# Europos Sąjungos C 87E/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.CE2010.087.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 87E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. balandžio 1d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.CE2010.087.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 87E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. balandžio 1d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas2008–2009 m. SESIJA2009 m. kovo 10–12 d. posedžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 234 E, 2009 9 29.PRIIMTI TEKSTAI |
| | 2009 m. kovo 10 d., antradienis |
| 2010/C 087E/01 | Kiti Europos Sąjungos sienų valdymo etapai ir panaši trečiųjų šalių patirtis2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kitų Europos Sąjungos sienų valdymo etapų ir panašios trečiųjų šalių patirties (2008/2181(INI)) | 1 |
| 2010/C 087E/02 | Įmonių registruotųjų buveinių perkėlimas į kitą šalį2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl įmonės registruotosios buveinės perkėlimo į kitą šalį (2008/2196(INI)) | 5 |
| REZOLIUCIJOS PRIEDAS | 8 |
| 2010/C 087E/03 | Bendra Europos prieglobsčio sistema2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros Europos prieglobsčio sistemos ateities (2008/2305(INI)) | 10 |
| 2010/C 087E/04 | Komisijos veiksmų planas dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos (2008/2150(INI)) | 16 |
| 2010/C 087E/05 | Valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimas renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose (2008/2180(INI)) | 21 |
| 2010/C 087E/06 | Direktyvos 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito įgyvendinimas2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito įgyvendinimo (2008/2247(INI)) | 23 |
| 2010/C 087E/07 | Vienodas požiūris į vyrus ir moteris scenos menų srityje2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris scenos menų srityje (2008/2182(INI)) | 27 |
| 2010/C 087E/08 | Azartinių lošimų internete patikimumas2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl azartinių lošimų internete patikimumo (2008/2215(INI)) | 30 |
| 2010/C 087E/09 | Maisto kokybės užtikrinimas, įskaitant standartų derinimą arba tarpusavio pripažinimą2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl maisto kokybės užtikrinimo, įskaitant standartų derinimą arba tarpusavio pripažinimą (2008/2220(INI)) | 35 |
| 2010/C 087E/10 | 2006 ir 2007 m. konkurencijos politikos ataskaitos2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2006 ir 2007 m. konkurencijos politikos ataskaitų (2008/2243(INI)) | 43 |
| 2010/C 087E/11 | Smulkiojo verslo aktas2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Smulkiojo verslo akto (2008/2237(INI)) | 48 |
| | 2009 m. kovo 11 d., trečiadienis |
| 2010/C 087E/12 | Romų socialinė padėtis ir galimybių jiems patekti į ES darbo rinką gerinimas2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl romų socialinės padėties ir galimybių jiems patekti į ES darbo rinką gerinimo (2008/2137(INI)) | 60 |
| 2010/C 087E/13 | Su nafta susijusių problemų sprendimas2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl problemų, susijusių su naftos tiekimu, sprendimo būdų (2008/2212(INI)) | 70 |
| 2010/C 087E/14 | Ekologiškas transporto naudojimas ir išorės sąnaudų priskyrimas vidaus sąnaudoms2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ekologiško transporto naudojimo ir išorės sąnaudų priskyrimo vidaus sąnaudoms (2008/2240(INI)) | 76 |
| 2010/C 087E/15 | Pavasarį vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui perduodama nuomonė apie Lisabonos strategiją2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 m. pavasarį vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui perduodamos nuomonės apie Lisabonos strategiją | 79 |
| 2010/C 087E/16 | Kova su klimato kaita2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES strategijos ruošiantis išsamiam klimato kaitos susitarimui Kopenhagoje ir tinkamo kovos su klimato kaita politikos finansavimo | 90 |
| 2010/C 087E/17 | Užimtumo politikos gairės2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių įgyvendinimo 2008–2010 m. | 94 |
| 2010/C 087E/18 | Europos ekonomikos atkūrimo planas2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano (2008/2334(INI)) | 98 |
| 2010/C 087E/19 | Sanglaudos politika. Investicijos į tikrąją ekonomiką2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sanglaudos politikos. Investicijos į tikrąją ekonomiką (2009/2009(INI)) | 113 |
| | 2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienis |
| 2010/C 087E/20 | Geresnės karjeros ir judumo galimybės. Mokslo darbuotojams skirta Europos partnerystė2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl geresnių karjeros ir judumo galimybių. Mokslo darbuotojams skirta Europos partnerystė (2008/2213(INI)) | 116 |
| 2010/C 087E/21 | Vaizdo žaidimų naudotojų, ypač nepilnamečių, apsauga2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaizdo žaidimų naudotojų, ypač nepilnamečių, apsaugos (2008/2173(INI)) | 122 |
| 2010/C 087E/22 | Bendros aviacijos erdvės su Izraeliu kūrimas2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros aviacijos erdvės su Izraeliu kūrimo (2008/2136(INI)) | 126 |
| 2010/C 087E/23 | Blogėjanti humanitarinė padėtis Šri Lankoje2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl blogėjančios humanitarinės padėties Šri Lankoje | 127 |
| 2010/C 087E/24 | ES žemės ūkio paskirties žemės kokybės prastėjimo problema2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos, o ypač Pietų Europos, žemės ūkio paskirties žemės kokybės prastėjimo problemos sprendimo naudojant ES žemės ūkio politikos priemones (2008/2219(INI)) | 128 |
| 2010/C 087E/25 | Darbuotojų dalyvavimas įmonių, turinčių Europos statutą, valdyme2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl darbuotojų dalyvavimo įmonių, turinčių Europos statutą, valdyme ir kitos papildomosios priemonės | 133 |
| 2010/C 087E/26 | Migrantų vaikai2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl migrantų vaikų, paliktų kilmės šalyje | 134 |
| 2010/C 087E/27 | 2008 m. Kroatijos pažangos ataskaita2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 m. Kroatijos pažangos ataskaitos | 135 |
| 2010/C 087E/28 | 2008 m. Turkijos pažangos ataskaita2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 m. Turkijos pažangos ataskaitos | 139 |
| 2010/C 087E/29 | 2008 m. Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pažangos ataskaita2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 m. Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pažangos ataskaitos | 147 |
| 2010/C 087E/30 | Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai įgaliojimai2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai įgaliojimų (2008/2290(INI)) | 153 |
| 2010/C 087E/31 | Penktasis pasaulinis vandens ištekliams skirtas forumas, kuris vyks 2009 m. kovo 16–22 d. Stambule2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vandens klausimo atsižvelgiant į penktąjį pasaulinį vandens ištekliams skirtą forumą, kuris vyks 2009 m. kovo 16–22 d. Stambule | 157 |
| 2010/C 087E/32 | Sveikatos priežiūros įstaigoms Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos skirta EB parama vystymuisi2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl požiūrio į sveikatos priežiūros įstaigoms Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos skirtą EB paramą vystymuisi | 162 |
| 2010/C 087E/33 | Bendros mokėjimų eurais erdvės (BMEE) įgyvendinimas2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros mokėjimų eurais erdvės (BMEE) įgyvendimo | 166 |
| 2010/C 087E/34 | ES ir Brazilijos strateginė partnerystė2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rekomendacija dėl Europos Sąjungos ir Brazilijos strateginės partnerystės (2008/2288(INI)) | 168 |
| 2010/C 087E/35 | ES ir Meksikos strateginė partnerystė2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl ES ir Meksikos strateginės partnerystės (2008/2289(INI)) | 172 |
| 2010/C 087E/36 | 50-osios Tibeto sukilimo metinės ir Dalai Lamos bei Kinijos vyriausybės dialogas2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 50-ųjų Tibeto sukilimo metinių ir Jo Šventenybės Dalai Lamos bei Kinijos vyriausybės dialogo | 177 |
| 2010/C 087E/37 | Bisau Gvinėja2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bisau Gvinėjos | 178 |
| 2010/C 087E/38 | Filipinai2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Filipinų | 181 |
| 2010/C 087E/39 | Nevyriausybinių organizacijų išsiuntimas iš Darfūro2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nevyriausybinių organizacijų išsiuntimo iš Darfūro | 183 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas2008–2009 m. SESIJA2009 m. kovo 10–12 d. posedžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 234 E, 2009 9 29.PRIIMTI TEKSTAI

2009 m. kovo 10 d., antradienis

2010/C 087E/01

Kiti Europos Sąjungos sienų valdymo etapai ir panaši trečiųjų šalių patirtis2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kitų Europos Sąjungos sienų valdymo etapų ir panašios trečiųjų šalių patirties (2008/2181(INI))

1

2010/C 087E/02

Įmonių registruotųjų buveinių perkėlimas į kitą šalį2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl įmonės registruotosios buveinės perkėlimo į kitą šalį (2008/2196(INI))

5

REZOLIUCIJOS PRIEDAS

REZOLIUCIJOS PRIEDAS

8

2010/C 087E/03

Bendra Europos prieglobsčio sistema2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros Europos prieglobsčio sistemos ateities (2008/2305(INI))

10

2010/C 087E/04

Komisijos veiksmų planas dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos (2008/2150(INI))

16

2010/C 087E/05

Valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimas renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose (2008/2180(INI))

21

2010/C 087E/06

Direktyvos 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito įgyvendinimas2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito įgyvendinimo (2008/2247(INI))

23

2010/C 087E/07

Vienodas požiūris į vyrus ir moteris scenos menų srityje2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris scenos menų srityje (2008/2182(INI))

27

2010/C 087E/08

Azartinių lošimų internete patikimumas2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl azartinių lošimų internete patikimumo (2008/2215(INI))

30

2010/C 087E/09

Maisto kokybės užtikrinimas, įskaitant standartų derinimą arba tarpusavio pripažinimą2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl maisto kokybės užtikrinimo, įskaitant standartų derinimą arba tarpusavio pripažinimą (2008/2220(INI))

35

2010/C 087E/10

2006 ir 2007 m. konkurencijos politikos ataskaitos2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2006 ir 2007 m. konkurencijos politikos ataskaitų (2008/2243(INI))

43

2010/C 087E/11

Smulkiojo verslo aktas2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Smulkiojo verslo akto (2008/2237(INI))

48

2009 m. kovo 11 d., trečiadienis

2010/C 087E/12

Romų socialinė padėtis ir galimybių jiems patekti į ES darbo rinką gerinimas2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl romų socialinės padėties ir galimybių jiems patekti į ES darbo rinką gerinimo (2008/2137(INI))

60

2010/C 087E/13

Su nafta susijusių problemų sprendimas2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl problemų, susijusių su naftos tiekimu, sprendimo būdų (2008/2212(INI))

70

2010/C 087E/14

Ekologiškas transporto naudojimas ir išorės sąnaudų priskyrimas vidaus sąnaudoms2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ekologiško transporto naudojimo ir išorės sąnaudų priskyrimo vidaus sąnaudoms (2008/2240(INI))

76

2010/C 087E/15

Pavasarį vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui perduodama nuomonė apie Lisabonos strategiją2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 m. pavasarį vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui perduodamos nuomonės apie Lisabonos strategiją

79

2010/C 087E/16

Kova su klimato kaita2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES strategijos ruošiantis išsamiam klimato kaitos susitarimui Kopenhagoje ir tinkamo kovos su klimato kaita politikos finansavimo

90

2010/C 087E/17

Užimtumo politikos gairės2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių įgyvendinimo 2008–2010 m.

94

2010/C 087E/18

Europos ekonomikos atkūrimo planas2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano (2008/2334(INI))

98

2010/C 087E/19

Sanglaudos politika. Investicijos į tikrąją ekonomiką2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sanglaudos politikos. Investicijos į tikrąją ekonomiką (2009/2009(INI))

113

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienis

2010/C 087E/20

Geresnės karjeros ir judumo galimybės. Mokslo darbuotojams skirta Europos partnerystė2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl geresnių karjeros ir judumo galimybių. Mokslo darbuotojams skirta Europos partnerystė (2008/2213(INI))

116

2010/C 087E/21

Vaizdo žaidimų naudotojų, ypač nepilnamečių, apsauga2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaizdo žaidimų naudotojų, ypač nepilnamečių, apsaugos (2008/2173(INI))

122

2010/C 087E/22

Bendros aviacijos erdvės su Izraeliu kūrimas2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros aviacijos erdvės su Izraeliu kūrimo (2008/2136(INI))

126

2010/C 087E/23

Blogėjanti humanitarinė padėtis Šri Lankoje2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl blogėjančios humanitarinės padėties Šri Lankoje

127

2010/C 087E/24

ES žemės ūkio paskirties žemės kokybės prastėjimo problema2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos, o ypač Pietų Europos, žemės ūkio paskirties žemės kokybės prastėjimo problemos sprendimo naudojant ES žemės ūkio politikos priemones (2008/2219(INI))

128

2010/C 087E/25

Darbuotojų dalyvavimas įmonių, turinčių Europos statutą, valdyme2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl darbuotojų dalyvavimo įmonių, turinčių Europos statutą, valdyme ir kitos papildomosios priemonės

133

2010/C 087E/26

Migrantų vaikai2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl migrantų vaikų, paliktų kilmės šalyje

134

2010/C 087E/27

2008 m. Kroatijos pažangos ataskaita2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 m. Kroatijos pažangos ataskaitos

135

2010/C 087E/28

2008 m. Turkijos pažangos ataskaita2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 m. Turkijos pažangos ataskaitos

139

2010/C 087E/29

2008 m. Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pažangos ataskaita2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 m. Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pažangos ataskaitos

147

2010/C 087E/30

Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai įgaliojimai2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai įgaliojimų (2008/2290(INI))

153

2010/C 087E/31

Penktasis pasaulinis vandens ištekliams skirtas forumas, kuris vyks 2009 m. kovo 16–22 d. Stambule2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vandens klausimo atsižvelgiant į penktąjį pasaulinį vandens ištekliams skirtą forumą, kuris vyks 2009 m. kovo 16–22 d. Stambule

157

2010/C 087E/32

Sveikatos priežiūros įstaigoms Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos skirta EB parama vystymuisi2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl požiūrio į sveikatos priežiūros įstaigoms Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos skirtą EB paramą vystymuisi

162

2010/C 087E/33

Bendros mokėjimų eurais erdvės (BMEE) įgyvendinimas2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros mokėjimų eurais erdvės (BMEE) įgyvendimo

166

2010/C 087E/34

ES ir Brazilijos strateginė partnerystė2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rekomendacija dėl Europos Sąjungos ir Brazilijos strateginės partnerystės (2008/2288(INI))

168

2010/C 087E/35

ES ir Meksikos strateginė partnerystė2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl ES ir Meksikos strateginės partnerystės (2008/2289(INI))

172

2010/C 087E/36

50-osios Tibeto sukilimo metinės ir Dalai Lamos bei Kinijos vyriausybės dialogas2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 50-ųjų Tibeto sukilimo metinių ir Jo Šventenybės Dalai Lamos bei Kinijos vyriausybės dialogo

177

2010/C 087E/37

Bisau Gvinėja2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bisau Gvinėjos

178

2010/C 087E/38

Filipinai2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Filipinų

181

2010/C 087E/39

Nevyriausybinių organizacijų išsiuntimas iš Darfūro2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nevyriausybinių organizacijų išsiuntimo iš Darfūro

183

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ORGANŲ, TARNYBŲ IR AGENTŪRŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas2008–2009 m. SESIJA2009 m. kovo 10–12 d. posedžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 234 E, 2009 9 29.PRIIMTI TEKSTAI |
| | 2009 m. kovo 11 d., trečiadienis |
| 2010/C 087E/40 | Parlamento darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio taikymo pratęsimas iki septintosios Parlamento kadencijos pabaigos2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio taikymo pratęsimo iki septintosios Parlamento kadencijos pabaigos | 186 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ORGANŲ, TARNYBŲ IR AGENTŪRŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas2008–2009 m. SESIJA2009 m. kovo 10–12 d. posedžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 234 E, 2009 9 29.PRIIMTI TEKSTAI

2009 m. kovo 11 d., trečiadienis

2010/C 087E/40

Parlamento darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio taikymo pratęsimas iki septintosios Parlamento kadencijos pabaigos2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio taikymo pratęsimo iki septintosios Parlamento kadencijos pabaigos

186

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas2008–2009 m. SESIJA2009 m. kovo 10–12 d. posedžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 234 E, 2009 9 29.PRIIMTI TEKSTAI |
| | 2009 m. kovo 10 d., antradienis |
| 2010/C 087E/41 | EB ir Armėnijos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo aspektų *2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Armėnijos Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo aspektų sudarymo (COM(2007)0729 – C6-0519/2008 – 2007/0251(CNS)) | 188 |
| 2010/C 087E/42 | EB ir Izraelio susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų *2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Izraelio Valstybės susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo (COM(2008)0178 – C6-0520/2008 – 2008/0068(CNS)) | 188 |
| 2010/C 087E/43 | EB ir Pietų Afrikos susitarimo Papildomas protokolas, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą ***2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimo Papildomo protokolo sudarymo, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą (16447/2008 - COM(2008)0749 – C6-0017/2009 – 2008/0212(AVC)) | 189 |
| 2010/C 087E/44 | Variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimai ***I2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų (COM(2008)0316 – C6-0210/2008 – 2008/0100(COD)) | 190 |
| P6_TC1-COD(2008)0100Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. kovo 10 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų | 190 |
| 2010/C 087E/45 | Pramoniniai teršalai (integruota taršos prevencija ir kontrolė) ***I2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pramoninių išmetamųjų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (nauja redakcija) (COM(2007)0844 – C6-0002/2008 – 2007/0286(COD)) | 191 |
| P6_TC1-COD(2007)0286Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. kovo 10 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl pramoninių išmetamųjų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (nauja redakcija) | 192 |
| I PRIEDAS | 232 |
| II PRIEDAS | 236 |
| III PRIEDAS | 237 |
| IV PRIEDAS | 238 |
| V PRIEDAS | 239 |
| VI PRIEDAS | 244 |
| VII PRIEDAS | 255 |
| VIII PRIEDAS | 265 |
| IX PRIEDAS | 266 |
| X PRIEDAS | 268 |
| 2010/C 087E/46 | Europos privačiosios bendrovės statutas *2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos privačiosios bendrovės statuto (COM(2008)0396 – C6-0283/2008 – 2008/0130(CNS)) | 300 |
| 2010/C 087E/47 | 2010 m. biudžeto sudarymo procedūros gairės. III skirsnis - Komisija2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2010 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių. III skirsnis - Komisija (2009/2005(BUD)) | 321 |
| 2010/C 087E/48 | 2010 m. biudžeto sudarymo procedūros gairės. I, II, IV, V, VI, VII, VIII ir IX skirsniai2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2010 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių. I skirsnis – Europos Parlamentas, II skirsnis – Taryba, IV skirsnis – Teisingumo Teismas, V skirsnis – Audito Rūmai, VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, VII skirsnis – Regionų komitetas, VIII skirsnis – Europos ombudsmenas, IX skirsnis – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (2009/2004(BUD)) | 327 |
| | 2009 m. kovo 11 d., trečiadienis |
| 2010/C 087E/49 | Galutinio tam tikrų prekių importo neapmokestinimas pridėtinės vertės mokesčiu *2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl Direktyvos 2006/112/EB 143 straipsnio b ir c punktų taikymo, neapmokestinant galutinio tam tikrų prekių importo pridėtinės vertės mokesčiu (kodifikuota redakcija) (COM(2008)0575 – C6-0347/2008 – 2008/0181(CNS)) | 332 |
| 2010/C 087E/50 | Europolo darbuotojams mokamų bazinių atlyginimų ir išmokų patikslinimas *2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Prancūzijos Respublikos iniciatyvos, siekiant priimti Tarybos sprendimą, patikslinantį Europolo darbuotojams mokamus bazinius atlyginimus ir išmokas (14479/2008 – C6-0038/2009 – 2009/0804(CNS)) | 333 |
| 2010/C 087E/51 | Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimas2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 26 punktą (COM(2009)0023 – C6-0040/2009 – 2009/2007(ACI)) | 334 |
| PRIEDAS | 334 |
| 2010/C 087E/52 | Taisomojo biudžeto Nr. 1/2009 projektas: potvyniai Rumunijoje2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 1/2009 projekto, III skirsnis – Komisija (6952/2009 – C6-0075/2009 – 2009/2008(BUD)) | 335 |
| 2010/C 087E/53 | Laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrosios taisyklės ir standartai ***III2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Taikinimo komiteto patvirtinto Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (nauja redakcija) bendro teksto (PE-CONS 3719/2008 – C6-0042/2009 – 2005/0237A(COD)) | 337 |
| 2010/C 087E/54 | Laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrosios taisyklės ir standartai ***III2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Taikinimo komiteto patvirtinto Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (nauja redakcija) bendro teksto (PE-CONS 3720/2008 – C6-0043/2009 – 2005/0237B(COD)) | 338 |
| 2010/C 087E/55 | Uosto valstybės kontrolė ***III2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Taikinimo komiteto patvirtinto Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl uosto valstybės kontrolės (nauja redakcija) bendro teksto (PE-CONS 3721/2008 – C6-0044/2009 – 2005/0238(COD)) | 339 |
| 2010/C 087E/56 | Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistema ***III2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Taikinimo komiteto patvirtinto Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/59/EB, įdiegiančią Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą, bendro teksto (PE-CONS 3722/2008 – C6-0045/2009 – 2005/0239(COD)) | 340 |
| 2010/C 087E/57 | Avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimai ***III2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Taikinimo komiteto patvirtinto Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios pagrindinius principus, taikomus avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimui, ir iš dalies keičiančios Direktyvas 1999/35/EB ir 2002/59/EB, bendro teksto (PE-CONS 3723/2008 – C6-0046/2009 – 2005/0240(COD)) | 341 |
| 2010/C 087E/58 | Keleivių vežėjų jūra atsakomybė avarijų atveju ***III2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Taikinimo komiteto patvirtinto Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl keleivių vežėjų jūra atsakomybės avarijų atveju bendro teksto (PE-CONS 3724/2008 – C6-0047/2009 – 2005/0241(COD)) | 342 |
| 2010/C 087E/59 | Laivų savininkų atsakomybės pagal jūrinius reikalavimus draudimas ***II2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos priimtos bendrosios pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl laivų savininkų atsakomybės pagal jūrinius reikalavimus draudimo (14287/2/2008 – C6-0483/2008 – 2005/0242(COD)) | 343 |
| 2010/C 087E/60 | Vėliavos valstybės reikalavimų laikymasis ***II2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vėliavos valstybės reikalavimų laikymosi (14288/2/2008 – C6-0484/2008 – 2005/0236(COD)) | 344 |
| 2010/C 087E/61 | Sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimas už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra ***I2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra (COM(2008)0436 – C6-0276/2008 – 2008/0147(COD)) | 345 |
| P6_TC1-COD(2008)0147Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. kovo 11 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, kuria iš dalies keičiama Direktyva 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra | 345 |
| PRIEDAS | 360 |
| 2010/C 087E/62 | Galimybė visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais ***IPasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (nauja redakcija) (COM(2008)0229 – C6-0184/2008 – 2008/0090(COD)) | 362 |
| P6_TC1-COD(2008)0069Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. .../2009 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (nauja redakcija) | 363 |
| PRIEDAS | 380 |
| 2010/C 087E/63 | Valstybių narių užimtumo politikos gairės *2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2008)0869 – C6-0050/2009 – 2008/0252(CNS)) | 381 |
| | 2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienis |
| 2010/C 087E/64 | Daugiametis paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planas *2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano (COM(2009)0093 – C6-0081/2009 – 2009/0029(CNS)) | 381 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas2008–2009 m. SESIJA2009 m. kovo 10–12 d. posedžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 234 E, 2009 9 29.PRIIMTI TEKSTAI

2009 m. kovo 10 d., antradienis

2010/C 087E/41

EB ir Armėnijos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo aspektų *2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Armėnijos Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo aspektų sudarymo (COM(2007)0729 – C6-0519/2008 – 2007/0251(CNS))

188

2010/C 087E/42

EB ir Izraelio susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų *2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Izraelio Valstybės susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo (COM(2008)0178 – C6-0520/2008 – 2008/0068(CNS))

188

2010/C 087E/43

EB ir Pietų Afrikos susitarimo Papildomas protokolas, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą ***2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimo Papildomo protokolo sudarymo, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą (16447/2008 - COM(2008)0749 – C6-0017/2009 – 2008/0212(AVC))

189

2010/C 087E/44

Variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimai ***I2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų (COM(2008)0316 – C6-0210/2008 – 2008/0100(COD))

190

P6_TC1-COD(2008)0100Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. kovo 10 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų

190

2010/C 087E/45

Pramoniniai teršalai (integruota taršos prevencija ir kontrolė) ***I2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pramoninių išmetamųjų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (nauja redakcija) (COM(2007)0844 – C6-0002/2008 – 2007/0286(COD))

191

P6_TC1-COD(2007)0286Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. kovo 10 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl pramoninių išmetamųjų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (nauja redakcija)

192

I PRIEDAS

I PRIEDAS

232

II PRIEDAS

II PRIEDAS

236

III PRIEDAS

III PRIEDAS

237

IV PRIEDAS

IV PRIEDAS

238

V PRIEDAS

V PRIEDAS

239

VI PRIEDAS

VI PRIEDAS

244

VII PRIEDAS

VII PRIEDAS

255

VIII PRIEDAS

VIII PRIEDAS

265

IX PRIEDAS

IX PRIEDAS

266

X PRIEDAS

X PRIEDAS

268

2010/C 087E/46

Europos privačiosios bendrovės statutas *2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos privačiosios bendrovės statuto (COM(2008)0396 – C6-0283/2008 – 2008/0130(CNS))

300

2010/C 087E/47

2010 m. biudžeto sudarymo procedūros gairės. III skirsnis - Komisija2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2010 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių. III skirsnis - Komisija (2009/2005(BUD))

321

2010/C 087E/48

2010 m. biudžeto sudarymo procedūros gairės. I, II, IV, V, VI, VII, VIII ir IX skirsniai2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2010 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių. I skirsnis – Europos Parlamentas, II skirsnis – Taryba, IV skirsnis – Teisingumo Teismas, V skirsnis – Audito Rūmai, VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, VII skirsnis – Regionų komitetas, VIII skirsnis – Europos ombudsmenas, IX skirsnis – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (2009/2004(BUD))

327

2009 m. kovo 11 d., trečiadienis

2010/C 087E/49

Galutinio tam tikrų prekių importo neapmokestinimas pridėtinės vertės mokesčiu *2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl Direktyvos 2006/112/EB 143 straipsnio b ir c punktų taikymo, neapmokestinant galutinio tam tikrų prekių importo pridėtinės vertės mokesčiu (kodifikuota redakcija) (COM(2008)0575 – C6-0347/2008 – 2008/0181(CNS))

332

2010/C 087E/50

Europolo darbuotojams mokamų bazinių atlyginimų ir išmokų patikslinimas *2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Prancūzijos Respublikos iniciatyvos, siekiant priimti Tarybos sprendimą, patikslinantį Europolo darbuotojams mokamus bazinius atlyginimus ir išmokas (14479/2008 – C6-0038/2009 – 2009/0804(CNS))

333

2010/C 087E/51

Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimas2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 26 punktą (COM(2009)0023 – C6-0040/2009 – 2009/2007(ACI))

334

PRIEDAS

PRIEDAS

334

2010/C 087E/52

Taisomojo biudžeto Nr. 1/2009 projektas: potvyniai Rumunijoje2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 1/2009 projekto, III skirsnis – Komisija (6952/2009 – C6-0075/2009 – 2009/2008(BUD))

335

2010/C 087E/53

Laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrosios taisyklės ir standartai ***III2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Taikinimo komiteto patvirtinto Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (nauja redakcija) bendro teksto (PE-CONS 3719/2008 – C6-0042/2009 – 2005/0237A(COD))

337

2010/C 087E/54

Laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrosios taisyklės ir standartai ***III2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Taikinimo komiteto patvirtinto Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (nauja redakcija) bendro teksto (PE-CONS 3720/2008 – C6-0043/2009 – 2005/0237B(COD))

338

2010/C 087E/55

Uosto valstybės kontrolė ***III2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Taikinimo komiteto patvirtinto Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl uosto valstybės kontrolės (nauja redakcija) bendro teksto (PE-CONS 3721/2008 – C6-0044/2009 – 2005/0238(COD))

339

2010/C 087E/56

Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistema ***III2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Taikinimo komiteto patvirtinto Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/59/EB, įdiegiančią Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą, bendro teksto (PE-CONS 3722/2008 – C6-0045/2009 – 2005/0239(COD))

340

2010/C 087E/57

Avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimai ***III2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Taikinimo komiteto patvirtinto Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios pagrindinius principus, taikomus avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimui, ir iš dalies keičiančios Direktyvas 1999/35/EB ir 2002/59/EB, bendro teksto (PE-CONS 3723/2008 – C6-0046/2009 – 2005/0240(COD))

341

2010/C 087E/58

Keleivių vežėjų jūra atsakomybė avarijų atveju ***III2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Taikinimo komiteto patvirtinto Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl keleivių vežėjų jūra atsakomybės avarijų atveju bendro teksto (PE-CONS 3724/2008 – C6-0047/2009 – 2005/0241(COD))

342

2010/C 087E/59

Laivų savininkų atsakomybės pagal jūrinius reikalavimus draudimas ***II2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos priimtos bendrosios pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl laivų savininkų atsakomybės pagal jūrinius reikalavimus draudimo (14287/2/2008 – C6-0483/2008 – 2005/0242(COD))

343

2010/C 087E/60

Vėliavos valstybės reikalavimų laikymasis ***II2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vėliavos valstybės reikalavimų laikymosi (14288/2/2008 – C6-0484/2008 – 2005/0236(COD))

344

2010/C 087E/61

Sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimas už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra ***I2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra (COM(2008)0436 – C6-0276/2008 – 2008/0147(COD))

345

P6_TC1-COD(2008)0147Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. kovo 11 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, kuria iš dalies keičiama Direktyva 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra

345

PRIEDAS

PRIEDAS

360

2010/C 087E/62

Galimybė visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais ***IPasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (nauja redakcija) (COM(2008)0229 – C6-0184/2008 – 2008/0090(COD))

362

P6_TC1-COD(2008)0069Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. .../2009 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (nauja redakcija)

(nauja redakcija)

363

PRIEDAS

PRIEDAS

380

2010/C 087E/63

Valstybių narių užimtumo politikos gairės *2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2008)0869 – C6-0050/2009 – 2008/0252(CNS))

381

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienis

2010/C 087E/64

Daugiametis paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planas *2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano (COM(2009)0093 – C6-0081/2009 – 2009/0029(CNS))

381

| Simbolių paaiškinimai






  - | Bendradarbiavimo procedūra |
| --- | --- |
| **I | Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| **II | Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Bendradarbiavimo procedūra

**I

Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas

**II

Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas

***

Pritarimo procedūra

***I

Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas

***III

Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra priklauso nuo Komisijos siūlomo teisinio pagrindo)

Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

Atitinkamų tarnybų techniniai pataisymai ir pritaikymai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ║.

