilstrækkelig til at stabilisere gældskvotienten inden 2020. |
| --- | --- |

(11)

Ifølge gældsprognosen på mellemlang sigt, dvs. indtil 2020, vender BNP-væksten og skattetrykket kun gradvis tilbage til de værdier, der var forventet før krisen. Det betyder, at den budgetstrategi, som påtænkes i programmet, umiddelbart og uden yderligere ændringer i den førte politik ikke vil være tilstrækkelig til at stabilisere gældskvotienten inden 2020.

| (12) | De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring er klart større end EU-gennemsnittet, hvilket navnlig skyldes en kraftig forventet stigning i pensionsudgifterne. Budgetstillingen i 2009 som anslået i programmet forstærker de budgetmæssige virkninger af befolkningsaldringen for holdbarhedsgabet. Hvis man reducerer det primære overskud på mellemlang sigt som forudset i programmet og gennemfører udkastet til en pensionsreform, som er vedtaget sammen med de internationale finansieringsinstitutioner på baggrund af programmet for betalingsbalancestøtte til Rumænien, der tager sigte på at begrænse stigningen i de aldersrelaterede udgifter, vil det medvirke til at begrænse risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser, som i Kommissionens holdbarhedsrapport fra 2009 (3) blev vurderet til at være høje. |
| --- | --- |

(12)

De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring er klart større end EU-gennemsnittet, hvilket navnlig skyldes en kraftig forventet stigning i pensionsudgifterne. Budgetstillingen i 2009 som anslået i programmet forstærker de budgetmæssige virkninger af befolkningsaldringen for holdbarhedsgabet. Hvis man reducerer det primære overskud på mellemlang sigt som forudset i programmet og gennemfører udkastet til en pensionsreform, som er vedtaget sammen med de internationale finansieringsinstitutioner på baggrund af programmet for betalingsbalancestøtte til Rumænien, der tager sigte på at begrænse stigningen i de aldersrelaterede udgifter, vil det medvirke til at begrænse risiciene for holdbarheden i de offentlige finanser, som i Kommissionens holdbarhedsrapport fra 2009 (3) blev vurderet til at være høje.

| (13) | Finanspolitikken under opsvinget i efterspørgslen mellem 2004 og 2008 var stærkt procyklisk, hvilket forværrede den uligevægt, der stammede fra den private sektor, og gjorde en allerede overophedet økonomi værre. Dette skyldtes i vid udstrækning generelt svage budgetrammer, som medførte en svag budgetplanlægning og -gennemførelse. Uforudsete indtægter blev typisk anvendt i forbindelse med budgetkorrektioner i løbet af året, og der var ikke yderligere økonomisk råderum til vanskeligere tider. Svagheder i den administrative kapacitet til planlægning og gennemførelse af offentlige investeringsprojekter medvirkede også til, at investeringsudgiftsplaner gentagne gange ikke blev gennemført fuldt ud. For at forbedre forsvarligheden af landets finanspolitiske rammer har de rumænske myndigheder i henhold til programmet for EU's betalingsbalancestøtte forpligtet sig til at forbedre den finanspolitiske styring. Et udkast til lov om fiskal ansvarlighed er blevet indsendt til parlamentet med henblik på godkendelse. Udkastet til lov fastsætter en bindende mellemfristet budgetramme, fastlægger grænser for budgetrevisioner i løbet af året, indfører forsvarlige finanspolitiske regler og etablerer et finanspolitisk råd, som gennemfører uafhængige undersøgelser i forbindelse med spørgsmål vedrørende offentlige finanser. Der er fastsat måldatoer for etableringen af det finanspolitiske råd (ultimo april) og for indsendelsen af den mellemfristede budgetramme for 2011-2013 (ultimo maj). |
| --- | --- |

(13)

Finanspolitikken under opsvinget i efterspørgslen mellem 2004 og 2008 var stærkt procyklisk, hvilket forværrede den uligevægt, der stammede fra den private sektor, og gjorde en allerede overophedet økonomi værre. Dette skyldtes i vid udstrækning generelt svage budgetrammer, som medførte en svag budgetplanlægning og -gennemførelse. Uforudsete indtægter blev typisk anvendt i forbindelse med budgetkorrektioner i løbet af året, og der var ikke yderligere økonomisk råderum til vanskeligere tider. Svagheder i den administrative kapacitet til planlægning og gennemførelse af offentlige investeringsprojekter medvirkede også til, at investeringsudgiftsplaner gentagne gange ikke blev gennemført fuldt ud. For at forbedre forsvarligheden af landets finanspolitiske rammer har de rumænske myndigheder i henhold til programmet for EU's betalingsbalancestøtte forpligtet sig til at forbedre den finanspolitiske styring. Et udkast til lov om fiskal ansvarlighed er blevet indsendt til parlamentet med henblik på godkendelse. Udkastet til lov fastsætter en bindende mellemfristet budgetramme, fastlægger grænser for budgetrevisioner i løbet af året, indfører forsvarlige finanspolitiske regler og etablerer et finanspolitisk råd, som gennemfører uafhængige undersøgelser i forbindelse med spørgsmål vedrørende offentlige finanser. Der er fastsat måldatoer for etableringen af det finanspolitiske råd (ultimo april) og for indsendelsen af den mellemfristede budgetramme for 2011-2013 (ultimo maj).

| (14) | Det er en overordnet prioritet og udfordring for regeringen at forbedre effektiviteten i den offentlige forvaltning, både på centralt og lokalt niveau. Problemanalysen, de finanspolitiske rammer, budgetplanlægningen og -gennemførelsen samt politikhåndhævelsen er blevet forbedret inden for rammerne af den multilaterale bistand fra de internationale finansielle institutioner. Der er imidlertid behov for yderligere fremskridt for at forhindre en forværring af adgangen til og kvaliteten af de offentlige tjenesteydelser samt forretningsmiljøet mere generelt. For at tage fat på de specifikke udfordringer i de enkelte ministerier samt de systemiske problemer, som kræver tiltag på regeringsniveau, skal der foretages en funktionel gennemgang af den offentlige forvaltning. Desuden er der planlagt specifikke foranstaltninger til forbedring af effektiviteten i skatteforvaltningen og til styrkelse af den centrale statskontrol med de lokale myndigheders og de statsejede virksomheders indkøb. Myndighederne har vedtaget en plan for håndteringen af sort arbejde, som fokuserer på foranstaltninger, der skal øge effektiviteten inden for arbejdstilsynet. Myndighederne arbejder også på at forbedre effektiviteten og omkostningseffektiviteten i de offentlige udgifter til uddannelse og FoU. Endelig har regeringen til hensigt at træffe konkrete foranstaltninger for at øge den lave udnyttelsesgrad af midlerne fra EU's strukturfonde. |
| --- | --- |

(14)

Det er en overordnet prioritet og udfordring for regeringen at forbedre effektiviteten i den offentlige forvaltning, både på centralt og lokalt niveau. Problemanalysen, de finanspolitiske rammer, budgetplanlægningen og -gennemførelsen samt politikhåndhævelsen er blevet forbedret inden for rammerne af den multilaterale bistand fra de internationale finansielle institutioner. Der er imidlertid behov for yderligere fremskridt for at forhindre en forværring af adgangen til og kvaliteten af de offentlige tjenesteydelser samt forretningsmiljøet mere generelt. For at tage fat på de specifikke udfordringer i de enkelte ministerier samt de systemiske problemer, som kræver tiltag på regeringsniveau, skal der foretages en funktionel gennemgang af den offentlige forvaltning. Desuden er der planlagt specifikke foranstaltninger til forbedring af effektiviteten i skatteforvaltningen og til styrkelse af den centrale statskontrol med de lokale myndigheders og de statsejede virksomheders indkøb. Myndighederne har vedtaget en plan for håndteringen af sort arbejde, som fokuserer på foranstaltninger, der skal øge effektiviteten inden for arbejdstilsynet. Myndighederne arbejder også på at forbedre effektiviteten og omkostningseffektiviteten i de offentlige udgifter til uddannelse og FoU. Endelig har regeringen til hensigt at træffe konkrete foranstaltninger for at øge den lave udnyttelsesgrad af midlerne fra EU's strukturfonde.

| (15) | Generelt er der overensstemmelse mellem budgetstrategien i programmet og Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7. Ikke desto mindre vil det offentlige underskud kunne blive større end forventet i 2010, ikke mindst fordi nogle af de planlagte reformer er politisk og socialt vanskelige at gennemføre. Hvis disse trusler bliver til virkelighed, skal de nødforanstaltninger, som for øjeblikket er under udarbejdelse af myndighederne, gennemføres. Fra og med 2011 er der muligvis i lyset af manglen på specifikke konsolideringsforanstaltninger i programmet ikke fuldstændig overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7. Programmet indeholder navnlig ikke nogen oplysninger om de yderligere konsolideringsforanstaltninger, der skal træffes i 2011 og 2012 for at nå de finanspolitiske mål. Sådanne oplysninger skal forefindes i den mellemfristede budgetramme for 2011-2013, der skal vedtages i slutningen af maj 2010. For perioden 2010-2012 som helhed forudsætter budgetscenariet i programmet en gennemsnitlig årlig finanspolitisk indsats på 1,75 %, hvilket er i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7, men omfattet af de samme risici som budgetmålene. |
| --- | --- |

(15)

Generelt er der overensstemmelse mellem budgetstrategien i programmet og Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7. Ikke desto mindre vil det offentlige underskud kunne blive større end forventet i 2010, ikke mindst fordi nogle af de planlagte reformer er politisk og socialt vanskelige at gennemføre. Hvis disse trusler bliver til virkelighed, skal de nødforanstaltninger, som for øjeblikket er under udarbejdelse af myndighederne, gennemføres. Fra og med 2011 er der muligvis i lyset af manglen på specifikke konsolideringsforanstaltninger i programmet ikke fuldstændig overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7. Programmet indeholder navnlig ikke nogen oplysninger om de yderligere konsolideringsforanstaltninger, der skal træffes i 2011 og 2012 for at nå de finanspolitiske mål. Sådanne oplysninger skal forefindes i den mellemfristede budgetramme for 2011-2013, der skal vedtages i slutningen af maj 2010. For perioden 2010-2012 som helhed forudsætter budgetscenariet i programmet en gennemsnitlig årlig finanspolitisk indsats på 1,75 %, hvilket er i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7, men omfattet af de samme risici som budgetmålene.

| (16) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet visse mangler i de fakultative data (4). Derudover præsenteres de grundlæggende forudsætninger for programmet ikke i en særskilt tabel som foreslået i adfærdskodeksen. I sine henstillinger efter artikel 126, stk. 7, af 16. februar 2010 opfordrede Rådet også Rumænien til at sætte et særskilt kapitel i opdateringerne af det rumænske konvergensprogram af til gennemførelsen af Rådets henstillinger med henblik på at opnå en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012. Den aktuelle opdatering af programmet omfatter et særskilt afsnit om anvendelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, for så vidt angår Rumænien. |
| --- | --- |

(16)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet visse mangler i de fakultative data (4). Derudover præsenteres de grundlæggende forudsætninger for programmet ikke i en særskilt tabel som foreslået i adfærdskodeksen. I sine henstillinger efter artikel 126, stk. 7, af 16. februar 2010 opfordrede Rådet også Rumænien til at sætte et særskilt kapitel i opdateringerne af det rumænske konvergensprogram af til gennemførelsen af Rådets henstillinger med henblik på at opnå en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012. Den aktuelle opdatering af programmet omfatter et særskilt afsnit om anvendelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, for så vidt angår Rumænien.

Den overordnede konklusion er, at den konsolideringskurs, som er planlagt ifølge konvergensprogrammet, hvis man tager det for pålydende, er passende og i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7. Det er dog nødvendigt at gennemføre konsolideringsforanstaltningerne for 2010 fuldt ud for at nå underskudsmålet. Desuden indeholder programmet ikke i tilstrækkelig grad oplysninger om de konsolideringsforanstaltninger, som skal træffes i 2011 og 2012. Den rumænske regering har forpligtet sig til om nødvendigt at træffe nødforanstaltninger for at nå underskudsmålet for 2010. Derudover skal gennemførelsen af de finanspolitiske styringsreformer, som er vedtaget i forbindelse med programmet for EU's betalingsbalancestøtte til Rumænien, bidrage til at nå budgetmålene for 2011 og 2012. Endelig vil vedtagelsen og gennemførelsen af udkastet til en pensionsreform være afgørende for en forbedring af den langsigtede holdbarhed af de offentlige finanser.

På baggrund af ovenstående vurdering og i betragtning af henstillingen af 16. februar 2010 efter artikel 126, stk. 7, og som følge af behovet for at sikre en holdbar konvergens opfordres Rumænien til:

| i) | at gennemføre de finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger for 2010, der er vedtaget som en del af programmet for betalingsbalancestøtte, konsekvent og om nødvendigt træffe yderligere korrigerende foranstaltninger for at nå 2010-målet for det offentlige underskud. De rumænske myndigheder opfordres også til på baggrund af den mellemfristede budgetramme, som skal udarbejdes inden udgangen af maj 2010, at angive de konsolideringsforanstaltninger, der er nødvendige for at nå programmets budgetmål i 2011 og 2012 |
| --- | --- |

i)

at gennemføre de finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger for 2010, der er vedtaget som en del af programmet for betalingsbalancestøtte, konsekvent og om nødvendigt træffe yderligere korrigerende foranstaltninger for at nå 2010-målet for det offentlige underskud. De rumænske myndigheder opfordres også til på baggrund af den mellemfristede budgetramme, som skal udarbejdes inden udgangen af maj 2010, at angive de konsolideringsforanstaltninger, der er nødvendige for at nå programmets budgetmål i 2011 og 2012

| ii) | at forbedre de finanspolitiske rammer ved at vedtage og gennemføre loven om finanspolitisk ansvarlighed og navnlig tage hensyn til det finanspolitiske råds analyse ved udarbejdelse og gennemførelse af finanspolitikken |
| --- | --- |

ii)

at forbedre de finanspolitiske rammer ved at vedtage og gennemføre loven om finanspolitisk ansvarlighed og navnlig tage hensyn til det finanspolitiske råds analyse ved udarbejdelse og gennemførelse af finanspolitikken

| iii) | at vedtage og gennemføre udkastet til pensionslov, som vil bidrage til en væsentlig forbedring af den langsigtede holdbarhed af de offentlige finanser. |
| --- | --- |

iii)

at vedtage og gennemføre udkastet til pensionslov, som vil bidrage til en væsentlig forbedring af den langsigtede holdbarhed af de offentlige finanser.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | KP mar. 2010 | 7,3 | –7,0 | 1,3 | 2,4 | 3,7 |
| KOM nov. 2009 | 6,2 | –8,0 | 0,5 | 2,6 | — |
| KP jun. 2009 | 7,1 | –4,0 | 0,1 | 2,4 | — |
| HICP-inflation
  (%) | KP mar. 2010 | 7,9 | 5,6 | 3,7 | 3,2 | 2,8 |
| KOM nov. 2009 | 7,9 | 5,7 | 3,5 | 3,4 | — |
| KP jun. 2009 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | 3,2 | — |
| Outputgab (5)

  (% af potentielt BNP) | KP mar. 2010 | 9,5 | –1,7 | –3,3 | –3,7 | –2,7 |
| KOM nov. 2009 (6) | 10,0 | –2,2 | –4,4 | –4,3 | — |
| KP jun. 2009 | 8,7 | 0,5 | –2,5 | –2,9 | — |
| Nettolångivning/låntagning i forhold til resten af verden
  (% af BNP) | KP mar. 2010 | –11,2 | –3,9 | –3,9 | –3,9 | –3,7 |
| KOM nov. 2009 | –11,8 | –5,0 | –5,1 | –5,2 | — |
| KP jun. 2009 | –11,9 | –6,3 | –5,4 | –5,2 | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | KP mar. 2010 | 32,8 | 31,1 | 31,7 | 31,9 | 31,8 |
| KOM nov. 2009 | 32,8 | 31,6 | 31,8 | 32,0 | — |
| KP jun. 2009 | 33,1 | 33,2 | 33,7 | 34,2 | — |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | KP mar. 2010 | 38,4 | 39,1 | 38,1 | 36,4 | 34,8 |
| KOM nov. 2009 | 38,4 | 39,4 | 38,6 | 37,9 | — |
| KP jun. 2009 | 38,5 | 38,3 | 37,8 | 37,0 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | KP mar. 2010 | –5,5 | –8,0 | –6,3 | –4,4 | –3,0 |
| KOM nov. 2009 | –5,5 | –7,8 | –6,8 | –5,9 | — |
| KP jun. 2009 | –5,4 | –5,1 | –4,1 | –2,9 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | KP mar. 2010 | –4,8 | –6,5 | –4,5 | –2,6 | –1,6 |
| KOM nov. 2009 | –4,8 | –6,2 | –5,0 | –3,9 | — |
| KP jun. 2009 | –4,7 | –3,6 | –2,4 | –1,4 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (5)

  (% af BNP) | KP mar. 2010 | –8,5 | –7,5 | –5,2 | –3,2 | –2,1 |
| KOM nov. 2009 | –8,5 | –7,1 | –5,5 | –4,6 | — |
| KP jun. 2009 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 | — |
| Strukturel saldo (7)

  (% af BNP) | KP mar. 2010 | –8,5 | –7,5 | –5,2 | –3,2 | –2,1 |
| KOM nov. 2009 | –8,5 | –7,1 | –5,5 | –4,6 | — |
| KP jun. 2009 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | KP mar. 2010 | 13,6 | 23,0 | 28,3 | 29,4 | 29,7 |
| KOM nov. 2009 | 13,6 | 21,8 | 27,4 | 31,3 | — |
| KP jun. 2009 | 13,6 | 18,0 | 20,8 | 22,0 | — |
| Konvergensprogram (KP); Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra efteråret (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen. |

2008

2009

2010

2011

2012

Realt BNP

(% ændring)

KP mar. 2010

7,3

–7,0

1,3

2,4

3,7

KOM nov. 2009

6,2

–8,0

0,5

2,6

—

KP jun. 2009

7,1

–4,0

0,1

2,4

—

HICP-inflation

(%)

KP mar. 2010

7,9

5,6

3,7

3,2

2,8

KOM nov. 2009

7,9

5,7

3,5

3,4

—

KP jun. 2009

7,9

5,8

3,5

3,2

—

Outputgab (5)

(% af potentielt BNP)

KP mar. 2010

9,5

–1,7

–3,3

–3,7

–2,7

KOM nov. 2009 (6)

10,0

–2,2

–4,4

–4,3

—

KP jun. 2009

8,7

0,5

–2,5

–2,9

—

Nettolångivning/låntagning i forhold til resten af verden

(% af BNP)

KP mar. 2010

–11,2

–3,9

–3,9

–3,9

–3,7

KOM nov. 2009

–11,8

–5,0

–5,1

–5,2

—

KP jun. 2009

–11,9

–6,3

–5,4

–5,2

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

KP mar. 2010

32,8

31,1

31,7

31,9

31,8

KOM nov. 2009

32,8

31,6

31,8

32,0

—

KP jun. 2009

33,1

33,2

33,7

34,2

—

Offentlige udgifter

(% af BNP)

KP mar. 2010

38,4

39,1

38,1

36,4

34,8

KOM nov. 2009

38,4

39,4

38,6

37,9

—

KP jun. 2009

38,5

38,3

37,8

37,0

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

KP mar. 2010

–5,5

–8,0

–6,3

–4,4

–3,0

KOM nov. 2009

–5,5

–7,8

–6,8

–5,9

—

KP jun. 2009

–5,4

–5,1

–4,1

–2,9

—

Primær saldo

(% af BNP)

KP mar. 2010

–4,8

–6,5

–4,5

–2,6

–1,6

KOM nov. 2009

–4,8

–6,2

–5,0

–3,9

—

KP jun. 2009

–4,7

–3,6

–2,4

–1,4

—

Konjunkturkorrigeret saldo (5)

(% af BNP)

KP mar. 2010

–8,5

–7,5

–5,2

–3,2

–2,1

KOM nov. 2009

–8,5

–7,1

–5,5

–4,6

—

KP jun. 2009

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

—

Strukturel saldo (7)

(% af BNP)

KP mar. 2010

–8,5

–7,5

–5,2

–3,2

–2,1

KOM nov. 2009

–8,5

–7,1

–5,5

–4,6

—

KP jun. 2009

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

KP mar. 2010

13,6

23,0

28,3

29,4

29,7

KOM nov. 2009

13,6

21,8

27,4

31,3

—

KP jun. 2009

13,6

18,0

20,8

22,0

—

Konvergensprogram (KP); Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra efteråret (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  På baggrund af det øgede økonomiske pres vedtog Rådet den 6. maj 2009 beslutning 2009/459/EF om at yde et mellemfristet finansielt lån til Rumænien på op til 5 mia. EUR i henhold til mekanismen for mellemfristet betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne. EU's bistand til Rumænien gives sammen med lån fra Den Internationale Valutafond (13 mia. EUR), Verdensbanken (1 mia. EUR) og Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (1 mia. EUR).

(3)  I Rådets konklusioner af 10. november 2009 om de offentlige finansers holdbarhed »opfordrer Rådet medlemsstaterne til i deres kommende stabilitets- og konvergensprogrammer at rette opmærksomheden mod strategier, som fokuserer på holdbarhed«, og desuden »henstiller Rådet til Kommissionen, at den sammen med Udvalget for Økonomisk Politik og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg videreudvikler metoderne til vurdering af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i god tid inden næste holdbarhedsrapport«, der er planlagt til 2012.

(4)  Der er navnlig ikke givet oplysninger om beskæftigelse og offentlige udgifter opdelt efter funktion.

(5)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmet som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(6)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 5,1 %, 3,4 %, 2,9 % og 2,5 % i perioden 2008-2011.

(7)  Konjunkturkorrigeret saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger.

Kilde:

Konvergensprogram (KP); Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra efteråret (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.

---

| 3.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/17

---

RÅDETS UDTALELSE

om Slovakiets opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2012

2010/C 144/04

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

VEDTAGET DENNE UDTALELSE:

| (1) | Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Slovakiets opdaterede stabilitetsprogram, som dækker perioden 2009-2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Slovakiets opdaterede stabilitetsprogram, som dækker perioden 2009-2012.

| (2) | Med en gennemsnitlig vækst i det reale BNP på over 7 % i årene 2003-2008 var Slovakiet et af de EU-lande, der mønstrede de bedste resultater i boom-årene. De sunde makroøkonomiske politikker, der blev ført i de år, forhindrede, at der opstod store makroøkonomiske ubalancer, hvilket gjorde det muligt for Slovakiet at indføre euroen i januar 2009. Den slovakiske økonomi er imidlertid meget åben over for handel med omverdenen, og derfor blev landet hårdt ramt af krisen. BNP i faste priser skønnes at være faldet med 4,7 % i 2009, og nabolandenes nedskrivning af deres valutaer medførte en yderligere appreciering af Slovakiets reale effektive valutakurs.
  For at begrænse konsekvenserne af krisen gav regeringen de automatiske stabilisatorer mulighed for at virke uhindret, og i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan vedtog den en række kriseforanstaltninger i november 2008 og februar 2009 (0,5 % af BNP for både 2009 og 2010). Med et offentligt underskud, der forventedes at andrage 6 % af BNP i 2009, fastslog Rådet den 2. december 2009, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Slovakiet, og det henstillede, at denne situation blev bragt til ophør senest i 2013. Slovakiets konkurrenceevne over for udlandet er blevet svækket som følge af en midlertidig depreciering af nabolandenes valutaer og forværringen af de budgetmæssige ubalancer under krisen, og derfor bør en troværdig og holdbar nedbringelse af underskuddet på de offentlige finanser udgøre et af nøgleelementerne i myndighedernes strategi for de kommende år. |
| --- | --- |

(2)

Med en gennemsnitlig vækst i det reale BNP på over 7 % i årene 2003-2008 var Slovakiet et af de EU-lande, der mønstrede de bedste resultater i boom-årene. De sunde makroøkonomiske politikker, der blev ført i de år, forhindrede, at der opstod store makroøkonomiske ubalancer, hvilket gjorde det muligt for Slovakiet at indføre euroen i januar 2009. Den slovakiske økonomi er imidlertid meget åben over for handel med omverdenen, og derfor blev landet hårdt ramt af krisen. BNP i faste priser skønnes at være faldet med 4,7 % i 2009, og nabolandenes nedskrivning af deres valutaer medførte en yderligere appreciering af Slovakiets reale effektive valutakurs.

For at begrænse konsekvenserne af krisen gav regeringen de automatiske stabilisatorer mulighed for at virke uhindret, og i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan vedtog den en række kriseforanstaltninger i november 2008 og februar 2009 (0,5 % af BNP for både 2009 og 2010). Med et offentligt underskud, der forventedes at andrage 6 % af BNP i 2009, fastslog Rådet den 2. december 2009, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Slovakiet, og det henstillede, at denne situation blev bragt til ophør senest i 2013. Slovakiets konkurrenceevne over for udlandet er blevet svækket som følge af en midlertidig depreciering af nabolandenes valutaer og forværringen af de budgetmæssige ubalancer under krisen, og derfor bør en troværdig og holdbar nedbringelse af underskuddet på de offentlige finanser udgøre et af nøgleelementerne i myndighedernes strategi for de kommende år.

| (3) | Skønt en stor del af faldet i det reale BNP i forbindelse med krisen er konjunkturbestemt, er niveauet for det potentielle output også blevet påvirket negativt. Krisen kan desuden også påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt i kraft af lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder og stigende strukturel arbejdsløshed. Konsekvenserne af den økonomiske krise forværrer desuden den demografiske aldrings ugunstige virkninger på det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. Det vil på denne baggrund være afgørende at øge tempoet i strukturreformerne for at understøtte den potentielle vækst. Det er især vigtigt, at Slovakiet gennemfører reformer for at lette de lovgivningsmæssige og administrative byrder for virksomhederne, forbedrer den måde, hvorpå arbejdsmarkedet fungerer, og forbedrer konkurrenceevnen på omkostningssiden vis-a-vis landets handelspartnere, herunder via løntilbageholdenhed. |
| --- | --- |

(3)

Skønt en stor del af faldet i det reale BNP i forbindelse med krisen er konjunkturbestemt, er niveauet for det potentielle output også blevet påvirket negativt. Krisen kan desuden også påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt i kraft af lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder og stigende strukturel arbejdsløshed. Konsekvenserne af den økonomiske krise forværrer desuden den demografiske aldrings ugunstige virkninger på det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. Det vil på denne baggrund være afgørende at øge tempoet i strukturreformerne for at understøtte den potentielle vækst. Det er især vigtigt, at Slovakiet gennemfører reformer for at lette de lovgivningsmæssige og administrative byrder for virksomhederne, forbedrer den måde, hvorpå arbejdsmarkedet fungerer, og forbedrer konkurrenceevnen på omkostningssiden vis-a-vis landets handelspartnere, herunder via løntilbageholdenhed.

| (4) | I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes der en real BNP-vækst på 1,9 % i 2010, 4,1 % i 2011 og 5,4 % i 2012. Vurderet på baggrund af de foreliggende oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser for 2010 og optimistiske vækstantagelser for 2011 og 2012.
  Fremskrivningerne for programperiodens sidste år afspejler måske ikke helt den grad af forsigtighed, der bør udvises i forbindelse med fastlæggelsen af strategier for konsolidering af offentlige finanser, navnlig i betragtning af den betydelige usikkerhed, der præger situationen her ved udgangen af krisen. I overensstemmelse med forventningerne om et økonomisk opsving er programmets inflationsfremskrivninger ca. 1 procentpoint højere i 2001 end Kommissionens fremskrivninger i de økonomiske prognoser fra efteråret 2009, og ledigheden forventes at falde hurtigere. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes der en real BNP-vækst på 1,9 % i 2010, 4,1 % i 2011 og 5,4 % i 2012. Vurderet på baggrund af de foreliggende oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser for 2010 og optimistiske vækstantagelser for 2011 og 2012.

Fremskrivningerne for programperiodens sidste år afspejler måske ikke helt den grad af forsigtighed, der bør udvises i forbindelse med fastlæggelsen af strategier for konsolidering af offentlige finanser, navnlig i betragtning af den betydelige usikkerhed, der præger situationen her ved udgangen af krisen. I overensstemmelse med forventningerne om et økonomisk opsving er programmets inflationsfremskrivninger ca. 1 procentpoint højere i 2001 end Kommissionens fremskrivninger i de økonomiske prognoser fra efteråret 2009, og ledigheden forventes at falde hurtigere.

| (5) | Ifølge programmet forventes det offentlige underskud i 2009 at andrage 6,3 % af BNP, mens det i 2008 udgjorde 2,3 % af BNP. Den fulde udnyttelse af de automatiske stabilisatorer i 2009 afstedkom et markant indtægtsfald og en betragtelig stigning i de sociale udgifter. De stimulerende foranstaltninger, der blev vedtaget af regeringen som led i den europæiske økonomiske genopretningsplan, påvirkede ikke underskuddet, da de blev finansieret via en omfordeling af de midler, der var afsat på budgettet. Nogle af kriseforanstaltningerne vil blive fastholdt i 2010. I overensstemmelse med den exitstrategi, som Rådet har gjort sig til talsmand for, og med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud og forbedre holdbarheden i de offentlige finanser har regeringen ikke desto mindre planer om især at gennemføre en konsolidering af de offentlige finanser i begyndelsen af perioden, dvs. allerede fra 2010. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge programmet forventes det offentlige underskud i 2009 at andrage 6,3 % af BNP, mens det i 2008 udgjorde 2,3 % af BNP. Den fulde udnyttelse af de automatiske stabilisatorer i 2009 afstedkom et markant indtægtsfald og en betragtelig stigning i de sociale udgifter. De stimulerende foranstaltninger, der blev vedtaget af regeringen som led i den europæiske økonomiske genopretningsplan, påvirkede ikke underskuddet, da de blev finansieret via en omfordeling af de midler, der var afsat på budgettet. Nogle af kriseforanstaltningerne vil blive fastholdt i 2010. I overensstemmelse med den exitstrategi, som Rådet har gjort sig til talsmand for, og med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud og forbedre holdbarheden i de offentlige finanser har regeringen ikke desto mindre planer om især at gennemføre en konsolidering af de offentlige finanser i begyndelsen af perioden, dvs. allerede fra 2010.

| (6) | For 2010 satses der ifølge programmet på et offentligt underskud på 5,5 % af BNP. Udgiftskvoten forventes at falde med 1,1 procentpoint af BNP takket være en mindskelse af udgifterne til varer og tjenesteydelser, moderate lønstigninger inden for den offentlige sektor og lavere offentlige investeringer. Indtægtskvoten forventes at falde med 0,3 procentpoint af BNP som følge af en midlertidig forhøjelse af skattefradrag og beskæftigelsesrelaterede sociale ydelser og en nedgang til udbyttebetalinger fra offentlige virksomheder. De planlagte foranstaltninger forventes at sænke det offentlige underskud med omkring 1 procentpoint af BNP. For at kunne opfylde budgetmålet for 2010 vil der være behov for en væsentlig forbedring af den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) på omkring 1,25 procentpoint af BNP, hvilket svarer til henstillingen fra Rådet som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. |
| --- | --- |

(6)

For 2010 satses der ifølge programmet på et offentligt underskud på 5,5 % af BNP. Udgiftskvoten forventes at falde med 1,1 procentpoint af BNP takket være en mindskelse af udgifterne til varer og tjenesteydelser, moderate lønstigninger inden for den offentlige sektor og lavere offentlige investeringer. Indtægtskvoten forventes at falde med 0,3 procentpoint af BNP som følge af en midlertidig forhøjelse af skattefradrag og beskæftigelsesrelaterede sociale ydelser og en nedgang til udbyttebetalinger fra offentlige virksomheder. De planlagte foranstaltninger forventes at sænke det offentlige underskud med omkring 1 procentpoint af BNP. For at kunne opfylde budgetmålet for 2010 vil der være behov for en væsentlig forbedring af den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) på omkring 1,25 procentpoint af BNP, hvilket svarer til henstillingen fra Rådet som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud.