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas 2008–2009 m. SESIJA 2009 m. kovo 10–12 d. posedžiai Posedžiu protokolai paskelbti OL C 234 E, 2009 9 29. PRIIMTI TEKSTAI

2009 m. kovo 10 d., antradienis

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/1

---

2009 m. kovo 10 d., antradienisKiti Europos Sąjungos sienų valdymo etapai ir panaši trečiųjų šalių patirtis

P6_TA(2009)0085

2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kitų Europos Sąjungos sienų valdymo etapų ir panašios trečiųjų šalių patirties (2008/2181(INI))

2010/C 87 E/01

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. vasario 13 d. komunikatą „Pasirengimas kitiems Europos Sąjungos sienų valdymo etapams“ (COM(2008)0069),

atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. vasario 13 d. komunikatą „Frontex agentūros vertinimo ir būsimos plėtros ataskaita“ (COM(2008)0067),

atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. vasario 13 d. komunikatą „Europos sienų stebėjimo sistemos (EUROSUR) sukūrimo nagrinėjimas“ (COM(2008)0068),

atsižvelgdamas į 2008 m. kovo 3 d. pateiktas preliminarias Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno pastabas ir į 2008 m. balandžio 29 d. bendrus komentarus, kuriuos pateikė pagal 29 straipsnį įsteigta Duomenų apsaugos darbo grupė bei Policijos ir teisingumo darbo grupė dėl šių trijų minėtųjų komunikatų,

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo,

atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 562/2006, nustatantį taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas) (1),

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 767/2008 dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) ir apsikeitimo duomenimis apie trumpalaikes vizas tarp valstybių narių (VIS reglamentas) (2),

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 24 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1104/2008 dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS +1) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) (3) ir į 2008 m. spalio 24 d. Tarybos sprendimą 2008/839/TVR dėl perėjimo iš Šengeno informacinės sistemos (SIS +1) į antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) (4),

atsižvelgdamas į 2005 m. lapkričio 24 d. Komisijos komunikatą dėl Europos duomenų bazių teisingumo ir vidaus reikalų srityje geresnio veiksmingumo, didesnio sąveikumo ir optimalios sąveikos (COM(2005)0597),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl FRONTEX agentūros ir Europos sienų stebėjimo sistemos EUROSUR vertinimo ir būsimos plėtros (5),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A6-0061/2009),

| A. | kadangi ES vidaus sienų kontrolės panaikinimas yra vienas didžiausių Europos integracijos laimėjimų, |
| --- | --- |

A.

kadangi ES vidaus sienų kontrolės panaikinimas yra vienas didžiausių Europos integracijos laimėjimų,

| B. | kadangi erdvė be vidaus sienų negali funkcionuoti nesant bendros atsakomybės ir solidarumo šios erdvės išorės sienų valdymo srityje, |
| --- | --- |

B.

kadangi erdvė be vidaus sienų negali funkcionuoti nesant bendros atsakomybės ir solidarumo šios erdvės išorės sienų valdymo srityje,

| C. | kadangi reikėtų skirti dėmesį bendradarbiavimui su trečiųjų šalių pasienio apsaugos tarnybomis atsižvelgiant į bendrą ES išorės politiką, |
| --- | --- |

C.

kadangi reikėtų skirti dėmesį bendradarbiavimui su trečiųjų šalių pasienio apsaugos tarnybomis atsižvelgiant į bendrą ES išorės politiką,

| D. | kadangi ES išorės sieną kasmet kerta 160 milijonų ES piliečių, 60 milijonų trečiųjų šalių piliečių (TŠP), kuriems nereikia vizų, ir 80 milijonų trečiųjų šalių piliečių, kuriems reikia vizų, |
| --- | --- |

D.

kadangi ES išorės sieną kasmet kerta 160 milijonų ES piliečių, 60 milijonų trečiųjų šalių piliečių (TŠP), kuriems nereikia vizų, ir 80 milijonų trečiųjų šalių piliečių, kuriems reikia vizų,

| E. | kadangi pasienio apsaugos stiprinimo priemonės turi būti įgyvendinamos kartu sudarant geresnes sąlygas keleivių srautams ir skatinant judumą vis labiau globalizuotame pasaulyje, |
| --- | --- |

E.

kadangi pasienio apsaugos stiprinimo priemonės turi būti įgyvendinamos kartu sudarant geresnes sąlygas keleivių srautams ir skatinant judumą vis labiau globalizuotame pasaulyje,

| F. | kadangi ES integruoto sienų valdymo srityje kelios priemonės ir programos jau taikomos, dar tik rengiamos arba yra politikos plėtojimo etape, |
| --- | --- |

F.

kadangi ES integruoto sienų valdymo srityje kelios priemonės ir programos jau taikomos, dar tik rengiamos arba yra politikos plėtojimo etape,

| G. | kadangi Europos Komisija pareiškė, kad 2009–2010 m. ketina būti pasirengusi pateikti pasiūlymų dėl teisės aktų dėl atvykimo ir išvykimo sistemos diegimo, registruotų keliautojų programos ir Elektroninio kelionės leidimo sistemos (EKLS), |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos Komisija pareiškė, kad 2009–2010 m. ketina būti pasirengusi pateikti pasiūlymų dėl teisės aktų dėl atvykimo ir išvykimo sistemos diegimo, registruotų keliautojų programos ir Elektroninio kelionės leidimo sistemos (EKLS),

| H. | kadangi panašios sistemos veikia Australijoje ir šiuo metu yra įgyvendinamos JAV kaip US–VISIT programos dalis, |
| --- | --- |

H.

kadangi panašios sistemos veikia Australijoje ir šiuo metu yra įgyvendinamos JAV kaip US–VISIT programos dalis,

| I. | kadangi trūksta išsamaus bendrojo plano, kuriame būtų išdėstyta bendra ES sienų strategijos struktūra, ir taip pat išsamaus egzistuojančių ir rengiamų sistemų vertinimo, |
| --- | --- |

I.

kadangi trūksta išsamaus bendrojo plano, kuriame būtų išdėstyta bendra ES sienų strategijos struktūra, ir taip pat išsamaus egzistuojančių ir rengiamų sistemų vertinimo,

Atvykimo ir išvykimo sistema

| 1. | supranta, kad vadinamieji užsibuvę asmenys, kuriems iš esmės skirta siūloma atvykimo ir išvykimo sistema, sudaro didžiausią nelegalių imigrantų kategoriją ES; tačiau prašo suteikti daugiau informacijos apie išorės rangovų surinktus duomenis, anot kurių „2006 m. ES-25 buvo iki 8 mln. nelegalių imigrantų“ (6), toliau primygtinai reikalauja, kad būtų aiškiai apibrėžta „leistino buvimo šalyje laiko viršijimo“ sąvoka, įskaitant tam tikromis sąlygomis galbūt taikytinas išimtis, ir kad būtų atlikta nuodugnesnė dėl jų Europos visuomenėje patiriamų grėsmių, pavojų ir išlaidų kokybinė ir kiekybinė analizė; |
| --- | --- |

1.

supranta, kad vadinamieji užsibuvę asmenys, kuriems iš esmės skirta siūloma atvykimo ir išvykimo sistema, sudaro didžiausią nelegalių imigrantų kategoriją ES; tačiau prašo suteikti daugiau informacijos apie išorės rangovų surinktus duomenis, anot kurių „2006 m. ES-25 buvo iki 8 mln. nelegalių imigrantų“ (6), toliau primygtinai reikalauja, kad būtų aiškiai apibrėžta „leistino buvimo šalyje laiko viršijimo“ sąvoka, įskaitant tam tikromis sąlygomis galbūt taikytinas išimtis, ir kad būtų atlikta nuodugnesnė dėl jų Europos visuomenėje patiriamų grėsmių, pavojų ir išlaidų kokybinė ir kiekybinė analizė;

| 2. | pažymi, kad nors siūloma sistema ir įspėjimų informacija gali sulaikyti trečiųjų šalių piliečius nuo leistino buvimo šalyje laiko viršijimo ir suteikti duomenų apie judėjimo tendencijas, vis tiek reikalingi tolesni kontaktai su teisėsaugos agentūromis, kad šį laiką viršijęs asmuo būtų sulaikytas, todėl nemano, kad siūloma sistema apskritai panaikins leistino buvimo šalyje laiko viršijimo reiškinį; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad nors siūloma sistema ir įspėjimų informacija gali sulaikyti trečiųjų šalių piliečius nuo leistino buvimo šalyje laiko viršijimo ir suteikti duomenų apie judėjimo tendencijas, vis tiek reikalingi tolesni kontaktai su teisėsaugos agentūromis, kad šį laiką viršijęs asmuo būtų sulaikytas, todėl nemano, kad siūloma sistema apskritai panaikins leistino buvimo šalyje laiko viršijimo reiškinį;

| 3. | neturi pakankamai informacijos apie šios sistemos diegimą ir sąveiką su egzistuojančiomis sistemomis, apie galimus dabartinių sistemų pakeitimus, kurių gali prireikti ir apie tikras susijusias išlaidas; todėl laikosi nuomonės, kad absoliuti tokios sistemos įgyvendinimo būtinybė išlieka abejotina; |
| --- | --- |

3.

neturi pakankamai informacijos apie šios sistemos diegimą ir sąveiką su egzistuojančiomis sistemomis, apie galimus dabartinių sistemų pakeitimus, kurių gali prireikti ir apie tikras susijusias išlaidas; todėl laikosi nuomonės, kad absoliuti tokios sistemos įgyvendinimo būtinybė išlieka abejotina;

| 4. | primena, kad tinkamas atvykimo ir išvykimo sistemos veikimas materialiu ir funkciniu požiūriu priklausys nuo VIS ir SIS II įgyvendinimo sėkmės; pažymi, kad šios dvi priemonės dar nėra visiškai taikomos ir kad dėl šios priežasties dar negalima buvo jų tinkamai įvertinti; pabrėžia, kad abejojama dėl SIS II veikimo ir patikimumo; |
| --- | --- |

4.

primena, kad tinkamas atvykimo ir išvykimo sistemos veikimas materialiu ir funkciniu požiūriu priklausys nuo VIS ir SIS II įgyvendinimo sėkmės; pažymi, kad šios dvi priemonės dar nėra visiškai taikomos ir kad dėl šios priežasties dar negalima buvo jų tinkamai įvertinti; pabrėžia, kad abejojama dėl SIS II veikimo ir patikimumo;

| 5. | pažymi, kad, pasimokius iš patirties su JAV reikia pasakyti, kad neabejotinai sunkiau kontroliuoti imigrantų išvykimą negu atvykimą, ypač prie sausumos ir jūrų sienų; be to, atsižvelgus į tą pačią JAV įgytą patirtį, yra labai susirūpinęs dėl tokios sistemos rentabilumo; todėl ragina Komisiją suteikti papildomos informacijos apie tikras išlaidas, susijusias su šios sistemos diegimu; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad, pasimokius iš patirties su JAV reikia pasakyti, kad neabejotinai sunkiau kontroliuoti imigrantų išvykimą negu atvykimą, ypač prie sausumos ir jūrų sienų; be to, atsižvelgus į tą pačią JAV įgytą patirtį, yra labai susirūpinęs dėl tokios sistemos rentabilumo; todėl ragina Komisiją suteikti papildomos informacijos apie tikras išlaidas, susijusias su šios sistemos diegimu;

Registruoto keliautojo programa (RKP)

| 6. | iš esmės pritaria TŠP skirtai RKP koncepcijai, nesvarbu, ar jiems vizos privalomos ar ne, nes tai padėtų pagreitinti keleivių srautus ir išspręsti grūsčių atvykimo ir išvykimo punktuose problemą, ir galimybei ES piliečiams naudotis automatizuotais vartais, kadangi dabartinėje Bendrijos teisėje neleidžiama paprastinti sienų kontrolės, išskyrus pasienio regionuose gyvenančių TŠP atveju; |
| --- | --- |

6.

iš esmės pritaria TŠP skirtai RKP koncepcijai, nesvarbu, ar jiems vizos privalomos ar ne, nes tai padėtų pagreitinti keleivių srautus ir išspręsti grūsčių atvykimo ir išvykimo punktuose problemą, ir galimybei ES piliečiams naudotis automatizuotais vartais, kadangi dabartinėje Bendrijos teisėje neleidžiama paprastinti sienų kontrolės, išskyrus pasienio regionuose gyvenančių TŠP atveju;

| 7. | tačiau kritikuoja pirmiau minėtame komunikate „Pasirengimas kitiems Europos Sąjungos sienų valdymo etapams“ vartojamas sąvokas, pvz., „didelės grėsmės nekeliantys“ ir „bona fide“ keliautojai, nes jos netiesiogiai reiškia, kad daugybė keliautojų iš anksto laikomi „didelę grėsmę keliančiais“ arba „mala fide“ keliautojais, ir rekomenduoja vartoti terminą „dažnai keliaujantys asmenys“; |
| --- | --- |

7.

tačiau kritikuoja pirmiau minėtame komunikate „Pasirengimas kitiems Europos Sąjungos sienų valdymo etapams“ vartojamas sąvokas, pvz., „didelės grėsmės nekeliantys“ ir „bona fide“ keliautojai, nes jos netiesiogiai reiškia, kad daugybė keliautojų iš anksto laikomi „didelę grėsmę keliančiais“ arba „mala fide“ keliautojais, ir rekomenduoja vartoti terminą „dažnai keliaujantys asmenys“;

| 8. | atkreipia dėmesį, kad kelios valstybės narės jau įgyvendino arba rengia tokias trečiųjų šalių piliečiams skirtas RKP programas, pabrėžia, kad kyla pavojus, kad galiausiai bus taikoma daug įvairių skirtingais kriterijais (įskaitant duomenų apsaugos kriterijus ir mokesčius) grindžiamų sistemų; žino, kad Nyderlandai kartu su Vokietija, Jungtine Karalyste ir FRONTEX agentūra šiuo metu skatina Tarptautinę greitesnio keliavimo programą (angl. IETP), kad šiuo modeliu galėtų pasinaudoti kitos valstybės narės; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį, kad kelios valstybės narės jau įgyvendino arba rengia tokias trečiųjų šalių piliečiams skirtas RKP programas, pabrėžia, kad kyla pavojus, kad galiausiai bus taikoma daug įvairių skirtingais kriterijais (įskaitant duomenų apsaugos kriterijus ir mokesčius) grindžiamų sistemų; žino, kad Nyderlandai kartu su Vokietija, Jungtine Karalyste ir FRONTEX agentūra šiuo metu skatina Tarptautinę greitesnio keliavimo programą (angl. IETP), kad šiuo modeliu galėtų pasinaudoti kitos valstybės narės;

| 9. | propaguoja suderintą požiūrį ir todėl norėtų paraginti Komisiją paspartinti valstybių narių gerąja patirtimi grindžiamą procesą ir užtikrinti, kad valstybės narės nenustotų laikytis Bendrijos teisės aktų; |
| --- | --- |

9.

propaguoja suderintą požiūrį ir todėl norėtų paraginti Komisiją paspartinti valstybių narių gerąja patirtimi grindžiamą procesą ir užtikrinti, kad valstybės narės nenustotų laikytis Bendrijos teisės aktų;

| 10. | pažymi, kad iš tikrųjų TŠP skirtos RKP skiriasi nuo ES piliečiams skirtų RKP; taigi pabrėžia, kad šios dvi programos būtų visada aiškiai skiriamos; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad iš tikrųjų TŠP skirtos RKP skiriasi nuo ES piliečiams skirtų RKP; taigi pabrėžia, kad šios dvi programos būtų visada aiškiai skiriamos;

Elektroninio kelionės leidimo sistema (EKLS)

| 11. | pripažįsta, kad būtų neišmintinga saugumo priemones orientuoti tik į TŠP, į ES atvykstančius iš šalių, kurių piliečiams privalomos vizos; vis dėlto abejoja, ar siūloma sistema būtinai reikalinga ir norėtų gauti jos išsamų pagrindimą; yra įsitikinęs, kad teisingesnis būdas – ne bendras masinis duomenų rinkimas, o artimas žvalgybos tarnybų bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

11.

pripažįsta, kad būtų neišmintinga saugumo priemones orientuoti tik į TŠP, į ES atvykstančius iš šalių, kurių piliečiams privalomos vizos; vis dėlto abejoja, ar siūloma sistema būtinai reikalinga ir norėtų gauti jos išsamų pagrindimą; yra įsitikinęs, kad teisingesnis būdas – ne bendras masinis duomenų rinkimas, o artimas žvalgybos tarnybų bendradarbiavimas;

| 12. | norėtų, kad Komisija informuotų Parlamentą apie tikslų jos planuojamo tyrimo tvarkaraštį ir kitą su juo susijusią informaciją; |
| --- | --- |

12.

norėtų, kad Komisija informuotų Parlamentą apie tikslų jos planuojamo tyrimo tvarkaraštį ir kitą su juo susijusią informaciją;

Duomenų apsauga ir susirūpinimas dėl biometrinių identifikatorių

| 13. | laiko nepriimtinu tai, kad prieš priimdama pirmiau minėtą komunikatą „Pasirengimas kitiems Europos Sąjungos sienų valdymo etapams“ Komisija nesikonsultavo nei su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, kuris vis dėlto išsakė susirūpinimą dėl kai kurių dalykų, nei su pagal 29 straipsnį įsteigta duomenų apsaugos darbo grupe; taigi prašo, kad Komisija su jais konsultuotųsi dėl bet kurių šiame komunikate numatytų veiksmų, kadangi jie apims milžiniškos apimties asmens duomenų apdorojimą; |
| --- | --- |

13.

laiko nepriimtinu tai, kad prieš priimdama pirmiau minėtą komunikatą „Pasirengimas kitiems Europos Sąjungos sienų valdymo etapams“ Komisija nesikonsultavo nei su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, kuris vis dėlto išsakė susirūpinimą dėl kai kurių dalykų, nei su pagal 29 straipsnį įsteigta duomenų apsaugos darbo grupe; taigi prašo, kad Komisija su jais konsultuotųsi dėl bet kurių šiame komunikate numatytų veiksmų, kadangi jie apims milžiniškos apimties asmens duomenų apdorojimą;

| 14. | žino, kad naudojant biometrinius duomenis teoriškai galima veiksmingai identifikuoti asmenį, nes tikrinamos asmens savybės, kaip manoma, yra būdingos tik jam; tačiau pabrėžia, kad biometriniai duomenys niekuomet nėra absoliutūs ir kad ne visais atvejais tikslūs; todėl pažymi, kad kiekvienu atveju turėtų būti numatytos atsarginės procedūros ir detaliau išdėstytas rizikos pobūdis; |
| --- | --- |

14.

žino, kad naudojant biometrinius duomenis teoriškai galima veiksmingai identifikuoti asmenį, nes tikrinamos asmens savybės, kaip manoma, yra būdingos tik jam; tačiau pabrėžia, kad biometriniai duomenys niekuomet nėra absoliutūs ir kad ne visais atvejais tikslūs; todėl pažymi, kad kiekvienu atveju turėtų būti numatytos atsarginės procedūros ir detaliau išdėstytas rizikos pobūdis;

| 15. | primygtinai reikalauja parengti standartinį biometrinių duomenų naudojimo protokolą ir sąsajos valdymo susitarimus, kuriais nustatoma, kaip protokolas bus naudojamas; todėl mano, kad biometrinių identifikatorių naudojimui turėtų būti taikomi kokybės standartai, siekiant užkirsti kelią valstybių narių sistemų priimtinumo skirtumams; |
| --- | --- |

15.

primygtinai reikalauja parengti standartinį biometrinių duomenų naudojimo protokolą ir sąsajos valdymo susitarimus, kuriais nustatoma, kaip protokolas bus naudojamas; todėl mano, kad biometrinių identifikatorių naudojimui turėtų būti taikomi kokybės standartai, siekiant užkirsti kelią valstybių narių sistemų priimtinumo skirtumams;

| 16. | mano, kad „privatumo integravimo į sistemas“ požiūris būtų esminis elementas visų rengiamų priemonių, dėl kurių gali kilti pavojus žmonių asmeninei informacijai ir gali žlugti visuomenės pasitikėjimas įstaigomis, kurios tvarko informaciją apie žmones; |
| --- | --- |

16.

mano, kad „privatumo integravimo į sistemas“ požiūris būtų esminis elementas visų rengiamų priemonių, dėl kurių gali kilti pavojus žmonių asmeninei informacijai ir gali žlugti visuomenės pasitikėjimas įstaigomis, kurios tvarko informaciją apie žmones;

Išvados

| 17. | mano, kad integruoto sienų valdymo tikslas yra teisėtas ir sutinka, kad svarbu nuolat tobulinti ir plėsti ES bendrosios sienų valdymo politikos priemonės; |
| --- | --- |

17.

mano, kad integruoto sienų valdymo tikslas yra teisėtas ir sutinka, kad svarbu nuolat tobulinti ir plėsti ES bendrosios sienų valdymo politikos priemonės;

| 18. | tačiau pažymi ir tai, kad sienos ir imigracijos valdymo srityje stebėtinu greičiu kaupiasi pasiūlymai, galėsiantys sukelti rimtų padarinių; taigi prašo Komisiją apsvarstyti pasienio logistikos būtinybę ir jos sąnaudas; |
| --- | --- |

18.

tačiau pažymi ir tai, kad sienos ir imigracijos valdymo srityje stebėtinu greičiu kaupiasi pasiūlymai, galėsiantys sukelti rimtų padarinių; taigi prašo Komisiją apsvarstyti pasienio logistikos būtinybę ir jos sąnaudas;

| 19. | be to apgailestauja, kad ketinama įgyvendinant ES sienų valdymo politiką laikytis požiūrio, jog visi keliautojai yra potencialūs įtariamieji ir turi įrodyti esą geranoriški; |
| --- | --- |

19.

be to apgailestauja, kad ketinama įgyvendinant ES sienų valdymo politiką laikytis požiūrio, jog visi keliautojai yra potencialūs įtariamieji ir turi įrodyti esą geranoriški;

| 20. | kritikuoja, kad nėra nuoseklaus pagrindinio veiksmų plano, nustatančio bendrus tikslus ir bendrą ES sienos strategijos architektūrą ir tarpusavyje susijusių programų ir sistemų (esamų, rengiamų arba politikos plėtros lygmeniu) veiklos suderinimo detalių, ir kaip būtų galima optimizuoti programų tarpusavio sąveika; mano, jog svarstydama ES sienų valdymo strategijos struktūrą, Komisija visų pirma turėtų ištirti esamų valstybių narių sienų valdymo sistemų veiksmingumą, kad būtų galima užtikrinti optimaliausią šių sistemų sąveiką. |
| --- | --- |

20.

kritikuoja, kad nėra nuoseklaus pagrindinio veiksmų plano, nustatančio bendrus tikslus ir bendrą ES sienos strategijos architektūrą ir tarpusavyje susijusių programų ir sistemų (esamų, rengiamų arba politikos plėtros lygmeniu) veiklos suderinimo detalių, ir kaip būtų galima optimizuoti programų tarpusavio sąveika; mano, jog svarstydama ES sienų valdymo strategijos struktūrą, Komisija visų pirma turėtų ištirti esamų valstybių narių sienų valdymo sistemų veiksmingumą, kad būtų galima užtikrinti optimaliausią šių sistemų sąveiką.

| 21. | visų pirma pabrėžia esamų ir rengiamų sistemų vertinimo poreikį, be to, norėtų pabrėžti, kad ES gebėjimas siekti strateginių tikslų didele dalimi priklausys nuo atitinkamų programų, kurios yra tarpusavyje susijusios, sąveikos valdymo, kadangi programų dubliavimas ir nenuoseklumas turės neigiamą poveikį organizacijos veiklai ir rezultatams; mano, kad nereikėtų pradėti įgyvendinti jokių naujų priemonių ir sistemų tol, kol esamos priemonės neveikia pilnais pajėgumais, saugiai ir patikimai; |
| --- | --- |

21.

visų pirma pabrėžia esamų ir rengiamų sistemų vertinimo poreikį, be to, norėtų pabrėžti, kad ES gebėjimas siekti strateginių tikslų didele dalimi priklausys nuo atitinkamų programų, kurios yra tarpusavyje susijusios, sąveikos valdymo, kadangi programų dubliavimas ir nenuoseklumas turės neigiamą poveikį organizacijos veiklai ir rezultatams; mano, kad nereikėtų pradėti įgyvendinti jokių naujų priemonių ir sistemų tol, kol esamos priemonės neveikia pilnais pajėgumais, saugiai ir patikimai;

| 22. | laikosi nuomonės, kad prieš investuojant itin svarbu aiškiai nustatyti veikimo sąlygas, kurios leistų suderinti įvairias priemones ir atsirandančias iniciatyvas; be to pažymi, kad turėtų būti visiškai aišku, kokie pokyčiai reikalingi siekiant užtikrinti darnų technologinių priemonių ir procesų veikimą, pabrėžia, kad visos investicijos ekonominiu požiūriu turėtų būti pagrįstos; |
| --- | --- |

22.

laikosi nuomonės, kad prieš investuojant itin svarbu aiškiai nustatyti veikimo sąlygas, kurios leistų suderinti įvairias priemones ir atsirandančias iniciatyvas; be to pažymi, kad turėtų būti visiškai aišku, kokie pokyčiai reikalingi siekiant užtikrinti darnų technologinių priemonių ir procesų veikimą, pabrėžia, kad visos investicijos ekonominiu požiūriu turėtų būti pagrįstos;

| 23. | išreiškia abejones dėl siūlomų priemonių būtinumo ir proporcingumo, nes jos yra brangios ir gali kelti pavojų duomenų apsaugai; todėl laikosi nuomonės, kad prieš teikiant formalų pasiūlymą reikėtų įvertinti šias priemones remiantis šiais kriterijais; |
| --- | --- |

23.

išreiškia abejones dėl siūlomų priemonių būtinumo ir proporcingumo, nes jos yra brangios ir gali kelti pavojų duomenų apsaugai; todėl laikosi nuomonės, kad prieš teikiant formalų pasiūlymą reikėtų įvertinti šias priemones remiantis šiais kriterijais;

| 24. | pripažįsta, kad sudėtinga pasiekti pusiausvyros tarp laisvo tarptautinio vis didesnio žmonių skaičiaus judėjimo ir didesnio Europos piliečių saugumo ir neneigia to, kad duomenų naudojimas teikia aiškių privalumų; kartu pabrėžia, kad visuomenė pasitikės vyriausybės veiksmais tik jei bus numatytos pakankamos duomenų apsaugos priemonės, kontrolė ir užtikrinti pažeistų teisių gynimo būdai; |
| --- | --- |

24.

pripažįsta, kad sudėtinga pasiekti pusiausvyros tarp laisvo tarptautinio vis didesnio žmonių skaičiaus judėjimo ir didesnio Europos piliečių saugumo ir neneigia to, kad duomenų naudojimas teikia aiškių privalumų; kartu pabrėžia, kad visuomenė pasitikės vyriausybės veiksmais tik jei bus numatytos pakankamos duomenų apsaugos priemonės, kontrolė ir užtikrinti pažeistų teisių gynimo būdai;

*

* *

| 25. | paveda Primininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrai (Frontex). |
| --- | --- |

25.

paveda Primininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrai (Frontex).

---

(1)  OL L 105, 2006 4 13, p. 1.

(2)  OL L 218, 2008 8 13, p. 60.

(3)  OL L 299, 2008 11 8, p. 1.

(4)  OL L 299, 2008 11 8, p. 43.

(5)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0633.

(6)  SEC(2008)0153.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/5

---

2009 m. kovo 10 d., antradienisĮmonių registruotųjų buveinių perkėlimas į kitą šalį

P6_TA(2009)0086

2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl įmonės registruotosios buveinės perkėlimo į kitą šalį (2008/2196(INI))

2010/C 87 E/02

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 192 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į EB sutarties 43 ir 48 straipsnius,

atsižvelgdamas į 2003 m. gegužės 21 d. Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos bendrovių teisės modernizavimas ir sustiprintas įmonės valdymas: pažangos plėtojimo planas“ (COM(2003)0284),

atsižvelgdamas į savo 2004 m. balandžio 21 d. rezoliuciją Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui: dėl bendrovių teisės modernizavimo ir sustiprinto įmonės valdymo Europos Sąjungoje – pažangos planas (1),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl naujausios informacijos apie bendrovių teisės kūrimo eigą ir perspektyvas (2),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 25 d. rezoliuciją Europos privačios bendrovės ir Keturioliktosios bendrovių teisės direktyvos dėl bendrovės būstinės perkėlimo (3),

atsižvelgdamas į Teisingumo Teismo sprendimus bylose Daily Mail and General Trust
   (4), Centros
   (5), Überseering
   (6), Inspire Art
   (7), SEVIC Systems
   (8)
  ir Cadbury Schweppes
   (9),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 39 ir 45 straipsnius,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą bei Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A6-0040/2009),

| A. | kadangi įmonės turėtų turėti teisę naudoti įsisteigimo laisve vidaus rinkoje, kaip įtvirtinta EB sutartyje ir kaip aiškina Teisingumo Teismas, |
| --- | --- |

A.

kadangi įmonės turėtų turėti teisę naudoti įsisteigimo laisve vidaus rinkoje, kaip įtvirtinta EB sutartyje ir kaip aiškina Teisingumo Teismas,

| B. | kadangi įmonių buveinių perkėlimas į kitą šalį yra vienas iš svarbiausių vidaus rinkos sukūrimo elementų, |
| --- | --- |

B.

kadangi įmonių buveinių perkėlimas į kitą šalį yra vienas iš svarbiausių vidaus rinkos sukūrimo elementų,

| C. | kadangi įmonės registruotosios buveinės perkėlimas į kitą šalį neturėtų sukelti jos likvidavimo arba bet kokio jos juridinio statuso galiojimo sustabdymo arba praradimo, |
| --- | --- |

C.

kadangi įmonės registruotosios buveinės perkėlimas į kitą šalį neturėtų sukelti jos likvidavimo arba bet kokio jos juridinio statuso galiojimo sustabdymo arba praradimo,

| D. | kadangi įmonės registruotosios buveinės perkėlimas į kitą šalį turėtų būti atliekamas laikantis teisinių, socialinių bei fiskalinių sąlygų, |
| --- | --- |

D.

kadangi įmonės registruotosios buveinės perkėlimas į kitą šalį turėtų būti atliekamas laikantis teisinių, socialinių bei fiskalinių sąlygų,

| E. | kadangi reikėtų užtikrinti kitų suinteresuotųjų šalių, tokių kaip smulkieji akcininkai, darbuotojai, kreditoriai ir kt., susijusių su perkėlimu, teises, |
| --- | --- |

E.

kadangi reikėtų užtikrinti kitų suinteresuotųjų šalių, tokių kaip smulkieji akcininkai, darbuotojai, kreditoriai ir kt., susijusių su perkėlimu, teises,

| F. | kadangi turėtų būti visiškai išsaugoti atitinkami Bendrijos teisės aktai, nustatantys tarpvalstybines darbuotojų informavimo, konsultavimosi ir dalyvavimo teises, taip pat užtikrinantys jau galiojančias darbuotojų dalyvavimo teises (Direktyva 94/45/EB (10) ir 2005/56/EB (11)), ir kadangi dėl to perkeliant registruotąją buveinę negali būti panaikintos šios galiojančios teisės, |
| --- | --- |

F.

kadangi turėtų būti visiškai išsaugoti atitinkami Bendrijos teisės aktai, nustatantys tarpvalstybines darbuotojų informavimo, konsultavimosi ir dalyvavimo teises, taip pat užtikrinantys jau galiojančias darbuotojų dalyvavimo teises (Direktyva 94/45/EB (10) ir 2005/56/EB (11)), ir kadangi dėl to perkeliant registruotąją buveinę negali būti panaikintos šios galiojančios teisės,

| G. | kadangi taisyklė, pagal kurią reikalaujama, kad įmonės pagrindinė buveinė ir registruotoji buveinė būtų toje pačioje valstybėje narėje, prieštarautų Teisingumo Teismo praktikai, susijusiai su įsisteigimo laisve, ir todėl pažeistų EB teisę, |
| --- | --- |

G.

kadangi taisyklė, pagal kurią reikalaujama, kad įmonės pagrindinė buveinė ir registruotoji buveinė būtų toje pačioje valstybėje narėje, prieštarautų Teisingumo Teismo praktikai, susijusiai su įsisteigimo laisve, ir todėl pažeistų EB teisę,

| 1. | prašo Komisijos iki 2009 m. kovo 31 d. pateikti Parlamentui, remiantis EB sutarties 44 straipsniu, teisėkūros pasiūlymą dėl direktyvos, kurioje nustatomos valstybių narių nacionalinių teisės aktų koordinavimo priemonės, siekiant palengvinti registruotosios įmonės, įsteigtos laikantis valstybės narės teisės aktų, buveinės perkėlimą į kitą Bendrijos šalį (14-oji bendrovių teisės direktyva), ir prašo, kad šis pasiūlymas būtų parengtas atsižvelgiant į tarpinstitucinius svarstymus ir laikantis išsamių toliau pateiktų rekomendacijų; |
| --- | --- |

1.

prašo Komisijos iki 2009 m. kovo 31 d. pateikti Parlamentui, remiantis EB sutarties 44 straipsniu, teisėkūros pasiūlymą dėl direktyvos, kurioje nustatomos valstybių narių nacionalinių teisės aktų koordinavimo priemonės, siekiant palengvinti registruotosios įmonės, įsteigtos laikantis valstybės narės teisės aktų, buveinės perkėlimą į kitą Bendrijos šalį (14-oji bendrovių teisės direktyva), ir prašo, kad šis pasiūlymas būtų parengtas atsižvelgiant į tarpinstitucinius svarstymus ir laikantis išsamių toliau pateiktų rekomendacijų;

| 2. | nurodo, kad šiuo metu įmonės savo buveines gali perkelti tik tuomet, kai nutraukiama įmonės veikla ir tikslo valstybėje narėje steigiamas naujas juridinis asmuo arba tikslo valstybėje narėje steigiamas naujas juridinis asmuo, su kuriuo vėliau įmonė susijungia; pabrėžia, kad šio proceso metu iškyla administracinių kliūčių, patiriama išlaidų ir atsiranda socialinių pasekmių bei neužtikrinamas teisinis aiškumas; |
| --- | --- |

2.

nurodo, kad šiuo metu įmonės savo buveines gali perkelti tik tuomet, kai nutraukiama įmonės veikla ir tikslo valstybėje narėje steigiamas naujas juridinis asmuo arba tikslo valstybėje narėje steigiamas naujas juridinis asmuo, su kuriuo vėliau įmonė susijungia; pabrėžia, kad šio proceso metu iškyla administracinių kliūčių, patiriama išlaidų ir atsiranda socialinių pasekmių bei neužtikrinamas teisinis aiškumas;

| 3. | atkreipia dėmesį į įsisteigimo laisvę, kuri bendrovėms yra garantuojama pagal EB sutarties 48 straipsnį, kaip buvo išaiškinta Teisingumo Teismo (12); |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į įsisteigimo laisvę, kuri bendrovėms yra garantuojama pagal EB sutarties 48 straipsnį, kaip buvo išaiškinta Teisingumo Teismo (12);

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad įmonės buveinės perkėlimas reiškia priežiūros perkėlimą; atkreipia dėmesį į tai, kad rengiant 14-ąją bendrovių teisės direktyvą dėl bendrovės registruotosios buveinės perkėlimo į kitą valstybę reikia užtikrinti, jog būtų išsaugotos galiojančios akcininkų, kreditorių ir darbuotojų teisės, ir išsaugoti egzistuojančią įmonių valdymo pusiausvyrą („įmonių valdymas“); |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad įmonės buveinės perkėlimas reiškia priežiūros perkėlimą; atkreipia dėmesį į tai, kad rengiant 14-ąją bendrovių teisės direktyvą dėl bendrovės registruotosios buveinės perkėlimo į kitą valstybę reikia užtikrinti, jog būtų išsaugotos galiojančios akcininkų, kreditorių ir darbuotojų teisės, ir išsaugoti egzistuojančią įmonių valdymo pusiausvyrą („įmonių valdymas“);

| 5. | siūlo naujoje direktyvoje daryti nuorodas į Direktyvą 94/45/EB ir Direktyvą 2005/56/EB tam, kad taikant su bendrovių teise susijusias ES direktyvas būtų išlaikoma darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus procedūrų darna ir pagrindiniai aspektai; |
| --- | --- |

5.

siūlo naujoje direktyvoje daryti nuorodas į Direktyvą 94/45/EB ir Direktyvą 2005/56/EB tam, kad taikant su bendrovių teise susijusias ES direktyvas būtų išlaikoma darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus procedūrų darna ir pagrindiniai aspektai;

| 6. | mano, kad prieš perkeliant bendrovės buveinę reikia parengti perkėlimo planą ir pranešimą, kuriame būtų paaiškinti bei pagrįsti perkėlimo teisiniai ir ekonominiai aspektai bei visos perkėlimo pasekmės akcininkams ir darbuotojams; pabrėžia, kad perkėlimo planas ir pranešimas tinkamu metu turi būti paskelbti visiems susijusiems asmenims; |
| --- | --- |

6.

mano, kad prieš perkeliant bendrovės buveinę reikia parengti perkėlimo planą ir pranešimą, kuriame būtų paaiškinti bei pagrįsti perkėlimo teisiniai ir ekonominiai aspektai bei visos perkėlimo pasekmės akcininkams ir darbuotojams; pabrėžia, kad perkėlimo planas ir pranešimas tinkamu metu turi būti paskelbti visiems susijusiems asmenims;

| 7. | atsižvelgdamas į Lisabonos strategiją, pabrėžia teigiamą konkurencijos mokesčių srityje poveikį ekonomikos augimui; |
| --- | --- |

7.

atsižvelgdamas į Lisabonos strategiją, pabrėžia teigiamą konkurencijos mokesčių srityje poveikį ekonomikos augimui;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad įmonės buveinės perkėlimas turėtų būti neutralus mokesčių aspektu; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad įmonės buveinės perkėlimas turėtų būti neutralus mokesčių aspektu;

| 9. | siūlo gerinti mokesčių administracijų keitimosi informacija ir administracinės tarpusavio pagalbos procesą; |
| --- | --- |

9.

siūlo gerinti mokesčių administracijų keitimosi informacija ir administracinės tarpusavio pagalbos procesą;

| 10. | ragina užtikrinti skaidrumą taikant naująją direktyvą valstybėse narėse ir todėl siūlo nustatyti valstybių narių įpareigojimą teikti ataskaitas Komisijai, tuomet įmonės, kurios perkelia savo registruotąją buveinę remdamosi direktyvos nuostatomis, privalėtų būti įtrauktos į Europos įmonių registrą; atkreipia dėmesį į tai, kad perkeliant įpareigojimą teikti ataskaitas į nacionalinę teisę ir siekiant geresnio teisės aktų leidybos proceso būtina vengti informacijos pertekliaus, su sąlyga, kad užtikrinama pakankama informacija; |
| --- | --- |

10.

ragina užtikrinti skaidrumą taikant naująją direktyvą valstybėse narėse ir todėl siūlo nustatyti valstybių narių įpareigojimą teikti ataskaitas Komisijai, tuomet įmonės, kurios perkelia savo registruotąją buveinę remdamosi direktyvos nuostatomis, privalėtų būti įtrauktos į Europos įmonių registrą; atkreipia dėmesį į tai, kad perkeliant įpareigojimą teikti ataskaitas į nacionalinę teisę ir siekiant geresnio teisės aktų leidybos proceso būtina vengti informacijos pertekliaus, su sąlyga, kad užtikrinama pakankama informacija;

| 11. | patvirtina, kad rekomendacijos nepažeidžia subsidiarumo principo ir pagrindinių piliečių teisių; |
| --- | --- |

11.

patvirtina, kad rekomendacijos nepažeidžia subsidiarumo principo ir pagrindinių piliečių teisių;

| 12. | mano, kad pateiktas pasiūlymas nesukelia jokių finansinių padarinių; |
| --- | --- |

12.

mano, kad pateiktas pasiūlymas nesukelia jokių finansinių padarinių;

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai ir Tarybai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

13.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai ir Tarybai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms.