| (7) | Hovedsigtet med programmets budgetstrategi er at reducere det offentlige underskud til 3 % af BNP i 2012, dvs. et år tidligere end henstillet af Rådet som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Det samlede underskud forventes at falde fra 5,5 % af BNP i 2010 til 4,2 % og 3,0 % af BNP i henholdsvis 2011 og 2012. To tredjedele af faldet i underskuddet mellem 2010 og 2012 vil efter alt at dømme afspejle en strukturel forbedring i periodens start (beregnet efter den i fællesskab aftalte metode på grundlag af oplysningerne i programmet). Den resterende tredjedel forventes at blive resultatet af en gunstig konjunkturudvikling. Hoveddrivkræfterne bag den strukturelle forbedring er de betydelige planlagte nedskæringer i det offentlige forbrug og de offentlige kapitaludgifter. I henhold til programmet vil den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats i årene 2010-2012 (beregnet efter den i fællesskab aftalte metode) svare til omkring 1 % af BNP, hvilket er på linje med Rådets henstilling som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Konsolideringen vil efter planen fortsætte i årene efter 2012 med det formål at nærme sig den mellemfristede budgetmålsætning om et budget i balance i strukturelle termer. Ud fra de seneste fremskrivninger og gældsniveauet afspejler den mellemfristede budgetmålsætning i mere end rimelig grad pagtens mål. Ifølge programmet forventes den dog ikke realiseret i programperioden. |
| --- | --- |

(7)

Hovedsigtet med programmets budgetstrategi er at reducere det offentlige underskud til 3 % af BNP i 2012, dvs. et år tidligere end henstillet af Rådet som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Det samlede underskud forventes at falde fra 5,5 % af BNP i 2010 til 4,2 % og 3,0 % af BNP i henholdsvis 2011 og 2012. To tredjedele af faldet i underskuddet mellem 2010 og 2012 vil efter alt at dømme afspejle en strukturel forbedring i periodens start (beregnet efter den i fællesskab aftalte metode på grundlag af oplysningerne i programmet). Den resterende tredjedel forventes at blive resultatet af en gunstig konjunkturudvikling. Hoveddrivkræfterne bag den strukturelle forbedring er de betydelige planlagte nedskæringer i det offentlige forbrug og de offentlige kapitaludgifter. I henhold til programmet vil den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats i årene 2010-2012 (beregnet efter den i fællesskab aftalte metode) svare til omkring 1 % af BNP, hvilket er på linje med Rådets henstilling som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Konsolideringen vil efter planen fortsætte i årene efter 2012 med det formål at nærme sig den mellemfristede budgetmålsætning om et budget i balance i strukturelle termer. Ud fra de seneste fremskrivninger og gældsniveauet afspejler den mellemfristede budgetmålsætning i mere end rimelig grad pagtens mål. Ifølge programmet forventes den dog ikke realiseret i programperioden.

| (8) | Budgetresultatet i 2010 kan blive lidt dårligere end forventet i programmet. Der hersker især usikkerhed på udgiftssiden, hvor nogle af foranstaltningerne måske ikke giver de forventede besparelser (f.eks. mindskelse af udgifterne til varer og tjenester). Desuden forekommer fremskrivningen af lokalregeringernes saldo optimistisk i betragtning af krisens forventede konsekvenser for deres indtægter i 2010. Den usikkerhed, der knytter sig til budgetmålene, er større i de sidste år af programperioden. Navnlig bygger programmet på optimistiske makroøkonomiske antagelser for 2011 og 2012, hvorfor der er risiko for negative overraskelser på indtægtssiden. For at gøre konsolideringsplanen mere troværdig vil det desuden være nødvendigt at præcisere de påtænkte foranstaltninger på udgiftssiden nærmere, især dem, der har relation til nedbringelsen af det offentlige forbrug. |
| --- | --- |

(8)

Budgetresultatet i 2010 kan blive lidt dårligere end forventet i programmet. Der hersker især usikkerhed på udgiftssiden, hvor nogle af foranstaltningerne måske ikke giver de forventede besparelser (f.eks. mindskelse af udgifterne til varer og tjenester). Desuden forekommer fremskrivningen af lokalregeringernes saldo optimistisk i betragtning af krisens forventede konsekvenser for deres indtægter i 2010. Den usikkerhed, der knytter sig til budgetmålene, er større i de sidste år af programperioden. Navnlig bygger programmet på optimistiske makroøkonomiske antagelser for 2011 og 2012, hvorfor der er risiko for negative overraskelser på indtægtssiden. For at gøre konsolideringsplanen mere troværdig vil det desuden være nødvendigt at præcisere de påtænkte foranstaltninger på udgiftssiden nærmere, især dem, der har relation til nedbringelsen af det offentlige forbrug.

| (9) | I henhold til stabilitetsprogrammet voksede den offentlige bruttogæld fra 27,7 % af BNP i 2008 til 37,1 % af BNP i 2009. Denne vækst afspejler det store underskud og det betydelige fald i det reale BNP i 2009. Skønt den fortsat ligger et godt stykke under traktatens referenceværdi, skønnes det, at bruttogældskvoten vil vokse yderligere i 2010 og 2011, hvor den vil nå op på 42,5 % af BNP, inden den falder en anelse i 2012 til 42,2 % af BNP. Udviklingen i gældskvoten vil sandsynligvis blive mindre gunstig end forventet i programmet, navnlig efter 2010, da risiciene for budgetkonsolideringen forstærkes af, at væksten i det reale BNP muligvis bliver mindre end antaget i programmet. |
| --- | --- |

(9)

I henhold til stabilitetsprogrammet voksede den offentlige bruttogæld fra 27,7 % af BNP i 2008 til 37,1 % af BNP i 2009. Denne vækst afspejler det store underskud og det betydelige fald i det reale BNP i 2009. Skønt den fortsat ligger et godt stykke under traktatens referenceværdi, skønnes det, at bruttogældskvoten vil vokse yderligere i 2010 og 2011, hvor den vil nå op på 42,5 % af BNP, inden den falder en anelse i 2012 til 42,2 % af BNP. Udviklingen i gældskvoten vil sandsynligvis blive mindre gunstig end forventet i programmet, navnlig efter 2010, da risiciene for budgetkonsolideringen forstærkes af, at væksten i det reale BNP muligvis bliver mindre end antaget i programmet.

| (10) | De mellemsigtede gældsprognoser, hvori det antages, at BNP-vækstraterne gradvis når op på de værdier, der forventedes før krisen, at skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og som indbefatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, viser, at den budgetstrategi, der forudses i programmet, i sig selv og uden nogen yderligere politiske ændringer ikke vil være tilstrækkelig til at stabilisere gældskvoten frem til 2020. |
| --- | --- |

(10)

De mellemsigtede gældsprognoser, hvori det antages, at BNP-vækstraterne gradvis når op på de værdier, der forventedes før krisen, at skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og som indbefatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, viser, at den budgetstrategi, der forudses i programmet, i sig selv og uden nogen yderligere politiske ændringer ikke vil være tilstrækkelig til at stabilisere gældskvoten frem til 2020.

| (11) | Den langsigtede budgetvirkning af den voksende ældrekvote er større end EU-gennemsnittet som følge af en relativt stor stigning i pensionsudgifterne i de kommende årtier. Desuden forstærkes den budgetvirkning, som den voksende ældrekvote har for holdbarhedsgabet, af budgetstillingen i 2009. Hvis der sikres større primære overskud på mellemlang sigt, vil dette sammen med de strukturreformer, der planlægges gennemført i henhold til programmet, og ændringen af pensionssystemet medvirke til at begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed, som i Kommissionens holdbarhedsrapport (3) af 2009 blev vurderet som værende store. |
| --- | --- |

(11)

Den langsigtede budgetvirkning af den voksende ældrekvote er større end EU-gennemsnittet som følge af en relativt stor stigning i pensionsudgifterne i de kommende årtier. Desuden forstærkes den budgetvirkning, som den voksende ældrekvote har for holdbarhedsgabet, af budgetstillingen i 2009. Hvis der sikres større primære overskud på mellemlang sigt, vil dette sammen med de strukturreformer, der planlægges gennemført i henhold til programmet, og ændringen af pensionssystemet medvirke til at begrænse risiciene for de offentlige finansers holdbarhed, som i Kommissionens holdbarhedsrapport (3) af 2009 blev vurderet som værende store.

| (12) | Slovakiets finanspolitik bygger på en veldefineret og detaljeret treårig finanspolitisk ramme. Ikke desto mindre er de mellemfristede udgiftsmål i vidt omfang vejledende, og de er sædvanligvis genstand for omfattende ændringer, hvilket over tiden svækker deres troværdighed. I henhold til 2010-opdateringen af konvergensprogrammet foreslås denne ramme styrket gennem indførelse af flerårige udgiftslofter, der kunne dække en stor andel af de offentlige finanser. Der vil blive indført undtagelsesklausuler, som kan tages i anvendelse i tilfælde af negative økonomiske chok. Programmet indeholder også et forslag om at fastsætte en øvre grænse for den offentlige gæld i en forfatningsmæssig lov og om at forbedre kontrollen med budgetgennemførelsen i løbet af året. Disse bestræbelser på at styrke de institutionelle rammer for de offentlige finanser hilses velkomne og bør fremmes. Da forslagene kun befinder sig på et meget tidligt stadium, bør de imidlertid betragtes som supplerende bestræbelser snarere end de drivende kræfter i den finanspolitiske konsolideringsstrategi. |
| --- | --- |

(12)

Slovakiets finanspolitik bygger på en veldefineret og detaljeret treårig finanspolitisk ramme. Ikke desto mindre er de mellemfristede udgiftsmål i vidt omfang vejledende, og de er sædvanligvis genstand for omfattende ændringer, hvilket over tiden svækker deres troværdighed. I henhold til 2010-opdateringen af konvergensprogrammet foreslås denne ramme styrket gennem indførelse af flerårige udgiftslofter, der kunne dække en stor andel af de offentlige finanser. Der vil blive indført undtagelsesklausuler, som kan tages i anvendelse i tilfælde af negative økonomiske chok. Programmet indeholder også et forslag om at fastsætte en øvre grænse for den offentlige gæld i en forfatningsmæssig lov og om at forbedre kontrollen med budgetgennemførelsen i løbet af året. Disse bestræbelser på at styrke de institutionelle rammer for de offentlige finanser hilses velkomne og bør fremmes. Da forslagene kun befinder sig på et meget tidligt stadium, bør de imidlertid betragtes som supplerende bestræbelser snarere end de drivende kræfter i den finanspolitiske konsolideringsstrategi.

| (13) | Der er plads til forbedringer, når det gælder sammensætningen af de offentlige udgifter i Slovakiet. De offentlige investeringer tegner sig for en lille andel af de samlede offentlige udgifter sammenlignet med nabolandene (2 % af BNP). Udgifterne til F&U, uddannelse og miljøbeskyttelse er også lave sammenlignet med resten af EU og de lande i regionen, der ligger længst fremme på disse områder. På denne baggrund giver den planlagte mindskelse af de faste bruttoinvesteringer i programperioden anledning til bekymring. Den vil måske ikke være holdbar eller ønskværdig for et land som Slovakiet, der befinder sig midt i en indhentningsproces. Ifølge programmet vil der blive taget adskillige skridt til at effektivisere den offentlige forvaltning, herunder ved at reorganisere centraladministrationen gennem sammenlægning af ministerier, centralisere de offentlige indkøb og den offentlige ejendomsforvaltning samt gøre bedre brug af informationsteknologi i den offentlige sektor. Der er stadig lang vej at gå, men disse foranstaltninger går i den rigtige retning. |
| --- | --- |

(13)

Der er plads til forbedringer, når det gælder sammensætningen af de offentlige udgifter i Slovakiet. De offentlige investeringer tegner sig for en lille andel af de samlede offentlige udgifter sammenlignet med nabolandene (2 % af BNP). Udgifterne til F&U, uddannelse og miljøbeskyttelse er også lave sammenlignet med resten af EU og de lande i regionen, der ligger længst fremme på disse områder. På denne baggrund giver den planlagte mindskelse af de faste bruttoinvesteringer i programperioden anledning til bekymring. Den vil måske ikke være holdbar eller ønskværdig for et land som Slovakiet, der befinder sig midt i en indhentningsproces. Ifølge programmet vil der blive taget adskillige skridt til at effektivisere den offentlige forvaltning, herunder ved at reorganisere centraladministrationen gennem sammenlægning af ministerier, centralisere de offentlige indkøb og den offentlige ejendomsforvaltning samt gøre bedre brug af informationsteknologi i den offentlige sektor. Der er stadig lang vej at gå, men disse foranstaltninger går i den rigtige retning.

| (14) | Samlet set er programmets budgetstrategi for 2010 i overensstemmelse med Rådets henstillinger efter artikel 126, stk. 7. Fra og med 2011 er der risiko for, at den ambitiøse konsolideringsplan, der er beskrevet i programmet, ikke vil blive realiseret, og budgetstrategien kan ende med ikke at være helt i overensstemmelse med Rådets henstillinger efter artikel 126, stk. 7.
  I programmet er der beskrevet en ambitiøs plan for, hvordan det offentlige underskud vil blive reduceret fra 6,3 % af BNP i 2009 til 3,0 % af BNP i 2012, dvs. et år før den frist, som Rådet har fastsat. For at nå det finanspolitiske mål for 2010 vil der være behov for at forbedre den strukturelle saldo med omkring 1,25 procentpoint af BNP. Den planlagte gennemsnitlige årlige strukturelle indsats svarende til omkring 1 % af BNP i 2010-2012 ligger på linje med Rådets henstilling som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Der er dog risiko for, at indtægts- og udgiftsmålene ikke vil blive nået, særlig i 2011 og 2012, hvor de makroøkonomiske antagelser synes at være optimistiske. Desuden vil der være behov for mere detaljerede oplysninger om nogle af foranstaltningerne i programmet for at gøre konsolideringsplanen mere troværdig. |
| --- | --- |

(14)

Samlet set er programmets budgetstrategi for 2010 i overensstemmelse med Rådets henstillinger efter artikel 126, stk. 7. Fra og med 2011 er der risiko for, at den ambitiøse konsolideringsplan, der er beskrevet i programmet, ikke vil blive realiseret, og budgetstrategien kan ende med ikke at være helt i overensstemmelse med Rådets henstillinger efter artikel 126, stk. 7.

I programmet er der beskrevet en ambitiøs plan for, hvordan det offentlige underskud vil blive reduceret fra 6,3 % af BNP i 2009 til 3,0 % af BNP i 2012, dvs. et år før den frist, som Rådet har fastsat. For at nå det finanspolitiske mål for 2010 vil der være behov for at forbedre den strukturelle saldo med omkring 1,25 procentpoint af BNP. Den planlagte gennemsnitlige årlige strukturelle indsats svarende til omkring 1 % af BNP i 2010-2012 ligger på linje med Rådets henstilling som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Der er dog risiko for, at indtægts- og udgiftsmålene ikke vil blive nået, særlig i 2011 og 2012, hvor de makroøkonomiske antagelser synes at være optimistiske. Desuden vil der være behov for mere detaljerede oplysninger om nogle af foranstaltningerne i programmet for at gøre konsolideringsplanen mere troværdig.

| (15) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og fakultative data (4). I de henstillinger, som Rådet rettede til Slovakiet i henhold til artikel 126, stk. 7, den 2. december 2009 med henblik på at bringe landets uforholdsmæssigt store underskud til ophør, opfordrede det også landet til at rapportere om fremskridtene med gennemførelsen af Rådets henstillinger i et særskilt kapitel i opdateringerne af stabilitetsprogrammet. Slovakiet har overholdt denne henstilling. |
| --- | --- |

(15)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og fakultative data (4). I de henstillinger, som Rådet rettede til Slovakiet i henhold til artikel 126, stk. 7, den 2. december 2009 med henblik på at bringe landets uforholdsmæssigt store underskud til ophør, opfordrede det også landet til at rapportere om fremskridtene med gennemførelsen af Rådets henstillinger i et særskilt kapitel i opdateringerne af stabilitetsprogrammet. Slovakiet har overholdt denne henstilling.

Den samlede konklusion er, at den finanspolitiske strategi, der beskrives i programmet, stort set er i overensstemmelse med Rådets henstilling som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Der er planer om en betragtelig konsolidering af de offentlige finanser i begyndelsen af programperioden, som skal resultere i en mindskelse af det offentlige underskud til under 3 % af BNP i 2012, dvs. et år før den frist, som Rådet har fastsat, hvilket er prisværdigt. Der knytter sig imidlertid forskellige risici til budgetfremskrivningerne som følge af optimistiske forventninger til væksten i programperiodens sidste år, og der kan blive behov for mere specifikke foranstaltninger for at sikre de planlagte besparelser på udgiftssiden. Intentionerne om at styrke de finanspolitiske rammer hilses velkomne, men må følges op af konkrete tiltag.

På baggrund af ovenstående vurdering og med henvisning til henstillingen af 2. december 2009 i henhold til artikel 126, stk. 7, i TEUF opfordres Slovakiet til:

| i) | at gennemføre de underskudsreducerende foranstaltninger i 2010 som planlagt i budgettet og bakke konsolideringsprocessen i de følgende år op med specifikke foranstaltninger, der kan sikre en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud så vidt muligt i 2012 og senest i 2013 |
| --- | --- |

i)

at gennemføre de underskudsreducerende foranstaltninger i 2010 som planlagt i budgettet og bakke konsolideringsprocessen i de følgende år op med specifikke foranstaltninger, der kan sikre en korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud så vidt muligt i 2012 og senest i 2013

| ii) | at fortsætte reformen af pensionssystemet med det formål at sikre holdbarhed i de offentlige finanser |
| --- | --- |

ii)

at fortsætte reformen af pensionssystemet med det formål at sikre holdbarhed i de offentlige finanser

| iii) | at gennemføre de planlagte foranstaltninger for at styrke de finanspolitiske rammer yderligere, særlig ved at indføre bindende flerårige udgiftslofter. |
| --- | --- |

iii)

at gennemføre de planlagte foranstaltninger for at styrke de finanspolitiske rammer yderligere, særlig ved at indføre bindende flerårige udgiftslofter.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP jan. 2010 | 6,4 | –5,7 | 1,9 | 4,1 | 5,4 |
| KOM nov. 2009 | 6,4 | –5,8 | 1,9 | 2,6 | — |
| KP apr. 2009 | 6,4 | 2,4 | 3,6 | 4,5 | — |
| HICP-inflation
  (%) | SP jan. 2010 | 3,9 | 1,2 | 2,6 | 3,7 | 4,1 |
| KOM nov. 2009 | 3,9 | 1,1 | 1,9 | 2,5 | — |
| KP apr. 2009 | 3,9 | 2,2 | 3,6 | 4,1 | — |
| Outputgab (5)

  (% af potentielt BNP) | SP jan. 2010 | 8,9 | –1,1 | –2,9 | –3,0 | –1,0 |
| KOM nov. 2009 (6) | 9,2 | –0,8 | –2,1 | –3,0 | — |
| KP apr. 2009 | 6,5 | 3,5 | 1,7 | 1,0 | — |
| Nettolångivning/låntagning i forhold til resten af verden
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | –5,3 | –4,2 | –3,2 | –2,7 | –1,9 |
| KOM nov. 2009 | –5,6 | –4,8 | –4,3 | –4,2 | — |
| KP apr. 2009 | –5,8 | –4,2 | –2,9 | –2,6 | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | 32,5 | 32,8 | 32,5 | 32,3 | 31,7 |
| KOM nov. 2009 | 32,5 | 31,3 | 31,4 | 31,4 | — |
| KP apr. 2009 | 33,4 | 32,1 | 31,6 | 31,8 | — |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | 34,8 | 39,1 | 38,0 | 36,5 | 34,7 |
| KOM nov. 2009 | 34,8 | 37,5 | 37,5 | 36,9 | — |
| KP apr. 2009 | 35,6 | 35,1 | 34,5 | 34,1 | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | –2,3 | –6,3 | –5,5 | –4,2 | –3,0 |
| KOM nov. 2009 | –2,3 | –6,3 | –6,0 | –5,5 | — |
| KP apr. 2009 | –2,2 | –3,0 | –2,9 | –2,2 | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | –1,1 | –4,5 | –3,6 | –2,3 | –1,1 |
| KOM nov. 2009 | –1,1 | –5,0 | –4,7 | –4,1 | — |
| KP apr. 2009 | –0,9 | –1,7 | –1,7 | –1,0 | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (5)

  (% af BNP) | SP jan. 2010 | –4,9 | –6,0 | –4,7 | –3,3 | –2,7 |
| KOM nov. 2009 | –5,0 | –6,0 | –5,4 | –4,6 | — |
| KP apr. 2009 | –4,1 | –4,0 | –3,4 | –2,5 | — |
| Strukturel saldo (7)

  (% af BNP) | SP jan. 2010 | –4,2 | –6,0 | –4,7 | –3,3 | –2,7 |
| KOM nov. 2009 | –5,2 | –6,2 | –5,4 | –4,6 | — |
| KP apr. 2009 | –3,8 | –4,4 | –3,5 | –2,6 | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | 27,7 | 37,1 | 40,8 | 42,5 | 42,2 |
| KOM nov. 2009 | 27,7 | 34,6 | 39,2 | 42,7 | — |
| KP apr. 2009 | 27,6 | 31,4 | 32,7 | 32,7 | — |
| Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionen. |

2008

2009

2010

2011

2012

Realt BNP

(% ændring)

SP jan. 2010

6,4

–5,7

1,9

4,1

5,4

KOM nov. 2009

6,4

–5,8

1,9

2,6

—

KP apr. 2009

6,4

2,4

3,6

4,5

—

HICP-inflation

(%)

SP jan. 2010

3,9

1,2

2,6

3,7

4,1

KOM nov. 2009

3,9

1,1

1,9

2,5

—

KP apr. 2009

3,9

2,2

3,6

4,1

—

Outputgab (5)

(% af potentielt BNP)

SP jan. 2010

8,9

–1,1

–2,9

–3,0

–1,0

KOM nov. 2009 (6)

9,2

–0,8

–2,1

–3,0

—

KP apr. 2009

6,5

3,5

1,7

1,0

—

Nettolångivning/låntagning i forhold til resten af verden

(% af BNP)

SP jan. 2010

–5,3

–4,2

–3,2

–2,7

–1,9

KOM nov. 2009

–5,6

–4,8

–4,3

–4,2

—

KP apr. 2009

–5,8

–4,2

–2,9

–2,6

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

SP jan. 2010

32,5

32,8

32,5

32,3

31,7

KOM nov. 2009

32,5

31,3

31,4

31,4

—

KP apr. 2009

33,4

32,1

31,6

31,8

—

Offentlige udgifter

(% af BNP)

SP jan. 2010

34,8

39,1

38,0

36,5

34,7

KOM nov. 2009

34,8

37,5

37,5

36,9

—

KP apr. 2009

35,6

35,1

34,5

34,1

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP jan. 2010

–2,3

–6,3

–5,5

–4,2

–3,0

KOM nov. 2009

–2,3

–6,3

–6,0

–5,5

—

KP apr. 2009

–2,2

–3,0

–2,9

–2,2

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP jan. 2010

–1,1

–4,5

–3,6

–2,3

–1,1

KOM nov. 2009

–1,1

–5,0

–4,7

–4,1

—

KP apr. 2009

–0,9

–1,7

–1,7

–1,0

—

Konjunkturkorrigeret saldo (5)

(% af BNP)

SP jan. 2010

–4,9

–6,0

–4,7

–3,3

–2,7

KOM nov. 2009

–5,0

–6,0

–5,4

–4,6

—

KP apr. 2009

–4,1

–4,0

–3,4

–2,5

—

Strukturel saldo (7)

(% af BNP)

SP jan. 2010

–4,2

–6,0

–4,7

–3,3

–2,7

KOM nov. 2009

–5,2

–6,2

–5,4

–4,6

—

KP apr. 2009

–3,8

–4,4

–3,5

–2,6

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP jan. 2010

27,7

37,1

40,8

42,5

42,2

KOM nov. 2009

27,7

34,6

39,2

42,7

—

KP apr. 2009

27,6

31,4

32,7

32,7

—

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionen.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vurderingen tager navnlig hensyn til prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2009, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(3)  I Rådets konklusioner af 10. november 2009 om de offentlige finansers holdbarhed »opfordrer Rådet medlemsstaterne til i deres kommende stabilitets- og konvergensprogrammer at rette opmærksomheden mod strategier, som fokuserer på holdbarhed«, og desuden »henstiller Rådet til Kommissionen, at den sammen med Udvalget for Økonomisk Politik og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg videreudvikler metoderne til vurdering af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i god tid inden næste holdbarhedsrapport«, der er planlagt til 2012.

(4)  Det indeholder således ingen oplysninger om lagerændringer og nettoanskaffelser af finansielle aktiver.

(5)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(6)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 4,7 %, 3,6 %, 3,2 % og 3,6 % i perioden 2008-2011.

(7)  Konjunkturkorrigeret saldo minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger svarede til 0,7 % af BNP i 2008 (underskudsforøgende) i henhold til det seneste program og til 0,2 % af BNP i både 2008 og 2009 (underskudsformindskende) i henhold til Kommissionens prognoser fra foråret 2009.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM), beregninger foretaget af Kommissionen.

---

| 3.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/22

---

RÅDETS UDTALELSE

om Sloveniens opdaterede stabilitetsprogram, 2009-2013

2010/C 144/05

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET DENNE UDTALELSE:

| (1) | Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Sloveniens opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2009-2013. |
| --- | --- |

(1)

Den 26. april 2010 gennemgik Rådet Sloveniens opdaterede stabilitetsprogram for perioden 2009-2013.

| (2) | I årene forud for krisen oplevede Slovenien en kraftig økonomisk vækst drevet af en blomstrende eksport og omfattende investeringer. Den hurtige ekspansion sluttede i sidste kvartal af 2008, da den globale krise ramte Slovenien hårdt og temmelig pludseligt og hovedsagelig for handelens vedkommende på grund af den meget åbne slovenske økonomi. Den økonomiske afmatning, der indtrådte efter en periode med begyndende risici for overophedning og tab af konkurrenceevne, medfører en vis tilpasning af økonomien: Siden slutningen af 2008 er både inflationsspændet over for euroområdet og underskuddet over for udlandet gradvist blevet reduceret, og sidstnævnte nærmede sig balance i 2009.
  Den slovenske budgetstilling blev hurtigt forringet som følge af den økonomiske afmatning kombineret med de genopretningsforanstaltninger, der blev truffet i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, og den indbyggede stærke dynamiske vækst i udgifterne. Den kraftige stigning i det offentlige underskud fra 1,8 % af BNP i 2008 til skønsmæssigt anslået 5,7 % i 2009 medførte, at Rådet den 2. december 2009 fastslog, at Slovenien havde et uforholdsmæssigt stort underskud. Samtidig blev 2013 fastsat som frist for afhjælpning af denne situation. Ud over genetableringen af sunde offentlige finanser, bl.a. via yderligere reformer af pensionssystemet, består de vigtigste udfordringer for den slovenske økonomi i at styrke dens modstandskraft og genskabe konkurrenceevnen for at kunne få fuldt udbytte af den globale økonomiske genopretning. Dette kræver bedre overensstemmelse mellem løn- og produktivitetsudviklingen og gennemførelse af strukturreformer. |
| --- | --- |

(2)

I årene forud for krisen oplevede Slovenien en kraftig økonomisk vækst drevet af en blomstrende eksport og omfattende investeringer. Den hurtige ekspansion sluttede i sidste kvartal af 2008, da den globale krise ramte Slovenien hårdt og temmelig pludseligt og hovedsagelig for handelens vedkommende på grund af den meget åbne slovenske økonomi. Den økonomiske afmatning, der indtrådte efter en periode med begyndende risici for overophedning og tab af konkurrenceevne, medfører en vis tilpasning af økonomien: Siden slutningen af 2008 er både inflationsspændet over for euroområdet og underskuddet over for udlandet gradvist blevet reduceret, og sidstnævnte nærmede sig balance i 2009.

Den slovenske budgetstilling blev hurtigt forringet som følge af den økonomiske afmatning kombineret med de genopretningsforanstaltninger, der blev truffet i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan, og den indbyggede stærke dynamiske vækst i udgifterne. Den kraftige stigning i det offentlige underskud fra 1,8 % af BNP i 2008 til skønsmæssigt anslået 5,7 % i 2009 medførte, at Rådet den 2. december 2009 fastslog, at Slovenien havde et uforholdsmæssigt stort underskud. Samtidig blev 2013 fastsat som frist for afhjælpning af denne situation. Ud over genetableringen af sunde offentlige finanser, bl.a. via yderligere reformer af pensionssystemet, består de vigtigste udfordringer for den slovenske økonomi i at styrke dens modstandskraft og genskabe konkurrenceevnen for at kunne få fuldt udbytte af den globale økonomiske genopretning. Dette kræver bedre overensstemmelse mellem løn- og produktivitetsudviklingen og gennemførelse af strukturreformer.

| (3) | Selv om en stor del af det konstaterede fald i det reale BNP i forbindelse med krisen er konjunkturbestemt, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Krisen kan desuden påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt i kraft af lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder og stigende strukturel arbejdsløshed. Konsekvenserne af den økonomiske krise forværrer desuden den demografiske aldrings ugunstige virkninger på det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. Det vil på denne baggrund være afgørende at fremskynde tempoet i strukturreformerne med sigte på at støtte den potentielle vækst. For Slovenien er det især vigtigt at øge produktiviteten og dæmme op for stigningen i enhedslønomkostninger, bl.a. ved at iværksætte reformer inden for innovation og forskning og på arbejdsmarkedsområdet. |
| --- | --- |

(3)

Selv om en stor del af det konstaterede fald i det reale BNP i forbindelse med krisen er konjunkturbestemt, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Krisen kan desuden påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt i kraft af lavere investeringer, begrænsede kreditmuligheder og stigende strukturel arbejdsløshed. Konsekvenserne af den økonomiske krise forværrer desuden den demografiske aldrings ugunstige virkninger på det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. Det vil på denne baggrund være afgørende at fremskynde tempoet i strukturreformerne med sigte på at støtte den potentielle vækst. For Slovenien er det især vigtigt at øge produktiviteten og dæmme op for stigningen i enhedslønomkostninger, bl.a. ved at iværksætte reformer inden for innovation og forskning og på arbejdsmarkedsområdet.

| (4) | I det makroøkonomiske scenario, som programmet er baseret på, forventes det, at det reale BNP igen vil stige i 2010 (0,9 %) efter en nedgang på 7,3 % i 2009 (7,8 % efter det statistiske kontors skøn fra 1. marts 2010) og hurtigt nå op på en gennemsnitlig stigning på 3,2 % i resten af programperioden.
  Vurderet på baggrund af de foreliggende oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser frem til 2011 og optimistiske vækstantagelser derefter. Den fremskrevne nedgang i beskæftigelsen og den tilsvarende stigning i arbejdsløsheden kan risikere at blive værre end forventet som følge af i) udfasningen af de midlertidige støtteordninger for arbejdsmarkedet, hvis ikke de, når det er nødvendigt, ledsages af aktiverings- og uddannelsesforanstaltninger til fremme af omfordelingen af arbejdspladser og omskoling af arbejdstagerne og ii) den planlagte gradvise forhøjelse af mindstelønnen i perioden 2010-2012. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer realistiske. |
| --- | --- |

(4)

I det makroøkonomiske scenario, som programmet er baseret på, forventes det, at det reale BNP igen vil stige i 2010 (0,9 %) efter en nedgang på 7,3 % i 2009 (7,8 % efter det statistiske kontors skøn fra 1. marts 2010) og hurtigt nå op på en gennemsnitlig stigning på 3,2 % i resten af programperioden.