---

(1)  OL C 104 E, 2004 4 30, p. 714.

(2)  OL C 303 E, 2006 12 13, p. 114.

(3)  OL C 263 E, 2008 10 16, p. 671.

(4)  Byla 81/87 Daily Mail and General Trust [1988], ECR 5483.

(5)  Byla C-212/97 Centros [1999], ECR I-1459.

(6)  Byla C-208/00 Überseering [2002], ECR I-9919.

(7)  Byla C-167/01 Inspire Art [2003], ECR I-10155.

(8)  Byla C-411/03 SEVIC Systems [2005], ECR I-10805.

(9)  Byla C-196/04 Cadbury Schweppes [2006], ECR I-7995.

(10)  1994 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyva 94/45/EB dėl Europos darbų tarybos steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo (OL L 254, 1994 9 30, p. 64).

(11)  2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/56/EB dėl ribotos atsakomybės bendrovių jungimųsi, peržengiančių vienos valstybės ribas (OL L 310, 2005 11 25, p. 1).

(12)  Sprendimas minėtoje byloje Centros.

---

2009 m. kovo 10 d., antradienisREZOLIUCIJOS PRIEDAS

IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

Europos Parlamentas ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl direktyvos, kuriame turėtų būti šie elementai:

1
     
  rekomendacija (registruotosios buveinės perkėlimo į kitą šalį padariniai)

Registruotųjų buveinių perkėlimas į kitą šalį nesukelia atitinkamos įmonės likvidavimo arba jos juridinio statuso praradimo arba laikino sustabdymo. Dėl šios priežasties įmonė nepraranda savo juridinio statuso ir nedaromas poveikis visam jos turtui, įsipareigojimams ir sutartiniams santykiams. Be to, perkėlimas atliekamas laikantis teisinių, socialinių bei fiskalinių sąlygų. Perkėlimas įsigalioja įregistravimo priimančiojoje valstybėje narėje dieną. Nuo įregistravimo priimančiojoje valstybėje narėje dienos įmonė reglamentuojama šios valstybės narės teisės aktais.

2
     
  rekomendacija (perkėlimo tvarka įmonėje)

Perkėlimą planuojančios įmonės valdymo organas arba valdyba parengia perkėlimo pasiūlymą. Pasiūlyme turi būti apžvelgiamos bent šios temos:

| a) | įmonės teisinė forma, pavadinimas ir jos registruotosios buveinės adresas buveinės valstybėje narėje; |
| --- | --- |

a)

įmonės teisinė forma, pavadinimas ir jos registruotosios buveinės adresas buveinės valstybėje narėje;

| b) | numatyta įmonės teisinė forma, pavadinimas ir jos registruotosios buveinės adresas priimančiojoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

b)

numatyta įmonės teisinė forma, pavadinimas ir jos registruotosios buveinės adresas priimančiojoje valstybėje narėje;

| c) | įmonei numatyta steigimo sutartis ir įstatai priimančiojoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

c)

įmonei numatyta steigimo sutartis ir įstatai priimančiojoje valstybėje narėje;

| d) | numatytas perkėlimo grafikas; |
| --- | --- |

d)

numatytas perkėlimo grafikas;

| e) | data, nuo kurios registruotąją buveinę ketinančios perkelti įmonės sandoriai apskaitos tikslais būtų traktuojami kaip vykdomi priimančiojoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

e)

data, nuo kurios registruotąją buveinę ketinančios perkelti įmonės sandoriai apskaitos tikslais būtų traktuojami kaip vykdomi priimančiojoje valstybėje narėje;

| f) | prireikus pateikiama išsami informacija apie centrinės administracijos arba pagrindinės verslo vietos perkėlimą. |
| --- | --- |

f)

prireikus pateikiama išsami informacija apie centrinės administracijos arba pagrindinės verslo vietos perkėlimą.

| g) | įmonės nariams, darbuotojams ir kreditoriams užtikrinamos teisės arba kitos siūlomos susijusios priemonės; |
| --- | --- |

g)

įmonės nariams, darbuotojams ir kreditoriams užtikrinamos teisės arba kitos siūlomos susijusios priemonės;

| h) | jei įmonės valdymui taikomos darbuotojų dalyvavimo taisyklės ir jei priimančiųjų valstybių narių nacionaliniuose teisės aktuose nenumatyta tokia sistema, pateikiama informacija apie tokią tvarką, tokiu būdu nustatant darbuotojų dalyvavimo sąlygas. |
| --- | --- |

h)

jei įmonės valdymui taikomos darbuotojų dalyvavimo taisyklės ir jei priimančiųjų valstybių narių nacionaliniuose teisės aktuose nenumatyta tokia sistema, pateikiama informacija apie tokią tvarką, tokiu būdu nustatant darbuotojų dalyvavimo sąlygas.

Įmonės nariams ir darbuotojų atstovams išnagrinėti pateikiamas perkėlimo pasiūlymas (likus pakankamai laiko iki įmonės akcininkų susirinkimo datos).

Laikydamasi taikomos nacionalinės teisės ir vadovaudamasi Direktyva 68/151/EEB (1) perkėlimą planuojanti įmonė privalo paskelbti bent šiuos duomenis:

| a) | įmonės teisinė forma, pavadinimas ir jos registruotosios buveinės adresas buveinės valstybėje narėje ir priimančiojoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

a)

įmonės teisinė forma, pavadinimas ir jos registruotosios buveinės adresas buveinės valstybėje narėje ir priimančiojoje valstybėje narėje;

| b) | registras, kuriame laikomi Direktyvos 68/151/EEB 3 straipsnio 2 dalyje nurodyti bendrovės dokumentai bei duomenys, ir registravimo numeris tame registre; |
| --- | --- |

b)

registras, kuriame laikomi Direktyvos 68/151/EEB 3 straipsnio 2 dalyje nurodyti bendrovės dokumentai bei duomenys, ir registravimo numeris tame registre;

| c) | sąlygų nurodymas, kad įmonės kreditoriai ir smulkieji akcininkai galėtų naudotis savo teisėmis, ir adresas, kuriuo kreiptis norint nemokamai gauti informacijos apie tokias sąlygas. |
| --- | --- |

c)

sąlygų nurodymas, kad įmonės kreditoriai ir smulkieji akcininkai galėtų naudotis savo teisėmis, ir adresas, kuriuo kreiptis norint nemokamai gauti informacijos apie tokias sąlygas.

Jei nesutarta kitaip, perkėlimą planuojančios įmonės valdymo organas arba valdyba taip pat parengia ataskaitą, kurioje išaiškinami ir pagrindžiami teisiniai bei ekonominiai siūlomo perkėlimo aspektai ir išdėstomos pasekmės įmonės nariams, kreditoriams bei darbuotojams.

3
     
  rekomendacija (akcininkų susirinkimo sprendimas dėl perkėlimo)

Akcininkų susirinkimas pritaria perkėlimo pasiūlymui laikydamasis nustatytų sąlygų ir surenkama balsų dauguma reikalinga iš dalies pakeisti steigimo sutartį ir įstatus laikantis įmonei taikomų buveinės valstybės narės teisės aktų.

Jei įmonės valdymui taikomos darbuotojų dalyvavimo taisyklės, akcininkų susirinkimas gali nustatyti, kad perkėlimas priklausytų nuo jo aiškaus pritarimo sąlygoms dėl darbuotojų dalyvavimo.

4
     
  rekomendacija (administracinė perkėlimo tvarka ir patikrinimas)

Vadovaudamasi savo teisės aktais buveinės valstybė narė patikrina perkėlimo tvarkos teisėtumą. Buveinės valstybės narės paskirta kompetentinga institucija išduoda pažymėjimą, kuriame patvirtinama, kad užbaigti visi reikalaujami veiksmai ir formalumai.

Pažymėjimas, steigimo sutarties kopija ir įmonei numatyti įstatai priimančiojoje valstybėje narėje bei perkėlimo pasiūlymo kopija per nustatytą laikotarpį pateikiami priimančiosios valstybės narės organui, atsakingam už įregistravimą. Šie dokumentai laikomi pakankamais, kad įmonė būtų įregistruota priimančiojoje valstybėje narėje. Priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija, atsakinga už įregistravimą, patikrina, ar laikomasi esminių ir nustatytų perkėlimo sąlygų.

Priimančiosios valstybės narės kompetentinga institucija nedelsiant pateikia pranešimą apie įregistravimą atitinkamai institucijai buveinės valstybėje narėje. Tada buveinės valstybės narės institucija išregistruoja įmonę iš registro.

Paskelbiamas įregistravimas priimančiojoje valstybėje narėje ir išregistravimas iš buveinės valstybės narės registro. Turi būti paminėti bent šie duomenys:

| a) | įregistravimo data; |
| --- | --- |

a)

įregistravimo data;

| b) | naujas ir senas įrašo numeris atitinkamame buveinės valstybės narės ir priimančiosios valstybės narės registre. |
| --- | --- |

b)

naujas ir senas įrašo numeris atitinkamame buveinės valstybės narės ir priimančiosios valstybės narės registre.

5
     
  rekomendacija (darbuotojų dalyvavimas)

Darbuotojų dalyvavimas reglamentuojamas priimančiosios valstybės narės teisės aktais.

Tačiau priimančiosios valstybės narės teisės aktai neturi būti taikomi, jei:

| a) | priimančiosios valstybės narės teisės aktuose nenumatytas bent toks pats darbuotojų dalyvavimo laipsnis, kaip tas, kuris įmonei taikytas buveinės valstybėje narėje, arba |
| --- | --- |

a)

priimančiosios valstybės narės teisės aktuose nenumatytas bent toks pats darbuotojų dalyvavimo laipsnis, kaip tas, kuris įmonei taikytas buveinės valstybėje narėje, arba

| b) | priimančiosios valstybės narės teisės aktuose įmonės, įsteigtos kitose valstybėse narėse, darbuotojams nesuteikiama tokia pati teisė pasinaudoti dalyvavimo teisėmis kaip tos, kuriomis darbuotojai naudojosi prieš perkėlimą. |
| --- | --- |

b)

priimančiosios valstybės narės teisės aktuose įmonės, įsteigtos kitose valstybėse narėse, darbuotojams nesuteikiama tokia pati teisė pasinaudoti dalyvavimo teisėmis kaip tos, kuriomis darbuotojai naudojosi prieš perkėlimą.

Šiais atvejais turėtų būti atitinkamai taikomos Direktyvos 2005/56/EB 16 straipsnio nuostatos.

6
     
  rekomendacija (su perkėlimu susijusios trečiosios šalys)

Įmonėms, kurioms pradėtos savanoriško likvidavimo, likvidavimo dėl bankroto, bankroto arba mokėjimų sustabdymo ar kitos panašios procedūros, negali perkelti savo registruotosios buveinės į kitą Bendrijos valstybę narę.

Kiek tai susiję su teisminėmis arba administracinėmis procedūromis, pradėtomis prieš registruotosios buveinės perkėlimą, įmonė traktuojama kaip turinti registruotąją buveinę buveinės valstybėje narėje.

---

(1)  1968 m. kovo 9 d. pirmoji Tarybos direktyva 68/151/EEB dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės, siekdamos suvienodinti tokias apsaugos priemones visoje Bendrijoje, reikalauja iš Sutarties 58 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų bendrovių, jų narių ir kitų interesų apsaugai, koordinavimo (OL L 65, 1968 3 14, p. 8).

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/10

---

2009 m. kovo 10 d., antradienisBendra Europos prieglobsčio sistema

P6_TA(2009)0087

2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros Europos prieglobsčio sistemos ateities (2008/2305(INI))

2010/C 87 E/03

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 63 straipsnio 1 ir 2 dalis,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

atsižvelgdamas į 1951 m. Ženevos konvenciją dėl pabėgėlių statuso ir jos papildomą 1967 m. protokolą,

atsižvelgdamas į 2003 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 343/2003 nustatantį valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus (1) (Dublino reglamentas),

atsižvelgdamas į 2003 m. sausio 27 d. Tarybos direktyvą 2003/9/EB, nustatančią minimalias normas dėl prieglobsčio prašytojų priėmimo (2) (Priėmimo direktyva),

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 1 d. Tarybos direktyvą 2005/85/EB, nustatančią būtiniausius reikalavimus dėl pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarkos valstybėse narėse (3) (Prieglobsčio direktyva),

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvą 2004/83/EB dėl trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo pabėgėliams ar asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, jų statuso ir suteikiamos apsaugos pobūdžio būtiniausių standartų (4),

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą dėl 2003 m. sausio 27 d. Tarybos direktyvos 2003/9/EB, nustatančios minimalias normas dėl prieglobsčio prašytojų priėmimo, taikymo (COM(2007)0745),

atsižvelgdamas į savo 2005 m. balandžio 14 d. rezoliuciją dėl Lampedusos (5),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl pabėgėlių stovyklų padėties Maltoje (6),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 21 d. rezoliuciją dėl praktinio bendradarbiavimo, sprendimų kokybės bendrojoje Europos prieglobsčio sistemoje (7),

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 2 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Dublino sistemos vertinimo (8),

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto vizitų į įvairius sulaikymo centrus siekiant patikrinti, kokios juose priėmimo sąlygos, ataskaitas,

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 6 d. Europos Bendrijų Teisingumo Teismo Bylos C-133/06, Europos Parlamentas prieš Europos Sąjungos Tarybą (9), sprendimą dėl ieškinio siekiant panaikinti Prieglobsčio direktyvą, šiuo sprendimu, be kita ko, siekiama panaikinti direktyvos nuostatas dėl saugių šalių minimalių bendrų sąrašų priėmimo ir keitimo tvarkos,

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 16 d. susirinkusios Europos Vadovų Tarybos priimtą Europos imigracijos ir prieglobsčio paktą, kurio ketvirtasis tikslas – „sukurti prieglobsčio Europą“,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A6–0050/2009),

| A. | kadangi Europos bendros prieglobsčio sistemos (BEPS) diegimo pirmojo etapo teisinės priemonės padėjo įdiegti bendruosius minimalius standartus, bet ne vienodas apsaugos galimybes visoje Europos Sąjungos teritorijoje ir dėl to esama tokių reiškinių kaip antrinė migracija ir vienu metu teikiamos kelios paraiškos, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos bendros prieglobsčio sistemos (BEPS) diegimo pirmojo etapo teisinės priemonės padėjo įdiegti bendruosius minimalius standartus, bet ne vienodas apsaugos galimybes visoje Europos Sąjungos teritorijoje ir dėl to esama tokių reiškinių kaip antrinė migracija ir vienu metu teikiamos kelios paraiškos,

| B. | kadangi dėl Dublino sistemos pirmosios atvykimo šalies kriterijaus kai kurioms valstybėms narėms, ypač toms, kurios yra ES pasienyje, tiesiog dėl jų geografinės padėties gali tekti neproporcinga našta, ir kadangi šis reiškinys daro neigiamą poveikį ir valstybėms narėms, ir prieglobsčio prašytojams, |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl Dublino sistemos pirmosios atvykimo šalies kriterijaus kai kurioms valstybėms narėms, ypač toms, kurios yra ES pasienyje, tiesiog dėl jų geografinės padėties gali tekti neproporcinga našta, ir kadangi šis reiškinys daro neigiamą poveikį ir valstybėms narėms, ir prieglobsčio prašytojams,

| C. | kadangi Komisijai atlikus vertinimą paaiškėjo, kad 2005 m. 13 pasienio valstybių dėl Dublino sistemos patyrė vis daugiau sunkumų, |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisijai atlikus vertinimą paaiškėjo, kad 2005 m. 13 pasienio valstybių dėl Dublino sistemos patyrė vis daugiau sunkumų,

| D. | kadangi savo ataskaitoje dėl priėmimo direktyvos Komisija pabrėžia rimtas problemas, susijusias su direktyvos įgyvendinimu, ypač tranzito zonose ir uždaruosiuose centruose, kurias Parlamento delegacijos pastebėjo savo dažnų vizitų metu, |
| --- | --- |

D.

kadangi savo ataskaitoje dėl priėmimo direktyvos Komisija pabrėžia rimtas problemas, susijusias su direktyvos įgyvendinimu, ypač tranzito zonose ir uždaruosiuose centruose, kurias Parlamento delegacijos pastebėjo savo dažnų vizitų metu,

Bendrosios pastabos

| 1. | pažymi, kad per pastaruosius metus pabėgėlių skaičius visame pasaulyje išaugo iki daugiau kaip 12 milijonų, o šalies viduje perkeltų asmenų skaičius – iki 26 milijonų; į tai atsižvelgdamas pritaria BEPS sukūrimui ir palankiai vertina Komisijos prieglobsčio politikos planą, kuris suteikia gaires baigiant kurti BEPS; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad per pastaruosius metus pabėgėlių skaičius visame pasaulyje išaugo iki daugiau kaip 12 milijonų, o šalies viduje perkeltų asmenų skaičius – iki 26 milijonų; į tai atsižvelgdamas pritaria BEPS sukūrimui ir palankiai vertina Komisijos prieglobsčio politikos planą, kuris suteikia gaires baigiant kurti BEPS;

| 2. | apgailestauja, kad dėl teisinio pagrindo pakeitimo, kuris bus įvestas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, ketinama iki 2012 m. pratęsti BEPS antrojo etapo, kuriuo turėtų būti panaikinti kenksmingi valstybių narių prieglobsčio sistemų skirtumai, įgyvendinimo terminą; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja, kad dėl teisinio pagrindo pakeitimo, kuris bus įvestas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, ketinama iki 2012 m. pratęsti BEPS antrojo etapo, kuriuo turėtų būti panaikinti kenksmingi valstybių narių prieglobsčio sistemų skirtumai, įgyvendinimo terminą;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad trečiųjų narių piliečių prašymų suteikti pabėgėlio statusą pripažinimo lygis valstybėse narėse skiriasi apytikriai nuo 0 iki 90 proc.; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad trečiųjų narių piliečių prašymų suteikti pabėgėlio statusą pripažinimo lygis valstybėse narėse skiriasi apytikriai nuo 0 iki 90 proc.;

| 4. | pabrėžia, kad standartų derinimas siekiant sukurti bendrą prieglobsčio suteikimo procedūrą ir vienodą statusą turi padėti visoje ES pasiekti aukštesnį apsaugos lygį, o ne suvienodinti apsaugą pagal blogiausią pavyzdį, nes taip bendra prieglobsčio sistema netektų papildomos naudos; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad standartų derinimas siekiant sukurti bendrą prieglobsčio suteikimo procedūrą ir vienodą statusą turi padėti visoje ES pasiekti aukštesnį apsaugos lygį, o ne suvienodinti apsaugą pagal blogiausią pavyzdį, nes taip bendra prieglobsčio sistema netektų papildomos naudos;

| 5. | apgailestauja dėl to, kad prieglobsčio, kuris yra esminė demokratijos ir žmogaus teisių apsaugos dalis, sąvoka pastaraisiais metais tapo ne tokia svarbi; dar kartą pabrėžia, kad reikia visapusiškai gerbti prieglobsčio prašytojų teises ir poreikius ir laikytis negrąžinimo principo; |
| --- | --- |

5.

apgailestauja dėl to, kad prieglobsčio, kuris yra esminė demokratijos ir žmogaus teisių apsaugos dalis, sąvoka pastaraisiais metais tapo ne tokia svarbi; dar kartą pabrėžia, kad reikia visapusiškai gerbti prieglobsčio prašytojų teises ir poreikius ir laikytis negrąžinimo principo;

| 6. | primena, kad ES turi numatyti išorės sienų sistemas, kurios padėtų identifikuoti prieglobsčio prašytojus ir užtikrinti galimybę patekti į ES teritoriją asmenims, kurie turi teisę į tarptautinę apsaugą, taip pat ir vykdant išorės sienų kontrolę; |
| --- | --- |

6.

primena, kad ES turi numatyti išorės sienų sistemas, kurios padėtų identifikuoti prieglobsčio prašytojus ir užtikrinti galimybę patekti į ES teritoriją asmenims, kurie turi teisę į tarptautinę apsaugą, taip pat ir vykdant išorės sienų kontrolę;

| 7. | palankiai vertina tai, kad Komisija nustatė pagrindinį BEPS tikslą – suteikti apsaugą visiems asmenims, kuriems ji reikalinga; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina tai, kad Komisija nustatė pagrindinį BEPS tikslą – suteikti apsaugą visiems asmenims, kuriems ji reikalinga;

| 8. | ragina Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie ES valstybių išorės sienų valdymo agentūrą (FRONTEX) pateikti tikslius duomenis apie tai, kiek prieglobsčių prašytojų jos vykdomų operacijų metu identifikuojami kaip prieglobsčių prašytojai ir ypač apie tai, kokia žmonių, kurie jos operacijų metu sulaikomi ir grąžinami į tranzito ar kilmės šalį, padėtis; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl Frontex įgaliojimų persvarstymo siekiant aiškiai pareikšti, kad apsauga ir su žmogaus teisėmis susiję dalykai sudaro neatskiriamą ES išorės sienų valdymo dalį; |
| --- | --- |

8.

ragina Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie ES valstybių išorės sienų valdymo agentūrą (FRONTEX) pateikti tikslius duomenis apie tai, kiek prieglobsčių prašytojų jos vykdomų operacijų metu identifikuojami kaip prieglobsčių prašytojai ir ypač apie tai, kokia žmonių, kurie jos operacijų metu sulaikomi ir grąžinami į tranzito ar kilmės šalį, padėtis; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl Frontex įgaliojimų persvarstymo siekiant aiškiai pareikšti, kad apsauga ir su žmogaus teisėmis susiję dalykai sudaro neatskiriamą ES išorės sienų valdymo dalį;

| 9. | džiaugiasi tuo, jog Komisija pripažįsta poreikį užtikrinti nuoseklumą su kitomis politikos sritimis, kurios turi įtakos tarptautinei apsaugai; todėl ragina Komisiją palaikyti ir siūlyti iniciatyvas persvarstyti ir pritaikyti sienų valdymo politiką ir metodus, kaip antai FRONTEX ir Europos sienų stebėjimo sistema (EUROSUR), kad pabėgėliams būtų galima užtikrinti galimybę gauti apsaugą ES ir kad prie ES išorės sienų būtų visapusiškai laikomasi negrąžinimo principo. Be to, pabrėžia, kad pareiga suteikti paramą, įtvirtinta JT Jūrų teisės konvencijoje (UNCLOS), yra teisiškai privaloma valstybėms narėms, ES ir FRONTEX; |
| --- | --- |

9.

džiaugiasi tuo, jog Komisija pripažįsta poreikį užtikrinti nuoseklumą su kitomis politikos sritimis, kurios turi įtakos tarptautinei apsaugai; todėl ragina Komisiją palaikyti ir siūlyti iniciatyvas persvarstyti ir pritaikyti sienų valdymo politiką ir metodus, kaip antai FRONTEX ir Europos sienų stebėjimo sistema (EUROSUR), kad pabėgėliams būtų galima užtikrinti galimybę gauti apsaugą ES ir kad prie ES išorės sienų būtų visapusiškai laikomasi negrąžinimo principo. Be to, pabrėžia, kad pareiga suteikti paramą, įtvirtinta JT Jūrų teisės konvencijoje (UNCLOS), yra teisiškai privaloma valstybėms narėms, ES ir FRONTEX;

Galiojančių teisės aktų gerinimas

| 10. | džiaugiasi, kad minėtuoju bylos C-133/06 sprendimu Europos Bendrijų Teisingumo Teismas panaikino vadinamosios Procedūros direktyvos 29 straipsnio 1 ir 2 dalį bei 36 straipsnio 3 dalį, susijusias su bendro minimalaus saugių kilmės šalių sąrašo ir saugių trečiųjų šalių sąrašo priėmimu ir keitimu; |
| --- | --- |

10.

džiaugiasi, kad minėtuoju bylos C-133/06 sprendimu Europos Bendrijų Teisingumo Teismas panaikino vadinamosios Procedūros direktyvos 29 straipsnio 1 ir 2 dalį bei 36 straipsnio 3 dalį, susijusias su bendro minimalaus saugių kilmės šalių sąrašo ir saugių trečiųjų šalių sąrašo priėmimu ir keitimu;

| 11. | pritaria teigiamoms kai kuriose valstybėse narėse vykdytoms iniciatyvoms, kurių tikslas – nuo pat tarptautinės apsaugos prašymo pateikimo priimti prieglobsčio prašytojus atvirose ir į vietos bendruomenes visiškai integruotose struktūrose; |
| --- | --- |

11.

pritaria teigiamoms kai kuriose valstybėse narėse vykdytoms iniciatyvoms, kurių tikslas – nuo pat tarptautinės apsaugos prašymo pateikimo priimti prieglobsčio prašytojus atvirose ir į vietos bendruomenes visiškai integruotose struktūrose;

| 12. | mano, kad prieglobsčio prašytojai – pažeidžiami asmenys, kuriems reikia sudaryti pritaikytas priėmimo sąlygas; primena, kad kalėjimo aplinka jokiu būdu negali jiems padėti pamiršti jų kilmės šalyje ar kelionės į Europą metu patirtų traumų; |
| --- | --- |

12.

mano, kad prieglobsčio prašytojai – pažeidžiami asmenys, kuriems reikia sudaryti pritaikytas priėmimo sąlygas; primena, kad kalėjimo aplinka jokiu būdu negali jiems padėti pamiršti jų kilmės šalyje ar kelionės į Europą metu patirtų traumų;

| 13. | pritaria naujausiuose Komisijos pasiūlymuose nurodytoms nuostatoms, kad valstybės narės neturėtų kalinti asmens tik todėl, kad jis ar ji yra tarptautinės apsaugos prašytojas ar prašytoja; mano, kad iš viso prieglobsčio prašytojai neturėtų būti kalinami, nes jų padėtis itin pažeidžiama; |
| --- | --- |

13.

pritaria naujausiuose Komisijos pasiūlymuose nurodytoms nuostatoms, kad valstybės narės neturėtų kalinti asmens tik todėl, kad jis ar ji yra tarptautinės apsaugos prašytojas ar prašytoja; mano, kad iš viso prieglobsčio prašytojai neturėtų būti kalinami, nes jų padėtis itin pažeidžiama;

| 14. | apgailestauja dėl to, kad keliose valstybėse narėse prieglobsčio prašytojai vis dar laikomi nelaisvėje dėl neteisėto atvykimo į valstybės teritoriją ir pritaria procedūrinių garantijų sulaikytiesiems įtraukimui į Priėmimo direktyvą; atsižvelgdamas į tai, laikosi nuomonės, kad kalinti prieglobsčio prašytojus turėtų būti galima tik labai aiškiai apibrėžtomis išimtinėmis aplinkybėmis ir laikantis principo, kad toks kalinimas turi būti reikalingas ir proporcingas šio kalinimo būdo ir tikslo požiūriu; taip pat mano, kad tais atvejais, kai prieglobsčio prašytojas kalinamas, jam turėtų būti suteikiama teisė ginti savo teises nacionaliniame teisme; |
| --- | --- |

14.

apgailestauja dėl to, kad keliose valstybėse narėse prieglobsčio prašytojai vis dar laikomi nelaisvėje dėl neteisėto atvykimo į valstybės teritoriją ir pritaria procedūrinių garantijų sulaikytiesiems įtraukimui į Priėmimo direktyvą; atsižvelgdamas į tai, laikosi nuomonės, kad kalinti prieglobsčio prašytojus turėtų būti galima tik labai aiškiai apibrėžtomis išimtinėmis aplinkybėmis ir laikantis principo, kad toks kalinimas turi būti reikalingas ir proporcingas šio kalinimo būdo ir tikslo požiūriu; taip pat mano, kad tais atvejais, kai prieglobsčio prašytojas kalinamas, jam turėtų būti suteikiama teisė ginti savo teises nacionaliniame teisme;

| 15. | mano, kad svarbiausia, jog naujosios Priėmimo direktyvos taikymo sritis būtų patikslinta taip, kad ji apimtų sulaikymo centrus, tranzito zonas, pasienio procedūras ir vadinamuosius Dublino perkeltuosius; |
| --- | --- |

15.

mano, kad svarbiausia, jog naujosios Priėmimo direktyvos taikymo sritis būtų patikslinta taip, kad ji apimtų sulaikymo centrus, tranzito zonas, pasienio procedūras ir vadinamuosius Dublino perkeltuosius;

| 16. | pritaria tam, kad vadinamojoje Priėmimo direktyvoje būtų įtvirtinta griežta pažeidžiamų asmenų, ypač nelydimų nepilnamečių, senyvų priklausomų žmonių, neįgaliųjų, nėščių moterų, vienišų tėvų su vaikais ir traumų (kankinimai, prievartavimas, psichologinis, fizinis ir seksualinis smurtas) patyrusių asmenų skubaus identifikavimo sistema; |
| --- | --- |

16.

pritaria tam, kad vadinamojoje Priėmimo direktyvoje būtų įtvirtinta griežta pažeidžiamų asmenų, ypač nelydimų nepilnamečių, senyvų priklausomų žmonių, neįgaliųjų, nėščių moterų, vienišų tėvų su vaikais ir traumų (kankinimai, prievartavimas, psichologinis, fizinis ir seksualinis smurtas) patyrusių asmenų skubaus identifikavimo sistema;

| 17. | mano, kad reikėtų parengti bendrą prieglobsčio prašymo procedūrą ir bendrus standartus, pagal kuriuos asmenys būtų priskiriami pabėgėliams ar asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, ir kurie turėtų apimti visus vadinamosios tarptautinės apsaugos prašymus (pabėgėlio statusas, papildoma apsauga, laikina apsauga); |
| --- | --- |

17.

mano, kad reikėtų parengti bendrą prieglobsčio prašymo procedūrą ir bendrus standartus, pagal kuriuos asmenys būtų priskiriami pabėgėliams ar asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, ir kurie turėtų apimti visus vadinamosios tarptautinės apsaugos prašymus (pabėgėlio statusas, papildoma apsauga, laikina apsauga);

| 18. | džiaugiasi, kad Komisija ketina paaiškinti papildomos apsaugos suteikimo sąlygas ir ypač dėl to, kad ji siūlo persvarstyti asmenims, kuriems skirta ši apsauga, suteiktinas teises ir naudą; tai turėtų padėti labiau užtikrinti, kad būtų laikomasi vienodesnio požiūrio; |
| --- | --- |

18.

džiaugiasi, kad Komisija ketina paaiškinti papildomos apsaugos suteikimo sąlygas ir ypač dėl to, kad ji siūlo persvarstyti asmenims, kuriems skirta ši apsauga, suteiktinas teises ir naudą; tai turėtų padėti labiau užtikrinti, kad būtų laikomasi vienodesnio požiūrio;

| 19. | palankiai vertina Komisijos ketinimus iš dalies pakeisti Prieglobsčio direktyvą ir pabrėžia, kad pagal bendrą prieglobsčio suteikimo procedūrą valdžios institucijoms turėtų būti suteikiami aiškūs, vienodi ir pakankami terminai sprendimams dėl prieglobsčio prašymų priimti, kad būtų galima išvengti ilgų ir nepagrįstų laukimo laikotarpių, kurie gali neigiamai veikti prieglobsčio prašytojų sveikatą ir gerovę; dar kartą pabrėžia, kad pabėgėlio ar kito papildomos apsaugos statuso suteikimas visada turi priklausyti nuo individualaus įvertinimo ir jokiu būdu ne vien nuo bendro pobūdžio įvertinimo (pvz., grindžiamo tautybe) ar kokių nors sąlygų (pvz., susijusių su žmogaus teisių padėtimi kilmės šalyje); |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina Komisijos ketinimus iš dalies pakeisti Prieglobsčio direktyvą ir pabrėžia, kad pagal bendrą prieglobsčio suteikimo procedūrą valdžios institucijoms turėtų būti suteikiami aiškūs, vienodi ir pakankami terminai sprendimams dėl prieglobsčio prašymų priimti, kad būtų galima išvengti ilgų ir nepagrįstų laukimo laikotarpių, kurie gali neigiamai veikti prieglobsčio prašytojų sveikatą ir gerovę; dar kartą pabrėžia, kad pabėgėlio ar kito papildomos apsaugos statuso suteikimas visada turi priklausyti nuo individualaus įvertinimo ir jokiu būdu ne vien nuo bendro pobūdžio įvertinimo (pvz., grindžiamo tautybe) ar kokių nors sąlygų (pvz., susijusių su žmogaus teisių padėtimi kilmės šalyje);

| 20. | mano, kad reikėtų dalytis įvairių valstybių narių turima informacija apie kilmės šalis ir ragina Komisiją dėti daugiau pastangų kuriant bendrą duomenų banką; pabrėžia, kad renkant ir pateikiant informaciją apie kilmės šalį bei tvarkant portalą turėtų būti užtikrinama, kad būtų įtraukiami įvairių pripažintų ekspertų pranešimai apie šalis, kad informacija būtų prieinama visuomenei ir laikoma atskirai nuo vadovų naudojamos informacijos (siekiant, kad ji liktų nešališka ir politiškai neveikiama) ir kad renkant informaciją apie kilmės šalį būtų vienodai atsižvelgiama į vyriausybinius, nevyriausybinius ir tarptautinius šaltinius; |
| --- | --- |

20.

mano, kad reikėtų dalytis įvairių valstybių narių turima informacija apie kilmės šalis ir ragina Komisiją dėti daugiau pastangų kuriant bendrą duomenų banką; pabrėžia, kad renkant ir pateikiant informaciją apie kilmės šalį bei tvarkant portalą turėtų būti užtikrinama, kad būtų įtraukiami įvairių pripažintų ekspertų pranešimai apie šalis, kad informacija būtų prieinama visuomenei ir laikoma atskirai nuo vadovų naudojamos informacijos (siekiant, kad ji liktų nešališka ir politiškai neveikiama) ir kad renkant informaciją apie kilmės šalį būtų vienodai atsižvelgiama į vyriausybinius, nevyriausybinius ir tarptautinius šaltinius;

| 21. | pritaria Dublino reglamento pertaisymui ir siūlomoms nuostatoms dėl Dublino perkėlimų nutraukimo, jei nerimaujama, kad dėl šių perkėlimų prašymų teikėjams gali būti neužtikrinti tinkami apsaugos standartai atsakingose valstybėse narėse, ypač priėmimo sąlygų ir galimybių naudotis prieglobsčio procedūromis požiūriu, taip pat tais atvejais, kai dėl šių perkėlimų būtų sudaroma papildoma našta valstybėms narėms, kurios susiduria su neproporcingu migracijos srautų spaudimu, ypač dėl jų geografinės ar demografinės padėties; vis dėlto pabrėžia, kad pagaliau šios nuostatos veikiau būtų politinis pareiškimas negu veiksminga rimtos paramos valstybėms narėms priemonė, jei nebūtų pradėta taikyti dvejopo įpareigojimo priemonės visoms valstybėms narėms, kuri padėtų užtikrinti šiuos dalykus:






  a) | kad, prižiūrint Europos prieglobsčio pagalbos tarnybai, pareigūnai iš valstybių narių būtų komandiruojami padėti toms valstybėms narėms, kurių padėtis yra ypatinga ir probleminė; |
| --- | --- | --- |