Vurderet på baggrund af de foreliggende oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på plausible vækstantagelser frem til 2011 og optimistiske vækstantagelser derefter. Den fremskrevne nedgang i beskæftigelsen og den tilsvarende stigning i arbejdsløsheden kan risikere at blive værre end forventet som følge af i) udfasningen af de midlertidige støtteordninger for arbejdsmarkedet, hvis ikke de, når det er nødvendigt, ledsages af aktiverings- og uddannelsesforanstaltninger til fremme af omfordelingen af arbejdspladser og omskoling af arbejdstagerne og ii) den planlagte gradvise forhøjelse af mindstelønnen i perioden 2010-2012. Programmets inflationsfremskrivninger forekommer realistiske.

| (5) | Ifølge programmet skønnes det offentlige underskud at være steget fra 1,8 % af BNP i 2008 til 5,7 % i 2009. Mens renteudgifterne ifølge beregningerne i stort omfang er forblevet stabile målt i forhold til BNP, er den primære saldo blevet stærkt forringet. Som tidligere nævnt skyldes dette de automatiske stabilisatorer, den indbyggede stærke dynamiske vækst i de sociale overførsler og de offentlige lønninger samt en række diskretionære foranstaltninger, herunder kriseforanstaltninger i størrelsesordenen 1,5 % af BNP, som regeringen indførte i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Ifølge programmet skal finanspolitikken gøres lettere restriktiv allerede i 2010 og yderligere restriktiv herefter i overensstemmelse med den af Rådet foretrukne exitstrategi med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge programmet skønnes det offentlige underskud at være steget fra 1,8 % af BNP i 2008 til 5,7 % i 2009. Mens renteudgifterne ifølge beregningerne i stort omfang er forblevet stabile målt i forhold til BNP, er den primære saldo blevet stærkt forringet. Som tidligere nævnt skyldes dette de automatiske stabilisatorer, den indbyggede stærke dynamiske vækst i de sociale overførsler og de offentlige lønninger samt en række diskretionære foranstaltninger, herunder kriseforanstaltninger i størrelsesordenen 1,5 % af BNP, som regeringen indførte i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan. Ifølge programmet skal finanspolitikken gøres lettere restriktiv allerede i 2010 og yderligere restriktiv herefter i overensstemmelse med den af Rådet foretrukne exitstrategi med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013.

| (6) | For 2010 skulle det offentlige underskud ifølge programmet stabilisere sig ved 5,7 % af BNP. Med den stærke stigning i renteudgifterne vil det primære underskud efter planen falde med 0,7 % til knap 4 % BNP. Budgetstrategien for 2010 ser ud til i store træk at være i overensstemmelse med den af Rådet den 2. december 2009 vedtagne henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, om at gennemføre konsolideringsforanstaltningerne i 2010 som planlagt.
  Diskretionære foranstaltninger vedrørende indtægterne — en yderligere nedsættelse af selskabsskatten og en yderligere skattelettelse for socialt udsatte grupper på den ene side og på den anden side en yderligere forhøjelse af punktafgifterne og en ændret CO2-afgift (endnu ikke nærmere præciseret og vedtaget) — har i det store og hele en neutral indvirkning på budgettet. Dog forventes indtægterne at stige med 0,8 procentpoint af BNP i forhold til det skønnede resultat for 2009 takket være den forventede kraftige stigning i indtægterne (3) fra indirekte skatter og en mindre stigning i »andre« indtægter. De planlagte foranstaltninger vedrørende udgifterne for 2010 — herunder en yderligere udsættelse af lønforhøjelser inden for den offentlige sektor, mindre favorabel indeksering af sociale ydelser, herunder pensioner, og lavere kapitaloverførsler — skulle skabe besparelser på ca. 1,25 % af BNP sammenlignet med et scenario med en uændret politik, men i kraft af den indbyggede stærke dynamiske vækst forventes den primære udgiftskvote at stige lidt i 2010. På baggrund heraf vil den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger beregnet efter den i fællesskab aftale metode, efter planen stige lidt (0,25 procentpoint af BNP) efter en forringelse på 0,25 procentpoint af BNP i 2009. |
| --- | --- |

(6)

For 2010 skulle det offentlige underskud ifølge programmet stabilisere sig ved 5,7 % af BNP. Med den stærke stigning i renteudgifterne vil det primære underskud efter planen falde med 0,7 % til knap 4 % BNP. Budgetstrategien for 2010 ser ud til i store træk at være i overensstemmelse med den af Rådet den 2. december 2009 vedtagne henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, om at gennemføre konsolideringsforanstaltningerne i 2010 som planlagt.

Diskretionære foranstaltninger vedrørende indtægterne — en yderligere nedsættelse af selskabsskatten og en yderligere skattelettelse for socialt udsatte grupper på den ene side og på den anden side en yderligere forhøjelse af punktafgifterne og en ændret CO2-afgift (endnu ikke nærmere præciseret og vedtaget) — har i det store og hele en neutral indvirkning på budgettet. Dog forventes indtægterne at stige med 0,8 procentpoint af BNP i forhold til det skønnede resultat for 2009 takket være den forventede kraftige stigning i indtægterne (3) fra indirekte skatter og en mindre stigning i »andre« indtægter. De planlagte foranstaltninger vedrørende udgifterne for 2010 — herunder en yderligere udsættelse af lønforhøjelser inden for den offentlige sektor, mindre favorabel indeksering af sociale ydelser, herunder pensioner, og lavere kapitaloverførsler — skulle skabe besparelser på ca. 1,25 % af BNP sammenlignet med et scenario med en uændret politik, men i kraft af den indbyggede stærke dynamiske vækst forventes den primære udgiftskvote at stige lidt i 2010. På baggrund heraf vil den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo, eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger beregnet efter den i fællesskab aftale metode, efter planen stige lidt (0,25 procentpoint af BNP) efter en forringelse på 0,25 procentpoint af BNP i 2009.

| (7) | Hovedsigtet med programmets mellemfristede budgetstrategi er at bringe underskuddet ned under referenceværdien på 3 % af BNP senest i 2013 i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, idet underskudsmålene for 2011, 2012 og 2013 er fastsat til henholdsvis 4,2 %, 3,1 % og 1,6 % af BNP. Den mellemfristede konsolideringsstrategi består i en bredt baseret begrænsning af de primære udgifter. Programmet indeholder generelle oplysninger om de generelle foranstaltninger, som skal indgå i denne strategi, men de er endnu ikke blevet præciseret og vedtaget. De sigter mod øget effektivitet inden for den offentlige sektor og en rationalisering af de offentlige tjenesteydelser og den sociale sikring. I programmets budgetfremskrivninger kalkuleres der desuden med en komplet afvikling af de midlertidige incitamenter, der fra 2010 gradvist nedtrappes.
  I perioden 2010-2013 vil der efter planen ske en strukturel forbedring på lidt under 0,75 procentpoint af BNP, hvilket er nogenlunde i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7. Tilpasningen er ikke ligeligt fordelt over hele perioden, idet de restriktive finanspolitiske foranstaltninger er koncentreret i 2011 og 2013. Programmet gentager den oprindeligt i 2005 fastlagte mellemfristede målsætning for Sloveniens budget om et strukturelt underskud på 1 % af BNP. På baggrund af de seneste fremskrivninger og gældsniveauet ser det ikke ud til, at der i den mellemfristede målsætning tages tilstrækkelig højde for de implicitte forpligtelser, der er forbundet med befolkningens aldring, selv om gælden ligger under referenceværdien på 60 % af BNP. De strukturelle saldi svarende til programmets underskudsmål lader formode, at den mellemfristede målsætning ikke bliver nået i løbet af programperioden. |
| --- | --- |

(7)

Hovedsigtet med programmets mellemfristede budgetstrategi er at bringe underskuddet ned under referenceværdien på 3 % af BNP senest i 2013 i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, idet underskudsmålene for 2011, 2012 og 2013 er fastsat til henholdsvis 4,2 %, 3,1 % og 1,6 % af BNP. Den mellemfristede konsolideringsstrategi består i en bredt baseret begrænsning af de primære udgifter. Programmet indeholder generelle oplysninger om de generelle foranstaltninger, som skal indgå i denne strategi, men de er endnu ikke blevet præciseret og vedtaget. De sigter mod øget effektivitet inden for den offentlige sektor og en rationalisering af de offentlige tjenesteydelser og den sociale sikring. I programmets budgetfremskrivninger kalkuleres der desuden med en komplet afvikling af de midlertidige incitamenter, der fra 2010 gradvist nedtrappes.

I perioden 2010-2013 vil der efter planen ske en strukturel forbedring på lidt under 0,75 procentpoint af BNP, hvilket er nogenlunde i overensstemmelse med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7. Tilpasningen er ikke ligeligt fordelt over hele perioden, idet de restriktive finanspolitiske foranstaltninger er koncentreret i 2011 og 2013. Programmet gentager den oprindeligt i 2005 fastlagte mellemfristede målsætning for Sloveniens budget om et strukturelt underskud på 1 % af BNP. På baggrund af de seneste fremskrivninger og gældsniveauet ser det ikke ud til, at der i den mellemfristede målsætning tages tilstrækkelig højde for de implicitte forpligtelser, der er forbundet med befolkningens aldring, selv om gælden ligger under referenceværdien på 60 % af BNP. De strukturelle saldi svarende til programmets underskudsmål lader formode, at den mellemfristede målsætning ikke bliver nået i løbet af programperioden.

| (8) | Budgetresultaterne kan risikere at blive værre end forudset i programmet, og denne risiko vil blive øget i programperioden. I 2010 synes den forventede betydelige stigning i de indirekte skatter kun at være delvist underbygget af foranstaltninger i programmet, og i betragtning af de dystre udsigter for det private forbrug forekommer de at være højt sat. Udgiftsstigningen har i de senere år været større end planlagt, og denne situation kan opstå på ny. Fra 2011 er der større risiko for udgiftsoverskridelser, da de underliggende foranstaltninger endnu ikke er nærmere præciseret eller vedtaget, og nogle af dem kan afhænge af resultatet af forhandlingerne med arbejdsmarkedets parter. Desuden skal omfanget af de planlagte nedskæringer sammenholdes med den indbyggede dynamiske udvikling i udgifterne i de senere år specielt på lønområdet og inden for sociale overførsler (herunder pensioner) - områder, som efter planen i stort omfang skal bidrage til en nedbringelse af udgifterne. Den forventede kraftige nedgang i kapitaludgifterne i hele programperioden angives at afspejle, at der i højere grad vil blive anvendt midler fra EU's strukturfonde, hvilket kan vise sig at blive problematisk i betragtning af hullerne i absorberingskapaciteten. Risiciene for indtægterne knytter sig til det gunstige makroøkonomiske scenario efter 2011. |
| --- | --- |

(8)

Budgetresultaterne kan risikere at blive værre end forudset i programmet, og denne risiko vil blive øget i programperioden. I 2010 synes den forventede betydelige stigning i de indirekte skatter kun at være delvist underbygget af foranstaltninger i programmet, og i betragtning af de dystre udsigter for det private forbrug forekommer de at være højt sat. Udgiftsstigningen har i de senere år været større end planlagt, og denne situation kan opstå på ny. Fra 2011 er der større risiko for udgiftsoverskridelser, da de underliggende foranstaltninger endnu ikke er nærmere præciseret eller vedtaget, og nogle af dem kan afhænge af resultatet af forhandlingerne med arbejdsmarkedets parter. Desuden skal omfanget af de planlagte nedskæringer sammenholdes med den indbyggede dynamiske udvikling i udgifterne i de senere år specielt på lønområdet og inden for sociale overførsler (herunder pensioner) - områder, som efter planen i stort omfang skal bidrage til en nedbringelse af udgifterne. Den forventede kraftige nedgang i kapitaludgifterne i hele programperioden angives at afspejle, at der i højere grad vil blive anvendt midler fra EU's strukturfonde, hvilket kan vise sig at blive problematisk i betragtning af hullerne i absorberingskapaciteten. Risiciene for indtægterne knytter sig til det gunstige makroøkonomiske scenario efter 2011.

| (9) | Den offentlige bruttogæld skønnes ifølge programmet at være steget markant fra 22,5 % af BNP i 2008 til 34,4 % af BNP i 2009 (i kraft af det lavere nominelle BNP i det statistiske kontors skøn fra 1. marts 2010 vil bruttogælden for 2009 kunne være 1 procentpoint af BNP højere). Hovedårsagen til denne forøgelse er stigningen i det primære underskud og en væsentlig stock-flow-tilpasning som følge af kapitaltilførslerne og likviditetstransaktionerne til fordel for finanssektoren. Gældskvoten forventes at forblive under traktatens referenceværdi i hele programperioden, men at stige med mere end 8 procentpoint i 2012 til næsten 43 % af BNP hovedsagelig på baggrund af de primære underskud og de bedre udsigter for det nominelle BNP og at falde lidt i 2013 fremhjulpet af en tilbagevenden til et primært overskud. De risici, som er forbundet med budgetmålene, og som forstærkes af usikkerheden omkring stock-flow-tilpasningen på grund af støtten til finanssektoren, vil meget vel kunne medføre, at udviklingen i gældskvoten bliver mindre gunstig end forudset i programmet. |
| --- | --- |

(9)

Den offentlige bruttogæld skønnes ifølge programmet at være steget markant fra 22,5 % af BNP i 2008 til 34,4 % af BNP i 2009 (i kraft af det lavere nominelle BNP i det statistiske kontors skøn fra 1. marts 2010 vil bruttogælden for 2009 kunne være 1 procentpoint af BNP højere). Hovedårsagen til denne forøgelse er stigningen i det primære underskud og en væsentlig stock-flow-tilpasning som følge af kapitaltilførslerne og likviditetstransaktionerne til fordel for finanssektoren. Gældskvoten forventes at forblive under traktatens referenceværdi i hele programperioden, men at stige med mere end 8 procentpoint i 2012 til næsten 43 % af BNP hovedsagelig på baggrund af de primære underskud og de bedre udsigter for det nominelle BNP og at falde lidt i 2013 fremhjulpet af en tilbagevenden til et primært overskud. De risici, som er forbundet med budgetmålene, og som forstærkes af usikkerheden omkring stock-flow-tilpasningen på grund af støtten til finanssektoren, vil meget vel kunne medføre, at udviklingen i gældskvoten bliver mindre gunstig end forudset i programmet.

| (10) | Gældsprognosen på mellemlang sigt, ifølge hvilken BNP-væksten gradvis når op på de værdier, der var forventet før krisen, og skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og som også omfatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, viser, at den budgetstrategi, som påtænkes i programmet, umiddelbart og uden yderligere ændringer i den førte politik vil stabilisere gældskvotienten nogle år, men at den ikke vil forhindre gælden i igen at vise en mindre stigende tendens frem til 2020. |
| --- | --- |

(10)

Gældsprognosen på mellemlang sigt, ifølge hvilken BNP-væksten gradvis når op på de værdier, der var forventet før krisen, og skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og som også omfatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, viser, at den budgetstrategi, som påtænkes i programmet, umiddelbart og uden yderligere ændringer i den førte politik vil stabilisere gældskvotienten nogle år, men at den ikke vil forhindre gælden i igen at vise en mindre stigende tendens frem til 2020.

| (11) | Den langsigtede virkning på budgettet af befolkningens aldring er betydelig mere markant end EU-gennemsnittet, hvilket hovedsagelig skyldes en relativt høj stigning i pensionsudgifterne målt i forhold til BNP i løbet af de kommende årtier. Den i programmet skønnede budgetstilling i 2009 forstærker budgetvirkningen af befolkningens aldring for holdbarhedsgabet.
  Hvis der sikres primære overskud på mellemlang sigt og gennemføres strukturreformer, bl.a. for at dæmme op for den markante stigning i de aldersrelaterede udgifter, vil det bidrage til at reducere risiciene for de offentlige finansers holdbarhed, som i Kommissionens holdbarhedsrapport (4) fra 2009 blev vurderet som alvorlige. Reformerne kan passende gennemføres med udgangspunkt i den planlagte totrinspensionsreform, der er gjort rede for i regeringens exitstrategi 2010-2013 vedtaget i februar 2010. |
| --- | --- |

(11)

Den langsigtede virkning på budgettet af befolkningens aldring er betydelig mere markant end EU-gennemsnittet, hvilket hovedsagelig skyldes en relativt høj stigning i pensionsudgifterne målt i forhold til BNP i løbet af de kommende årtier. Den i programmet skønnede budgetstilling i 2009 forstærker budgetvirkningen af befolkningens aldring for holdbarhedsgabet.

Hvis der sikres primære overskud på mellemlang sigt og gennemføres strukturreformer, bl.a. for at dæmme op for den markante stigning i de aldersrelaterede udgifter, vil det bidrage til at reducere risiciene for de offentlige finansers holdbarhed, som i Kommissionens holdbarhedsrapport (4) fra 2009 blev vurderet som alvorlige. Reformerne kan passende gennemføres med udgangspunkt i den planlagte totrinspensionsreform, der er gjort rede for i regeringens exitstrategi 2010-2013 vedtaget i februar 2010.

| (12) | Vedtagelsen af rullende toårige statsbudgetter og et loft over de lokale myndigheders samlede gæld er positive elementer i den slovenske finanspolitik. Der er dog stadig mulighed for at forbedre den finanspolitiske styring. Eksempelvis er det en svaghed i de rullende toårige budgetter, at målene for det andet år revideres i det efterfølgende års budget. Hertil kommer, at budgetgennemførelsen i 2006-2008 og i et vist omfang 2009 viser, at der er risiko for udgiftsoverskridelser. I 2009 blev der indført foranstaltninger til styrkelse af de finanspolitiske rammer i Slovenien (resultatbudgettering og oprettelse af et uafhængigt finanspolitisk råd), og der overvejes andre, nemlig forbedringer i opstillingen af budgetter og indførelsen af en finanspolitisk regel. Gennemføres disse initiativer konsekvent, vil de kunne bidrage til den planlagte finanspolitiske konsolidering. |
| --- | --- |

(12)

Vedtagelsen af rullende toårige statsbudgetter og et loft over de lokale myndigheders samlede gæld er positive elementer i den slovenske finanspolitik. Der er dog stadig mulighed for at forbedre den finanspolitiske styring. Eksempelvis er det en svaghed i de rullende toårige budgetter, at målene for det andet år revideres i det efterfølgende års budget. Hertil kommer, at budgetgennemførelsen i 2006-2008 og i et vist omfang 2009 viser, at der er risiko for udgiftsoverskridelser. I 2009 blev der indført foranstaltninger til styrkelse af de finanspolitiske rammer i Slovenien (resultatbudgettering og oprettelse af et uafhængigt finanspolitisk råd), og der overvejes andre, nemlig forbedringer i opstillingen af budgetter og indførelsen af en finanspolitisk regel. Gennemføres disse initiativer konsekvent, vil de kunne bidrage til den planlagte finanspolitiske konsolidering.

| (13) | Den udgiftsbaserede tilpasning sigter mod øget effektivitet inden for den offentlige sektor og en rationalisering af de offentlige tjenesteydelser og den sociale sikring. Mere effektiv udnyttelse af udgifter bliver særlig vigtig, når det drejer sig om at dæmpe væksten i udgifterne uden at forringe serviceniveauet.
  Til dette formål er der planlagt en række initiativer som f.eks. et fælles informationssystem og en kvikskranke for sociale overførsler og omdefinering af standarderne for offentlige tjenesteydelser under hensyntagen til kvalitetsaspekter eventuelt med øget brugerbetaling. Det forventes i programmet, at disse nyskabelser sammen med en gradvis genopretning af økonomien vil nedbringe de sociale udgifter som en andel af BNP fra 2011. For indtægternes vedkommende var hensigten med skattereformen fra 2006, der gradvist reducerede personskatten og selskabsskatten, udfasede lønskatten og indførte skattefradrag i forbindelse med investeringer, at styrke incitamenter til forøgelse af arbejdskraftudbuddet og stimulere investeringerne. Med budgettet for 2010 blev der indført en yderligere skattelempelse for lave indkomster. Disse ændringer finansieres delvist af en forhøjelse af punktafgifterne, og yderligere forhøjelser bebudes i programmet, således at skattebyrden gradvis flyttes fra indkomsterne, især de lave indkomster, til indirekte skatter. Andre initiativer på skatteområdet er nye bestemmelser til bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelser for at forbedre skatteinddrivelsen. |
| --- | --- |

(13)

Den udgiftsbaserede tilpasning sigter mod øget effektivitet inden for den offentlige sektor og en rationalisering af de offentlige tjenesteydelser og den sociale sikring. Mere effektiv udnyttelse af udgifter bliver særlig vigtig, når det drejer sig om at dæmpe væksten i udgifterne uden at forringe serviceniveauet.

Til dette formål er der planlagt en række initiativer som f.eks. et fælles informationssystem og en kvikskranke for sociale overførsler og omdefinering af standarderne for offentlige tjenesteydelser under hensyntagen til kvalitetsaspekter eventuelt med øget brugerbetaling. Det forventes i programmet, at disse nyskabelser sammen med en gradvis genopretning af økonomien vil nedbringe de sociale udgifter som en andel af BNP fra 2011. For indtægternes vedkommende var hensigten med skattereformen fra 2006, der gradvist reducerede personskatten og selskabsskatten, udfasede lønskatten og indførte skattefradrag i forbindelse med investeringer, at styrke incitamenter til forøgelse af arbejdskraftudbuddet og stimulere investeringerne. Med budgettet for 2010 blev der indført en yderligere skattelempelse for lave indkomster. Disse ændringer finansieres delvist af en forhøjelse af punktafgifterne, og yderligere forhøjelser bebudes i programmet, således at skattebyrden gradvis flyttes fra indkomsterne, især de lave indkomster, til indirekte skatter. Andre initiativer på skatteområdet er nye bestemmelser til bekæmpelse af skattesvig og skatteunddragelser for at forbedre skatteinddrivelsen.

| (14) | Alt i alt er programmets budgetstrategi i overensstemmelse med Rådets henstillinger i henhold til artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009. Kalkuleres der med ovennævnte risici, er budgetstrategien fra og med 2011 muligvis ikke længere i overensstemmelse med disse henstillinger. Især skal de generelle konsolideringsforanstaltninger for 2011-2013 præciseres fuldt ud, vedtages og gennemføres, og det bliver nødvendigt at styrke konsolideringsplanerne for hele perioden for at imødegå de risici, der følger af mindre gunstig BNP-vækst og budgetafvigelser for både udgifter og indtægter. En sådan styrkelse forekommer også berettiget i betragtning af ovennævnte risici for den langfristede holdbarhed. Ovennævnte risici kan medføre, at man med den gennemsnitlige finanspolitiske indsats ikke når op på de 0,75 procentpoint af BNP som anbefalet af Rådet. |
| --- | --- |

(14)

Alt i alt er programmets budgetstrategi i overensstemmelse med Rådets henstillinger i henhold til artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009. Kalkuleres der med ovennævnte risici, er budgetstrategien fra og med 2011 muligvis ikke længere i overensstemmelse med disse henstillinger. Især skal de generelle konsolideringsforanstaltninger for 2011-2013 præciseres fuldt ud, vedtages og gennemføres, og det bliver nødvendigt at styrke konsolideringsplanerne for hele perioden for at imødegå de risici, der følger af mindre gunstig BNP-vækst og budgetafvigelser for både udgifter og indtægter. En sådan styrkelse forekommer også berettiget i betragtning af ovennævnte risici for den langfristede holdbarhed. Ovennævnte risici kan medføre, at man med den gennemsnitlige finanspolitiske indsats ikke når op på de 0,75 procentpoint af BNP som anbefalet af Rådet.

| (15) | Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og fakultative data (5). I Rådets henstillinger i henhold til artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009 med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør opfordredes Slovenien også til at rapportere om fremskridtene i gennemførelsen af Rådets henstillinger i et særskilt kapitel i de opdaterede stabilitetsprogrammer. Slovenien efterkom i det store og hele denne henstilling. |
| --- | --- |

(15)

Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, er der i programmet visse huller i de obligatoriske og fakultative data (5). I Rådets henstillinger i henhold til artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009 med henblik på at bringe situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud til ophør opfordredes Slovenien også til at rapportere om fremskridtene i gennemførelsen af Rådets henstillinger i et særskilt kapitel i de opdaterede stabilitetsprogrammer. Slovenien efterkom i det store og hele denne henstilling.

Den samlede konklusion er, at det offentlige underskud ifølge programmet skal stabiliseres ved 5,7 % af BNP i 2010, hvorefter det ved hjælp af en udgiftsbaseret konsolideringsindsats overvejende i den sidste del af programperioden gradvist skal falde til under 3 % af BNP i 2013, som er Rådets frist for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. Bruttogældskvoten vil efter planen stige yderligere fra 34,4 % af BNP i 2009 frem til 2011 og herefter nogenlunde stabilisere sig ved ca. 42 % af BNP. Underskuds- og gældskvoten vil dog i løbet af programperioden kunne stige mere end planlagt. Denne risiko øges med tiden og skyldes: i) optimistiske indtægtsfremskrivninger i 2010 efterfulgt af gunstige vækstantagelser efter 2011; ii) mulige udgiftsoverskridelser som følge af omfanget af de planlagte nedskæringer kombineret med de seneste års stærke dynamiske udvikling, især hvad angår lønninger og sociale overførsler, herunder også pensioner og iii) det forhold, at foranstaltningerne til begrænsning af udgifterne endnu ikke er blevet fuldt præciseret og vedtaget og visse af dem stadig afhænger af udfaldet af forhandlingerne med arbejdsmarkedets parter. For at bidrage til den planlagte begrænsning af udgiftsstigningerne er regeringen imidlertid i færd med at indføre foranstaltninger til styrkelse af udgiftskontrollen og de finanspolitiske rammer. De planlagte initiativer til forbedring af effektiviteten og rationalisering af de offentlige tjenesteydelser og den sociale sikring skulle desuden virke i samme retning.

Selv om en fuldstændig og konsekvent gennemførelse af den planlagte finanspolitiske konsolidering skulle resultere i en tilbagevenden til et primært overskud i 2013, er der stadig store risici forbundet med de offentlige finanser på lang sigt. Ved at fastlægge en mere ambitiøs mellemfristet målsætning og vedtage og gennemføre den bebudede ændring af pristalsreguleringen og en yderligere pensionsreform for at dæmme op for den kraftige stigning i de aldersrelaterede udgifter, vil det være muligt at imødegå disse risici. Denne reform vil passende kunne gennemføres på grundlag af den planlagte totrinspensionsreform. Ud over en tilbagevenden til sunde offentlige finanser er det en vigtig udfordring for den slovenske økonomi at styrke dens modstandskraft og genskabe konkurrenceevnen for at kunne drage fuld nytte af den globale økonomiske genopretning. Dette kræver bedre overensstemmelse mellem løn- og produktivitetsudviklingen og gennemførelse af strukturreformer.

På baggrund af ovennævnte vurdering og under henvisning til henstillingen af 2. december 2009 i henhold til artikel 126, stk. 7, i TEUF opfordres Slovenien til:

| i) | nøje at gennemføre de planlagte konsolideringsforanstaltninger i 2010 og bringe underskuddet ned under referenceværdien på 3 % af BNP senest i 2013 som planlagt og i fuldt omfang præcisere, vedtage og gennemføre de anførte udgiftsbegrænsende foranstaltninger i overensstemmelse med den i artikel 126, stk. 7, henstillede gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats og samtidig være parat til indføre yderligere konsolideringsforanstaltninger, såfremt der opstår risici som følge af, at programmets makroøkonomiske scenario er mere optimistiske end scenariet i henstillingen i henhold til artikel 126, stk. 7, |
| --- | --- |

i)

nøje at gennemføre de planlagte konsolideringsforanstaltninger i 2010 og bringe underskuddet ned under referenceværdien på 3 % af BNP senest i 2013 som planlagt og i fuldt omfang præcisere, vedtage og gennemføre de anførte udgiftsbegrænsende foranstaltninger i overensstemmelse med den i artikel 126, stk. 7, henstillede gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats og samtidig være parat til indføre yderligere konsolideringsforanstaltninger, såfremt der opstår risici som følge af, at programmets makroøkonomiske scenario er mere optimistiske end scenariet i henstillingen i henhold til artikel 126, stk. 7,

| ii) | at udfolde bestræbelser for at styrke udgiftskontrollen og gennemførelsen af de flerårige budgetplaner og forbedre udnyttelsen af de offentlige udgifter |
| --- | --- |

ii)

at udfolde bestræbelser for at styrke udgiftskontrollen og gennemførelsen af de flerårige budgetplaner og forbedre udnyttelsen af de offentlige udgifter

| iii) | som følge af den planlagte kraftige stigning i de aldersrelaterede udgifter at gennemføre yderligere reformer af pensionssystemet og fastlægge en mere ambitiøs mellemfristet målsætning, som i tilstrækkelig grad tager højde for de implicitte forpligtelser i forbindelse med befolkningens aldring. |
| --- | --- |

iii)

som følge af den planlagte kraftige stigning i de aldersrelaterede udgifter at gennemføre yderligere reformer af pensionssystemet og fastlægge en mere ambitiøs mellemfristet målsætning, som i tilstrækkelig grad tager højde for de implicitte forpligtelser i forbindelse med befolkningens aldring.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

| | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realt BNP
  (% ændring) | SP jan. 2010 | 3,5 | –7,3 | 0,9 | 2,5 | 3,7 | 3,5 |
| KOM nov. 2009 | 3,5 | –7,4 | 1,3 | 2,0 | — | — |
| SP apr. 2009 | 3,5 | –4,0 | 1,0 | 2,7 | — | — |
| HICP-inflation
  (%) | SP jan. 2010
   (9) | 5,7 | 1,0 | 1,5 | 2,5 | 2,7 | 2,7 |
| KOM nov. 2009 | 5,5 | 0,9 | 1,7 | 2,0 | — | — |
| SP apr. 2009 | — | — | — | — | — | — |
| Outputgab (6)

  (% af potentielt BNP) | SP jan. 2010 | 5,7 | –3,4 | –3,9 | –3,2 | –1,5 | 0,1 |
| KOM nov. 2009 (7) | 5,7 | –3,3 | –3,3 | –2,8 | — | — |
| SP apr. 2009 | 4,4 | –2,3 | –3,5 | –3,1 | — | — |
| Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | — | — | — | — | — | — |
| KOM nov. 2009 | –6,0 | –0,7 | –0,1 | –0,5 | — | — |
| SP apr. 2009 | — | — | — | — | — | — |
| Offentlige indtægter
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | 42,4 | 42,4 | 43,2 | 42,9 | 42,7 | 42,5 |
| KOM nov. 2009 | 42,4 | 43,2 | 43,2 | 42,9 | — | — |
| SP apr. 2009 | 42,7 | 41,9 | 42,4 | 42,4 | — | — |
| Offentlige udgifter
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | 44,2 | 48,1 | 48,9 | 47,1 | 45,9 | 44,2 |
| KOM nov. 2009 | 44,2 | 49,5 | 50,2 | 49,9 | — | — |
| SP apr. 2009 | 43,6 | 47,1 | 46,4 | 45,8 | — | — |
| Offentlig saldo
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | –1,8 | –5,7 | –5,7 | –4,2 | –3,1 | –1,6 |
| KOM nov. 2009 | –1,8 | –6,3 | –7,0 | –6,9 | — | — |
| SP apr. 2009 | –0,9 | –5,1 | –3,9 | –3,4 | — | — |
| Primær saldo
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | –0,7 | –4,6 | –3,9 | –2,3 | –1,1 | 0,4 |
| KOM nov. 2009 | –0,7 | –4,8 | –5,1 | –4,9 | — | — |
| SP apr. 2009 | 0,2 | –3,6 | –2,2 | –1,6 | — | — |
| Konjunkturkorrigeret saldo (6)

  (% af BNP) | SP jan. 2010 | –4,3 | –4,2 | –4,0 | –2,8 | –2,4 | –1,6 |
| KOM nov. 2009 | –4,5 | –4,8 | –5,4 | –5,6 | — | — |
| SP apr. 2009 | –2,9 | –4,1 | –2,3 | –2,0 | — | — |
| Strukturel saldo (8)

  (% af BNP) | SP jan. 2010 | –4,3 | –4,2 | –4,0 | –2,8 | –2,4 | –1,6 |
| KOM nov. 2009 | –4,5 | –4,7 | –5,4 | –5,6 | — | — |
| SP apr. 2009 | –2,9 | –4,1 | –2,3 | –2,0 | — | — |
| Offentlig bruttogæld
  (% af BNP) | SP jan. 2010 | — | 34,4 | 39,6 | 42,0 | 42,7 | 42,1 |
| KOM nov. 2009 | 22,5 | 35,1 | 42,8 | 48,2 | — | — |
| SP apr. 2009 | 22,8 | 30,5 | 34,1 | 36,3 | — | — |
| Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Realt BNP

(% ændring)