21.

pritaria Dublino reglamento pertaisymui ir siūlomoms nuostatoms dėl Dublino perkėlimų nutraukimo, jei nerimaujama, kad dėl šių perkėlimų prašymų teikėjams gali būti neužtikrinti tinkami apsaugos standartai atsakingose valstybėse narėse, ypač priėmimo sąlygų ir galimybių naudotis prieglobsčio procedūromis požiūriu, taip pat tais atvejais, kai dėl šių perkėlimų būtų sudaroma papildoma našta valstybėms narėms, kurios susiduria su neproporcingu migracijos srautų spaudimu, ypač dėl jų geografinės ar demografinės padėties; vis dėlto pabrėžia, kad pagaliau šios nuostatos veikiau būtų politinis pareiškimas negu veiksminga rimtos paramos valstybėms narėms priemonė, jei nebūtų pradėta taikyti dvejopo įpareigojimo priemonės visoms valstybėms narėms, kuri padėtų užtikrinti šiuos dalykus:

a)

kad, prižiūrint Europos prieglobsčio pagalbos tarnybai, pareigūnai iš valstybių narių būtų komandiruojami padėti toms valstybėms narėms, kurių padėtis yra ypatinga ir probleminė;

| b) | kad būtų sudaryta tokia sistema, pagal kurią, pasitarus su Jungtinių Tautų Vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro (JTVPK) biuru ir gavus asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, sutikimą, būtų galima asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga perkelti iš tų valstybių narių, kurių padėtis ypatinga ir probleminė, į kitas valstybes nares; |
| --- | --- |

b)

kad būtų sudaryta tokia sistema, pagal kurią, pasitarus su Jungtinių Tautų Vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro (JTVPK) biuru ir gavus asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, sutikimą, būtų galima asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga perkelti iš tų valstybių narių, kurių padėtis ypatinga ir probleminė, į kitas valstybes nares;

| 22. | mano, kad pagal persvarstytą Dublino reglamentą prieglobsčio prašytojams turėtų būti suteikiama galimybė pateikti apeliaciją prieš sprendimą juos perkelti; gavę tokią apeliaciją teismai ar tribunolai privalėtų ex officio išnagrinėti, ar reikia laikinai nutraukti perkėlimo sprendimo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

22.

mano, kad pagal persvarstytą Dublino reglamentą prieglobsčio prašytojams turėtų būti suteikiama galimybė pateikti apeliaciją prieš sprendimą juos perkelti; gavę tokią apeliaciją teismai ar tribunolai privalėtų ex officio išnagrinėti, ar reikia laikinai nutraukti perkėlimo sprendimo įgyvendinimą;

Administracinės struktūros

| 23. | tvirtai pritaria Europos prieglobsčio pagalbos tarnybos, kuri turės glaudžiai bendradarbiauti su JTVPK biuru ir prieglobsčio srities nevyriausybinėmis organizacijomis, sukūrimui; |
| --- | --- |

23.

tvirtai pritaria Europos prieglobsčio pagalbos tarnybos, kuri turės glaudžiai bendradarbiauti su JTVPK biuru ir prieglobsčio srities nevyriausybinėmis organizacijomis, sukūrimui;

| 24. | mano, kad viena iš Europos prieglobsčio pagalbos tarnybos užduočių turėtų būti tiksli nacionalinių prieglobsčio sistemų esamų skirtumų analizė siekiant prisidėti prie jų gerinimo; |
| --- | --- |

24.

mano, kad viena iš Europos prieglobsčio pagalbos tarnybos užduočių turėtų būti tiksli nacionalinių prieglobsčio sistemų esamų skirtumų analizė siekiant prisidėti prie jų gerinimo;

| 25. | mano, kad Europos prieglobsčio pagalbos tarnybos veikla turėtų apimti gairių rengimą siekiant palengvinti tikslų prieglobsčio prašymų vertinimą, skatinti keistis gerąja praktika, stebėti susijusių ES teisės aktų įgyvendinimą ir taikymą (remti Komisijos, kaip sutarčių sergėtojos, veiklą); |
| --- | --- |

25.

mano, kad Europos prieglobsčio pagalbos tarnybos veikla turėtų apimti gairių rengimą siekiant palengvinti tikslų prieglobsčio prašymų vertinimą, skatinti keistis gerąja praktika, stebėti susijusių ES teisės aktų įgyvendinimą ir taikymą (remti Komisijos, kaip sutarčių sergėtojos, veiklą);

| 26. | mano, kad reikia praktiškai stebėti, kaip elgiamasi su asmenimis, grąžintais į savo kilmės ar išvykimo šalį dėl to, kad atmesti jų prašymai apsaugoti; |
| --- | --- |

26.

mano, kad reikia praktiškai stebėti, kaip elgiamasi su asmenimis, grąžintais į savo kilmės ar išvykimo šalį dėl to, kad atmesti jų prašymai apsaugoti;

| 27. | energingai ragina Komisiją tęsti savo pastangas rengiant bendrą Europos mokymo prieglobsčio klausimais programą, turint omenyje, kad šioje srityje priimamų sprendimų kokybė tiesiogiai priklauso nuo nacionalinių vadovų mokymo ir informuotumo; mano, kad, siekiant veiksmingumo, rengiant mokymo programas reikėtų konsultuotis su šiais klausimais kompetentingomis pilietinės visuomenės organizacijomis; |
| --- | --- |

27.

energingai ragina Komisiją tęsti savo pastangas rengiant bendrą Europos mokymo prieglobsčio klausimais programą, turint omenyje, kad šioje srityje priimamų sprendimų kokybė tiesiogiai priklauso nuo nacionalinių vadovų mokymo ir informuotumo; mano, kad, siekiant veiksmingumo, rengiant mokymo programas reikėtų konsultuotis su šiais klausimais kompetentingomis pilietinės visuomenės organizacijomis;

| 28. | mano, kad visiems vadovams turėtų būti sudaromos vienodos galimybės gauti profesionaliai ir objektyviai ieškotos informacijos apie kilmės šalį, nes ši informacija – tai pagrindinė priemonė, galinti padėti už prieglobsčio politiką atsakingoms institucijoms ir apeliacinėms instancijoms, taip pat nuo jų priklausantiems prieglobsčio prašytojams patikrinti tarptautinės apsaugos prašymų pagrįstumą; |
| --- | --- |

28.

mano, kad visiems vadovams turėtų būti sudaromos vienodos galimybės gauti profesionaliai ir objektyviai ieškotos informacijos apie kilmės šalį, nes ši informacija – tai pagrindinė priemonė, galinti padėti už prieglobsčio politiką atsakingoms institucijoms ir apeliacinėms instancijoms, taip pat nuo jų priklausantiems prieglobsčio prašytojams patikrinti tarptautinės apsaugos prašymų pagrįstumą;

| 29. | pabrėžia, kad laukimo laikotarpių metu institucijos turėtų atsižvelgti į skirtingus prieglobsčio prašančių asmenų, kaip antai vaikai, neįgalieji ir moterys, poreikius ir užtikrinti jiems būtiną infrastruktūrą; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad laukimo laikotarpių metu institucijos turėtų atsižvelgti į skirtingus prieglobsčio prašančių asmenų, kaip antai vaikai, neįgalieji ir moterys, poreikius ir užtikrinti jiems būtiną infrastruktūrą;

Asmenų, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, integracija

| 30. | pripažįsta, kad, atsižvelgiant į demokratijos, saugumo ir ekonomikos tikslus, svarbu integruoti asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga; |
| --- | --- |

30.

pripažįsta, kad, atsižvelgiant į demokratijos, saugumo ir ekonomikos tikslus, svarbu integruoti asmenis, kuriems suteikta tarptautinė apsauga;

| 31. | apgailestauja, kad Dublino reglamento taisyklėse, kurios taikomos siekiant nustatyti valstybę, kuri turi nagrinėti prieglobsčio prašymą, neatsižvelgiama į prašytojų pageidavimus, ir mano, kad, nustatant prašymą nagrinėsiančią valstybę narę, siekiant skatinti prieglobsčio prašytojų integraciją reikia labiau atsižvelgti į kai kuriuos kriterijus, pvz., susijusius su šeima, kultūra ir kalba; |
| --- | --- |

31.

apgailestauja, kad Dublino reglamento taisyklėse, kurios taikomos siekiant nustatyti valstybę, kuri turi nagrinėti prieglobsčio prašymą, neatsižvelgiama į prašytojų pageidavimus, ir mano, kad, nustatant prašymą nagrinėsiančią valstybę narę, siekiant skatinti prieglobsčio prašytojų integraciją reikia labiau atsižvelgti į kai kuriuos kriterijus, pvz., susijusius su šeima, kultūra ir kalba;

| 32. | ragina Tarybą pasiekti susitarimą dėl 2003 m. lapkričio 25 d. Tarybos Direktyvos 2003/109/EB dėl trečiųjų valstybių piliečių, kurie yra ilgalaikiai gyventojai, statuso (10) taikymo srities išplėtimo siekiant ją taikyti ir pabėgėliams bei asmenims, kuriems suteikiama papildoma apsauga; |
| --- | --- |

32.

ragina Tarybą pasiekti susitarimą dėl 2003 m. lapkričio 25 d. Tarybos Direktyvos 2003/109/EB dėl trečiųjų valstybių piliečių, kurie yra ilgalaikiai gyventojai, statuso (10) taikymo srities išplėtimo siekiant ją taikyti ir pabėgėliams bei asmenims, kuriems suteikiama papildoma apsauga;

| 33. | pritaria Komisijos siūlymui, pateiktame Priėmimo direktyvoje, prašymų teikėjams suteikti paprastesnę prieigą prie darbo rinkos, turint omenyje, kad jų įsitraukimas į profesinį gyvenimą yra esminė jų integracijos sąlyga ir padeda vystyti gebėjimus, kurie gali praversti ir juos priimančioje šalyje, ir, grįžimo atveju, – jų kilmės šalyje; |
| --- | --- |

33.

pritaria Komisijos siūlymui, pateiktame Priėmimo direktyvoje, prašymų teikėjams suteikti paprastesnę prieigą prie darbo rinkos, turint omenyje, kad jų įsitraukimas į profesinį gyvenimą yra esminė jų integracijos sąlyga ir padeda vystyti gebėjimus, kurie gali praversti ir juos priimančioje šalyje, ir, grįžimo atveju, – jų kilmės šalyje;

| 34. | mano, kad nustatant atsakingą valstybę narę, taikant prieglobsčio sistemą turėtų būti lengvinama integracija, pagal šią sistemą atsižvelgiant, be kita ko, į prieglobsčio prašytojo socialines, kultūrines, kalbų žinias, išsilavinimo pasiekimų, profesinės kvalifikacijos ir gebėjimų, atitinkančių priimančios valstybės narės ekonominius poreikius, pripažinimą; |
| --- | --- |

34.

mano, kad nustatant atsakingą valstybę narę, taikant prieglobsčio sistemą turėtų būti lengvinama integracija, pagal šią sistemą atsižvelgiant, be kita ko, į prieglobsčio prašytojo socialines, kultūrines, kalbų žinias, išsilavinimo pasiekimų, profesinės kvalifikacijos ir gebėjimų, atitinkančių priimančios valstybės narės ekonominius poreikius, pripažinimą;

| 35. | rekomenduoja neskirti pabėgėliams ir papildomą apsaugą turintiems asmenims suteikiamų teisių; ypač pabrėžia, kad būtina pagerinti asmenų, kuriems suteikta papildoma apsauga, galimybes turėti socialinių ir ekonominių teisių, atsižvelgiant į tai, kad jos būtinos šių asmenų integracijai; |
| --- | --- |

35.

rekomenduoja neskirti pabėgėliams ir papildomą apsaugą turintiems asmenims suteikiamų teisių; ypač pabrėžia, kad būtina pagerinti asmenų, kuriems suteikta papildoma apsauga, galimybes turėti socialinių ir ekonominių teisių, atsižvelgiant į tai, kad jos būtinos šių asmenų integracijai;

Solidarumo mechanizmai

| 36. | mano, kad vienas iš BEPS tikslų turi būti veiksmingų solidarumo sistemų įdiegimas siekiant pagerinti padėtį šalių, kurioms tenka didesni prieglobsčio prašytojų srautai ir kurios susiduria su sunkumais siekdamos juos tinkamai priimti, laiku pagal nustatytas procedūras išnagrinėti jų prašymus ar integruoti prašytojus, kuriems suteiktas pabėgėlio statusas; |
| --- | --- |

36.

mano, kad vienas iš BEPS tikslų turi būti veiksmingų solidarumo sistemų įdiegimas siekiant pagerinti padėtį šalių, kurioms tenka didesni prieglobsčio prašytojų srautai ir kurios susiduria su sunkumais siekdamos juos tinkamai priimti, laiku pagal nustatytas procedūras išnagrinėti jų prašymus ar integruoti prašytojus, kuriems suteiktas pabėgėlio statusas;

| 37. | mano, kad solidarumo negali būti siekiama tik suteikiant finansinių priemonių ir ragina veiksmingiau diegti vidinio persikėlimo ir perkėlimo pagal savanoriškumo principą sistemas, kaip numatyta Europos imigracijos ir prieglobsčio pakte; mano, kad tai padėtų asmenims, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, būti priimtiems kitoje valstybėje narėje negu ta, kuri jiems suteikė šią apsaugą; |
| --- | --- |

37.

mano, kad solidarumo negali būti siekiama tik suteikiant finansinių priemonių ir ragina veiksmingiau diegti vidinio persikėlimo ir perkėlimo pagal savanoriškumo principą sistemas, kaip numatyta Europos imigracijos ir prieglobsčio pakte; mano, kad tai padėtų asmenims, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, būti priimtiems kitoje valstybėje narėje negu ta, kuri jiems suteikė šią apsaugą;

| 38. | mano, kad reikėtų išnagrinėti galimybę išplėsti Direktyvos Nr. 2001/55/EB (11) taikymo sritį, ypač siekiant priimti konkrečių kategorijų asmenis, kuriems reikalinga laikina tarptautinė apsauga, net tais atvejais, kai nėra masinio antplūdžio; |
| --- | --- |

38.

mano, kad reikėtų išnagrinėti galimybę išplėsti Direktyvos Nr. 2001/55/EB (11) taikymo sritį, ypač siekiant priimti konkrečių kategorijų asmenis, kuriems reikalinga laikina tarptautinė apsauga, net tais atvejais, kai nėra masinio antplūdžio;

| 39. | ragina prižiūrint būsimajai Europos prieglobsčio paramos tarnybai sukurti prieglobsčio ekspertų grupes, kurios galėtų padėti toms valstybėms narėms, kurioms tenka staigūs ir masiniai prieglobsčio prašytojų srautai, su kuriais jos negali susitvarkyti; |
| --- | --- |

39.

ragina prižiūrint būsimajai Europos prieglobsčio paramos tarnybai sukurti prieglobsčio ekspertų grupes, kurios galėtų padėti toms valstybėms narėms, kurioms tenka staigūs ir masiniai prieglobsčio prašytojų srautai, su kuriais jos negali susitvarkyti;

| 40. | prašo Komisijos išnagrinėti galimybę prižiūrint būsimajai Europos prieglobsčio paramos tarnybai įdiegti Europos tarptautinės apsaugos perkėlimo sistemą siekiant pabėgėlių prašymu suteikti jiems galimybę judėti Europoje ir palengvinti kai kurių valstybių narių naštą; |
| --- | --- |

40.

prašo Komisijos išnagrinėti galimybę prižiūrint būsimajai Europos prieglobsčio paramos tarnybai įdiegti Europos tarptautinės apsaugos perkėlimo sistemą siekiant pabėgėlių prašymu suteikti jiems galimybę judėti Europoje ir palengvinti kai kurių valstybių narių naštą;

| 41. | džiaugiasi tuo, kad Komisija ketina pradėti tyrimą siekdama persvarstyti priemones, kuriomis galima būtų Europos Sąjungoje pagerinti finansinį solidarumą, ir susidomėjęs laukia šiuo klausimu parengtų pasiūlymų; |
| --- | --- |

41.

džiaugiasi tuo, kad Komisija ketina pradėti tyrimą siekdama persvarstyti priemones, kuriomis galima būtų Europos Sąjungoje pagerinti finansinį solidarumą, ir susidomėjęs laukia šiuo klausimu parengtų pasiūlymų;

| 42. | palaiko nacionalinių valdžios institucijų, JTPVK ir ES nevyriausybinių organizacijų (NVO) sienų stebėsenos susitarimus ir šiam tikslui reikalingų lėšų skyrimui iš ES Europos išorės sienų fondo; |
| --- | --- |

42.

palaiko nacionalinių valdžios institucijų, JTPVK ir ES nevyriausybinių organizacijų (NVO) sienų stebėsenos susitarimus ir šiam tikslui reikalingų lėšų skyrimui iš ES Europos išorės sienų fondo;

Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis

| 43. | pabrėžia, kad BEPS turėtų visapusiškai atitikti ES tikslus ir veiklą pabėgėlių apsaugos srityje, kurią ji vykdo pasitelkusi ES bendradarbiavimo su besivystančiomis šalimis priemones (pvz., Europos plėtros fondą, Vystomojo bendradarbiavimo priemonę (VBP), Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę ir Europos priemonę demokratijai ir žmogaus teisėms remti) bei ES ir besivystančių šalių partnerystės ir kitus susitarimus (pvz., Kotonu susitarimą bei Afrikos ir ES strateginės partnerystės susitarimą); |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad BEPS turėtų visapusiškai atitikti ES tikslus ir veiklą pabėgėlių apsaugos srityje, kurią ji vykdo pasitelkusi ES bendradarbiavimo su besivystančiomis šalimis priemones (pvz., Europos plėtros fondą, Vystomojo bendradarbiavimo priemonę (VBP), Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę ir Europos priemonę demokratijai ir žmogaus teisėms remti) bei ES ir besivystančių šalių partnerystės ir kitus susitarimus (pvz., Kotonu susitarimą bei Afrikos ir ES strateginės partnerystės susitarimą);

| 44. | pritaria Komisijos požiūriui, kad prieglobsčio klausimai yra sudėtinė vystomojo bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis dalis, o ne krizių valdymo priemonė; be to, dar kartą pabrėžia, kad vystomasis bendradarbiavimas, ypač krizių prevencija, žmogaus teisių priežiūra, konfliktų sprendimas ir taikos kūrimas galėtų padėti užkirsti kelią gyventojų perkėlimams; todėl pažymi, kad BEPS turėtų būti glaudžiai susieta su Europos vystymosi ir humanitarine politika; |
| --- | --- |

44.

pritaria Komisijos požiūriui, kad prieglobsčio klausimai yra sudėtinė vystomojo bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis dalis, o ne krizių valdymo priemonė; be to, dar kartą pabrėžia, kad vystomasis bendradarbiavimas, ypač krizių prevencija, žmogaus teisių priežiūra, konfliktų sprendimas ir taikos kūrimas galėtų padėti užkirsti kelią gyventojų perkėlimams; todėl pažymi, kad BEPS turėtų būti glaudžiai susieta su Europos vystymosi ir humanitarine politika;

| 45. | laukia regioninės apsaugos programų įvertinimo, kuris turi būti atliktas 2009 m.; pabrėžia, kad tokios programos turėtų būti kuriamos stengiantis jas visapusiškai sieti su nacionaliniais ir regioniniais veiksmų planais, su migracijos ir prieglobsčio temine programa, vykdoma pagal vystomojo bendradarbiavimo priemonę, ir apskritai šiomis programomis neturi būti naudojamasi kaip priemone panaikinti valstybių narių ir ES įsipareigojimus; ragina Komisiją geriau koordinuoti įvairių tarnybų šioje srityje atliekamus veiksmus, siekiant gerinti jų sąveiką, ir pranešti Europos Parlamentui apie siekiant šio tikslo dedamas pastangas; |
| --- | --- |

45.

laukia regioninės apsaugos programų įvertinimo, kuris turi būti atliktas 2009 m.; pabrėžia, kad tokios programos turėtų būti kuriamos stengiantis jas visapusiškai sieti su nacionaliniais ir regioniniais veiksmų planais, su migracijos ir prieglobsčio temine programa, vykdoma pagal vystomojo bendradarbiavimo priemonę, ir apskritai šiomis programomis neturi būti naudojamasi kaip priemone panaikinti valstybių narių ir ES įsipareigojimus; ragina Komisiją geriau koordinuoti įvairių tarnybų šioje srityje atliekamus veiksmus, siekiant gerinti jų sąveiką, ir pranešti Europos Parlamentui apie siekiant šio tikslo dedamas pastangas;

| 46. | pripažįsta, kad svarbu stiprinti pradinį prieglobstį suteikiančių šalių priėmimo pajėgumus, ir Europos lygmeniu, bendradarbiaujant su JTPVK, vykdyti persikėlimo programą, kurioje būtų nustatomi bendri kriterijai ir koordinavimo sistemos; |
| --- | --- |

46.

pripažįsta, kad svarbu stiprinti pradinį prieglobstį suteikiančių šalių priėmimo pajėgumus, ir Europos lygmeniu, bendradarbiaujant su JTPVK, vykdyti persikėlimo programą, kurioje būtų nustatomi bendri kriterijai ir koordinavimo sistemos;

| 47. | taip pat prašo įvertinti turimų lėšų tinkamumą su trečiosiomis šalimis susijusioms priemonėms (pvz., apsauga regione), ypač atsižvelgiant į Parlamento deklaruojamą požiūrį, kad šias priemones reikia papildomai finansuoti, o ne perskirstyti plėtrai skiriamas lėšas; |
| --- | --- |

47.

taip pat prašo įvertinti turimų lėšų tinkamumą su trečiosiomis šalimis susijusioms priemonėms (pvz., apsauga regione), ypač atsižvelgiant į Parlamento deklaruojamą požiūrį, kad šias priemones reikia papildomai finansuoti, o ne perskirstyti plėtrai skiriamas lėšas;

| 48. | ragina Komisiją skatinti valstybes nares aktyviau dalyvauti su pabėgėlių persikėlimu susijusioje pasaulinio masto veikloje; |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją skatinti valstybes nares aktyviau dalyvauti su pabėgėlių persikėlimu susijusioje pasaulinio masto veikloje;

| 49. | labai susidomėjęs atkreipia dėmesį į sumanymą nustatyti saugaus atvykimo į šalį procedūras ir labai skatina Komisiją parengti konkrečius šios rūšies priemonių taikymo mechanizmus ir apsvarstyti jų praktinį poveikį; |
| --- | --- |

49.

labai susidomėjęs atkreipia dėmesį į sumanymą nustatyti saugaus atvykimo į šalį procedūras ir labai skatina Komisiją parengti konkrečius šios rūšies priemonių taikymo mechanizmus ir apsvarstyti jų praktinį poveikį;

| 50. | susidomėjęs laukia bendro prieglobsčio prašymų nagrinėjimo už Bendrijos ribų tyrimo, kurį Komisija ketina atlikti 2009 m., rezultatų ir įspėja nepasiduoti pagundai perkelti prieglobsčio prašytojų ir jų prašymų nagrinėjimo naštą ant trečiųjų šalių ar JTPVK pečių; |
| --- | --- |

50.

susidomėjęs laukia bendro prieglobsčio prašymų nagrinėjimo už Bendrijos ribų tyrimo, kurį Komisija ketina atlikti 2009 m., rezultatų ir įspėja nepasiduoti pagundai perkelti prieglobsčio prašytojų ir jų prašymų nagrinėjimo naštą ant trečiųjų šalių ar JTPVK pečių;

*

* *

| 51. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms, FRONTEX ir Jungtinių Tautų Vyriausiajam pabėgėlių reikalų komisarui. |
| --- | --- |

51.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms, FRONTEX ir Jungtinių Tautų Vyriausiajam pabėgėlių reikalų komisarui.

---

(1)  OL L 50, 2003 2 25, p. 1.

(2)  OL L 31, 2003 2 6, p. 18.

(3)  OL L 326, 2005 12 13, p. 13.

(4)  OL L 304, 2004 9 30, p. 12.

(5)  OL C 33 E, 2006 2 9, p. 598.

(6)  OL C 293 E, 2006 12 2, p. 301.

(7)  OL C 146 E, 2008 6 12, p. 364.

(8)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0385.

(9)  OL C 158, 2008 6 21, p. 3.

(10)  OL L 16, 2004 1 23, p. 44.

(11)  2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą (OL L 212, 2001 8 7, p. 12).

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/16

---

2009 m. kovo 10 d., antradienisKomisijos veiksmų planas dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos

P6_TA(2009)0088

2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos (2008/2150(INI))

2010/C 87 E/04

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutartį,

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Audito Rūmų nuomonę Nr. 2/2004 dėl „vieno bendro audito“ modelio (ir pasiūlymo dėl Bendrijos vidaus kontrolės sistemos) (1),

atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 15 d. Komisijos komunikatą dėl veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos (COM(2005)0252),

atsižvelgdamas į 2006 m. sausio 17 d. Komisijos komunikatą dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos veiksmų plano (COM(2006)0009),

atsižvelgdamas į Komisijos veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos įgyvendinimo pirmąją pusmečio pažangos ataskaitą (SEC(2006)1009), paskelbtą 2006 m. liepos 19 d. atsižvelgiant į Parlamento 2006 m. balandžio 27 d. rezoliucijoje dėl 2004 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo (2) pateiktą prašymą,

atsižvelgdamas į Komisijos 2007 m. kovo 7 d. paskelbtą tarpinę pažangos ataskaitą (COM(2007)0086), kurioje aptariama pažanga ir paskelbtos kelios papildomos priemonės,

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 27 d. Komisijos komunikatą „Komisijos Veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos ataskaita“ (COM(2008)0110) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbo dokumentą (SEC(2008)0259),

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 4 d. Komisijos komunikatą „Komisijos laimėjimų valdymo srityje 2007 m. apibendrinimas“ (COM(2008)0338),

atsižvelgdamas į Komisijos metinę ataskaitą biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijai dėl 2007 m. atlikto vidaus audito (COM(2008)0499),

atsižvelgdamas į Komisijos metinę ataskaitą biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijai dėl tolesnių priemonių, susijusių su 2006 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimais (COM(2008)0629 ir COM(2008)0628) ir prie jų pridėtais Komisijos tarnybų darbo dokumentais (SEC(2008)2579 ir SEC(2008)2580),

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų 2007 finansinių metų biudžeto panaudojimo metinę ataskaitą su institucijų atsakymais (3),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto nuomonę (A6–0022/2009),

| A. | kadangi pagal EB sutarties 274 straipsnį Komisija vykdo biudžetą savo pačios atsakomybe, atsižvelgdama į patikimo finansų valdymo principus ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal EB sutarties 274 straipsnį Komisija vykdo biudžetą savo pačios atsakomybe, atsižvelgdama į patikimo finansų valdymo principus ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis,

| B. | kadangi, kaip Komisija siūlo veiksmų plane dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos (veiksmų planas), vienas iš 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (4) (Finansinis reglamentas), iš dalies pakeisto 2006 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (5), principų yra veiksmingos vidaus kontrolės principas, |
| --- | --- |

B.

kadangi, kaip Komisija siūlo veiksmų plane dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos (veiksmų planas), vienas iš 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (4) (Finansinis reglamentas), iš dalies pakeisto 2006 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (5), principų yra veiksmingos vidaus kontrolės principas,

| C. | kadangi veiksmingiausias būdas, kuriuo Komisija galėtų parodyti savo pasiryžimą laikytis skaidrumo ir patikimo finansų valdymo principų, būtų kiek įmanoma labiau remti priemones, kuriomis siekiama pagerinti finansų valdymo kokybę ir pelnyti teigiamą Europos Audito Rūmų (EAR) patikinimo pareiškimą (DAS) (6), |
| --- | --- |

C.

kadangi veiksmingiausias būdas, kuriuo Komisija galėtų parodyti savo pasiryžimą laikytis skaidrumo ir patikimo finansų valdymo principų, būtų kiek įmanoma labiau remti priemones, kuriomis siekiama pagerinti finansų valdymo kokybę ir pelnyti teigiamą Europos Audito Rūmų (EAR) patikinimo pareiškimą (DAS) (6),

| D. | kadangi Ekonomikos ir finansų (ECOFIN) taryba 2005 m. lapkričio 8 d. išvadų 5 dalyje teigia, kad labai svarbu pradėti taikyti integruotą vidaus kontrolės sistemą ir supaprastinti kontrolei taikomas teisės normas, ir prašo, kad Komisija įvertintų kontrolės priemonių sąnaudas pagal išlaidų sritis, |
| --- | --- |

D.

kadangi Ekonomikos ir finansų (ECOFIN) taryba 2005 m. lapkričio 8 d. išvadų 5 dalyje teigia, kad labai svarbu pradėti taikyti integruotą vidaus kontrolės sistemą ir supaprastinti kontrolei taikomas teisės normas, ir prašo, kad Komisija įvertintų kontrolės priemonių sąnaudas pagal išlaidų sritis,

| E. | kadangi siekdama strateginio tikslo – gauti teigiamą EAR DAS, Komisija 2006 m. sausio mėn. priėmė veiksmų planą, kurį rengiant atsižvelgta į EAR rekomendacijas (7), Parlamento 2005 m. balandžio 12 d. rezoliuciją dėl 2003 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo (8) ir 2005 m. lapkričio 8 d. ECOFIN tarybos išvadas, |
| --- | --- |

E.

kadangi siekdama strateginio tikslo – gauti teigiamą EAR DAS, Komisija 2006 m. sausio mėn. priėmė veiksmų planą, kurį rengiant atsižvelgta į EAR rekomendacijas (7), Parlamento 2005 m. balandžio 12 d. rezoliuciją dėl 2003 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo (8) ir 2005 m. lapkričio 8 d. ECOFIN tarybos išvadas,

| F. | kadangi veiksmų planu siekta pašalinti tuometinių Komisijos kontrolės struktūrų spragas ir nustatyta 16 sričių, kuriose iki 2007 m. pabaigos reikėjo įgyvendinti priemones, atsižvelgiant į tai, kad finansinį Sąjungos valdymą būtina gerinti atidžiai stebint Komisijos ir valstybių narių vykdomą kontrolę, |
| --- | --- |

F.

kadangi veiksmų planu siekta pašalinti tuometinių Komisijos kontrolės struktūrų spragas ir nustatyta 16 sričių, kuriose iki 2007 m. pabaigos reikėjo įgyvendinti priemones, atsižvelgiant į tai, kad finansinį Sąjungos valdymą būtina gerinti atidžiai stebint Komisijos ir valstybių narių vykdomą kontrolę,

| G. | kadangi 2007 m. metinės ataskaitos 2 skyriaus 2.29 dalyje (dėl Komisijos vidaus kontrolės sistemos) EAR pažymi, kad 2007 m. Komisijos suvestinėje ataskaitoje gerai vertinama iki tos dienos padaryta pažanga įgyvendinant veiksmus, tačiau nurodoma, kad veiklos veiksmingumo mažinant operacijų klaidų lygį įrodymų dar negalima pateikti, |
| --- | --- |

G.

kadangi 2007 m. metinės ataskaitos 2 skyriaus 2.29 dalyje (dėl Komisijos vidaus kontrolės sistemos) EAR pažymi, kad 2007 m. Komisijos suvestinėje ataskaitoje gerai vertinama iki tos dienos padaryta pažanga įgyvendinant veiksmus, tačiau nurodoma, kad veiklos veiksmingumo mažinant operacijų klaidų lygį įrodymų dar negalima pateikti,

| H. | kadangi, remiantis Komisijos atsakymu į EAR 2007 m. metinės ataskaitos 2.30 dalį, „veiksmų įgyvendinimas yra tęstinis procesas ir yra energingai vykdomas. Veiksmų poveikis yra tikrai vėlesnis už jų įgyvendinimą 2006 ir 2007 m., Pirmoji poveikio ataskaita bus pateikta 2009 m. pradžioje“, |
| --- | --- |

H.

kadangi, remiantis Komisijos atsakymu į EAR 2007 m. metinės ataskaitos 2.30 dalį, „veiksmų įgyvendinimas yra tęstinis procesas ir yra energingai vykdomas. Veiksmų poveikis yra tikrai vėlesnis už jų įgyvendinimą 2006 ir 2007 m., Pirmoji poveikio ataskaita bus pateikta 2009 m. pradžioje“,

| 1. | palankiai vertina bendrą pažangą, padarytą rengiant veiksmų planą, ir tai, kad dauguma priemonių įgyvendintos ir dauguma veiksmų plane įvardytų spragų pašalintos; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina bendrą pažangą, padarytą rengiant veiksmų planą, ir tai, kad dauguma priemonių įgyvendintos ir dauguma veiksmų plane įvardytų spragų pašalintos;

| 2. | pabrėžia, kad Komisijos veiksmų plane numatyta veiksminga integruota vidaus kontrolė sudarys Komisijai ir valstybėms narėms sąlygas, atsižvelgiant į politinius tikslus ir Parlamento prioritetus, geriau vykdyti ES biudžetą; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad Komisijos veiksmų plane numatyta veiksminga integruota vidaus kontrolė sudarys Komisijai ir valstybėms narėms sąlygas, atsižvelgiant į politinius tikslus ir Parlamento prioritetus, geriau vykdyti ES biudžetą;

| 3. | apgailestauja dėl to, kad šiais klausimais nekalbama aiškiai, ir ragina Komisiją nurodyti, kokiame etape kurdama integruotos vidaus kontrolės sistemą ji dabar esanti ir kada ji tikisi, kad priemonės, kurių buvo imtasi, turės apčiuopiamą ir teigiamą poveikį operacijų teisėtumui ir tvarkingumui; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja dėl to, kad šiais klausimais nekalbama aiškiai, ir ragina Komisiją nurodyti, kokiame etape kurdama integruotos vidaus kontrolės sistemą ji dabar esanti ir kada ji tikisi, kad priemonės, kurių buvo imtasi, turės apčiuopiamą ir teigiamą poveikį operacijų teisėtumui ir tvarkingumui;

| 4. | atkreipia dėmesį į 2009 m. vasario 4 d. Komisijos priimtą poveikio ataskaitą (COM(2009)0043) ir atsižvelgs į tą ataskaitą rezoliucijoje dėl 2007 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į 2009 m. vasario 4 d. Komisijos priimtą poveikio ataskaitą (COM(2009)0043) ir atsižvelgs į tą ataskaitą rezoliucijoje dėl 2007 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo;

| 5. | atkreipia dėmesį į Komisijos pastangas, bet apgailestauja dėl to, kad iki šiol ji negalėjo pateikti išsamių ir patikimų duomenų apie susigrąžintas sumas ir finansinius pataisymus dėl problemų, susijusių su valstybių narių duomenų teikimu; ragina Komisiją išspręsti šias su duomenų teikimu susijusias problemas ir tikisi, kad ji pateiks išsamų naujosios duomenų teikimo sistemos kūrimo ir taikymo tvarkaraštį; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į Komisijos pastangas, bet apgailestauja dėl to, kad iki šiol ji negalėjo pateikti išsamių ir patikimų duomenų apie susigrąžintas sumas ir finansinius pataisymus dėl problemų, susijusių su valstybių narių duomenų teikimu; ragina Komisiją išspręsti šias su duomenų teikimu susijusias problemas ir tikisi, kad ji pateiks išsamų naujosios duomenų teikimo sistemos kūrimo ir taikymo tvarkaraštį;

| 6. | pažymi, kad veiksmų plano pasisekimas bus vertinamas pagal priemonių poveikį, pastebimą iš mažėjančio klaidų skaičiaus ir geriau EAR vertinimų kontrolės sistemų; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad veiksmų plano pasisekimas bus vertinamas pagal priemonių poveikį, pastebimą iš mažėjančio klaidų skaičiaus ir geriau EAR vertinimų kontrolės sistemų;

| 7. | tikisi, kad ši pažanga iš tiesų atsispindės EAR 2008 m. metinėje ataskaitoje; |
| --- | --- |

7.

tikisi, kad ši pažanga iš tiesų atsispindės EAR 2008 m. metinėje ataskaitoje;

| 8. | ragina Komisiją skaidriau atlikti veiksmų plano poveikio vertinimą ir visapusiškai prižiūrėti jo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją skaidriau atlikti veiksmų plano poveikio vertinimą ir visapusiškai prižiūrėti jo įgyvendinimą;

4, 10 ir 10N priemonės. Klaidų lygis arba priimtina klaidų rizika. Veiklos išlaidų ir kontrolės sistemos sąnaudų pusiausvyros analizė

| 9. | apgailestauja, kad, palyginti su nustatytu tvarkaraščiu, vėluojama įgyvendinti dvi šios kadencijos Parlamentui svarbiausias priemones; |
| --- | --- |

9.

apgailestauja, kad, palyginti su nustatytu tvarkaraščiu, vėluojama įgyvendinti dvi šios kadencijos Parlamentui svarbiausias priemones;

| 10. | itin apgailestauja dėl to, kad dar neįgyvendinta veiksmų plano 4 priemonė, susijusi su tarpinstitucine iniciatyva dėl pagrindinių principų, į kuriuos reikia atsižvelgti vertinant toleruotiną operacijų riziką; pritaria EAR nuomonėje Nr. 4/2006 (9) pateikiamam teiginiui, kad nors toleruotinas rizikos lygis yra gyvybiškai svarbi integruotos kontrolės sistemos sąvoka, dar neišsiaiškinta, kaip jį nustatyti; |
| --- | --- |

10.

itin apgailestauja dėl to, kad dar neįgyvendinta veiksmų plano 4 priemonė, susijusi su tarpinstitucine iniciatyva dėl pagrindinių principų, į kuriuos reikia atsižvelgti vertinant toleruotiną operacijų riziką; pritaria EAR nuomonėje Nr. 4/2006 (9) pateikiamam teiginiui, kad nors toleruotinas rizikos lygis yra gyvybiškai svarbi integruotos kontrolės sistemos sąvoka, dar neišsiaiškinta, kaip jį nustatyti;

| 11. | pabrėžia, kad 2005 m. metinės ataskaitos (10) 2.9 ir 2.10 dalyse EAR jau pabrėžė, jog diegiant integruotos vidaus kontrolės sistemą „vienas svarbiausių Komisijos priimtų tikslų yra kontrolės priemonių proporcingumas ir išlaidų efektyvumas“; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad 2005 m. metinės ataskaitos (10) 2.9 ir 2.10 dalyse EAR jau pabrėžė, jog diegiant integruotos vidaus kontrolės sistemą „vienas svarbiausių Komisijos priimtų tikslų yra kontrolės priemonių proporcingumas ir išlaidų efektyvumas“;

| 12. | be to, primena, kad minėtosiose 2005 m. lapkričio 8 d. išvadose ECOFIN taryba teigė, kad Taryba, atsižvelgdama į Audito Rūmų nuomonę Nr. 2/2004, mano, kad ji turėtų susitarti su Europos Parlamentu dėl toleruotinos operacijų rizikos, atsižvelgdama į skirtingos politikos kontekste numatytos kontrolės kainą ir pranašumus bei atitinkamą išlaidų sumą; |
| --- | --- |

12.

be to, primena, kad minėtosiose 2005 m. lapkričio 8 d. išvadose ECOFIN taryba teigė, kad Taryba, atsižvelgdama į Audito Rūmų nuomonę Nr. 2/2004, mano, kad ji turėtų susitarti su Europos Parlamentu dėl toleruotinos operacijų rizikos, atsižvelgdama į skirtingos politikos kontekste numatytos kontrolės kainą ir pranašumus bei atitinkamą išlaidų sumą;

| 13. | pažymi, kad 2007 m. metinės ataskaitos 2.42 dalies c punkte EAR rekomenduoja daryti pažangą svarstant toleruotinos rizikos sąvoką, o šios ataskaitos 1 skyriaus („Patikinimo pareiškimas ir patvirtinanti informacija“) 1.52 dalies c punkte teigiama, kad „pusiausvyra tarp sąnaudų ir atskirose išlaidų srityse išliekančios rizikos yra tokia svarbi, kad Europos Sąjungos piliečių vardu turėtų būti patvirtinta politiniu lygmeniu (t. y. tai turėtų padaryti biudžeto valdymo arba biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos)“; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad 2007 m. metinės ataskaitos 2.42 dalies c punkte EAR rekomenduoja daryti pažangą svarstant toleruotinos rizikos sąvoką, o šios ataskaitos 1 skyriaus („Patikinimo pareiškimas ir patvirtinanti informacija“) 1.52 dalies c punkte teigiama, kad „pusiausvyra tarp sąnaudų ir atskirose išlaidų srityse išliekančios rizikos yra tokia svarbi, kad Europos Sąjungos piliečių vardu turėtų būti patvirtinta politiniu lygmeniu (t. y. tai turėtų padaryti biudžeto valdymo arba biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos)“;

| 14. | ragina Komisiją skubiai priimti žadėtą komunikatą šiuo klausimu siekiant atnaujinti tarpinstitucines diskusijas dėl toleruotinos rizikos, kaip Parlamentas jau prašė savo 2007 m. balandžio 24 d. biudžeto įvykdymo patvirtinimo rezoliucijoje dėl 2005 finansinių metų (11) ir 2008 m. balandžio 22 d. biudžeto įvykdymo patvirtinimo rezoliucijoje dėl 2006 finansinių metų (12); ragina Komisiją visiškai atskleisti visuomenei, kokiais metodais nustatomas klaidų skaičius; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją skubiai priimti žadėtą komunikatą šiuo klausimu siekiant atnaujinti tarpinstitucines diskusijas dėl toleruotinos rizikos, kaip Parlamentas jau prašė savo 2007 m. balandžio 24 d. biudžeto įvykdymo patvirtinimo rezoliucijoje dėl 2005 finansinių metų (11) ir 2008 m. balandžio 22 d. biudžeto įvykdymo patvirtinimo rezoliucijoje dėl 2006 finansinių metų (12); ragina Komisiją visiškai atskleisti visuomenei, kokiais metodais nustatomas klaidų skaičius;

| 15. | todėl mano, kad Komisija, remdamasi kontrolės sistemų proporcingumo ir išlaidų efektyvumo principais (kainos ir kokybės santykiu), privalo įvertinti sąsają tarp išteklių, kuriuos ji gali panaudoti tam tikroje konkrečioje politikos srityje, ir tos išteklių dalies, kurią naudoja atitinkamų išlaidų sričių kontrolės sistemoms, kaip Parlamentas prašė rezoliucijoje dėl 2005 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo; |
| --- | --- |

15.

todėl mano, kad Komisija, remdamasi kontrolės sistemų proporcingumo ir išlaidų efektyvumo principais (kainos ir kokybės santykiu), privalo įvertinti sąsają tarp išteklių, kuriuos ji gali panaudoti tam tikroje konkrečioje politikos srityje, ir tos išteklių dalies, kurią naudoja atitinkamų išlaidų sričių kontrolės sistemoms, kaip Parlamentas prašė rezoliucijoje dėl 2005 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo;

| 16. | primena Komisijai, kaip svarbu atlikti lyginamąjį tyrimą, kuris taptų vieninteliu pagrindu nustatyti toleruotiną rizikos lygį, ir perduoti jo rezultatus Parlamentui, Tarybai ir EAR; |
| --- | --- |

16.

primena Komisijai, kaip svarbu atlikti lyginamąjį tyrimą, kuris taptų vieninteliu pagrindu nustatyti toleruotiną rizikos lygį, ir perduoti jo rezultatus Parlamentui, Tarybai ir EAR;

| 17. | mano, kad kontrolės veikloje naudojamų išteklių ir šios kontrolės rezultato naudingumo santykis turi tapti pagrindiniu elementu, į kurį turėtų atsižvelgti EAR; |
| --- | --- |

17.

mano, kad kontrolės veikloje naudojamų išteklių ir šios kontrolės rezultato naudingumo santykis turi tapti pagrindiniu elementu, į kurį turėtų atsižvelgti EAR;

| 18. | pabrėžia labai svarbų EAR 2007 m. metinės ataskaitos 1.52 dalies d punkte pateiktą pastebėjimą, kad „jei schemos negalima tinkamai įgyvendinti nustačius priimtiną sąnaudų lygį esant toleruotinai rizikai, tokia schema turėtų būti iš naujo apsvarstyta“; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia labai svarbų EAR 2007 m. metinės ataskaitos 1.52 dalies d punkte pateiktą pastebėjimą, kad „jei schemos negalima tinkamai įgyvendinti nustačius priimtiną sąnaudų lygį esant toleruotinai rizikai, tokia schema turėtų būti iš naujo apsvarstyta“;

| 19. | ragina Komisiją pateikti patikimą su 10 ir 10N priemonėmis susijusią informaciją apie kontrolės sistemų sąnaudas ir galimas supaprastinimo priemones, siekiant sėkmingiau rasti pusiausvyrą tarp kontrolės poreikio ir tikslo sumažinti administracinę naštą tiems, kurie prašo ES lėšų ir kurie jas gauna; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją pateikti patikimą su 10 ir 10N priemonėmis susijusią informaciją apie kontrolės sistemų sąnaudas ir galimas supaprastinimo priemones, siekiant sėkmingiau rasti pusiausvyrą tarp kontrolės poreikio ir tikslo sumažinti administracinę naštą tiems, kurie prašo ES lėšų ir kurie jas gauna;

| 20. | primena savo ir Audito Rūmų nuomonę, kad sudėtingos ar neaiškios taisyklės ir sudėtingi teisiniai reikalavimai neigiamai veikia ES išlaidų teisėtumą ir tvarkingumą; mano, kad supaprastinimo klausimas turi būti aptartas kaip svarbi kitos Finansinio reglamento reformos ir būsimo ES finansavimo programų teisinio pagrindo dalis; |
| --- | --- |

20.

primena savo ir Audito Rūmų nuomonę, kad sudėtingos ar neaiškios taisyklės ir sudėtingi teisiniai reikalavimai neigiamai veikia ES išlaidų teisėtumą ir tvarkingumą; mano, kad supaprastinimo klausimas turi būti aptartas kaip svarbi kitos Finansinio reglamento reformos ir būsimo ES finansavimo programų teisinio pagrindo dalis;

1, 3, 3N, 5, 10, 10a, 11N, 13 ir 15 priemonės. Bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis poreikis

| 21. | pabrėžia, kad įgyvendinant 1, 3, 3N, 5, 10, 10a, 11N, 13 ir 15 priemones Komisija priklauso ir nuo bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis; pabrėžia, kad Parlamentas visiškai palaiko šias priemones, ir todėl ragina Komisiją išnaudoti visas turimas galimybes, kad jos būtų kuo greičiau visiškai įgyvendintos; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad įgyvendinant 1, 3, 3N, 5, 10, 10a, 11N, 13 ir 15 priemones Komisija priklauso ir nuo bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis; pabrėžia, kad Parlamentas visiškai palaiko šias priemones, ir todėl ragina Komisiją išnaudoti visas turimas galimybes, kad jos būtų kuo greičiau visiškai įgyvendintos;

| 22. | primena minėtajame 2008 m. Komisijos komunikate (COM(2008)0110) pateikiamą teiginį, kad 1, 3, 3N, 5, 8 ir 13 priemonės baigtos; |
| --- | --- |

22.

primena minėtajame 2008 m. Komisijos komunikate (COM(2008)0110) pateikiamą teiginį, kad 1, 3, 3N, 5, 8 ir 13 priemonės baigtos;

| 23. | vis dėlto pažymi, kad iki šiol nežino, ar esama šį teiginį patvirtinančių dokumentų ar pareiškimų; todėl labai abejoja, ar šios priemonės baigtos, ar įgyvendintos ir ar turėjo poveikį veiksmų plano įgyvendinimo pažangai; |
| --- | --- |

23.

vis dėlto pažymi, kad iki šiol nežino, ar esama šį teiginį patvirtinančių dokumentų ar pareiškimų; todėl labai abejoja, ar šios priemonės baigtos, ar įgyvendintos ir ar turėjo poveikį veiksmų plano įgyvendinimo pažangai;

| 24. | ragina Audito Rūmus pateikti išsamesnių duomenų apie bendradarbiavimą su atitinkamomis nacionalinėmis institucijomis ir nurodyti, kada šis bendradarbiavimas turės akivaizdų teigiamą poveikį; |
| --- | --- |

24.

ragina Audito Rūmus pateikti išsamesnių duomenų apie bendradarbiavimą su atitinkamomis nacionalinėmis institucijomis ir nurodyti, kada šis bendradarbiavimas turės akivaizdų teigiamą poveikį;

5 ir 13 priemonės. Skatinimas naudoti metinius apibendrinimus ir vadovybės deklaracijas

| 25. | palankiai vertina pirmą kartą 2008 m. vasario 15 d. valstybių narių pateiktus nacionaliniu lygiu atliktų auditų ir pateiktų deklaracijų metinius apibendrinimus, kurie yra didelis žingsnis siekiant gerinti ES lėšų valdymą; tačiau apgailestauja, kad trūksta skaidrumo šių metinių apibendrinimų, kurių Komisija neatsiuntė Parlamentui, klausimu; |
| --- | --- |

25.

palankiai vertina pirmą kartą 2008 m. vasario 15 d. valstybių narių pateiktus nacionaliniu lygiu atliktų auditų ir pateiktų deklaracijų metinius apibendrinimus, kurie yra didelis žingsnis siekiant gerinti ES lėšų valdymą; tačiau apgailestauja, kad trūksta skaidrumo šių metinių apibendrinimų, kurių Komisija neatsiuntė Parlamentui, klausimu;

| 26. | palankiai vertina nuo 2008 m. teikiamus metinius apibendrinimus ir struktūrinius fondus administruojančių generalinių direktoratų 2006 m. bei 2007 m. metinėse veiklos ataskaitose pateiktus vertinimus ir deklaracijas, bet anaiptol nemano, kad 5 ir 13 priemonės baigtos, nes Parlamentui pateikta nepakankamai informacijos; |
| --- | --- |

26.

palankiai vertina nuo 2008 m. teikiamus metinius apibendrinimus ir struktūrinius fondus administruojančių generalinių direktoratų 2006 m. bei 2007 m. metinėse veiklos ataskaitose pateiktus vertinimus ir deklaracijas, bet anaiptol nemano, kad 5 ir 13 priemonės baigtos, nes Parlamentui pateikta nepakankamai informacijos;

| 27. | apgailestauja, kad Parlamentas iki šiol iš Komisijos negavo visos informacijos, susijusios su pirmųjų metinių apibendrinimų vertinimu ir lyginamąja analize; |
| --- | --- |

27.

apgailestauja, kad Parlamentas iki šiol iš Komisijos negavo visos informacijos, susijusios su pirmųjų metinių apibendrinimų vertinimu ir lyginamąja analize;

| 28. | be to, pažymi, kad 2007 m. metinėje ataskaitoje EAR teigia, kad metiniai apibendrinimai pateikiami nevienoda forma, todėl kol kas jų negalima laikyti patikimu kontrolės sistemų veikimo ir veiksmingumo įvertinimu; |
| --- | --- |

28.

be to, pažymi, kad 2007 m. metinėje ataskaitoje EAR teigia, kad metiniai apibendrinimai pateikiami nevienoda forma, todėl kol kas jų negalima laikyti patikimu kontrolės sistemų veikimo ir veiksmingumo įvertinimu;

11N priemonė. Klaidų tipologijos parengimas ir jų ryšio su išieškojimais ir finansiniais pataisymais nustatymas

| 29. | apgailestauja, kad nepaisant nemažų Komisijos pastangų, anot EAR, Komisija negalėjo pateikti galutinių duomenų ar įrodyti, kad galiausiai pateikti duomenys aiškiai atitiks paskelbtas finansines ataskaitas; |
| --- | --- |

29.

apgailestauja, kad nepaisant nemažų Komisijos pastangų, anot EAR, Komisija negalėjo pateikti galutinių duomenų ar įrodyti, kad galiausiai pateikti duomenys aiškiai atitiks paskelbtas finansines ataskaitas;

| 30. | ragina Komisiją baigti įgyvendinti šią svarbią priemonę, kad būtų galima pagerinti atitiktį atskaitomybės reikalavimams ir valstybių narių pateikiamų duomenų tikslumą; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją baigti įgyvendinti šią svarbią priemonę, kad būtų galima pagerinti atitiktį atskaitomybės reikalavimams ir valstybių narių pateikiamų duomenų tikslumą;

8N priemonė. Bendradarbiavimas su aukščiausiomis valstybių narių audito institucijomis ir nustatymas, kaip panaudoti jų darbą rengiant patikinimą

| 31. | pažymi, kad nepriklausomos aukščiausiosios audito institucijos, nors jos ir nėra vidaus kontrolės sistemos dalis, būdamos nacionalinių viešųjų išlaidų išorės auditorės, gali atlikti pagrindinį vaidmenį vykdant viešųjų lėšų auditą; |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad nepriklausomos aukščiausiosios audito institucijos, nors jos ir nėra vidaus kontrolės sistemos dalis, būdamos nacionalinių viešųjų išlaidų išorės auditorės, gali atlikti pagrindinį vaidmenį vykdant viešųjų lėšų auditą;

| 32. | visiškai palaiko Komisijos pradėtą bendradarbiavimą su kai kuriomis valstybių narių aukščiausiosiomis audito institucijomis ir ragina nuolat palaikyti su jomis ryšius siekiant nustatyti, kaip panaudoti jų darbą rengiant patikinimą dėl programų valstybėse narėse vykdymo; |
| --- | --- |

32.

visiškai palaiko Komisijos pradėtą bendradarbiavimą su kai kuriomis valstybių narių aukščiausiosiomis audito institucijomis ir ragina nuolat palaikyti su jomis ryšius siekiant nustatyti, kaip panaudoti jų darbą rengiant patikinimą dėl programų valstybėse narėse vykdymo;

| 33. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą sukurti struktūrišką metodą ryšiams su valstybių narių aukščiausiosiomis audito institucijomis palaikyti ir ragina Komisiją artimai bendradarbiaujant su EAR baigti įgyvendinti šią priemonę; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą sukurti struktūrišką metodą ryšiams su valstybių narių aukščiausiosiomis audito institucijomis palaikyti ir ragina Komisiją artimai bendradarbiaujant su EAR baigti įgyvendinti šią priemonę;

*

* *

| 34. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

34.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 107, 2004 4 30, p. 1.

(2)  OL L 340, 2006 12 6, p. 5.

(3)  OL C 286, 2008 11 10, p. 1.

(4)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1

(5)  OL L 390, 2006 12 30, p. 1.

(6)  Prancūziško termino „Déclaration d'assurance“ santrumpa.

(7)  Nuomonė Nr. 2/2004 (OL C 107, 2004 4 30, p. 1) (Nuomonė dėl vadinamojo vieno bendro audito).

(8)  OL L 196, 2005 7 27, p. 4.

(9)  OL C 273, 2006 11 9, p. 2.

(10)  OL C 263, 2006 10 31, p. 1.

(11)  OL L 187, 2008 7 15, p. 25.

(12)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0133.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/21

---

2009 m. kovo 10 d., antradienisValstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimas renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose

P6_TA(2009)0089

2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose (2008/2180(INI))

2010/C 87 E/05

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą apie 2001 m. gegužės 28 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1206/2001 dėl valstybių narių teismų tarpusavio bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose taikymą (COM(2007)0769),

atsižvelgdamas į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1206/2001 (1),

atsižvelgdamas į tebevykstantį Hagos konferencijos darbą 1970 m. kovo 18 d. Hagos konvencijos dėl įrodymų civilinėse ar komercinėse bylose rinkimo užsienyje praktinio veikimo klausimu,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6-0058/2009),

| A. | kadangi Reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 buvo taikomas ne taip veiksmingai, kaip tai galėjo būti daroma, ir todėl reikia imtis tolesnių priemonių, siekiant pagerinti valstybių narių teismų bendradarbiavimą įrodymų rinkimo srityje ir didinant reglamento veiksmingumą, |
| --- | --- |

A.

kadangi Reglamentas (EB) Nr. 1206/2001 buvo taikomas ne taip veiksmingai, kaip tai galėjo būti daroma, ir todėl reikia imtis tolesnių priemonių, siekiant pagerinti valstybių narių teismų bendradarbiavimą įrodymų rinkimo srityje ir didinant reglamento veiksmingumą,

| B. | kadangi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1206/2001 tikslas – gerinti, supaprastinti ir paspartinti teismų bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose procesą, |
| --- | --- |

B.

kadangi Tarybos reglamento (EB) Nr. 1206/2001 tikslas – gerinti, supaprastinti ir paspartinti teismų bendradarbiavimo renkant įrodymus civilinėse ar komercinėse bylose procesą,

| C. | kadangi nors Komisija 2006 m. pabaigoje – 2007 m. pradžioje inicijavo iš viso 50 000 praktikos vadovo kopijų išplatinimą valstybėse narėse, tai įvyko pernelyg vėlai, todėl turi būti imtasi daugiau ir tolesnių priemonių, kad proceso dalyviai, ypač teismai ir teisininkai, būtų geriau informuoti apie reglamentą, |
| --- | --- |

C.

kadangi nors Komisija 2006 m. pabaigoje – 2007 m. pradžioje inicijavo iš viso 50 000 praktikos vadovo kopijų išplatinimą valstybėse narėse, tai įvyko pernelyg vėlai, todėl turi būti imtasi daugiau ir tolesnių priemonių, kad proceso dalyviai, ypač teismai ir teisininkai, būtų geriau informuoti apie reglamentą,

| D. | kadangi nepaisant to Komisija išsiaiškino, jog „nustatyta daug atvejų“, kai viršijamas 90 dienų prašymų surinkti įrodymus įvykdymo laikotarpis, kuris nurodytas reglamento 10 straipsnio 1 dalyje, ir kad „tam tikrais atvejais prireikia daugiau kaip 6 mėn.“, |
| --- | --- |

D.

kadangi nepaisant to Komisija išsiaiškino, jog „nustatyta daug atvejų“, kai viršijamas 90 dienų prašymų surinkti įrodymus įvykdymo laikotarpis, kuris nurodytas reglamento 10 straipsnio 1 dalyje, ir kad „tam tikrais atvejais prireikia daugiau kaip 6 mėn.“,

| E. | kadangi tik nedaugelis valstybių narių šiuo metu turi vaizdo konferencijų įrangą, todėl ši technika naudojama nepakankamai; kadangi valstybės narės nepakankamai skatina modernių ryšio priemonių diegimą, o Komisija taip pat nepateikia konkrečių pasiūlymų, kaip pagerinti padėtį šioje srityje, |
| --- | --- |

E.

kadangi tik nedaugelis valstybių narių šiuo metu turi vaizdo konferencijų įrangą, todėl ši technika naudojama nepakankamai; kadangi valstybės narės nepakankamai skatina modernių ryšio priemonių diegimą, o Komisija taip pat nepateikia konkrečių pasiūlymų, kaip pagerinti padėtį šioje srityje,

| 1. | neigiamai vertina pavėluotą minėtos Komisijos ataskaitos pateikimą, kuri pagal Reglamento (EB) Nr. 1206/2001 23 straipsnį turėjo būti pateikta iki 2007 m. sausio 1 d., o buvo pateikta tik 2007 m. gruodžio 5 d.; |
| --- | --- |

1.

neigiamai vertina pavėluotą minėtos Komisijos ataskaitos pateikimą, kuri pagal Reglamento (EB) Nr. 1206/2001 23 straipsnį turėjo būti pateikta iki 2007 m. sausio 1 d., o buvo pateikta tik 2007 m. gruodžio 5 d.;

| 2. | sutinka su Komisija, kad valstybės narės turi dėti daugiau pastangų atkreipti valstybių narių teisėjų ir teisininkų dėmesį į reglamentą, siekiant paskatinti tiesioginius ryšius tarp teismų, nes pasirodė, kad galimybė pasinaudoti reglamento 17 straipsnyje numatytu tiesioginiu įrodymų rinkimu padeda supaprastinti ir paspartinti įrodymų rinkimą be jokių ypatingų problemų; |
| --- | --- |

2.

sutinka su Komisija, kad valstybės narės turi dėti daugiau pastangų atkreipti valstybių narių teisėjų ir teisininkų dėmesį į reglamentą, siekiant paskatinti tiesioginius ryšius tarp teismų, nes pasirodė, kad galimybė pasinaudoti reglamento 17 straipsnyje numatytu tiesioginiu įrodymų rinkimu padeda supaprastinti ir paspartinti įrodymų rinkimą be jokių ypatingų problemų;

| 3. | mano, kad svarbu turėti omenyje, kad reglamente numatytos centrinės įstaigos vis dar turi atlikti svarbų vaidmenį prižiūrėdamos teismų, kurie atsakingi už prašymų pagal šį reglamentą nagrinėjimą, darbą ir spręsdamos problemas, jei jų kyla; pabrėžia, kad Europos teisminis tinklas gali padėti spręsti problemas, kurių neišsprendė centrinės įstaigos, ir kad kreipimasis į šias įstaigas gali būti apribotas, jei prašantieji teismai būtų geriau informuoti apie reglamentą; mano, kad centrinių įstaigų pagalba gali būti labai reikšminga mažiems vietos teismams, kurie pirmą kartą susiduria su įrodymų rinkimo tarpvalstybiniu mastu problema; |
| --- | --- |

3.

mano, kad svarbu turėti omenyje, kad reglamente numatytos centrinės įstaigos vis dar turi atlikti svarbų vaidmenį prižiūrėdamos teismų, kurie atsakingi už prašymų pagal šį reglamentą nagrinėjimą, darbą ir spręsdamos problemas, jei jų kyla; pabrėžia, kad Europos teisminis tinklas gali padėti spręsti problemas, kurių neišsprendė centrinės įstaigos, ir kad kreipimasis į šias įstaigas gali būti apribotas, jei prašantieji teismai būtų geriau informuoti apie reglamentą; mano, kad centrinių įstaigų pagalba gali būti labai reikšminga mažiems vietos teismams, kurie pirmą kartą susiduria su įrodymų rinkimo tarpvalstybiniu mastu problema;

| 4. | pritaria tam, kad dažnai būtų naudojamos informacinės technologijos ir rengiamos vaizdo konferencijos, derinamos su saugia elektroninių laiškų siuntimo ir gavimo sistema, ir tai atėjus laikui turėtų tapti įprastu prašymų surinkti įrodymus pateikimo būdu; pažymi, kad kai kurios valstybės narės, pateikdamos atsakymus į Hagos konferencijos parengtą klausimyną, mini problemas, susijusias su vaizdo konferencijų suderinamumu, ir mano, kad į tai turėtų būti atsižvelgiama Europos e. teisingumo strategijoje; |
| --- | --- |

4.

pritaria tam, kad dažnai būtų naudojamos informacinės technologijos ir rengiamos vaizdo konferencijos, derinamos su saugia elektroninių laiškų siuntimo ir gavimo sistema, ir tai atėjus laikui turėtų tapti įprastu prašymų surinkti įrodymus pateikimo būdu; pažymi, kad kai kurios valstybės narės, pateikdamos atsakymus į Hagos konferencijos parengtą klausimyną, mini problemas, susijusias su vaizdo konferencijų suderinamumu, ir mano, kad į tai turėtų būti atsižvelgiama Europos e. teisingumo strategijoje;

| 5. | mano, kad tai, jog daugelis valstybių narių vis dar neturi vaizdo konferencijoms rengti reikalingos įrangos, ir Komisijos išaiškinimas, kad vis dar retai naudojamasi moderniomis ryšio priemonėmis, patvirtina planų dėl neseniai Parlamento teisės reikalų komiteto rekomenduotos Europos e. teisingumo strategijos tikslingumą; ragina valstybes nares daugiau lėšų skirti modernių ryšio priemonių įrangai teismuose ir teisėjų mokymui jomis naudotis ir ragina Komisiją pateikti konkrečių pasiūlymų dėl šios padėties pagerinimo; mano, kad kuo greičiau tinkamu mastu turi būti suteikta Europos Sąjungos pagalba ir finansinė parama; |
| --- | --- |

5.

mano, kad tai, jog daugelis valstybių narių vis dar neturi vaizdo konferencijoms rengti reikalingos įrangos, ir Komisijos išaiškinimas, kad vis dar retai naudojamasi moderniomis ryšio priemonėmis, patvirtina planų dėl neseniai Parlamento teisės reikalų komiteto rekomenduotos Europos e. teisingumo strategijos tikslingumą; ragina valstybes nares daugiau lėšų skirti modernių ryšio priemonių įrangai teismuose ir teisėjų mokymui jomis naudotis ir ragina Komisiją pateikti konkrečių pasiūlymų dėl šios padėties pagerinimo; mano, kad kuo greičiau tinkamu mastu turi būti suteikta Europos Sąjungos pagalba ir finansinė parama;

| 6. | mano, kad atsižvelgiant į e. teisingumo strategiją reikėtų dėti pastangas padėti teismams patenkinti vertimo raštu ir žodžiu poreikį, atsiradusį renkant įrodymus įvairiose padidėjusios Europos Sąjungos valstybėse; |
| --- | --- |

6.

mano, kad atsižvelgiant į e. teisingumo strategiją reikėtų dėti pastangas padėti teismams patenkinti vertimo raštu ir žodžiu poreikį, atsiradusį renkant įrodymus įvairiose padidėjusios Europos Sąjungos valstybėse;

| 7. | itin susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija išsiaiškino, jog „nustatyta daug atvejų“, kai viršijamas 90 dienų prašymų surinkti įrodymus įvykdymo laikotarpis, kuris nurodytas reglamento 10 straipsnio 1 dalyje, ir kad „tam tikrais atvejais prireikia daugiau kaip 6 mėn.“; ragina Komisiją kuo greičiau pateikti konkrečių pasiūlymų dėl šios problemos sprendimo priemonių, taip pat apsvarstant skundų nagrinėjimo institucijos arba kontaktinio centro Europos teisminiame tinkle numatymo galimybę; |
| --- | --- |

7.

itin susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija išsiaiškino, jog „nustatyta daug atvejų“, kai viršijamas 90 dienų prašymų surinkti įrodymus įvykdymo laikotarpis, kuris nurodytas reglamento 10 straipsnio 1 dalyje, ir kad „tam tikrais atvejais prireikia daugiau kaip 6 mėn.“; ragina Komisiją kuo greičiau pateikti konkrečių pasiūlymų dėl šios problemos sprendimo priemonių, taip pat apsvarstant skundų nagrinėjimo institucijos arba kontaktinio centro Europos teisminiame tinkle numatymo galimybę;

| 8. | kritiškai vertina tai, kad Komisijos ataskaitoje daroma išvada, jog taikant Reglamentą (EB) Nr. 1206/2001 įrodymų rinkimas buvo visapusiškai pagerintas, ir taip pateikiamas klaidingas padėties vertinimas, todėl ragina Komisiją teikti praktinę paramą, inter alia, atsižvelgiant į e. teisingumo strategiją, ir dėti daugiau pastangų, kad būtų išnaudotos pagal reglamentą sudaromos galimybės gerinti civilinio proceso veikimą piliečiams, verslininkams, teisininkams ir teisėjams; |
| --- | --- |

8.

kritiškai vertina tai, kad Komisijos ataskaitoje daroma išvada, jog taikant Reglamentą (EB) Nr. 1206/2001 įrodymų rinkimas buvo visapusiškai pagerintas, ir taip pateikiamas klaidingas padėties vertinimas, todėl ragina Komisiją teikti praktinę paramą, inter alia, atsižvelgiant į e. teisingumo strategiją, ir dėti daugiau pastangų, kad būtų išnaudotos pagal reglamentą sudaromos galimybės gerinti civilinio proceso veikimą piliečiams, verslininkams, teisininkams ir teisėjams;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 174, 2001 6 27, p. 1.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/23 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/23

---

2009 m. kovo 10 d., antradienisDirektyvos 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito įgyvendinimas

P6_TA(2009)0090

2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito įgyvendinimo (2008/2247(INI))

2010/C 87 E/06

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito (1),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 21 d. rezoliuciją dėl Bendrijos teisės taikymo kontrolės – Komisijos 23-ioji metinė ataskaita (2005) (2),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl Bendrijos teisės taikymo kontrolės – Komisijos 24-oji metinė ataskaita (3),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl geresnės teisėkūros 2005: subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymas – 13-oji ataskaita (4),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl geresnio reglamentavimo Europos Sąjungoje (5),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A6-0014/2009),

| A. | kadangi Europos Parlamentas kelis kartus pareiškė, jog ES teisės aktai tik tada turi prasmę, kai jie įgyvendinami valstybėse narėse; todėl turi būti griežčiau kontroliuojama, kaip valstybės narės perkelia į nacionalinę teisę ir vykdo ES teisės aktus; kadangi Parlamentas pasiūlė, jog pasibaigus perkėlimo terminui atsakingasis pranešėjas turi informuoti Parlamentą apie esamą padėtį, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Parlamentas kelis kartus pareiškė, jog ES teisės aktai tik tada turi prasmę, kai jie įgyvendinami valstybėse narėse; todėl turi būti griežčiau kontroliuojama, kaip valstybės narės perkelia į nacionalinę teisę ir vykdo ES teisės aktus; kadangi Parlamentas pasiūlė, jog pasibaigus perkėlimo terminui atsakingasis pranešėjas turi informuoti Parlamentą apie esamą padėtį,

| B. | kadangi 2006 m. gegužės 17 d. Parlamentas ir Taryba patvirtino Direktyvą 2006/43/EB (toliau – direktyva), o perkėlimo į valstybių narių nacionalinę teisę laikotarpis baigėsi 2008 m. birželio 29 d., ir kadangi reikia ištirti, ar ji buvo teisingai perkelta, |
| --- | --- |

B.