SP jan. 2010

3,5

–7,3

0,9

2,5

3,7

3,5

KOM nov. 2009

3,5

–7,4

1,3

2,0

—

—

SP apr. 2009

3,5

–4,0

1,0

2,7

—

—

HICP-inflation

(%)

SP jan. 2010
   (9)

5,7

1,0

1,5

2,5

2,7

2,7

KOM nov. 2009

5,5

0,9

1,7

2,0

—

—

SP apr. 2009

—

—

—

—

—

—

Outputgab (6)

(% af potentielt BNP)

SP jan. 2010

5,7

–3,4

–3,9

–3,2

–1,5

0,1

KOM nov. 2009 (7)

5,7

–3,3

–3,3

–2,8

—

—

SP apr. 2009

4,4

–2,3

–3,5

–3,1

—

—

Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden

(% af BNP)

SP jan. 2010

—

—

—

—

—

—

KOM nov. 2009

–6,0

–0,7

–0,1

–0,5

—

—

SP apr. 2009

—

—

—

—

—

—

Offentlige indtægter

(% af BNP)

SP jan. 2010

42,4

42,4

43,2

42,9

42,7

42,5

KOM nov. 2009

42,4

43,2

43,2

42,9

—

—

SP apr. 2009

42,7

41,9

42,4

42,4

—

—

Offentlige udgifter

(% af BNP)

SP jan. 2010

44,2

48,1

48,9

47,1

45,9

44,2

KOM nov. 2009

44,2

49,5

50,2

49,9

—

—

SP apr. 2009

43,6

47,1

46,4

45,8

—

—

Offentlig saldo

(% af BNP)

SP jan. 2010

–1,8

–5,7

–5,7

–4,2

–3,1

–1,6

KOM nov. 2009

–1,8

–6,3

–7,0

–6,9

—

—

SP apr. 2009

–0,9

–5,1

–3,9

–3,4

—

—

Primær saldo

(% af BNP)

SP jan. 2010

–0,7

–4,6

–3,9

–2,3

–1,1

0,4

KOM nov. 2009

–0,7

–4,8

–5,1

–4,9

—

—

SP apr. 2009

0,2

–3,6

–2,2

–1,6

—

—

Konjunkturkorrigeret saldo (6)

(% af BNP)

SP jan. 2010

–4,3

–4,2

–4,0

–2,8

–2,4

–1,6

KOM nov. 2009

–4,5

–4,8

–5,4

–5,6

—

—

SP apr. 2009

–2,9

–4,1

–2,3

–2,0

—

—

Strukturel saldo (8)

(% af BNP)

SP jan. 2010

–4,3

–4,2

–4,0

–2,8

–2,4

–1,6

KOM nov. 2009

–4,5

–4,7

–5,4

–5,6

—

—

SP apr. 2009

–2,9

–4,1

–2,3

–2,0

—

—

Offentlig bruttogæld

(% af BNP)

SP jan. 2010

—

34,4

39,6

42,0

42,7

42,1

KOM nov. 2009

22,5

35,1

42,8

48,2

—

—

SP apr. 2009

22,8

30,5

34,1

36,3

—

—

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.

---

(1)  EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vurderingen tager navnlig hensyn til prognoserne fra Kommissionens tjenestegrene fra efteråret 2009, men bygger også på andre oplysninger, der er blevet tilgængelige siden da.

(3)  Det fremgår af budgettet for 2010 og 2011, at punktafgifterne på energiprodukter vil nyde godt af en stigning i mængden af solgte mineralske olier, og at momsindtægterne vil stige ved lavere momsrefusioner i forhold til 2009.

(4)  I Rådets konklusioner af 10. november 2009 om de offentlige finansers holdbarhed »opfordrer Rådet medlemsstaterne til i deres kommende stabilitets- og konvergensprogrammer at rette opmærksomheden mod strategier, som fokuserer på holdbarhed« og desuden henstiller Rådet til Kommissionen, »at den sammen med Udvalget for Økonomisk Politik og Det Økonomiske og Finansielle Udvalg videreudvikler metoderne til vurdering af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed i god tid inden næste holdbarhedsrapport«, der er planlagt til 2012.

(5)  Navnlig mangler dataene om nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden.

(6)  Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi fra programmerne som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(7)  Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 3,3 %, 1,2 %, 1,2 % og 1,4 % i perioden 2008-2011.

(8)  Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger er nul efter det seneste program og 0,1 % af BNP i 2009 (underskudsforøgende) i henhold til Kommissionens prognose fra efteråret 2009.

(9)  Inflationsfremskrivninger baseret på CPI i stedet for HICP.

Kilde:

Stabilitetsprogram (SP), Kommissionens prognoser fra efteråret 2009 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 3.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/27

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 107 og 108 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

2010/C 144/06

| Godkendelsesdato | 27.1.2010 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | NN 65/09 |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Region | Northern Ireland |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | City of Derry Airport — Additional costs |
| Retsgrundlag | Articles 17(1) and 24(1) of the Airports (Northern Ireland) Order 1994 |
| Foranstaltningstype | Individuel støtte |
| Formål | Sektorudvikling, Regionaludvikling |
| Støtteform | Direkte støtte, Lavtforrentede lån |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse 19,36 mio. GBP |
| Støtteintensitet | 100 % |
| Varighed | — |
| Økonomisk sektor | Lufttrafik |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Department of Regional Development Northern Ireland |
| Ports and Public Transport Division |
| Room 319 |
| 10-18 Adelaide Street |
| Belfast |
| BT2 8GB |
| UNITED KINGDOM |

Godkendelsesdato

27.1.2010

Referencenummer til statsstøtte

NN 65/09

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Region

Northern Ireland

Titel (og/eller modtagerens navn)

City of Derry Airport — Additional costs

Retsgrundlag

Articles 17(1) and 24(1) of the Airports (Northern Ireland) Order 1994

Foranstaltningstype

Individuel støtte

Formål

Sektorudvikling, Regionaludvikling

Støtteform

Direkte støtte, Lavtforrentede lån

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse 19,36 mio. GBP

Støtteintensitet

100 %

Varighed

—

Økonomisk sektor

Lufttrafik

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Department of Regional Development Northern Ireland

Ports and Public Transport Division

Room 319

10-18 Adelaide Street

Belfast

BT2 8GB

UNITED KINGDOM

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 24.3.2010 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 37/10 |
| Medlemsstat | Cypern |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Θέσπιση καθεστώτος φορολόγησης χωρητικότητας για τις διεθνείς θαλάσσιες μεταφορές (Introduction of a tonnage tax scheme in favour of international maritime transport) |
| Retsgrundlag | Ο περί εμπορικής ναυτιλίας (τέλη και φορολογικές διατάξεις) νομός του 2010 |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Sektorudvikling |
| Støtteform | Mindskelse af skatteprocenten |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse 1,5 mio. EUR |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | 1.1.2010-31.12.2019 |
| Økonomisk sektor | Sø- og kysttransport |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Department of Merchant Shipping, Kyllinis |
| Str. Mesa Geitonia |
| 4007 Limassol |
| CYPRUS |

Godkendelsesdato

24.3.2010

Referencenummer til statsstøtte

N 37/10

Medlemsstat

Cypern

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Θέσπιση καθεστώτος φορολόγησης χωρητικότητας για τις διεθνείς θαλάσσιες μεταφορές (Introduction of a tonnage tax scheme in favour of international maritime transport)

Retsgrundlag

Ο περί εμπορικής ναυτιλίας (τέλη και φορολογικές διατάξεις) νομός του 2010

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Sektorudvikling

Støtteform

Mindskelse af skatteprocenten

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse 1,5 mio. EUR

Støtteintensitet

—

Varighed

1.1.2010-31.12.2019

Økonomisk sektor

Sø- og kysttransport

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Department of Merchant Shipping, Kyllinis

Str. Mesa Geitonia

4007 Limassol

CYPRUS

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 30.3.2010 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 65/10 |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Amendments to the Renewables Obligation Certificates (ROCs) scheme |
| Retsgrundlag | s 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by ss 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32). Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785) to be amended by Renewables Obligation Order 2010 |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Miljøbeskyttelse |
| Støtteform | Transaktioner foretaget under ikke normale markedsvilkår |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse 2,298 mio. GBP |
| Støtteintensitet | 100 % |
| Varighed | 1.4.2010-31.3.2020 |
| Økonomisk sektor | Energi |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | UK Department for Energy and Climate Change (DECC) |
| Renewables Obligation, Area A |
| 3 Whitehall Place |
| London |
| SW1A 2AW |
| UNITED KINGDOM |

Godkendelsesdato

30.3.2010

Referencenummer til statsstøtte

N 65/10

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Amendments to the Renewables Obligation Certificates (ROCs) scheme

Retsgrundlag

s 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by ss 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32). Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785) to be amended by Renewables Obligation Order 2010

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Miljøbeskyttelse

Støtteform

Transaktioner foretaget under ikke normale markedsvilkår

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse 2,298 mio. GBP

Støtteintensitet

100 %

Varighed

1.4.2010-31.3.2020

Økonomisk sektor

Energi

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

UK Department for Energy and Climate Change (DECC)

Renewables Obligation, Area A

3 Whitehall Place

London

SW1A 2AW

UNITED KINGDOM

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

| Godkendelsesdato | 19.4.2010 |
| --- | --- |
| Referencenummer til statsstøtte | N 81/10 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Bund: Änderung der Steuerermäßigung für Biokraftstoffe 421-40304/0025 |
| Retsgrundlag | § 50 Energiesteuergesetz vom 15. Juli 2006 (BGBl. I S. 1534; 2008, 660; 2008, 1007), zuletzt geändert durch Gesetz vom 17. Juli 2009 (BGBl. I S. 2444) |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Miljøbeskyttelse |
| Støtteform | Mindskelse af skatteprocenten |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse 52 mio. EUR
  Samlet forventet støtteydelse 281 mio. EUR |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | 1.1.2009-31.12.2012 |
| Økonomisk sektor | Fremstillingsvirksomhed |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Bundesministerium der Finanzen Dienstsitz Berlin |
| Wilhelmstraße 97 |
| 10117 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Godkendelsesdato

19.4.2010

Referencenummer til statsstøtte

N 81/10

Medlemsstat

Tyskland

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Bund: Änderung der Steuerermäßigung für Biokraftstoffe 421-40304/0025

Retsgrundlag

§ 50 Energiesteuergesetz vom 15. Juli 2006 (BGBl. I S. 1534; 2008, 660; 2008, 1007), zuletzt geändert durch Gesetz vom 17. Juli 2009 (BGBl. I S. 2444)

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Miljøbeskyttelse

Støtteform

Mindskelse af skatteprocenten

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse 52 mio. EUR

Samlet forventet støtteydelse 281 mio. EUR

Støtteintensitet

—

Varighed

1.1.2009-31.12.2012

Økonomisk sektor

Fremstillingsvirksomhed

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Bundesministerium der Finanzen Dienstsitz Berlin

Wilhelmstraße 97

10117 Berlin

DEUTSCHLAND

Andre oplysninger

—

Den autentiske udgave af denne beslutning (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_da.htm

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 3.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/30

---

Euroens vekselkurs (1)

2. juni 2010

2010/C 144/07

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,2218 |
| JPY | japanske yen | 112,36 |
| DKK | danske kroner | 7,4403 |
| GBP | pund sterling | 0,83345 |
| SEK | svenske kroner | 9,5668 |
| CHF | schweiziske franc | 1,4148 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 7,9220 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,779 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 275,88 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7090 |
| PLN | polske zloty | 4,1008 |
| RON | rumænske leu | 4,1873 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,9317 |
| AUD | australske dollar | 1,4641 |
| CAD | canadiske dollar | 1,2848 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,5217 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,8058 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,7230 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 497,50 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,3686 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,3448 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,2620 |
| IDR | indonesiske rupiah | 11 314,93 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,0234 |
| PHP | filippinske pesos | 57,089 |
| RUB | russiske rubler | 38,0630 |
| THB | thailandske bath | 39,818 |
| BRL | brasilianske real | 2,2491 |
| MXN | mexicanske pesos | 15,7618 |
| INR | indiske rupee | 57,4060 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,2218

JPY

japanske yen

112,36

DKK

danske kroner

7,4403

GBP

pund sterling

0,83345

SEK

svenske kroner

9,5668

CHF

schweiziske franc

1,4148

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

7,9220

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,779

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

275,88

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7090

PLN

polske zloty

4,1008

RON

rumænske leu

4,1873

TRY

tyrkiske lira

1,9317

AUD

australske dollar

1,4641

CAD

canadiske dollar

1,2848

HKD

hongkongske dollar

9,5217

NZD

newzealandske dollar

1,8058

SGD

singaporeanske dollar

1,7230

KRW

sydkoreanske won

1 497,50

ZAR

sydafrikanske rand

9,3686

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,3448

HRK

kroatiske kuna

7,2620

IDR

indonesiske rupiah

11 314,93

MYR

malaysiske ringgit

4,0234

PHP

filippinske pesos

57,089

RUB

russiske rubler

38,0630

THB

thailandske bath

39,818

BRL

brasilianske real

2,2491

MXN

mexicanske pesos

15,7618

INR

indiske rupee

57,4060

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 3.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/31

---

Kommissionens meddelelse inden for rammerne af implementering af kommissionens direktiv 2002/40/EF

(EØS-relevant tekst)

(Titler og referencer for harmoniserede standarder som skal offentliggøres i henhold til direktivet)

2010/C 144/08

| ESO (1) | Standardens reference og titel
  (Referencedokument) | Reference for erstattet standard | Datoen for ophør af anvendelsen af den erstattede standard
  Anm. 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CENELEC | EN 50304:2009
  Elektriske komfurer, kogeplader, ovne og grillapparater til husholdningsbrug — Metoder til måling af energiforbruget
  (IEC 60350:1999 (ændret)
  + A1:2005 (ændret)
  + A2:2008 (ændret)) | EN 50304:2001
  Anm. 2.1 | Udløbsdato
  (1.12.2009) |

ESO (1)

Standardens reference og titel

(Referencedokument)

Reference for erstattet standard

Datoen for ophør af anvendelsen af den erstattede standard

Anm. 1

CENELEC

EN 50304:2009

Elektriske komfurer, kogeplader, ovne og grillapparater til husholdningsbrug — Metoder til måling af energiforbruget

(IEC 60350:1999 (ændret)

+ A1:2005 (ændret)

+ A2:2008 (ændret))

EN 50304:2001

Anm. 2.1

Udløbsdato

(1.12.2009)

| Note 1: | Sædvanligvis vil datoen for ophør af anvendelse være datoen for tilbagetrækning (»dow«), der er fastsat af den europæiske standardiserings organisation, men brugeres opmærksomhed henledes på, at dette i sjældne tilfælde ikke er tilfældet. |
| --- | --- |

Note 1:

Sædvanligvis vil datoen for ophør af anvendelse være datoen for tilbagetrækning (»dow«), der er fastsat af den europæiske standardiserings organisation, men brugeres opmærksomhed henledes på, at dette i sjældne tilfælde ikke er tilfældet.

| Note 2.1: | Den nye (eller ændrede) standard har samme anvendelsesområde som den erstattede standard. På den anførte dato kan den erstattede standard ikke længere anvendes i forbindelse med direktivet. |
| --- | --- |

Note 2.1:

Den nye (eller ændrede) standard har samme anvendelsesområde som den erstattede standard. På den anførte dato kan den erstattede standard ikke længere anvendes i forbindelse med direktivet.

| Note 3: | I tilfælde af tillæg er den standard, der henvises til, EN CCCCC:YYYY, med eventuelt tidligere tillæg og det nye anførte tillæg. Den erstattede standard (kolonne 3) består derfor af EN CCCCC:YYYY og eventuelt tidligere tillæg, men uden det nye anførte tillæg. På den angivne dato kan den erstattede standard ikke længere anvendes i forbindelse med direktivet. |
| --- | --- |

Note 3:

I tilfælde af tillæg er den standard, der henvises til, EN CCCCC:YYYY, med eventuelt tidligere tillæg og det nye anførte tillæg. Den erstattede standard (kolonne 3) består derfor af EN CCCCC:YYYY og eventuelt tidligere tillæg, men uden det nye anførte tillæg. På den angivne dato kan den erstattede standard ikke længere anvendes i forbindelse med direktivet.