kadangi 2006 m. gegužės 17 d. Parlamentas ir Taryba patvirtino Direktyvą 2006/43/EB (toliau – direktyva), o perkėlimo į valstybių narių nacionalinę teisę laikotarpis baigėsi 2008 m. birželio 29 d., ir kadangi reikia ištirti, ar ji buvo teisingai perkelta,

| C. | kadangi Komisijos paskelbtame informaciniame biuletenyje pranešama, kas ir kokius direktyvos straipsnius perkėlė, tačiau jame nepateikta informacijos nei apie tai, kaip jie buvo perkeliami, nei apie tai, ar nacionalinės teisės aktai atitinka būtiniausius direktyvos standartus, |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisijos paskelbtame informaciniame biuletenyje pranešama, kas ir kokius direktyvos straipsnius perkėlė, tačiau jame nepateikta informacijos nei apie tai, kaip jie buvo perkeliami, nei apie tai, ar nacionalinės teisės aktai atitinka būtiniausius direktyvos standartus,

| D. | kadangi direktyvos tikslas dvejopas: pirma, būtina optimizuoti metinės finansinės atskaitomybės audito visoje ES kokybę ir šitaip pagerinti pasitikėjimą šia ataskaita kartu gerinant padėtį finansinėse rinkose, antra, reikia sukurti vienodas audito sektoriaus pradines sąlygas vidaus rinkoje, |
| --- | --- |

D.

kadangi direktyvos tikslas dvejopas: pirma, būtina optimizuoti metinės finansinės atskaitomybės audito visoje ES kokybę ir šitaip pagerinti pasitikėjimą šia ataskaita kartu gerinant padėtį finansinėse rinkose, antra, reikia sukurti vienodas audito sektoriaus pradines sąlygas vidaus rinkoje,

| E. | kadangi dėl šio dvejopo tikslo reikia patikrinti, kaip direktyva perkeliama į valstybių narių teisės aktus, |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl šio dvejopo tikslo reikia patikrinti, kaip direktyva perkeliama į valstybių narių teisės aktus,

| 1. | pažymi, kad Direktyva priimta reaguojant į krizę, susidariusią žlugus bendrovei Enron; pabrėžia, kad dabartinė finansinė krizė pademonstravo aukštos kokybės finansinės atskaitomybės ir audito praktikos svarbą; apgailestauja, kad direktyvą visiškai perkėlė tik 12 valstybių; ragina Komisiją užtikrinti, kad direktyva būtų nedelsiant perkelta į nacionalinę teisę ir vykdoma; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad Direktyva priimta reaguojant į krizę, susidariusią žlugus bendrovei Enron; pabrėžia, kad dabartinė finansinė krizė pademonstravo aukštos kokybės finansinės atskaitomybės ir audito praktikos svarbą; apgailestauja, kad direktyvą visiškai perkėlė tik 12 valstybių; ragina Komisiją užtikrinti, kad direktyva būtų nedelsiant perkelta į nacionalinę teisę ir vykdoma;

| 2. | susirūpinęs patvirtina, kad valstybės narės svarbias sąvokas „visuomenės intereso įmonė“ (6) (VIĮ) ir „tinklas“ (7) aiškina skirtingai; todėl pabrėžia, kad direktyvoje įmonei, laikomai VIĮ, taip pat auditoriui, tikrinančiam šią įmonę, nustatyta įvairių svarbių įsipareigojimų; taip pat pažymi, kad direktyvoje taip pat nustatyti įvairūs papildomi įsipareigojimai audito įmonėms, patenkančioms į tinklo sąvokos taikymo sritį; pažymi, kad reikia nuodugniau apsvarstyti tinklo apibrėžties poveikį ir teisinio aiškumo, susijusio su įmonių atsakomybe dėl kitų tam pačiam tinklui priklausančių įmonių veiksmų, trūkumą; apskritai baiminasi, kad dėl sąvokų apibrėžimų skirtingumo atsiras teisinis netikrumas bei didelės su jų laikymusi susijusios išlaidos, ir galiausiai neigiamai paveiks direktyvos tikslo įgyvendinimą; todėl ragina Komisiją išsamiai persvarstyti apibrėžčių įgyvendinimą bei pastebimą jų nustatymo poveikį ir tariantis su valstybėmis narėmis siekti ilgalaikių ES politikos šioje srityje prioritetų ir būdo, kaip geriausia juos įgyvendinti, vienareikšmiškumo; |
| --- | --- |

2.

susirūpinęs patvirtina, kad valstybės narės svarbias sąvokas „visuomenės intereso įmonė“ (6) (VIĮ) ir „tinklas“ (7) aiškina skirtingai; todėl pabrėžia, kad direktyvoje įmonei, laikomai VIĮ, taip pat auditoriui, tikrinančiam šią įmonę, nustatyta įvairių svarbių įsipareigojimų; taip pat pažymi, kad direktyvoje taip pat nustatyti įvairūs papildomi įsipareigojimai audito įmonėms, patenkančioms į tinklo sąvokos taikymo sritį; pažymi, kad reikia nuodugniau apsvarstyti tinklo apibrėžties poveikį ir teisinio aiškumo, susijusio su įmonių atsakomybe dėl kitų tam pačiam tinklui priklausančių įmonių veiksmų, trūkumą; apskritai baiminasi, kad dėl sąvokų apibrėžimų skirtingumo atsiras teisinis netikrumas bei didelės su jų laikymusi susijusios išlaidos, ir galiausiai neigiamai paveiks direktyvos tikslo įgyvendinimą; todėl ragina Komisiją išsamiai persvarstyti apibrėžčių įgyvendinimą bei pastebimą jų nustatymo poveikį ir tariantis su valstybėmis narėmis siekti ilgalaikių ES politikos šioje srityje prioritetų ir būdo, kaip geriausia juos įgyvendinti, vienareikšmiškumo;

| 3. | pažymi, kad daug valstybių narių dar neįvykdė direktyvos 41 straipsnio, kuriuo remiantis valstybės narės turi įpareigoti VIĮ įsteigti audito komitetą arba panašų organą; mano, kad šis įpareigojimas – svarbi priemonė užtikrinti nepriklausomą VIĮ metinės finansinės atskaitomybės teisės aktų nustatytą auditą; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad daug valstybių narių dar neįvykdė direktyvos 41 straipsnio, kuriuo remiantis valstybės narės turi įpareigoti VIĮ įsteigti audito komitetą arba panašų organą; mano, kad šis įpareigojimas – svarbi priemonė užtikrinti nepriklausomą VIĮ metinės finansinės atskaitomybės teisės aktų nustatytą auditą;

| 4. | pabrėžia, kad pastarojo meto patirtis parodė, jog būtina, kad audito komitetų nariai, nepriklausomi direktoriai, stebėtojų tarybos nariai ir auditoriai palaikytų dažnus ir aukštos kokybės tarpusavio santykius, o nevykdantieji valdybos nariai turėtų atidžiai apsvarstyti galimybę posėdžius rengti be vykdančiųjų valdybos narių; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad pastarojo meto patirtis parodė, jog būtina, kad audito komitetų nariai, nepriklausomi direktoriai, stebėtojų tarybos nariai ir auditoriai palaikytų dažnus ir aukštos kokybės tarpusavio santykius, o nevykdantieji valdybos nariai turėtų atidžiai apsvarstyti galimybę posėdžius rengti be vykdančiųjų valdybos narių;

| 5. | daro išvadą, kad direktyvoje nustatytą reikalavimą, jog auditoriai keistųsi rotacijos principu ne rečiau kaip kas septynerius metus, tam tikros valstybės narės įgyvendino taikydamos labai trumpą dvejų arba trejų metų keitimosi rotacijos principu laikotarpį; abejoja, kad tokie trumpi keitimosi rotacijos principu laikotarpiai gerina visuomenės intereso įmonių teisės aktų nustatyto audito kokybę ir tęstinumą, ir nurodo, kad jie trukdo auditoriams ir audito įmonėms gerai suprasti audituojamą įmonę; |
| --- | --- |

5.

daro išvadą, kad direktyvoje nustatytą reikalavimą, jog auditoriai keistųsi rotacijos principu ne rečiau kaip kas septynerius metus, tam tikros valstybės narės įgyvendino taikydamos labai trumpą dvejų arba trejų metų keitimosi rotacijos principu laikotarpį; abejoja, kad tokie trumpi keitimosi rotacijos principu laikotarpiai gerina visuomenės intereso įmonių teisės aktų nustatyto audito kokybę ir tęstinumą, ir nurodo, kad jie trukdo auditoriams ir audito įmonėms gerai suprasti audituojamą įmonę;

| 6. | apgailestauja, kad ne visos valstybės narės įdiegė viešosios priežiūros sistemą, kaip reikalaujama šioje direktyvoje; taip pat patvirtina, kad tarp valstybių narių, kuriose įdiegta tam tikro pavidalo viešoji priežiūra, yra didelių skirtumų; pažymi, kad viešosios priežiūros funkcija remiantis direktyva turi būti įdiegta taip, jog būtų išvengta interesų konfliktų; atsižvelgdamas į šias priežastis klausia, ar priežiūros institucijos, tiesiogiai susijusios su nacionalinėmis vyriausybėmis, atitinka šį reikalavimą; |
| --- | --- |

6.

apgailestauja, kad ne visos valstybės narės įdiegė viešosios priežiūros sistemą, kaip reikalaujama šioje direktyvoje; taip pat patvirtina, kad tarp valstybių narių, kuriose įdiegta tam tikro pavidalo viešoji priežiūra, yra didelių skirtumų; pažymi, kad viešosios priežiūros funkcija remiantis direktyva turi būti įdiegta taip, jog būtų išvengta interesų konfliktų; atsižvelgdamas į šias priežastis klausia, ar priežiūros institucijos, tiesiogiai susijusios su nacionalinėmis vyriausybėmis, atitinka šį reikalavimą;

| 7. | mano, jog labai svarbu, kad iš tiesų vyktų viešosios priežiūros institucijų bendradarbiavimas, kaip reikalaujama direktyvoje, kadangi intensyvus priežiūros institucijų bendradarbiavimas skatina valstybių narių konvergenciją ir gali padėti išvengti papildomų administracinių išlaidų, kurios susidaro dėl skirtingų nacionalinių procedūrų ir reikalavimų; |
| --- | --- |

7.

mano, jog labai svarbu, kad iš tiesų vyktų viešosios priežiūros institucijų bendradarbiavimas, kaip reikalaujama direktyvoje, kadangi intensyvus priežiūros institucijų bendradarbiavimas skatina valstybių narių konvergenciją ir gali padėti išvengti papildomų administracinių išlaidų, kurios susidaro dėl skirtingų nacionalinių procedūrų ir reikalavimų;

| 8. | pabrėžia, kad registruotose pavaldžiosiose bendrovėse turi būti atliekamas teisės aktų nustatytas auditas; rekomenduoja valstybių narių įstatymuose nustatyti reikalavimą, kad pagal šią direktyvą patvirtinti auditoriai pagrindinėse įmonėse, kurioms priklauso šios pavaldžiosios bendrovės, atliktų teisės aktų nustatytą auditą; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad registruotose pavaldžiosiose bendrovėse turi būti atliekamas teisės aktų nustatytas auditas; rekomenduoja valstybių narių įstatymuose nustatyti reikalavimą, kad pagal šią direktyvą patvirtinti auditoriai pagrindinėse įmonėse, kurioms priklauso šios pavaldžiosios bendrovės, atliktų teisės aktų nustatytą auditą;

| 9. | mano, kad labai trūksta aiškumo dėl direktyvos 47 straipsnio, susijusio su audito darbo dokumentais, įgyvendinimo; pažymi, kad valstybės narės gali leisti perduoti audito darbo dokumentus ar kitus jų patvirtintų teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ar audito įmonių turimus dokumentus trečiosios šalies kompetentingoms institucijoms, tačiau siekiant užtikrinti, kad informacija, kurią ES auditoriai gauna iš savo įmonių klienčių liktų konfidenciali ir kad trečiosiose šalyse, kuriose šios įmonės yra registruotos arba kuriose įsteigta pagrindinė įmonė, ji nebūtų paskelbta viešai, reikia išspręsti tam tikrus teisinius ir su duomenų apsauga susijusius klausimus; |
| --- | --- |

9.

mano, kad labai trūksta aiškumo dėl direktyvos 47 straipsnio, susijusio su audito darbo dokumentais, įgyvendinimo; pažymi, kad valstybės narės gali leisti perduoti audito darbo dokumentus ar kitus jų patvirtintų teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ar audito įmonių turimus dokumentus trečiosios šalies kompetentingoms institucijoms, tačiau siekiant užtikrinti, kad informacija, kurią ES auditoriai gauna iš savo įmonių klienčių liktų konfidenciali ir kad trečiosiose šalyse, kuriose šios įmonės yra registruotos arba kuriose įsteigta pagrindinė įmonė, ji nebūtų paskelbta viešai, reikia išspręsti tam tikrus teisinius ir su duomenų apsauga susijusius klausimus;

| 10. | prašo Komisiją visus nacionalinės teisės aktus, kuriais į nacionalinę teisę perkeliama direktyva, atidžiai įvertinti ir nedelsiant spręsti 1–9 dalyse išvardytas problemas ir per dvejus metus pateikti Parlamentui ataskaitą šiuo klausimu; abejoja, ar pasirinkta minimalaus suderinimo metodika tikrai yra teisingas kelias siekti šios ir kitų su vidaus rinka susijusių direktyvų tikslų, nes pagal direktyvą leidžiama daug nukrypimų, ir jie lems tolesnį audito rinkos skaidymą; ragina Komisiją derinant naudoti vienareikšmes sąvokas; |
| --- | --- |

10.

prašo Komisiją visus nacionalinės teisės aktus, kuriais į nacionalinę teisę perkeliama direktyva, atidžiai įvertinti ir nedelsiant spręsti 1–9 dalyse išvardytas problemas ir per dvejus metus pateikti Parlamentui ataskaitą šiuo klausimu; abejoja, ar pasirinkta minimalaus suderinimo metodika tikrai yra teisingas kelias siekti šios ir kitų su vidaus rinka susijusių direktyvų tikslų, nes pagal direktyvą leidžiama daug nukrypimų, ir jie lems tolesnį audito rinkos skaidymą; ragina Komisiją derinant naudoti vienareikšmes sąvokas;

| 11. | nurodo, kad pernelyg ilgas delsimas patvirtinti tarptautinius audito standartus (TAS) gali turėti neigiamą poveikį reguliavimo aplinkai ir lemti dar didesnį nenuoseklumą, o tai prieštarauja bendram direktyvos tikslui; dėl to prašo, kad Komisija nedelstų priimdama TAS ir pradėtų plataus masto konsultacijas dėl jų patvirtinimo; |
| --- | --- |

11.

nurodo, kad pernelyg ilgas delsimas patvirtinti tarptautinius audito standartus (TAS) gali turėti neigiamą poveikį reguliavimo aplinkai ir lemti dar didesnį nenuoseklumą, o tai prieštarauja bendram direktyvos tikslui; dėl to prašo, kad Komisija nedelstų priimdama TAS ir pradėtų plataus masto konsultacijas dėl jų patvirtinimo;

| 12. | mano, kad teisingai ir laiku įgyvendinamų ES teisės aktų atidi stebėsena ir tikrinimas yra esminės priemonės siekiant geriau taikyti ES teisę ir išvengti perteklinio reglamentavimo, kuris gali atsirasti, pvz., pagal direktyvos 40 straipsnį, kuriame nustatytas neišsamus skaidrumo ataskaitoms taikomų reikalavimų sąrašas; |
| --- | --- |

12.

mano, kad teisingai ir laiku įgyvendinamų ES teisės aktų atidi stebėsena ir tikrinimas yra esminės priemonės siekiant geriau taikyti ES teisę ir išvengti perteklinio reglamentavimo, kuris gali atsirasti, pvz., pagal direktyvos 40 straipsnį, kuriame nustatytas neišsamus skaidrumo ataskaitoms taikomų reikalavimų sąrašas;

| 13. | pritaria Komisijos gairėms ir glaudžiam bendradarbiavimui su valstybėmis narėmis siekiant užtikrinti teisingą ir laiku pasiektą įgyvendinimą, pvz., pasinaudojant perkėlimo į nacionalinę teisę seminarais-forumais, padedančiais rasti bendrą sutarimą dėl konkrečių Bendrijos teisės aktų nuostatų įgyvendinimo; pritaria koreliacijos lentelių, kaip priemonės pasiekti maksimalią konvergenciją, naudojimui įgyvendinimo proceso metu; nepaisant to, laikosi nuomonės, kad dar daug ką reikia nuveikti siekiant suteikti valstybėms narėms aiškias įgyvendinimo gaires, kad jos galėtų neabejodamos įgyvendinti Bendrijos teisės aktus; |
| --- | --- |

13.

pritaria Komisijos gairėms ir glaudžiam bendradarbiavimui su valstybėmis narėmis siekiant užtikrinti teisingą ir laiku pasiektą įgyvendinimą, pvz., pasinaudojant perkėlimo į nacionalinę teisę seminarais-forumais, padedančiais rasti bendrą sutarimą dėl konkrečių Bendrijos teisės aktų nuostatų įgyvendinimo; pritaria koreliacijos lentelių, kaip priemonės pasiekti maksimalią konvergenciją, naudojimui įgyvendinimo proceso metu; nepaisant to, laikosi nuomonės, kad dar daug ką reikia nuveikti siekiant suteikti valstybėms narėms aiškias įgyvendinimo gaires, kad jos galėtų neabejodamos įgyvendinti Bendrijos teisės aktus;

| 14. | primygtinai pabrėžia, kad, atsižvelgiant į direktyvos taikymo sritį, visos norminamojo pobūdžio priemonės gali būti patvirtintos tik taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu; |
| --- | --- |

14.

primygtinai pabrėžia, kad, atsižvelgiant į direktyvos taikymo sritį, visos norminamojo pobūdžio priemonės gali būti patvirtintos tik taikant reguliavimo procedūrą su tikrinimu;

Rekomendacija dėl kokybės užtikrinimo

| 15. | teigiamai vertina 2008 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendaciją 2008/362/EB dėl viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ir (arba) audito įmonių išorės kokybės užtikrinimo (8); sutinka su nusistovėjusia nuomone dėl nepriklausomų išorės kokybės užtikrinimo peržiūrų svarbos, atitinkančios direktyvos tikslą – gerinti audito kokybę ir paskelbtos finansinės informacijos patikimumą; be to, pritaria nusistovėjusiai nuomonei, kad didžiausią reikšmę turi visiškas tikrinimų ir tikrintojų nepriklausomumas ir nešališkumas; |
| --- | --- |

15.

teigiamai vertina 2008 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendaciją 2008/362/EB dėl viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ir (arba) audito įmonių išorės kokybės užtikrinimo (8); sutinka su nusistovėjusia nuomone dėl nepriklausomų išorės kokybės užtikrinimo peržiūrų svarbos, atitinkančios direktyvos tikslą – gerinti audito kokybę ir paskelbtos finansinės informacijos patikimumą; be to, pritaria nusistovėjusiai nuomonei, kad didžiausią reikšmę turi visiškas tikrinimų ir tikrintojų nepriklausomumas ir nešališkumas;

| 16. | reikalauja, kad Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, remtų nacionalines kokybės užtikrinimo institucijas, teikiančias nepriklausomą ir objektyvų audito įmonių kokybės užtikrinimą; pabrėžia, kad Europos teisėkūros institucija turi apsiriboti direktyvoje ir rekomendacijoje išdėstytomis bendrosiomis pagrindinėmis normomis ir kad šias taisykles praktiškai įgyvendinti turi sektoriaus dalyviai; |
| --- | --- |

16.

reikalauja, kad Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, remtų nacionalines kokybės užtikrinimo institucijas, teikiančias nepriklausomą ir objektyvų audito įmonių kokybės užtikrinimą; pabrėžia, kad Europos teisėkūros institucija turi apsiriboti direktyvoje ir rekomendacijoje išdėstytomis bendrosiomis pagrindinėmis normomis ir kad šias taisykles praktiškai įgyvendinti turi sektoriaus dalyviai;

Sprendimas dėl trečiosios šalies auditorių registracijos

| 17. | atkreipia dėmesį į 2008 m. liepos 29 d. Komisijos sprendimą 2008/627/EB dėl pereinamojo kai kurių trečiųjų šalių auditorių ir audito subjektų audito veiklos laikotarpio (9); prašo Komisijos informuoti Parlamentą apie tolesnius veiksmus, susijusius su trečiosios šalies auditorių registracijos klausimu; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į 2008 m. liepos 29 d. Komisijos sprendimą 2008/627/EB dėl pereinamojo kai kurių trečiųjų šalių auditorių ir audito subjektų audito veiklos laikotarpio (9); prašo Komisijos informuoti Parlamentą apie tolesnius veiksmus, susijusius su trečiosios šalies auditorių registracijos klausimu;

Auditorių atsakomybė

| 18. | pažymi, kad skirtinga įvairių valstybių narių teisinės atsakomybės tvarka gali skatinti palankesnių reglamentavimo sistemų paiešką ir pakenkti vidaus rinkai, tačiau žino, kad poveikis skirtingas, nelygu, koks audito įmonių ir jų audituojamų bendrovių dydis; pabrėžia, kad nuostolių atlyginimo ieškinius dažnai teikia trečiosios šalys, kuriose kelti bylas daugiausia skatina sėkmės atveju advokatų gaunami honorarai; nėra linkęs pritarti tokiai bylinėjimosi kultūrai Europos Sąjungoje ir prašo iš esmės spręsti šios honorarų skatinamos praktikos ydingo poveikio problemą; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad skirtinga įvairių valstybių narių teisinės atsakomybės tvarka gali skatinti palankesnių reglamentavimo sistemų paiešką ir pakenkti vidaus rinkai, tačiau žino, kad poveikis skirtingas, nelygu, koks audito įmonių ir jų audituojamų bendrovių dydis; pabrėžia, kad nuostolių atlyginimo ieškinius dažnai teikia trečiosios šalys, kuriose kelti bylas daugiausia skatina sėkmės atveju advokatų gaunami honorarai; nėra linkęs pritarti tokiai bylinėjimosi kultūrai Europos Sąjungoje ir prašo iš esmės spręsti šios honorarų skatinamos praktikos ydingo poveikio problemą;

| 19. | atkreipia dėmesį į 2008 m. birželio 5 d. Komisijos rekomendaciją 2008/473/EB dėl teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių civilinės atsakomybės ribojimo (10), kurioje valstybės narės raginamos, atsižvelgiant į savo teisės aktus ir aplinkybes, apriboti auditorių atsakomybę; be to, pažymi, kad šios rekomendacijos tikslas – skatinti vienodas sąlygas įmonėms ir audito bendrovėms didinant valstybių narių konvergenciją šioje srityje; pabrėžia, kad Komisijos rekomendacijoje siūlomas tikslas apriboti auditorių ir audito įmonių atsakomybę neturi pažeisti teisinių principų, kuriais kai kuriose valstybėse grindžiama civilinė atsakomybė, pvz., principo dėl žalos atlyginimo nukentėjusiesiems; pabrėžia, kad atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos ir finansų krizę, rekomendacijoje neturėtų būti keliama klausimų dėl teisės aktų nustatyto audito kokybės ar pasitikėjimo teisės aktų nustatyto audito funkcija; prašo, kad Komisija ne vėliau kaip 2010 m. praneštų Parlamentui apie šios rekomendacijos poveikį ir tolesnius su ja susijusius veiksmus, nes šiuo atveju ypač svarbu, ar ir kokiu mastu, atsižvelgiant į Direktyvos tikslą, rekomendacija skatina valstybių narių konvergenciją; pabrėžia, kad, jei pasitvirtins, ar reikia imtis tolesnių priemonių, Komisija turi atlikti poveikio vertinimą, kuriame būtų įvertintas galima auditorių ir audito įmonių civilinės atsakomybės apribojimo poveikis audito kokybei, finansiniam saugumui ir audito rinkos koncentracijai; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį į 2008 m. birželio 5 d. Komisijos rekomendaciją 2008/473/EB dėl teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių civilinės atsakomybės ribojimo (10), kurioje valstybės narės raginamos, atsižvelgiant į savo teisės aktus ir aplinkybes, apriboti auditorių atsakomybę; be to, pažymi, kad šios rekomendacijos tikslas – skatinti vienodas sąlygas įmonėms ir audito bendrovėms didinant valstybių narių konvergenciją šioje srityje; pabrėžia, kad Komisijos rekomendacijoje siūlomas tikslas apriboti auditorių ir audito įmonių atsakomybę neturi pažeisti teisinių principų, kuriais kai kuriose valstybėse grindžiama civilinė atsakomybė, pvz., principo dėl žalos atlyginimo nukentėjusiesiems; pabrėžia, kad atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos ir finansų krizę, rekomendacijoje neturėtų būti keliama klausimų dėl teisės aktų nustatyto audito kokybės ar pasitikėjimo teisės aktų nustatyto audito funkcija; prašo, kad Komisija ne vėliau kaip 2010 m. praneštų Parlamentui apie šios rekomendacijos poveikį ir tolesnius su ja susijusius veiksmus, nes šiuo atveju ypač svarbu, ar ir kokiu mastu, atsižvelgiant į Direktyvos tikslą, rekomendacija skatina valstybių narių konvergenciją; pabrėžia, kad, jei pasitvirtins, ar reikia imtis tolesnių priemonių, Komisija turi atlikti poveikio vertinimą, kuriame būtų įvertintas galima auditorių ir audito įmonių civilinės atsakomybės apribojimo poveikis audito kokybei, finansiniam saugumui ir audito rinkos koncentracijai;

Konsultacijos dėl nuosavybės taisyklių

| 20. | džiaugiasi Komisijos inicijuotomis konsultacijomis nuosavybės teisių audito įmonėse klausimu ir susidomėjęs laukia suinteresuotųjų subjektų atsakymų; |
| --- | --- |

20.

džiaugiasi Komisijos inicijuotomis konsultacijomis nuosavybės teisių audito įmonėse klausimu ir susidomėjęs laukia suinteresuotųjų subjektų atsakymų;

*

* *

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

21.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 157, 2006 6 9, p. 87.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0060.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0494.

(4)  OL C 187 E, 2008 7 24, p. 67.

(5)  OL C 187 E, 2008 7 24, p. 60.

(6)  Direktyvos 2 straipsnio 13 dalis.

(7)  Direktyvos 2 straipsnio 7 dalis.

(8)  OL L 120, 2008 5 7, p. 20.

(9)  OL L 202, 2008 7 31, p. 70.

(10)  OJ L 162, 2008 6 21, p. 39.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/27

---

2009 m. kovo 10 d., antradienisVienodas požiūris į vyrus ir moteris scenos menų srityje

P6_TA(2009)0091

2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris scenos menų srityje (2008/2182(INI))

2010/C 87 E/07

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/73/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 76/207/EEB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo taikymo įsidarbinimo, profesinio mokymo, pareigų paaukštinimo ir darbo sąlygų atžvilgiu (1),

atsižvelgdamas į 1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos direktyvą 97/80/EB dėl įrodinėjimo pareigos diskriminacijos dėl lyties bylose (2),

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl menininkų socialinio statuso Europos Sąjungoje (3) ir į 2008 m. rugsėjo 3 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės (2008 m.) (4),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A6-0003/2009),

| A. | kadangi scenos menų srityje labai juntama nuolatinė moterų ir vyrų nelygybė ir nelygios įsidarbinimo galimybės, |
| --- | --- |

A.

kadangi scenos menų srityje labai juntama nuolatinė moterų ir vyrų nelygybė ir nelygios įsidarbinimo galimybės,

| B. | kadangi reikia rimtai išnagrinėti sistemas, kuriose skatinama ši vyrų ir moterų nelygybė, |
| --- | --- |

B.

kadangi reikia rimtai išnagrinėti sistemas, kuriose skatinama ši vyrų ir moterų nelygybė,

| C. | kadangi vyrų ir moterų lygybės principas turi būti taikomas visiems scenos menų sektoriaus dalyviams visose srityse, visų tipų struktūrose (gamyba, sklaida ir lavinimas) bei vykdant visų rūšių veiklą (meninę, techninę, administracinę), |
| --- | --- |

C.

kadangi vyrų ir moterų lygybės principas turi būti taikomas visiems scenos menų sektoriaus dalyviams visose srityse, visų tipų struktūrose (gamyba, sklaida ir lavinimas) bei vykdant visų rūšių veiklą (meninę, techninę, administracinę),

| D. | kadangi įvairių scenos meno profesijų atstovų vyrų ir moterų skaičius nevienodas ir kadangi, be šios nelygybės, esama darbo ir įdarbinimo sąlygų bei pajamų nelygybės, |
| --- | --- |

D.

kadangi įvairių scenos meno profesijų atstovų vyrų ir moterų skaičius nevienodas ir kadangi, be šios nelygybės, esama darbo ir įdarbinimo sąlygų bei pajamų nelygybės,

| E. | kadangi įvairiose visų scenos meno sričių pakopose vyrams ir moterims taikomos nevienodos sąlygos eiti sprendimų priėmėjų pareigas, naudotis gamybos priemonėmis ir sklaidos tinklais, |
| --- | --- |

E.

kadangi įvairiose visų scenos meno sričių pakopose vyrams ir moterims taikomos nevienodos sąlygos eiti sprendimų priėmėjų pareigas, naudotis gamybos priemonėmis ir sklaidos tinklais,

| F. | kadangi siekiant lygybės scenos meno profesijų srityje reikia nuolat stengtis šioje sferoje išlaikyti lyčių pusiausvyrą, |
| --- | --- |

F.

kadangi siekiant lygybės scenos meno profesijų srityje reikia nuolat stengtis šioje sferoje išlaikyti lyčių pusiausvyrą,

| G. | kadangi vien tik talentu negalima paaiškinti meninės spektaklio kokybės ar sėkmingos profesinės karjeros ir kadangi geriau atsižvelgus į scenos meno srityje dirbančių vyrų ir moterų proporciją galima bus išjudinti visą šį sektorių, |
| --- | --- |

G.

kadangi vien tik talentu negalima paaiškinti meninės spektaklio kokybės ar sėkmingos profesinės karjeros ir kadangi geriau atsižvelgus į scenos meno srityje dirbančių vyrų ir moterų proporciją galima bus išjudinti visą šį sektorių,

| H. | kadangi reikia pakeisti scenos meno srityje vis dar esamą diskriminuojamą padėtį ne tik darant šį sektorių modernesnį ir demokratiškesnį, bet ir nustatant realius su lygybe susijusius tikslus, kurie skatintų socialinį teisingumą, |
| --- | --- |

H.

kadangi reikia pakeisti scenos meno srityje vis dar esamą diskriminuojamą padėtį ne tik darant šį sektorių modernesnį ir demokratiškesnį, bet ir nustatant realius su lygybe susijusius tikslus, kurie skatintų socialinį teisingumą,

| I. | kadangi dėl esamos nelygybės lieka neišnaudota kompetencija ir talentai, taip pat daroma žala meno dinamikai, trukdoma šiam veiklos sektoriui klestėti ir plėstis ekonominiu požiūriu, |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl esamos nelygybės lieka neišnaudota kompetencija ir talentai, taip pat daroma žala meno dinamikai, trukdoma šiam veiklos sektoriui klestėti ir plėstis ekonominiu požiūriu,

| J. | kadangi dėl išankstinių nuostatų, kurių tebesilaikoma, labai dažnai diskriminuojamai elgiamasi su moterimis atliekant atranką, skiriant eiti pareigas, taip pat darbo santykių srityje ir kadangi moterys, nors turi aukštesnį išsilavinimą, labiau domisi tęstiniu mokymusi, yra užmezgusios tvirtesnius ryšius, dažnai gauna mažesnį darbo užmokestį negu vyrai, |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl išankstinių nuostatų, kurių tebesilaikoma, labai dažnai diskriminuojamai elgiamasi su moterimis atliekant atranką, skiriant eiti pareigas, taip pat darbo santykių srityje ir kadangi moterys, nors turi aukštesnį išsilavinimą, labiau domisi tęstiniu mokymusi, yra užmezgusios tvirtesnius ryšius, dažnai gauna mažesnį darbo užmokestį negu vyrai,

| K. | kadangi šiame sektoriuje moterų ir vyrų lygybei sudaromos itin didelės kliūtys ir norint jas įveikti reikalingi ypač atkaklūs veiksmai, kurie padėtų sumažinti esamą nelygybę, taip pat atsižvelgiant į atsveriamąjį poveikį, kurį tai galėtų daryti visai visuomenei, |
| --- | --- |

K.

kadangi šiame sektoriuje moterų ir vyrų lygybei sudaromos itin didelės kliūtys ir norint jas įveikti reikalingi ypač atkaklūs veiksmai, kurie padėtų sumažinti esamą nelygybę, taip pat atsižvelgiant į atsveriamąjį poveikį, kurį tai galėtų daryti visai visuomenei,

| L. | kadangi esama menininkų, tiek vyrų, tiek moterų, socialinės apsaugos didelių spragų ir dėl to jų, ypač moterų, padėtis pajamų požiūriu yra blogesnė, |
| --- | --- |

L.

kadangi esama menininkų, tiek vyrų, tiek moterų, socialinės apsaugos didelių spragų ir dėl to jų, ypač moterų, padėtis pajamų požiūriu yra blogesnė,

| 1. | pabrėžia, kad scenos menų srityje moterų ir vyrų nelygybė didelė ir gaji ir kad nelygybe paremtas šio sektoriaus organizavimas, atsižvelgiant į ypatingą šio sektoriaus veiklos pobūdį, gali daryti poveikį visai visuomenei; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad scenos menų srityje moterų ir vyrų nelygybė didelė ir gaji ir kad nelygybe paremtas šio sektoriaus organizavimas, atsižvelgiant į ypatingą šio sektoriaus veiklos pobūdį, gali daryti poveikį visai visuomenei;

| 2. | pabrėžia, kad būtina skatinti moterų galimybes dirbti visus meno specialybių darbus, kuriuos dirbančių moterų dar yra mažiau negu vyrų; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad būtina skatinti moterų galimybes dirbti visus meno specialybių darbus, kuriuos dirbančių moterų dar yra mažiau negu vyrų;

| 3. | pabrėžia, kad meno profesijas pasirinkusių ir oficialias pareigas kultūros srityje einančių moterų dalis yra labai maža ir kad kultūros įstaigose ar akademijose ir universitetuose vadovaujamąsias pareigas eina per mažai moterų; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad meno profesijas pasirinkusių ir oficialias pareigas kultūros srityje einančių moterų dalis yra labai maža ir kad kultūros įstaigose ar akademijose ir universitetuose vadovaujamąsias pareigas eina per mažai moterų;

| 4. | pripažįsta, kad būtina imtis prie šio veiklos sektoriaus pritaikytų veiksmų, siekiant paaiškinti, kokios sistemos ir koks elgesys skatina šią nelygybę; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta, kad būtina imtis prie šio veiklos sektoriaus pritaikytų veiksmų, siekiant paaiškinti, kokios sistemos ir koks elgesys skatina šią nelygybę;

| 5. | primena, kad elgesį keisti pavyksta tik tada, kai išlaikoma lyčių pusiausvyra, atsižvelgiant į vienas kitą papildančius požiūrius, jautrumą problemoms, veikimo būdus ir interesus; |
| --- | --- |

5.

primena, kad elgesį keisti pavyksta tik tada, kai išlaikoma lyčių pusiausvyra, atsižvelgiant į vienas kitą papildančius požiūrius, jautrumą problemoms, veikimo būdus ir interesus;

| 6. | pabrėžia, kad reikia padaryti moterims prieinamas visas profesijas ir visus scenos amatus, kurių atstovių moterų mažiau negu vyrų, ir skatina valstybes nares panaikinti visas kliūtis, dėl kurių moterys negali eiti vadovaujamųjų pareigų kultūros institucijose, akademijose ir universitetuose; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad reikia padaryti moterims prieinamas visas profesijas ir visus scenos amatus, kurių atstovių moterų mažiau negu vyrų, ir skatina valstybes nares panaikinti visas kliūtis, dėl kurių moterys negali eiti vadovaujamųjų pareigų kultūros institucijose, akademijose ir universitetuose;

| 7. | pabrėžia, kad moterų diskriminacija trukdo kultūros sektoriui vystytis, nes iš jo atimami talentai ir mažėja gebėjimai, ir atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant talentų pripažinimo jiems reikalingi susitikimai su publika; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad moterų diskriminacija trukdo kultūros sektoriui vystytis, nes iš jo atimami talentai ir mažėja gebėjimai, ir atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant talentų pripažinimo jiems reikalingi susitikimai su publika;

| 8. | prašo parengti priemones, kuriomis būtų siekiama padidinti įstaigoms vadovaujančių moterų skaičių skatinant lygybę įmonėse ir kultūros įstaigose bei profesinėse organizacijose; |
| --- | --- |

8.

prašo parengti priemones, kuriomis būtų siekiama padidinti įstaigoms vadovaujančių moterų skaičių skatinant lygybę įmonėse ir kultūros įstaigose bei profesinėse organizacijose;

| 9. | ragina kultūros sektoriaus veikėjus rengiant programas, rinkinius, leidinius ar konsultacijas padidinti moterų kūrėjų ir jų kūrinių skaičių; |
| --- | --- |

9.

ragina kultūros sektoriaus veikėjus rengiant programas, rinkinius, leidinius ar konsultacijas padidinti moterų kūrėjų ir jų kūrinių skaičių;

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant moterų ir vyrų lygybės padaryta pažanga padės palaipsniui įtvirtinti lyčių pusiausvyrą sudarant darbo grupes, rengiant programas ir profesinius posėdžius, kur veikla dažnai vykdoma pagal lyčių atskyrimo sistemą, kuri gerai neatitinka mūsų visuomenės reikalavimų; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant moterų ir vyrų lygybės padaryta pažanga padės palaipsniui įtvirtinti lyčių pusiausvyrą sudarant darbo grupes, rengiant programas ir profesinius posėdžius, kur veikla dažnai vykdoma pagal lyčių atskyrimo sistemą, kuri gerai neatitinka mūsų visuomenės reikalavimų;

| 11. | pabrėžia, kad svarbu, kai tik tai įmanoma, užtikrinti paraiškų anonimiškumą, ir pabrėžia, kad įdarbinant orkestrų muzikantus būtina toliau rengti klausymus, kurių metu atlikėjo vertintojai nemato, nes jis groja už širmos, ir kuriems įvykus moterims jau pavyko įsidarbinti šiuose ansambliuose; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad svarbu, kai tik tai įmanoma, užtikrinti paraiškų anonimiškumą, ir pabrėžia, kad įdarbinant orkestrų muzikantus būtina toliau rengti klausymus, kurių metu atlikėjo vertintojai nemato, nes jis groja už širmos, ir kuriems įvykus moterims jau pavyko įsidarbinti šiuose ansambliuose;

| 12. | ragina Komisiją ir valstybes nares jau dabar numatyti pirmąjį realų kovos su nelygybe scenos menų srityje etapą, kuris padėtų užtikrinti, kad visose sektoriaus šakose bent jau trečdalį darbuotojų sudarytų tos lyties, kurios yra mažiau, asmenys; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją ir valstybes nares jau dabar numatyti pirmąjį realų kovos su nelygybe scenos menų srityje etapą, kuris padėtų užtikrinti, kad visose sektoriaus šakose bent jau trečdalį darbuotojų sudarytų tos lyties, kurios yra mažiau, asmenys;

| 13. | skatina valstybes nares:






  a) | kartu su savo kultūros institucijomis apsvarstyti, kaip galima geriau suvokti sistemas, kuriose skatinama nelygybė, siekiant kuo labiau išvengti su lytimi susijusios diskriminacijos; |
| --- | --- | --- |

13.

skatina valstybes nares:

a)

kartu su savo kultūros institucijomis apsvarstyti, kaip galima geriau suvokti sistemas, kuriose skatinama nelygybė, siekiant kuo labiau išvengti su lytimi susijusios diskriminacijos;

| b) | panaikinti visa kliūtis, kurios trukdo paskirti moteris eiti labiausiai pripažintų kultūros institucijų ir organizacijų vadovų pareigas; |
| --- | --- |

b)

panaikinti visa kliūtis, kurios trukdo paskirti moteris eiti labiausiai pripažintų kultūros institucijų ir organizacijų vadovų pareigas;

| c) | šiame sektoriuje įtvirtinti naujus darbo organizavimo, pareigų paskirstymo ir laiko planavimo būdus, kuriuos renkantis būtų atsižvelgiama į moterų ir vyrų asmeninio gyvenimo suvaržymus; |
| --- | --- |

c)

šiame sektoriuje įtvirtinti naujus darbo organizavimo, pareigų paskirstymo ir laiko planavimo būdus, kuriuos renkantis būtų atsižvelgiama į moterų ir vyrų asmeninio gyvenimo suvaržymus;

| d) | suvokti, kad šiame sektoriuje, kur neįprastos darbo valandos, didelis judumas ir su užimtumu susijęs pažeidžiamumas yra įprastas dalykas, kuris dar labiau blogina moterų padėtį, reikia rasti kolektyvinius sprendimus, susijusius su vaikų priežiūra (kultūros įmonėse steigti vaikų lopšelius, kurių darbo valandos būtų pritaikytos prie repeticijų ir spektaklių laiko); |
| --- | --- |

d)

suvokti, kad šiame sektoriuje, kur neįprastos darbo valandos, didelis judumas ir su užimtumu susijęs pažeidžiamumas yra įprastas dalykas, kuris dar labiau blogina moterų padėtį, reikia rasti kolektyvinius sprendimus, susijusius su vaikų priežiūra (kultūros įmonėse steigti vaikų lopšelius, kurių darbo valandos būtų pritaikytos prie repeticijų ir spektaklių laiko);

| 14. | primena kultūros institucijoms, kad būtina praktiškai įtvirtinti demokratinį principą, pagal kurį už tą patį vyro ir moters atliekamą darbą turi būti mokamas toks pat užmokestis ir kuris meno sektoriuje, kaip ir kituose sektoriuose, ne visada taikomas; |
| --- | --- |

14.

primena kultūros institucijoms, kad būtina praktiškai įtvirtinti demokratinį principą, pagal kurį už tą patį vyro ir moters atliekamą darbą turi būti mokamas toks pat užmokestis ir kuris meno sektoriuje, kaip ir kituose sektoriuose, ne visada taikomas;

| 15. | skatina valstybes nares scenos meno sektoriuje parengti lyginamąsias esamos padėties įvairiose ES valstybėse narėse analizes siekiant skatinti bendros politikos kūrimą ir įgyvendinimą, rengti statistiką ir pasirūpinti, kad padarytą pažangą būtų galima palyginti ir įvertinti; |
| --- | --- |

15.

skatina valstybes nares scenos meno sektoriuje parengti lyginamąsias esamos padėties įvairiose ES valstybėse narėse analizes siekiant skatinti bendros politikos kūrimą ir įgyvendinimą, rengti statistiką ir pasirūpinti, kad padarytą pažangą būtų galima palyginti ir įvertinti;

| 16. | skatina valstybes nares atsižvelgiant į įvairias užimtumo kategorijas gerinti socialinę padėtį menų ir kultūros sektoriuje ir užtikrinti geresnę socialinę apsaugą; |
| --- | --- |

16.

skatina valstybes nares atsižvelgiant į įvairias užimtumo kategorijas gerinti socialinę padėtį menų ir kultūros sektoriuje ir užtikrinti geresnę socialinę apsaugą;

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, taip pat valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

17.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, taip pat valstybių narių parlamentams.

---

(1)  OL L 269, 2002 10 5, p. 15.

(2)  OL L 14, 1998 1 20, p. 6.

(3)  OL C 125 E, 2008 5 22, p. 223.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0399.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/30 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/30

---

2009 m. kovo 10 d., antradienisAzartinių lošimų internete patikimumas

P6_TA(2009)0097

2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl azartinių lošimų internete patikimumo (2008/2215(INI))

2010/C 87 E/08

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 49 straipsnį,

atsižvelgdamas į prie EB sutarties pridėtą protokolą dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo išplėtotą teismo praktiką (1),

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (2) (Paslaugų direktyvą),

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/65/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 89/552/EEB dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų nuostatų, susijusių su televizijos programų transliavimu, derinimo (3) (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva),

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva) (4),

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (5),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 8 d. rezoliuciją dėl Baltosios knygos dėl sporto (6),

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 16 d. Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto Komisijai pateiktą žodinį paklausimą dėl azartinių lošimų ir sporto lažybų vidaus rinkoje (O-0118/2006), į tolesnes 2006 m. lapkričio 14 d. diskusijas Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitete bei Komisijos nario pateiktą atsakymą,

atsižvelgdamas į Europos Parlamentui parengtą įmonės „Europe Economics Research Ltd.“ Darbo dokumentą dėl Interneto azartinių lošimų, kuriame daug dėmesio skiriama paslaugų vientisumui ir Elgesio kodeksui azartinių lošimų srityje,

atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 14 d. Azartinių lošimų paslaugų Europos Sąjungos vidaus rinkoje tyrimą, parengtą Šveicarijos lyginamosios teisės instituto (angl. SICL) komisijos,

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A6–0064/2009),

| A. | kadangi šiuo metu interneto azartiniai lošimai, iš kurių gautos bendrosios pajamos 2004 m. buvo 2–3 mlrd. EUR, sudaro apie 5 proc. visos azartinių lošimų rinkos ES, kaip nurodyta pirmiau minėtame SICL tyrime, ir spartus augimas atrodo neišvengiamas, |
| --- | --- |

A.

kadangi šiuo metu interneto azartiniai lošimai, iš kurių gautos bendrosios pajamos 2004 m. buvo 2–3 mlrd. EUR, sudaro apie 5 proc. visos azartinių lošimų rinkos ES, kaip nurodyta pirmiau minėtame SICL tyrime, ir spartus augimas atrodo neišvengiamas,

| B. | kadangi pajamos, gautos vykdant valstybės valdomą ir leidžiamą azartinių lošimų veiklą, yra svarbiausias sporto organizacijų pajamų šaltinis daugelyje valstybių narių, |
| --- | --- |

B.

kadangi pajamos, gautos vykdant valstybės valdomą ir leidžiamą azartinių lošimų veiklą, yra svarbiausias sporto organizacijų pajamų šaltinis daugelyje valstybių narių,

| C. | kadangi azartinių lošimų veikla, įskaitant interneto azartinius lošimus, visose valstybėse narėse paprastai griežtai reguliuojama remiantis subsidiarumo principu, siekiant apsaugoti vartotojus nuo priklausomybės, sukčiavimo, pinigų plovimo ir „surežisuotų“ lošimų; kadangi Europos Teisingumo Teismas pritaria įsisteigimo laivės ir laisvės teikti paslaugas apribojimams, jei šie apribojimai proporcingi ir nediskriminuojami, atsižvelgdamas į išvardytus bendro intereso tikslus, |
| --- | --- |

C.

kadangi azartinių lošimų veikla, įskaitant interneto azartinius lošimus, visose valstybėse narėse paprastai griežtai reguliuojama remiantis subsidiarumo principu, siekiant apsaugoti vartotojus nuo priklausomybės, sukčiavimo, pinigų plovimo ir „surežisuotų“ lošimų; kadangi Europos Teisingumo Teismas pritaria įsisteigimo laivės ir laisvės teikti paslaugas apribojimams, jei šie apribojimai proporcingi ir nediskriminuojami, atsižvelgdamas į išvardytus bendro intereso tikslus,

| D. | kadangi visos valstybės narės šiuos apribojimus suskirstė pagal atitinkamos azartinių lošimų paslaugos tipą, pvz., kazino lošimai, sporto lažybos, loterijos ar lažybos dėl žirgų lenktynių; kadangi dauguma valstybių narių draudžia interneto kazino lošimus (įskaitant vietinius operatorius) ir daugelis jų taip pat draudžia interneto sporto lažybas ir interneto loterijas, |
| --- | --- |

D.

kadangi visos valstybės narės šiuos apribojimus suskirstė pagal atitinkamos azartinių lošimų paslaugos tipą, pvz., kazino lošimai, sporto lažybos, loterijos ar lažybos dėl žirgų lenktynių; kadangi dauguma valstybių narių draudžia interneto kazino lošimus (įskaitant vietinius operatorius) ir daugelis jų taip pat draudžia interneto sporto lažybas ir interneto loterijas,

| E. | kadangi azartinių lošimų veikla nepateko į Direktyvų 2006/123/EB, 2007/65/EB ir 2000/31/EB taikymo sritis, ir Europos Parlamentas savo pirmiau minėtoje rezoliucijoje dėl Baltosios knygos dėl sporto išreiškė susirūpinimą dėl galimo azartinių lošimų liberalizavimo, |
| --- | --- |

E.

kadangi azartinių lošimų veikla nepateko į Direktyvų 2006/123/EB, 2007/65/EB ir 2000/31/EB taikymo sritis, ir Europos Parlamentas savo pirmiau minėtoje rezoliucijoje dėl Baltosios knygos dėl sporto išreiškė susirūpinimą dėl galimo azartinių lošimų liberalizavimo,

| F. | kadangi valstybės narės sureguliavo savo tradicines azartinių lošimų rinkas, kad apsaugotų vartotojus nuo priklausomybės nuo azartinių lošimų, sukčiavimo, pinigų plovimo ir surežisuotų rungtynių; kadangi šių politikos tikslų sunkiau pasiekti interneto azartinių lošimų sektoriuje, |
| --- | --- |

F.

kadangi valstybės narės sureguliavo savo tradicines azartinių lošimų rinkas, kad apsaugotų vartotojus nuo priklausomybės nuo azartinių lošimų, sukčiavimo, pinigų plovimo ir surežisuotų rungtynių; kadangi šių politikos tikslų sunkiau pasiekti interneto azartinių lošimų sektoriuje,

| G. | kadangi Komisija pradėjo pažeidimo procedūras prieš dešimt valstybių narių, siekdama patikrinti, ar nacionalinės priemonės, ribojančios tarptautinį interneto azartinių lošimų paslaugų, ypač sporto lažybų, teikimą, atitinka Bendrijos teisę, kadangi, kaip pabrėžė Komisija, šios procedūros nesusijusios su monopolijų ar nacionalinių loterijų buvimu ir apskritai neturi įtakos azartinių lošimų rinkų liberalizavimui, |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisija pradėjo pažeidimo procedūras prieš dešimt valstybių narių, siekdama patikrinti, ar nacionalinės priemonės, ribojančios tarptautinį interneto azartinių lošimų paslaugų, ypač sporto lažybų, teikimą, atitinka Bendrijos teisę, kadangi, kaip pabrėžė Komisija, šios procedūros nesusijusios su monopolijų ar nacionalinių loterijų buvimu ir apskritai neturi įtakos azartinių lošimų rinkų liberalizavimui,

| H. | kadangi Europos Teisingumo Teismui pateikiama vis daugiau preliminarių paklausimų dėl su azartiniais lošimais susijusių bylų ir tai rodo, jog trūksta aiškumo, kaip aiškinti ir taikyti Bendrijos teisę azartinių lošimų srityje, |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos Teisingumo Teismui pateikiama vis daugiau preliminarių paklausimų dėl su azartiniais lošimais susijusių bylų ir tai rodo, jog trūksta aiškumo, kaip aiškinti ir taikyti Bendrijos teisę azartinių lošimų srityje,

| I. | kadangi paslaugų vientisumas šioje rezoliucijoje reiškia operatorių įsipareigojimą neleisti įvykti sukčiavimui ir nusikaltimams, taip pat atsirasti potraukiui lošti azartinius lošimus ir lošti nepilnamečiams, užtikrinant vartotojų apsaugą ir laikantis baudžiamųjų įstatymų, ir apsaugoti sporto rungtynes nuo netinkamos įtakos, susijusios su sporto lažybomis, |
| --- | --- |

I.

kadangi paslaugų vientisumas šioje rezoliucijoje reiškia operatorių įsipareigojimą neleisti įvykti sukčiavimui ir nusikaltimams, taip pat atsirasti potraukiui lošti azartinius lošimus ir lošti nepilnamečiams, užtikrinant vartotojų apsaugą ir laikantis baudžiamųjų įstatymų, ir apsaugoti sporto rungtynes nuo netinkamos įtakos, susijusios su sporto lažybomis,

| J. | kadangi interneto azartiniai lošimai apima keletą rizikos veiksnių, susijusių su probleminiu lošimu, pvz., be kita ko, nesudėtingą prieigą prie lošimų, didelį įvairių lošimų pasirinkimą ir nedaug socialinių suvaržymų (7), |
| --- | --- |

J.

kadangi interneto azartiniai lošimai apima keletą rizikos veiksnių, susijusių su probleminiu lošimu, pvz., be kita ko, nesudėtingą prieigą prie lošimų, didelį įvairių lošimų pasirinkimą ir nedaug socialinių suvaržymų (7),

| K. | kadangi interneto sporto lažybų veikla ir kiti interneto žaidimai vystėsi greitai ir nekontroliuojamai (ypač tarpvalstybiniu lygmeniu internete), ir dėl kilusios surežisuotų rungtynių ir lažybų dėl tam tikrų renginių sporto rungtynių metu reiškinio grėsmės sportas tapo sritimi, kurioje gali greitai atsirasti neteisėta lažybų veikla, |
| --- | --- |

K.

kadangi interneto sporto lažybų veikla ir kiti interneto žaidimai vystėsi greitai ir nekontroliuojamai (ypač tarpvalstybiniu lygmeniu internete), ir dėl kilusios surežisuotų rungtynių ir lažybų dėl tam tikrų renginių sporto rungtynių metu reiškinio grėsmės sportas tapo sritimi, kurioje gali greitai atsirasti neteisėta lažybų veikla,

Skaidri rinka, ginanti visuomenės ir vartotojų interesus

| 1. | pabrėžia, kad, vadovaujantis subsidiarumo principu ir Europos Teisingumo Teismo praktika, valstybės narės yra suinteresuotos ir turi teisę kontroliuoti ir reguliuoti savo azartinių lošimų rinkas, atsižvelgdamos į savo tradicijas ir kultūrą, kad apsaugotų vartotojus nuo priklausomybės, sukčiavimo, pinigų plovimo ir „surežisuotų“ sporto varžybų, ir kad apsaugotų kultūriniu pagrindu sukurtas finansavimo struktūras, kurios finansuoja sporto veiklą ir kitus socialinius reiškinius valstybėse narėse; pabrėžia, kad ir visos kitos suinteresuotosios šalys yra suinteresuotos, kad lošimų rinkos būtų gerai kontroliuojamos ir reguliuojamos; pabrėžia, kad interneto azartinių lošimų operatoriai privalo laikytis valstybių narių, kuriose jie teikia savo paslaugas ir kuriose gyvena vartotojai, teisės aktų; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad, vadovaujantis subsidiarumo principu ir Europos Teisingumo Teismo praktika, valstybės narės yra suinteresuotos ir turi teisę kontroliuoti ir reguliuoti savo azartinių lošimų rinkas, atsižvelgdamos į savo tradicijas ir kultūrą, kad apsaugotų vartotojus nuo priklausomybės, sukčiavimo, pinigų plovimo ir „surežisuotų“ sporto varžybų, ir kad apsaugotų kultūriniu pagrindu sukurtas finansavimo struktūras, kurios finansuoja sporto veiklą ir kitus socialinius reiškinius valstybėse narėse; pabrėžia, kad ir visos kitos suinteresuotosios šalys yra suinteresuotos, kad lošimų rinkos būtų gerai kontroliuojamos ir reguliuojamos; pabrėžia, kad interneto azartinių lošimų operatoriai privalo laikytis valstybių narių, kuriose jie teikia savo paslaugas ir kuriose gyvena vartotojai, teisės aktų;

| 2. | pabrėžia, kad azartinių lošimų paslaugos turi būti laikomos ypatingo pobūdžio ekonomine veikla dėl su ja susijusių socialinių, viešosios tvarkos ir sveikatos apsaugos aspektų, o esant konkurencijai ištekliai nebus geriau paskirstomi, todėl azartiniams lošimams reikia taikyti daugiapakopį požiūrį; pabrėžia, kad tikras vidaus rinkos požiūris netinka šiai itin jautriai sričiai, ir prašo Komisijos atkreipti ypatingą dėmesį į Europos Teisingumo Teismo nuomonę šiuo klausimu; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad azartinių lošimų paslaugos turi būti laikomos ypatingo pobūdžio ekonomine veikla dėl su ja susijusių socialinių, viešosios tvarkos ir sveikatos apsaugos aspektų, o esant konkurencijai ištekliai nebus geriau paskirstomi, todėl azartiniams lošimams reikia taikyti daugiapakopį požiūrį; pabrėžia, kad tikras vidaus rinkos požiūris netinka šiai itin jautriai sričiai, ir prašo Komisijos atkreipti ypatingą dėmesį į Europos Teisingumo Teismo nuomonę šiuo klausimu;

| 3. | pritaria darbui, kuris prasidėjo Taryboje pirmininkaujant Prancūzijai ir kurį atliekant sprendžiami interneto ir tradicinių azartinių lošimų bei lažybų klausimai; ragina Tarybą tęsti oficialią diskusiją dėl galimų politinių sprendimų, susijusių su tuo, kaip nustatyti ir spręsti problemas, atsirandančias dėl interneto lošimų, ir ragina Komisiją remti šį procesą ir atlikti tyrimus, taip pat pateikti pasiūlymų, kurių Taryba norėtų, apie tai, kaip pasiekti bendrų tikslų interneto azartinių lošimų srityje; |
| --- | --- |

3.

pritaria darbui, kuris prasidėjo Taryboje pirmininkaujant Prancūzijai ir kurį atliekant sprendžiami interneto ir tradicinių azartinių lošimų bei lažybų klausimai; ragina Tarybą tęsti oficialią diskusiją dėl galimų politinių sprendimų, susijusių su tuo, kaip nustatyti ir spręsti problemas, atsirandančias dėl interneto lošimų, ir ragina Komisiją remti šį procesą ir atlikti tyrimus, taip pat pateikti pasiūlymų, kurių Taryba norėtų, apie tai, kaip pasiekti bendrų tikslų interneto azartinių lošimų srityje;

| 4. | ragina valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti, siekiant išspręsti socialines ir viešosios tvarkos problemas, kylančias dėl tarptautinių interneto azartinių lošimų, pvz., priklausomybės nuo azartinių lošimų ir asmens duomenų ar kreditinių kortelių neteisėto panaudojimo; ragina ES institucijas glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis kovojant su neleistinu arba neteisėtu interneto azartinių lošimų paslaugų siūlymu ir apsaugoti vartotojus bei neleisti sukčiauti; pabrėžia, kad reikalinga bendra pozicija dėl būdų, kuriais galima būtų tai pasiekti; |
| --- | --- |

4.

ragina valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti, siekiant išspręsti socialines ir viešosios tvarkos problemas, kylančias dėl tarptautinių interneto azartinių lošimų, pvz., priklausomybės nuo azartinių lošimų ir asmens duomenų ar kreditinių kortelių neteisėto panaudojimo; ragina ES institucijas glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis kovojant su neleistinu arba neteisėtu interneto azartinių lošimų paslaugų siūlymu ir apsaugoti vartotojus bei neleisti sukčiauti; pabrėžia, kad reikalinga bendra pozicija dėl būdų, kuriais galima būtų tai pasiekti;

| 5. | pabrėžia, kad reguliuotojai ir operatoriai turėtų glaudžiai bendradarbiauti su kitomis suinteresuotomis šalimis, veikiančiomis interneto azartinių lošimų srityje, pvz., azartinių lošimų operatoriais, reguliuotojais, vartotojų organizacijomis, sporto organizacijomis, pramonininkų asociacijomis ir žiniasklaida, prisiimtų bendrą atsakomybę dėl interneto azartinių lošimų paslaugų vientisumo ir vartotojų informavimo dėl galimų neigiamų interneto azartinių lošimų pasekmių; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad reguliuotojai ir operatoriai turėtų glaudžiai bendradarbiauti su kitomis suinteresuotomis šalimis, veikiančiomis interneto azartinių lošimų srityje, pvz., azartinių lošimų operatoriais, reguliuotojais, vartotojų organizacijomis, sporto organizacijomis, pramonininkų asociacijomis ir žiniasklaida, prisiimtų bendrą atsakomybę dėl interneto azartinių lošimų paslaugų vientisumo ir vartotojų informavimo dėl galimų neigiamų interneto azartinių lošimų pasekmių;

Kova su sukčiavimu ir kitomis nusikalstamomis veikomis

| 6. | pažymi, kad baudžiamoji veikla, pvz., pinigų plovimas ir juodoji ekonomika, gali būti siejama su azartinių lošimų veikla ir poveikiu sporto renginių sąžiningumui; mano, kad grėsmė sporto ir sporto renginių sąžiningumui daro didelį poveikį eilinių žmonių dalyvavimui – pagrindiniam veiksniui, kuris daro įtaką visuomenės sveikatai ir socialinei integracijai; taip pat mano, kad dėl to gali būti prarastas visuomenės pasitikėjimas, jei sportas suvokiamas kaip manipuliavimo žaidėjais, pareigūnais ar trečiosiomis šalimis įrankis siekiant naudos, o ne kaip vertybė, taisyklės ir sirgalių malonumas; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad baudžiamoji veikla, pvz., pinigų plovimas ir juodoji ekonomika, gali būti siejama su azartinių lošimų veikla ir poveikiu sporto renginių sąžiningumui; mano, kad grėsmė sporto ir sporto renginių sąžiningumui daro didelį poveikį eilinių žmonių dalyvavimui – pagrindiniam veiksniui, kuris daro įtaką visuomenės sveikatai ir socialinei integracijai; taip pat mano, kad dėl to gali būti prarastas visuomenės pasitikėjimas, jei sportas suvokiamas kaip manipuliavimo žaidėjais, pareigūnais ar trečiosiomis šalimis įrankis siekiant naudos, o ne kaip vertybė, taisyklės ir sirgalių malonumas;

| 7. | laikosi nuomonės, kad interneto azartinių lošimų rinkos augimas didina korupcinės veiklos, pvz., sukčiavimo, surežisuotų rungtynių, neteisėtų kartelinių susitarimų dėl lažybų ir pinigų plovimo galimybę, todėl, kad interneto azartiniai lošimai gali būti sukurti ir pašalinti labai greitai, ir kad prekybos operatorių iš užsienio skaičius nuolat didėja; ragina Komisiją, Europolą ir kitas nacionalines ir tarptautines institucijas atidžiai stebėti ir pranešti apie išvadas šioje srityje; |
| --- | --- |

7.

laikosi nuomonės, kad interneto azartinių lošimų rinkos augimas didina korupcinės veiklos, pvz., sukčiavimo, surežisuotų rungtynių, neteisėtų kartelinių susitarimų dėl lažybų ir pinigų plovimo galimybę, todėl, kad interneto azartiniai lošimai gali būti sukurti ir pašalinti labai greitai, ir kad prekybos operatorių iš užsienio skaičius nuolat didėja; ragina Komisiją, Europolą ir kitas nacionalines ir tarptautines institucijas atidžiai stebėti ir pranešti apie išvadas šioje srityje;

| 8. | mano, kad norint išsaugoti sporto renginių ir varžybų vientisumą reikia, kad sporto renginių teisių turėtojai, interneto lažybų operatoriai ir valdžios institucijos bendradarbiautų nacionaliniu, ES bei tarptautiniu lygmenimis; |
| --- | --- |

8.

mano, kad norint išsaugoti sporto renginių ir varžybų vientisumą reikia, kad sporto renginių teisių turėtojai, interneto lažybų operatoriai ir valdžios institucijos bendradarbiautų nacionaliniu, ES bei tarptautiniu lygmenimis;

| 9. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad sporto rungtynių organizatoriai, lažybų operatoriai ir reguliuotojai bendradarbiautų rengdami ir įgyvendindami priemones pavojui, susijusiam su nelegalia lažybų veikla ir surežisuotomis rungtynėmis sporte, pašalinti, ir išnagrinėti galimybę sukurti veiksmingą, teisingą ir tvarią teisinę sistemą siekiant apsaugoti sporto vientisumą; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad sporto rungtynių organizatoriai, lažybų operatoriai ir reguliuotojai bendradarbiautų rengdami ir įgyvendindami priemones pavojui, susijusiam su nelegalia lažybų veikla ir surežisuotomis rungtynėmis sporte, pašalinti, ir išnagrinėti galimybę sukurti veiksmingą, teisingą ir tvarią teisinę sistemą siekiant apsaugoti sporto vientisumą;

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad sporto lažybos yra sporto rungtynių komercinio panaudojimo būdas, ir rekomenduoja, kad valstybės narės apsaugotų sporto rungtynes nuo bet kokio jų neleistino panaudojimo komerciniams tikslams, visų pirma, pripažindamos sporto rungtynių organizatorių teises, ir nustatytų tvarką, pagal kurią būtų užtikrinama sąžininga finansinė grąža visų lygių profesionalaus ir mėgėjų sporto naudai; ragina Komisiją ištirti, ar sporto rungtynių organizatoriams galima suteikti intelektinės nuosavybės teises (panašias į portreto teises (8)) į jų vykdomas rungtynes; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad sporto lažybos yra sporto rungtynių komercinio panaudojimo būdas, ir rekomenduoja, kad valstybės narės apsaugotų sporto rungtynes nuo bet kokio jų neleistino panaudojimo komerciniams tikslams, visų pirma, pripažindamos sporto rungtynių organizatorių teises, ir nustatytų tvarką, pagal kurią būtų užtikrinama sąžininga finansinė grąža visų lygių profesionalaus ir mėgėjų sporto naudai; ragina Komisiją ištirti, ar sporto rungtynių organizatoriams galima suteikti intelektinės nuosavybės teises (panašias į portreto teises (8)) į jų vykdomas rungtynes;

Žalos vartotojams prevencija

| 11. | mano, kad interneto azartiniai lošimai sudaro naują priklausomybės nuo jų galimybę dėl visada prieinamos galimybės, kurią suteikia internetas, lošti azartinius lošimus privačiai internete, greito rezultato ir galimybės lošti dėl didelių pinigų sumų; vis dėlto pabrėžia, kad dar nežinomas konkrečių lošimo paslaugų, siūlomu internete, visapusiškas poveikis vartotojams ir kad šį poveikį reikėtų ištirti išsamiau; |
| --- | --- |

11.

mano, kad interneto azartiniai lošimai sudaro naują priklausomybės nuo jų galimybę dėl visada prieinamos galimybės, kurią suteikia internetas, lošti azartinius lošimus privačiai internete, greito rezultato ir galimybės lošti dėl didelių pinigų sumų; vis dėlto pabrėžia, kad dar nežinomas konkrečių lošimo paslaugų, siūlomu internete, visapusiškas poveikis vartotojams ir kad šį poveikį reikėtų ištirti išsamiau;

| 12. | atkreipia dėmesį į didėjantį susirūpinimą dėl jaunimo galimybės lošti interneto azartinius lošimus (ir legaliai, ir nelegaliai) ir pabrėžia poreikį veiksmingiau tikrinti amžių ir neleisti nepilnamečiams lošėjams išmėginti nemokamas parodomąsias lošimų versijas interneto svetainėse; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į didėjantį susirūpinimą dėl jaunimo galimybės lošti interneto azartinius lošimus (ir legaliai, ir nelegaliai) ir pabrėžia poreikį veiksmingiau tikrinti amžių ir neleisti nepilnamečiams lošėjams išmėginti nemokamas parodomąsias lošimų versijas interneto svetainėse;

| 13. | nurodo, kad ypač jaunimui gali būti sunku atskirti šias sąvokas: sėkmė, likimas, galimybė ir tikimybė; ragina valstybes nares išnagrinėti pagrindinius rizikos veiksnius, kurie gali padidinti galimybę, kad (jaunas) asmuo susidurs su problemomis dėl azartinių lošimų, ir rasti priemonių šiems veiksniams pašalinti; |
| --- | --- |

13.

nurodo, kad ypač jaunimui gali būti sunku atskirti šias sąvokas: sėkmė, likimas, galimybė ir tikimybė; ragina valstybes nares išnagrinėti pagrindinius rizikos veiksnius, kurie gali padidinti galimybę, kad (jaunas) asmuo susidurs su problemomis dėl azartinių lošimų, ir rasti priemonių šiems veiksniams pašalinti;

| 14. | nerimauja dėl to, kad didėja nuotolinės ar interneto azartinių lošimų pasiūlos interaktyviosios televizijos programose, mobiliuosiuose telefonuose ir interneto tinklapiuose; mano, kad dėl šios naujovės kils naujų reguliavimo ir socialinės apsaugos problemų; |
| --- | --- |

14.

nerimauja dėl to, kad didėja nuotolinės ar interneto azartinių lošimų pasiūlos interaktyviosios televizijos programose, mobiliuosiuose telefonuose ir interneto tinklapiuose; mano, kad dėl šios naujovės kils naujų reguliavimo ir socialinės apsaugos problemų;

| 15. | mano, kad interneto azartinių lošimai gali kelti pavojų vartotojams, todėl valstybės narės gali teisėtai apriboti laisvę teikti interneto azartinių lošimų paslaugas, siekdamos apsaugoti vartotojus; |
| --- | --- |

15.

mano, kad interneto azartinių lošimai gali kelti pavojų vartotojams, todėl valstybės narės gali teisėtai apriboti laisvę teikti interneto azartinių lošimų paslaugas, siekdamos apsaugoti vartotojus;

| 16. | pabrėžia, kad tėvai yra atsakingi už tai, kad nepilnamečiams nebūtų leidžiama lošti azartinių lošimų ir kad apsaugotų juos nuo priklausomybės nuo azartinių lošimų; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad tėvai yra atsakingi už tai, kad nepilnamečiams nebūtų leidžiama lošti azartinių lošimų ir kad apsaugotų juos nuo priklausomybės nuo azartinių lošimų;

| 17. | taip pat ragina valstybes nares skirti tinkamą finansavimą su interneto azartiniais lošimais susijusių problemų tyrimams, prevencijai ir sprendimui; |
| --- | --- |

17.

taip pat ragina valstybes nares skirti tinkamą finansavimą su interneto azartiniais lošimais susijusių problemų tyrimams, prevencijai ir sprendimui;

| 18. | mano, kad iš azartinių lošimų gaunamas pelnas turi būti naudojamas visuomenės labui, įskaitant dosnų švietimo, sveikatos, profesionalaus ir mėgėjų sporto bei kultūros finansavimą; |
| --- | --- |

18.