NOTE:

| — | Harmoniserede standarder vedtages af Den Europæiske Standardiseringsorganisation på engelsk (CEN og CENELEC offentliggør også standarder på fransk og tysk). Derefter oversætter de nationale standardiseringsorganer titlerne på de harmoniserede standarder til alle de øvrige officielle sprog i Den Europæiske Union. Europa-Kommissionen er ikke ansvarlig for, om de titler, der forelægges med henblik på offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende, er korrekte. |
| --- | --- |

—

Harmoniserede standarder vedtages af Den Europæiske Standardiseringsorganisation på engelsk (CEN og CENELEC offentliggør også standarder på fransk og tysk). Derefter oversætter de nationale standardiseringsorganer titlerne på de harmoniserede standarder til alle de øvrige officielle sprog i Den Europæiske Union. Europa-Kommissionen er ikke ansvarlig for, om de titler, der forelægges med henblik på offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende, er korrekte.

---

(1)  ESO: Europæisk standardiseringsorgan:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tlf. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tlf. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tlf. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tlf. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tlf. +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tlf. +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 3.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/32 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/32

---

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 16, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet

Forpligtelse til offentlig tjeneste vedrørende ruteflyvning

(EØS-relevant tekst)

2010/C 144/09

| Medlemsstat | Finland |
| --- | --- |
| Rute | Helsinki-Savonlinna-Helsinki |
| Datoen, hvor forpligtelsen til offentlig tjeneste træder i kraft | 1. oktober 2010 |
| Adresse, hvor teksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende forpligtelsen til offentlig tjeneste stilles til rådighed gratis | Liikenne- ja viestintäministeriö |
| Kirjaamo PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| E-mail: kirjaamo@lvm.fi |
| Fax: +358 916028596 |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Medlemsstat

Finland

Rute

Helsinki-Savonlinna-Helsinki

Datoen, hvor forpligtelsen til offentlig tjeneste træder i kraft

1. oktober 2010

Adresse, hvor teksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende forpligtelsen til offentlig tjeneste stilles til rådighed gratis

Liikenne- ja viestintäministeriö

Kirjaamo PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

E-mail: kirjaamo@lvm.fi

Fax: +358 916028596

Internet: http://www.lvm.fi

---

| 3.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/33

---

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 16, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet

Forpligtelse til offentlig tjeneste vedrørende ruteflyvning

(EØS-relevant tekst)

2010/C 144/10

| Medlemsstat | Finland |
| --- | --- |
| Rute | Helsinki-Varkaus-Helsinki |
| Datoen, hvor forpligtelsen til offentlig tjeneste træder i kraft | 1. oktober 2010 |
| Adresse, hvor teksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende forpligtelsen til offentlig tjeneste stilles til rådighed gratis | Liikenne- ja viestintäministeriö |
| Kirjaamo PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| E-mail: kirjaamo@lvm.fi |
| Fax +358 916028596 |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Medlemsstat

Finland

Rute

Helsinki-Varkaus-Helsinki

Datoen, hvor forpligtelsen til offentlig tjeneste træder i kraft

1. oktober 2010

Adresse, hvor teksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende forpligtelsen til offentlig tjeneste stilles til rådighed gratis

Liikenne- ja viestintäministeriö

Kirjaamo PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

E-mail: kirjaamo@lvm.fi

Fax +358 916028596

Internet: http://www.lvm.fi

---

| 3.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/34

---

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet

Udbud vedrørende ruteflyvning med forpligtelse til offentlig tjeneste

(EØS-relevant tekst)

2010/C 144/11

| Medlemsstat | Finland |
| --- | --- |
| Rute | Helsinki-Savonlinna og/eller Helsinki-Varkaus |
| Kontraktens løbetid | 1. oktober 2010-31. december 2013 |
| Frist for fremsættelse af bud | 61 dage efter datoen for offentliggørelse af denne bekendtgørelse |
| Adresse, hvor udbudsteksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende det offentlige udbud og forpligtelsen til offentlig tjeneste stilles til rådighed gratis | Liikenne- ja viestintäministeriö |
| Kirjaamo PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| E-mail: kirjaamo@lvm.fi |
| Fax +358 916028596 |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Medlemsstat

Finland

Rute

Helsinki-Savonlinna og/eller Helsinki-Varkaus

Kontraktens løbetid

1. oktober 2010-31. december 2013

Frist for fremsættelse af bud

61 dage efter datoen for offentliggørelse af denne bekendtgørelse

Adresse, hvor udbudsteksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende det offentlige udbud og forpligtelsen til offentlig tjeneste stilles til rådighed gratis

Liikenne- ja viestintäministeriö

Kirjaamo PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

E-mail: kirjaamo@lvm.fi

Fax +358 916028596

Internet: http://www.lvm.fi

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

| 3.6.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 144/35

---

FORSLAGSINDKALDELSE — EACEA/12/10

Programmet Aktive Unge

Delaktion 4.5 — Informationskampagner rettet mod unge og personer, der er aktive inden for ungdomsarbejde og ungdomsorganisationer

2010/C 144/12

1.   Målsætninger og beskrivelse

Formålet med denne forslagsindkaldelse er at støtte projekter, som fremmer informations- og kommunikationsaktioner med en europæisk dimension, som er rettet mod unge og ungdomsledere. De foreslåede projekter skal styrke udbredelsen af kvalitetsinformation og øge unge menneskers adgang til information og forskellige kommunikationskanaler på såvel nationalt som europæisk plan. Projekterne skal i det lange løb anspore unge til at deltage i det offentlige liv og gøre det lettere for dem at udnytte deres potentiale som aktive og ansvarlige EU-borgere.

Denne indkaldelse udmøntes i tilskud til projekter.

De projekter, der bedst afspejler de permanente prioriteter i programmet Aktive Unge, vil blive foretrukket. Det drejer sig om:

| — | deltagelse af unge |
| --- | --- |

—

deltagelse af unge

| — | kulturel mangfoldighed |
| --- | --- |

—

kulturel mangfoldighed

| — | europæisk medborgerskab |
| --- | --- |

—

europæisk medborgerskab

| — | inddragelse af unge med særlige behov. |
| --- | --- |

—

inddragelse af unge med særlige behov.

Projekter, der afspejler følgende årlige prioriteter for indkaldelsen, vil også blive foretrukket:

| — | mediekendskab |
| --- | --- |

—

mediekendskab

| — | globale spørgsmål, der berører unge, f.eks. klimaforandringer, bæredygtig udvikling, migration og millenniumudviklingsmålene (1). |
| --- | --- |

—

globale spørgsmål, der berører unge, f.eks. klimaforandringer, bæredygtig udvikling, migration og millenniumudviklingsmålene (1).

Disse projekters endelige støttemodtagere er unge og andre mennesker, der arbejder inden for ungdomssektoren, enten i ungdomsorganisationer og andre ungdomsstrukturer eller hos regionale og lokale myndigheder.

2.   Støtteberettigede ansøgere

Forslagene skal indsendes af nonprofitorganisationer. Der kan være tale om:

| — | ikke-statslige organisationer (ngo'er) |
| --- | --- |

—

ikke-statslige organisationer (ngo'er)

| — | offentlige organer på regionalt eller lokalt plan |
| --- | --- |

—

offentlige organer på regionalt eller lokalt plan

| — | nationale ungdomsråd. |
| --- | --- |

—

nationale ungdomsråd.

En ansøger skal — på det tidspunkt, hvor fristen for indsendelse af forslaget udløber — have været lovligt registreret i mindst to (2) år i et af programlandene. Programlandene er følgende:

| — | Den Europæiske Unions medlemsstater (2): Belgien, Bulgarien, Tjekkiet, Danmark, Tyskland, Estland, Irland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Cypern, Letland, Litauen, Luxembourg, Ungarn, Malta, Nederlandene, Østrig, Polen, Portugal, Rumænien, Slovenien, Slovakiet, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Unions medlemsstater (2): Belgien, Bulgarien, Tjekkiet, Danmark, Tyskland, Estland, Irland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Cypern, Letland, Litauen, Luxembourg, Ungarn, Malta, Nederlandene, Østrig, Polen, Portugal, Rumænien, Slovenien, Slovakiet, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige

| — | de lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), som er parter i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS): Island, Liechtenstein og Norge |
| --- | --- |

—

de lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), som er parter i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS): Island, Liechtenstein og Norge

| — | kandidatlande med en førtiltrædelsesstrategi i overensstemmelse med de almindelige principper og generelle vilkår og betingelser i de rammeaftaler, der er indgået med disse lande med henblik på deres deltagelse i EU-programmer: Tyrkiet. |
| --- | --- |

—

kandidatlande med en førtiltrædelsesstrategi i overensstemmelse med de almindelige principper og generelle vilkår og betingelser i de rammeaftaler, der er indgået med disse lande med henblik på deres deltagelse i EU-programmer: Tyrkiet.

Der skal være projektpartnere fra mindst to (2) forskellige programlande (herunder ansøgerorganisationen), heraf mindst en (1) EU-medlemsstat.

Denne forslagsindkaldelse er åben for private organisationer, der arbejder inden for information og kommunikation, forudsat at sådanne organisationer deltager i projektet uden vinding for øje. Disse private enheder kan kun deltage som medstøttemodtagere (partnere) i denne forslagsindkaldelse og kan ikke indsende ansøgninger som koordinatorer (ansøgere).

3.   Støtteberettigede aktioner og forslag

Projektet skal indeholde aktiviteter, der ikke er profitskabende, og som relaterer sig til området for ungdom og uformel uddannelse.

Projekterne skal igangsættes mellem 1. januar 2011 og 31. marts 2011. De skal have en varighed på mindst 12 måneder og højst 18 måneder.

Kun forslag, der er maskinskrevne, affattet på et af de officielle EU-sprog og indsendt på det officielle ansøgningsskema, der skal være fuldstændigt udfyldt og afsendt inden den angivne frist (10. september 2010), vil komme i betragtning. Ansøgningen skal sendes i en samlet pakke og i et enkelt eksemplar (originaldokumentet). Ansøgningen skal være dateret og underskrevet (originale underskrifter er et krav) af den person, der har beføjelse til at indgå juridisk bindende forpligtelser på ansøgerorganisationens vegne.

Ansøgningsskemaet skal ledsages af et officielt brev fra ansøgerorganisationen, dokumentation for dens økonomiske og driftsmæssige kapacitet og alle øvrige dokumenter, der henvises til i ansøgningsskemaet.

Ansøgerne skal indsende et budget i balance med hensyn til udgifter og indtægter, og det skal overholde loftet for EU-medfinansiering, som er på 80 % af de samlede støtteberettigede udgifter til projektet. Det maksimale tilskud er 100 000 EUR.

4.   Tildelingskriterier

Støtteberettigede ansøgninger vil blive vurderet på grundlag af følgende kriterier:

Kvalitative kriterier

De kvalitative kriterier udgør 80 % af de point, der er til rådighed i evalueringsproceduren (koefficient 4).

—   Relevansen af projektet i forhold til indkaldelsens målsætninger og prioriteter (30 %)

Der vil blive lagt vægt på følgende aspekter:

| a) | projektet opfylder programmet Aktive Unges generelle målsætninger |
| --- | --- |

a)

projektet opfylder programmet Aktive Unges generelle målsætninger

| b) | projektet opfylder denne forslagsindkaldelses målsætninger og prioriteter. |
| --- | --- |

b)

projektet opfylder denne forslagsindkaldelses målsætninger og prioriteter.

—   Kvaliteten af projektet og dets arbejdsmetoder (50 %)

Der vil blive lagt vægt på følgende aspekter:

| a) | projektets anvendelsesområde; med andre ord dets multiplikatoreffekt og navnlig dets bæredygtighed og levedygtighed på langt sigt |
| --- | --- |

a)

projektets anvendelsesområde; med andre ord dets multiplikatoreffekt og navnlig dets bæredygtighed og levedygtighed på langt sigt

| b) | arbejdsprogrammets høje kvalitet med hensyn til indhold og metodologi, klarhed og konsistens |
| --- | --- |

b)

arbejdsprogrammets høje kvalitet med hensyn til indhold og metodologi, klarhed og konsistens

| c) | aktiviteternes og de frembragte produkters tværnationale og flersprogede karakter |
| --- | --- |

c)

aktiviteternes og de frembragte produkters tværnationale og flersprogede karakter

| d) | den aktive inddragelse af unge i projektet |
| --- | --- |

d)

den aktive inddragelse af unge i projektet

| e) | projektets synlighed og kvaliteten af de foranstaltninger, der sigter mod at udbrede og udbytte projektresultaterne |
| --- | --- |

e)

projektets synlighed og kvaliteten af de foranstaltninger, der sigter mod at udbrede og udbytte projektresultaterne

| f) | kvaliteten af partnerskabet og navnlig opgavernes klarhed, beskrivelsen af partnernes faktiske rolle i samarbejdet samt partnernes erfaring og motivation for at igangsætte projektet |
| --- | --- |

f)

kvaliteten af partnerskabet og navnlig opgavernes klarhed, beskrivelsen af partnernes faktiske rolle i samarbejdet samt partnernes erfaring og motivation for at igangsætte projektet

| g) | budgettets overensstemmelse med de planlagte aktiviteter i arbejdsprogrammet. |
| --- | --- |

g)

budgettets overensstemmelse med de planlagte aktiviteter i arbejdsprogrammet.

Kvantitative kriterier

De kvantitative kriterier udgør 20 % af de point, der er til rådighed i evalueringsproceduren (koefficient 1).

—   Deltagernes og projektholderes antal og profil (20 %)

| a) | antal partnere i projektet og antal lande omfattet af partnerskabet |
| --- | --- |

a)

antal partnere i projektet og antal lande omfattet af partnerskabet

| b) | antal unge og ungdomsarbejdere, som direkte er involveret i projektet. |
| --- | --- |

b)

antal unge og ungdomsarbejdere, som direkte er involveret i projektet.

5.   Budget

Det samlede anslåede budget til medfinansiering af projekterne i henhold til denne forslagsindkaldelse beløber sig til 1 000 000 EUR.

Agenturets tilskud kan ikke overstige 80 % af projektets samlede støtteberettigede omkostninger. Det maksimale tilskud andrager højst 100 000 EUR.

Agenturet forbeholder sig ret til ikke at tildele alle de disponible midler.

6.   Frist for indsendelse af ansøgninger

Ansøgninger skal sendes senest 10. september 2010 til følgende adresse:

| Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur |
| --- |
| Programmet Aktive Unge — EACEA/12/10 |
| BOUR 4/029 |
| Avenue du Bourget 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur

Programmet Aktive Unge — EACEA/12/10

BOUR 4/029

Avenue du Bourget 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| — | pr. brev, idet poststemplets dato er gældende, |
| --- | --- |

—

pr. brev, idet poststemplets dato er gældende,

| — | med et kurerfirma, idet datoen for modtagelse hos kurerfirmaet gælder som bevis for afsendelsen af ansøgningen (en kopi af den originale daterede kvittering for modtagelse vedlægges ansøgningsskemaet). |
| --- | --- |

—

med et kurerfirma, idet datoen for modtagelse hos kurerfirmaet gælder som bevis for afsendelsen af ansøgningen (en kopi af den originale daterede kvittering for modtagelse vedlægges ansøgningsskemaet).

Ansøgninger, der indsendes pr. fax eller e-mail, kommer ikke i betragtning.

7.   Yderligere oplysninger

Retningslinjerne for indsendelse af forslag findes sammen med ansøgningsskemaerne på følgende adresse: http://eacea.ec.europa.eu/youth/funding/2010/call_action_4_5_en.php

Ansøgningerne skal indgives på det hertil beregnede ansøgningsskema og indeholde samtlige angivne bilag og oplysninger.

---

(1)  Der findes flere oplysninger her: http://www.undp.org/mdg/basics.shtml

(2)  Personer fra oversøiske lande og territorier og eventuelle offentlige eller private institutioner med hovedsæde disse steder er støtteberettigede i henhold til programmet Aktive Unge afhængigt af reglerne i programmet og de regler, der gælder i den medlemsstat, som de er knyttet til. En liste over oversøiske lande og territorier findes i bilag 1A i Rådets afgørelse 2001/822/EF af 27. november 2001 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Fællesskab (associeringsafgørelsen), EFT L 314 af 30.11.2001: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2001D0822:20011202:DA:PDF

---