mano, kad iš azartinių lošimų gaunamas pelnas turi būti naudojamas visuomenės labui, įskaitant dosnų švietimo, sveikatos, profesionalaus ir mėgėjų sporto bei kultūros finansavimą;

| 19. | remia bendrų interneto azartinių lošimų normų, kurios numato amžiaus apribojimus, pažeidžiamiems lošėjams skirtas kreditų ir premijų draudimo sistemas, ir apima informacijos apie galimas lošimo pasekmes bei pagalbą turintiems priklausomybę, galimą priklausomybę nuo tam tikrų azartinių lošimų, ir pan., rengimą; |
| --- | --- |

19.

remia bendrų interneto azartinių lošimų normų, kurios numato amžiaus apribojimus, pažeidžiamiems lošėjams skirtas kreditų ir premijų draudimo sistemas, ir apima informacijos apie galimas lošimo pasekmes bei pagalbą turintiems priklausomybę, galimą priklausomybę nuo tam tikrų azartinių lošimų, ir pan., rengimą;

| 20. | ragina visas suinteresuotas šalis spręsti socialinės izoliacijos, kuri kyla dėl priklausomybės nuo interneto azartinių lošimų, problemą; |
| --- | --- |

20.

ragina visas suinteresuotas šalis spręsti socialinės izoliacijos, kuri kyla dėl priklausomybės nuo interneto azartinių lošimų, problemą;

| 21. | mano, kad savireguliavimas, susijęs su interneto azartinių lošimų reklama, viešinimu ir rėmimu, nėra pakankamai veiksmingas, todėl pabrėžia, kad šią sritį pramonės atstovams ir valdžios institucijoms reikia reguliuoti bendradarbiaujant; |
| --- | --- |

21.

mano, kad savireguliavimas, susijęs su interneto azartinių lošimų reklama, viešinimu ir rėmimu, nėra pakankamai veiksmingas, todėl pabrėžia, kad šią sritį pramonės atstovams ir valdžios institucijoms reikia reguliuoti bendradarbiaujant;

| 22. | ragina valstybes nares ir pramonės atstovus bendradarbiauti ES lygiu, siekiant imtis priemonių prieš agresyvią reklamą arba prekybą, kurią vykdo bet kuris viešasis ar privatus interneto azartinių lošimų operatorius, įskaitant nemokamus parodomuosius žaidimus, visų pirma siekiant apsaugoti lošėjus ir pažeidžiamus vartotojus, pvz., vaikus ir jaunimą; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares ir pramonės atstovus bendradarbiauti ES lygiu, siekiant imtis priemonių prieš agresyvią reklamą arba prekybą, kurią vykdo bet kuris viešasis ar privatus interneto azartinių lošimų operatorius, įskaitant nemokamus parodomuosius žaidimus, visų pirma siekiant apsaugoti lošėjus ir pažeidžiamus vartotojus, pvz., vaikus ir jaunimą;

| 23. | siūlo išnagrinėti galimybę nustatyti didžiausią sumą, kurią per mėnesį asmuo galėtų naudoti lošdamas azartinius lošimus, arba įpareigoti interneto azartinių lošimų operatorius naudoti azartinių lošimų išankstinio apmokėjimo korteles, kurios būtų parduodamos parduotuvėse; |
| --- | --- |

23.

siūlo išnagrinėti galimybę nustatyti didžiausią sumą, kurią per mėnesį asmuo galėtų naudoti lošdamas azartinius lošimus, arba įpareigoti interneto azartinių lošimų operatorius naudoti azartinių lošimų išankstinio apmokėjimo korteles, kurios būtų parduodamos parduotuvėse;

Elgesio kodeksas

| 24. | pažymi, kad Elgesio kodeksas vis dar gali būti naudinga papildoma priemonė kai kuriems viešiesiems (ir privatiesiems) tikslams pasiekti ir atsižvelgti į technologijų pažangą, kintančius vartotojų poreikius ar rinkos struktūrų plėtrą; |
| --- | --- |

24.

pažymi, kad Elgesio kodeksas vis dar gali būti naudinga papildoma priemonė kai kuriems viešiesiems (ir privatiesiems) tikslams pasiekti ir atsižvelgti į technologijų pažangą, kintančius vartotojų poreikius ar rinkos struktūrų plėtrą;

| 25. | pabrėžia, kad Elgesio kodeksas vis dėlto bus orientuotas į pramonę ir savireguliavimą, todėl gali būti tik kaip teisės aktus papildanti, o ne pakeičianti priemonė; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad Elgesio kodeksas vis dėlto bus orientuotas į pramonę ir savireguliavimą, todėl gali būti tik kaip teisės aktus papildanti, o ne pakeičianti priemonė;

| 26. | taip pat pabrėžia, kad Elgesio kodekso veiksmingumas labai priklausys nuo to, ar jį pripažins nacionaliniai reguliuotojai ir vartotojai, taip pat ir nuo jo vykdymo; |
| --- | --- |

26.

taip pat pabrėžia, kad Elgesio kodekso veiksmingumas labai priklausys nuo to, ar jį pripažins nacionaliniai reguliuotojai ir vartotojai, taip pat ir nuo jo vykdymo;

Stebėjimas ir tyrimai

| 27. | ragina valstybes nares rinkti duomenis apie savo interneto azartinių lošimų rinkų augimo mastą ir spartą, taip pat iššūkius, kylančius dėl interneto azartinių lošimų; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares rinkti duomenis apie savo interneto azartinių lošimų rinkų augimo mastą ir spartą, taip pat iššūkius, kylančius dėl interneto azartinių lošimų;

| 28. | ragina Komisiją pradėti tyrimą dėl interneto azartinių lošimų ir priklausomybės nuo azartinių lošimų išsivystymo pavojaus, pvz., ištirti, kaip reklama veikia priklausomybę nuo azartinių lošimų, ar galima sukurti bendrą Europos lošimų klasifikacijos sistemą pagal priklausomybės pavojų ir galimas prevencines ir gydomąsias priemones; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją pradėti tyrimą dėl interneto azartinių lošimų ir priklausomybės nuo azartinių lošimų išsivystymo pavojaus, pvz., ištirti, kaip reklama veikia priklausomybę nuo azartinių lošimų, ar galima sukurti bendrą Europos lošimų klasifikacijos sistemą pagal priklausomybės pavojų ir galimas prevencines ir gydomąsias priemones;

| 29. | ragina Komisiją išnagrinėti, visų pirma, reklamos ir prekybos (įskaitant internetą, nemokamus parodomuosius interneto lošimus) vaidmenį tiesiogiai ar netiesiogiai skatinant nepilnamečius lošti azartinius lošimus; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją išnagrinėti, visų pirma, reklamos ir prekybos (įskaitant internetą, nemokamus parodomuosius interneto lošimus) vaidmenį tiesiogiai ar netiesiogiai skatinant nepilnamečius lošti azartinius lošimus;

| 30. | ragina Komisiją, Europolą ir nacionalines institucijas rinkti informaciją apie interneto azartinių lošimų sektoriuje sukčiavimo ir kitos baudžiamosios veiklos, mastą, pvz., subjektų, veikiančių tame sektoriuje, sukčiavimą, ir šia informacija dalytis; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją, Europolą ir nacionalines institucijas rinkti informaciją apie interneto azartinių lošimų sektoriuje sukčiavimo ir kitos baudžiamosios veiklos, mastą, pvz., subjektų, veikiančių tame sektoriuje, sukčiavimą, ir šia informacija dalytis;

| 31. | ragina Komisiją atlikti nacionalinio reguliavimo tarptautinių azartinių lošimų paslaugų teikimui poveikio vertinimą, susijusį su vientisumu, socialine atsakomybe, vartotojų apsauga ir mokestiniais klausimais; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją atlikti nacionalinio reguliavimo tarptautinių azartinių lošimų paslaugų teikimui poveikio vertinimą, susijusį su vientisumu, socialine atsakomybe, vartotojų apsauga ir mokestiniais klausimais;

| 32. | pabrėžia, kad svarbu, jog vartotojo gyvenamosios vietos valstybė narė galėtų veiksmingai kontroliuoti, riboti ir prižiūrėti azartinių lošimų paslaugas, kurios teikiamos jo teritorijoje; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad svarbu, jog vartotojo gyvenamosios vietos valstybė narė galėtų veiksmingai kontroliuoti, riboti ir prižiūrėti azartinių lošimų paslaugas, kurios teikiamos jo teritorijoje;

| 33. | ragina Komisiją ir valstybes nares aiškiai nustatyti interneto azartinių lošimų veiklos apmokestinimo vietą; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją ir valstybes nares aiškiai nustatyti interneto azartinių lošimų veiklos apmokestinimo vietą;

*

* *

| 34. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

34.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  Schindler 1994 m. (C-275/92), Läärä 1999 m. (C-124/97), Zenatti 1999 m. (C-67/98), Anomar 2003 m. (C-6/01), Gambelli 2003 m. (C-243/01), Lindman 2003 m. (C-42/02), Placanica 2007 m. (C-338/04), Unibet 2007 m. (C-432/05), UNIRE 2007 m. (C-260/04).

(2)  OL L 376, 2006 12 27, p. 36.

(3)  OL L 332, 2007 12 18, p. 27.

(4)  OL L 178, 2000 7 17, p. 1.

(5)  OL L 309, 2005 11 25, p. 15.

(6)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0198.

(7)  Generalinio advokato Bot išvada, pateikta 2008 m. spalio 14 d., Byla C-42/07; pirmiau minėtas SICL tyrimas, p. 1450; Prof. Gill Valentine, Literature review of children and young people’s gambling (JK Azartinių lošimų komisijos užsakymas), 2008 m. rugsėjo mėn.

(8)  Portretrecht.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/35 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/35

---

2009 m. kovo 10 d., antradienisMaisto kokybės užtikrinimas, įskaitant standartų derinimą arba tarpusavio pripažinimą

P6_TA(2009)0098

2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl maisto kokybės užtikrinimo, įskaitant standartų derinimą arba tarpusavio pripažinimą (2008/2220(INI))

2010/C 87 E/09

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 33 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 15 d. Komisijos žaliąją knygą „Žemės ūkio produktų kokybė: produktų standartai, ūkininkavimo reikalavimai ir kokybės užtikrinimo programos“ (COM(2008)0641 galutinis),

atsižvelgdamas į 1998 m. spalio 9 d. savo rezoliuciją dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės politikos (1),

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio mėn. Komisijos darbo dokumentą dėl maisto produktų kokybės sertifikavimo sistemų,

atsižvelgdamas į bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) padėties įvertinimą,

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Komisijai suteiktus įgaliojimus deryboms žemės ūkio srityje, apibrėžtus 2003 m. sausio mėn. EB pasiūlyme dėl dalyvavimo PPO žemės ūkio derybose formos (2),

atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 5–6 d. Briuselyje Komisijos surengtą konferenciją „Food Quality Certification – Adding Value to Farm Produce“,

atsižvelgdamas į Pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams (COM(2008)0040),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A6–0088/2009),

| A. | kadangi Europos Sąjungos maisto saugos ir kokybės standartai patys griežčiausi visame pasaulyje, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungos maisto saugos ir kokybės standartai patys griežčiausi visame pasaulyje,

| B. | kadangi šie standartai atitinka ES vartotojų pageidavimus ir yra priemonė, skirta gauti didelę pridėtinę vertę, |
| --- | --- |

B.

kadangi šie standartai atitinka ES vartotojų pageidavimus ir yra priemonė, skirta gauti didelę pridėtinę vertę,

| C. | kadangi vartotojams labai svarbi ne tik maisto sauga, bet ir maisto produktų kilmė bei gamybos metodai; kadangi Europos Sąjunga jau sureagavo į minėtąsias tendencijas ir pradėjo taikyti keturias maisto produktų kokybės ir kilmės ženklinimo žymenas, tokias kaip saugoma kilmės vietos nuoroda (SKVN), saugoma geografinė nuoroda (SGN), garantuotas tradicinis gaminys (GTG) ir ekologinė žemdirbystė, |
| --- | --- |

C.

kadangi vartotojams labai svarbi ne tik maisto sauga, bet ir maisto produktų kilmė bei gamybos metodai; kadangi Europos Sąjunga jau sureagavo į minėtąsias tendencijas ir pradėjo taikyti keturias maisto produktų kokybės ir kilmės ženklinimo žymenas, tokias kaip saugoma kilmės vietos nuoroda (SKVN), saugoma geografinė nuoroda (SGN), garantuotas tradicinis gaminys (GTG) ir ekologinė žemdirbystė,

| D. | kadangi aukštos kokybės Europos produktai – tai „gyvasis“ Europos Sąjungos kultūros ir gastronomijos paveldas, o kartu svarbi daugelio ES regionų ekonominio ir socialinio gyvenimo dalis, nes jie suteikia galimybę užsiimti veikla, kuri ypač kaimo vietovėse turi tiesioginį ryšį su regionu, |
| --- | --- |

D.

kadangi aukštos kokybės Europos produktai – tai „gyvasis“ Europos Sąjungos kultūros ir gastronomijos paveldas, o kartu svarbi daugelio ES regionų ekonominio ir socialinio gyvenimo dalis, nes jie suteikia galimybę užsiimti veikla, kuri ypač kaimo vietovėse turi tiesioginį ryšį su regionu,

| E. | kadangi sertifikavimo sistemas vartotojai suvokia kaip sąsają su aukštos kokybės garantija, |
| --- | --- |

E.

kadangi sertifikavimo sistemas vartotojai suvokia kaip sąsają su aukštos kokybės garantija,

| F. | kadangi Europos Sąjungos kokybės užtikrinimo programos – tai esminis privalumas konkuruojant ES produktams, |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos Sąjungos kokybės užtikrinimo programos – tai esminis privalumas konkuruojant ES produktams,

| G. | kadangi didieji prekybos centrai ėmė dominuoti ES maisto produktų rinkoje ir verčia mokėti įtraukimo į prekybos sąrašą mokesčius ir išlaidas, taip pat nepagrįstas rinkliavas reklamos išlaidoms padengti – tai daugybė priežasčių, dėl kurių sumažėja smulkiųjų gamintojų galimybės turėti daug klientų, |
| --- | --- |

G.

kadangi didieji prekybos centrai ėmė dominuoti ES maisto produktų rinkoje ir verčia mokėti įtraukimo į prekybos sąrašą mokesčius ir išlaidas, taip pat nepagrįstas rinkliavas reklamos išlaidoms padengti – tai daugybė priežasčių, dėl kurių sumažėja smulkiųjų gamintojų galimybės turėti daug klientų,

| H. | kadangi norint nurodyti išsamią informaciją apie įvairių žemės ūkio ir maisto produktų kilmę ir savybes galima taikyti naująsias technologijas, |
| --- | --- |

H.

kadangi norint nurodyti išsamią informaciją apie įvairių žemės ūkio ir maisto produktų kilmę ir savybes galima taikyti naująsias technologijas,

| I. | kadangi tiek gamintojai, tiek galutiniai vartotojai dėl klastojimo patiria žalos, |
| --- | --- |

I.

kadangi tiek gamintojai, tiek galutiniai vartotojai dėl klastojimo patiria žalos,

| 1. | teigiamai vertina svarstymų procesą, kurį pradėjo Komisija žaliojoje knygoje, ir pritaria Komisijos ketinimui skatinti ES žemės ūkio produktų kokybę nenumatant nei papildomų išlaidų, nei papildomos atsakomybės gamintojams; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina svarstymų procesą, kurį pradėjo Komisija žaliojoje knygoje, ir pritaria Komisijos ketinimui skatinti ES žemės ūkio produktų kokybę nenumatant nei papildomų išlaidų, nei papildomos atsakomybės gamintojams;

| 2. | pabrėžia, kad užtikrinti sąžiningą konkurenciją strateginių produktų, kaip antai žemės ūkio ir maisto produktai, rinkose – pirmaeilis tikslas, visuotinai svarbus ES; mano, kad svarbiausia užtikrinti korektišką importuotų produktų, kurie paprastai neatitinka standartų, panašių į Bendrijos standartus, konkurenciją; mano, kad ES priemonės dėl ES nepriklausančių šalių produktų, patenkančių į Europos vidaus rinką, kokybės turi būti sureguliuotos ir PPO; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad užtikrinti sąžiningą konkurenciją strateginių produktų, kaip antai žemės ūkio ir maisto produktai, rinkose – pirmaeilis tikslas, visuotinai svarbus ES; mano, kad svarbiausia užtikrinti korektišką importuotų produktų, kurie paprastai neatitinka standartų, panašių į Bendrijos standartus, konkurenciją; mano, kad ES priemonės dėl ES nepriklausančių šalių produktų, patenkančių į Europos vidaus rinką, kokybės turi būti sureguliuotos ir PPO;

| 3. | mano, kad būtina stiprinti įvairių institucijų kontrolės ir koordinavimo priemones, siekiant užtikrinti, kad importuoti maisto produktai atitiktų aplinkos, maisto saugos ir gyvūnų gerovės ES normas; pabrėžia 2008 m. gruodžio 19 d. Žemės ūkio tarybos išvadas dėl importuotų žemės ūkio produktų saugos ir dėl Bendrijos normų laikymosi; vis dėlto šiose išvadose pasigenda tvirtos politinės valios siekiant sustiprinti Bendrijos kontrolę trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

3.

mano, kad būtina stiprinti įvairių institucijų kontrolės ir koordinavimo priemones, siekiant užtikrinti, kad importuoti maisto produktai atitiktų aplinkos, maisto saugos ir gyvūnų gerovės ES normas; pabrėžia 2008 m. gruodžio 19 d. Žemės ūkio tarybos išvadas dėl importuotų žemės ūkio produktų saugos ir dėl Bendrijos normų laikymosi; vis dėlto šiose išvadose pasigenda tvirtos politinės valios siekiant sustiprinti Bendrijos kontrolę trečiosiose šalyse;

| 4. | teigia, kad kokybės politika negali būti atsieta nei nuo BŽŪP, nei nuo iššūkių, pvz., klimato kaita, biologinės įvairovės apsauga, energijos tiekimas ir vandens išteklių valdymas; |
| --- | --- |

4.

teigia, kad kokybės politika negali būti atsieta nei nuo BŽŪP, nei nuo iššūkių, pvz., klimato kaita, biologinės įvairovės apsauga, energijos tiekimas ir vandens išteklių valdymas;

| 5. | mano, kad atsižvelgiant į tai, kad žaliavos apskritai yra brangios, priemonės, skirtos gamybos apimčiai padidinti, negali būti dingstis sušvelninti griežtus standartus; |
| --- | --- |

5.

mano, kad atsižvelgiant į tai, kad žaliavos apskritai yra brangios, priemonės, skirtos gamybos apimčiai padidinti, negali būti dingstis sušvelninti griežtus standartus;

| 6. | dar kartą teigia, kad tikslas nustatyti didžiausią maisto saugos, gyvūnų apsaugos ir aplinkosaugos lygį turi taip pat leisti pasiekti produktų kokybės lygį, kuris suteiktų didelį konkurencinį privalumą žemės ūkio gamintojams; konstatuoja, kad todėl ūkininkai turi turėti galimybę uždirbti pakankamai, kad susigrąžintų dėl ES maisto saugos, gyvūnų apsaugos ir aplinkosaugos reikalavimų patirtas išlaidas; mano, kad tuo atveju, kai ūkininkų konkurencinio pranašumo nepakanka susigrąžinti dėl ES reikalavimų patirtas išlaidas, BŽŪP fondams turėtų tekti svarbus vaidmuo šiuo klausimu ir Europos ūkininkai turėtų jais pasinaudoti, siekdami užtikrinti maisto saugą, gyvūnų apsaugą ir aplinkosaugą žemės ūkyje; |
| --- | --- |

6.

dar kartą teigia, kad tikslas nustatyti didžiausią maisto saugos, gyvūnų apsaugos ir aplinkosaugos lygį turi taip pat leisti pasiekti produktų kokybės lygį, kuris suteiktų didelį konkurencinį privalumą žemės ūkio gamintojams; konstatuoja, kad todėl ūkininkai turi turėti galimybę uždirbti pakankamai, kad susigrąžintų dėl ES maisto saugos, gyvūnų apsaugos ir aplinkosaugos reikalavimų patirtas išlaidas; mano, kad tuo atveju, kai ūkininkų konkurencinio pranašumo nepakanka susigrąžinti dėl ES reikalavimų patirtas išlaidas, BŽŪP fondams turėtų tekti svarbus vaidmuo šiuo klausimu ir Europos ūkininkai turėtų jais pasinaudoti, siekdami užtikrinti maisto saugą, gyvūnų apsaugą ir aplinkosaugą žemės ūkyje;

| 7. | mano, kad ES kokybės politika turėtų būti parengta siekiant po 2013 m. reformuoti BŽŪP; mano, kad įgyvendinant BŽŪP Europos Sąjunga turėtų atlikti rėmėjos, kartu ir finansų srityje, vaidmenį, kad būtų gaminami aukštos kokybės žemės ūkio ir maisto produktai Europoje; pabrėžia, kad reikia labiau remti gamintojų organizacijas, siekiant, kad ypač smulkieji gamintojai nebūtų diskriminuojami; |
| --- | --- |

7.

mano, kad ES kokybės politika turėtų būti parengta siekiant po 2013 m. reformuoti BŽŪP; mano, kad įgyvendinant BŽŪP Europos Sąjunga turėtų atlikti rėmėjos, kartu ir finansų srityje, vaidmenį, kad būtų gaminami aukštos kokybės žemės ūkio ir maisto produktai Europoje; pabrėžia, kad reikia labiau remti gamintojų organizacijas, siekiant, kad ypač smulkieji gamintojai nebūtų diskriminuojami;

| 8. | atkreipia dėmesį, kad Europos Sąjunga Tarptautinėje augalų genetinių išteklių maistui ir žemės ūkiui sutartyje įsipareigoja imtis genetinių išteklių išsaugojimo priemonių; todėl ragina Komisiją kurti specialias komercinės paskatos programas, skatinančias naudoti augalų rūšis, kurioms gresia genetinė erozija; pabrėžia, kad tokiu būdu reikia didinti patrauklumą ūkininkams ir sodininkams auginti augalų rūšis, kurios laikomos augalų genetiniais ištekliais, ir kad reikėtų sukurti atitinkamas komercinės paskatos programas gyvulių veislėms, kurioms gresia išnykimas; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį, kad Europos Sąjunga Tarptautinėje augalų genetinių išteklių maistui ir žemės ūkiui sutartyje įsipareigoja imtis genetinių išteklių išsaugojimo priemonių; todėl ragina Komisiją kurti specialias komercinės paskatos programas, skatinančias naudoti augalų rūšis, kurioms gresia genetinė erozija; pabrėžia, kad tokiu būdu reikia didinti patrauklumą ūkininkams ir sodininkams auginti augalų rūšis, kurios laikomos augalų genetiniais ištekliais, ir kad reikėtų sukurti atitinkamas komercinės paskatos programas gyvulių veislėms, kurioms gresia išnykimas;

| 9. | primena, kad po besitęsiančio pasaulio žemės ūkio rinkų liberalizavimo proceso ES gamintojai tiesiogiai susiduria su tarptautine konkurencija ir kad bet kuri papildoma priemonė, kuri jiems numatoma, gali būti konkurenciniu požiūriu nenaudinga, tačiau galėtų būti naudinga ES ūkininkams, jei jie galėtų veiksmingai pateikti savo produkciją rinkoje ir gauti už ją didesnę negu nominalią kainą; taip pat primena, kad ES ūkininkai galėtų pasinaudoti savo vartotojų poreikiais aprūpindami juos vietoje pagamintais produktais, ir be viso kito užtikrinti aukštesnius gyvūnų gerovės ir aplinkosaugos standartus; |
| --- | --- |

9.

primena, kad po besitęsiančio pasaulio žemės ūkio rinkų liberalizavimo proceso ES gamintojai tiesiogiai susiduria su tarptautine konkurencija ir kad bet kuri papildoma priemonė, kuri jiems numatoma, gali būti konkurenciniu požiūriu nenaudinga, tačiau galėtų būti naudinga ES ūkininkams, jei jie galėtų veiksmingai pateikti savo produkciją rinkoje ir gauti už ją didesnę negu nominalią kainą; taip pat primena, kad ES ūkininkai galėtų pasinaudoti savo vartotojų poreikiais aprūpindami juos vietoje pagamintais produktais, ir be viso kito užtikrinti aukštesnius gyvūnų gerovės ir aplinkosaugos standartus;

| 10. | ypač pabrėžia, kad Komisija dėl su prekyba nesusijusių klausimų PPO turi derėtis taip, kad kuo daugiau įvežtų gaminių atitiktų tuos pačius reikalavimus, kurie privalomi ES ūkininkams, kad žemės ūkio gaminių kokybė, atitinkanti ES maisto saugos, gyvūnų apsaugos ir aplinkosaugos reikalavimus, ūkininkams suteiktų aiškų konkurencinį pranašumą; |
| --- | --- |

10.

ypač pabrėžia, kad Komisija dėl su prekyba nesusijusių klausimų PPO turi derėtis taip, kad kuo daugiau įvežtų gaminių atitiktų tuos pačius reikalavimus, kurie privalomi ES ūkininkams, kad žemės ūkio gaminių kokybė, atitinkanti ES maisto saugos, gyvūnų apsaugos ir aplinkosaugos reikalavimus, ūkininkams suteiktų aiškų konkurencinį pranašumą;

| 11. | nerimauja dėl didelių prekybos tinklų įtakos bendrajai ES maisto produktų kokybei; nerimauja ir dėl to, kad rinkose, kurioms būdinga didelė prekybos centrų koncentracija, jaučiama žemės ūkio ir maisto produktų suvienodėjimo ir įvairovės mažinimo tendencija, todėl mažiau prekiaujama tradiciniais produktais, o daugiau pusfabrikačiais; siūlo Komisijai atsižvelgti į poreikį reguliuoti kai kurių didmeninių pirkėjų taikomos atgalinių aukcionų procedūros taisykles, nes to pasekmės aukštos kokybės gaminiams yra pražūtingos; |
| --- | --- |

11.

nerimauja dėl didelių prekybos tinklų įtakos bendrajai ES maisto produktų kokybei; nerimauja ir dėl to, kad rinkose, kurioms būdinga didelė prekybos centrų koncentracija, jaučiama žemės ūkio ir maisto produktų suvienodėjimo ir įvairovės mažinimo tendencija, todėl mažiau prekiaujama tradiciniais produktais, o daugiau pusfabrikačiais; siūlo Komisijai atsižvelgti į poreikį reguliuoti kai kurių didmeninių pirkėjų taikomos atgalinių aukcionų procedūros taisykles, nes to pasekmės aukštos kokybės gaminiams yra pražūtingos;

Reikalavimai, susiję su gamybos ir rinkodaros standartais

| 12. | yra susirūpinęs dėl ES pagrindinių standartų sistemos sudėtingumo ir dėl daugybės reikalavimų, kuriuos Europos Sąjungos ūkininkai privalo vykdyti; pritaria tam, kad būtų supaprastinta sistema ir ragina visas naujas taisykles vertinti atsižvelgiant į tinkamumo, būtinybės ir proporcingumo kriterijus; |
| --- | --- |

12.

yra susirūpinęs dėl ES pagrindinių standartų sistemos sudėtingumo ir dėl daugybės reikalavimų, kuriuos Europos Sąjungos ūkininkai privalo vykdyti; pritaria tam, kad būtų supaprastinta sistema ir ragina visas naujas taisykles vertinti atsižvelgiant į tinkamumo, būtinybės ir proporcingumo kriterijus;

| 13. | ragina dar labiau supaprastinti rinkodaros standartus paaiškinant pagrindinius kriterijus, kuriuos reikia taikyti; ragina parengti ES bendrų nustatytų terminų, kaip antai „mažai cukraus“, „išmesta mažai CO2“, „dietinis“ ir „natūralus“, vartojimo gaires siekiant išvengti klaidinamo vartojimo; |
| --- | --- |

13.

ragina dar labiau supaprastinti rinkodaros standartus paaiškinant pagrindinius kriterijus, kuriuos reikia taikyti; ragina parengti ES bendrų nustatytų terminų, kaip antai „mažai cukraus“, „išmesta mažai CO2“, „dietinis“ ir „natūralus“, vartojimo gaires siekiant išvengti klaidinamo vartojimo;

| 14. | nerimauja dėl to, kad dauguma ES vartotojų nėra pakankamai informuoti apie maisto grandinę, ypač apie produktų ir žaliavų kilmę; pritaria ketinimui numatyti, kad būtų privaloma nurodyti pirminių produktų pagaminimo vietą kilmės šalies ženklo pagrindu, kuris rodo vartotojo norą daugiau sužinoti apie produkto, kurį jis perka, kilmę; taip pat pritaria tam, kad ši sistema būtų taikoma ir perdirbtiems maisto produktams, ir mano, kad reikėtų suteikti informaciją apie pagrindinių ingredientų ir žaliavų kilmę, pateikiant jų kilmės vietą ir paskutinio produktų perdirbimo vietą; |
| --- | --- |

14.

nerimauja dėl to, kad dauguma ES vartotojų nėra pakankamai informuoti apie maisto grandinę, ypač apie produktų ir žaliavų kilmę; pritaria ketinimui numatyti, kad būtų privaloma nurodyti pirminių produktų pagaminimo vietą kilmės šalies ženklo pagrindu, kuris rodo vartotojo norą daugiau sužinoti apie produkto, kurį jis perka, kilmę; taip pat pritaria tam, kad ši sistema būtų taikoma ir perdirbtiems maisto produktams, ir mano, kad reikėtų suteikti informaciją apie pagrindinių ingredientų ir žaliavų kilmę, pateikiant jų kilmės vietą ir paskutinio produktų perdirbimo vietą;

| 15. | mano, kad Australijos taikomas modelis būtų puikus kilmės šalies ženklinimo pavyzdys atsižvelgiant į skirtingų Europos Sąjungos gamybos sektorių savitumą: pagal jį nurodomi įvairūs produktų gamybos etapai, pvz., iš vietinių ingredientų pagaminti arba vietoje pagaminti maisto produktai ženklinami „pagaminta...“, vietoje iš esmės perdirbti produktai ženklinami „pagaminta...“ arba „pagaminta X šalyje iš vietinių ar importuotų ingredientų“; primena, kad kitos svarbios Europos Sąjungos prekybos partnerės, tokios kaip Jungtinės Amerikos Valstijos ir Naujoji Zelandija, taip pat taiko tokio pat tipo ženklinimo sistemas; |
| --- | --- |

15.

mano, kad Australijos taikomas modelis būtų puikus kilmės šalies ženklinimo pavyzdys atsižvelgiant į skirtingų Europos Sąjungos gamybos sektorių savitumą: pagal jį nurodomi įvairūs produktų gamybos etapai, pvz., iš vietinių ingredientų pagaminti arba vietoje pagaminti maisto produktai ženklinami „pagaminta...“, vietoje iš esmės perdirbti produktai ženklinami „pagaminta...“ arba „pagaminta X šalyje iš vietinių ar importuotų ingredientų“; primena, kad kitos svarbios Europos Sąjungos prekybos partnerės, tokios kaip Jungtinės Amerikos Valstijos ir Naujoji Zelandija, taip pat taiko tokio pat tipo ženklinimo sistemas;

| 16. | mano, kad, jei laikomasi maisto saugos standartų, rinkodaros standartai neturėtų trukdyti produktams patekti į rinką dėl jų išvaizdos, formos ar dydžio; |
| --- | --- |

16.

mano, kad, jei laikomasi maisto saugos standartų, rinkodaros standartai neturėtų trukdyti produktams patekti į rinką dėl jų išvaizdos, formos ar dydžio;

| 17. | mano, kad bendrojo ES kokybės ženklo, kurio tekstas galėtų būti „pagaminta Europos Sąjungoje“, galutinis poveikis turi būti toks, kad ES gaminiai dėl griežtų standartų, pagal kuriuos jie pagaminti, teigiamai išsiskirtų rinkoje; |
| --- | --- |

17.

mano, kad bendrojo ES kokybės ženklo, kurio tekstas galėtų būti „pagaminta Europos Sąjungoje“, galutinis poveikis turi būti toks, kad ES gaminiai dėl griežtų standartų, pagal kuriuos jie pagaminti, teigiamai išsiskirtų rinkoje;

| 18. | mano, kad reikia labiau skatinti neprivalomus nustatytuosius terminus, o ne privalomuosius prekybos standartus; tačiau mano, kad tokių suvienodintų apibrėžčių, tenkinančių visas suinteresuotąsias šalis, įdiegimas dėl skirtingų mitybos papročių ir tradicijų gali būti susijęs su sunkumais, nes vartotojams reikėtų pateikti daugiau informacijos arba sukurti priežiūros sistemą, kad būtų galima tikrinti, kaip laikomasi tų terminų; |
| --- | --- |

18.

mano, kad reikia labiau skatinti neprivalomus nustatytuosius terminus, o ne privalomuosius prekybos standartus; tačiau mano, kad tokių suvienodintų apibrėžčių, tenkinančių visas suinteresuotąsias šalis, įdiegimas dėl skirtingų mitybos papročių ir tradicijų gali būti susijęs su sunkumais, nes vartotojams reikėtų pateikti daugiau informacijos arba sukurti priežiūros sistemą, kad būtų galima tikrinti, kaip laikomasi tų terminų;

| 19. | palankiai vertina priemones, skirtas supaprastinti ES taisykles, jei tik tai nesutrikdys sistemos, ir sumažinti sričių, paliktų savireguliavimui, skaičiui; mano, kad bendrieji prekybos standartai būtini ir kad jie galėtų būti veiksmingiau nustatyti; tuo požiūriu laikosi nuomonės, kad reikėtų skatinti bendrą reguliavimą remiantis įprasta šios srities Bendrijos teisės aktų priėmimo procedūra; ragina į šį procesą įtraukti nacionalines valdžios institucijas, maisto pramonės sektoriaus atstovus ir ūkininkus; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina priemones, skirtas supaprastinti ES taisykles, jei tik tai nesutrikdys sistemos, ir sumažinti sričių, paliktų savireguliavimui, skaičiui; mano, kad bendrieji prekybos standartai būtini ir kad jie galėtų būti veiksmingiau nustatyti; tuo požiūriu laikosi nuomonės, kad reikėtų skatinti bendrą reguliavimą remiantis įprasta šios srities Bendrijos teisės aktų priėmimo procedūra; ragina į šį procesą įtraukti nacionalines valdžios institucijas, maisto pramonės sektoriaus atstovus ir ūkininkus;

Specialiosios Europos Sąjungos kokybės užtikrinimo programos

| 20. | pabrėžia, kad taikant maisto kokybės sistemas vartotojams turėtų būti teikiama informacija ir užtikrintas vietinių sudėtinių dalių ir gamybos būdų autentiškumas; todėl mano, kad atitinkamos programos turi būti įgyvendinamos ir vykdomos taikant sustiprintos kontrolės ir atsekamumo sistemas; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad taikant maisto kokybės sistemas vartotojams turėtų būti teikiama informacija ir užtikrintas vietinių sudėtinių dalių ir gamybos būdų autentiškumas; todėl mano, kad atitinkamos programos turi būti įgyvendinamos ir vykdomos taikant sustiprintos kontrolės ir atsekamumo sistemas;

| 21. | mano, kad būtina įdiegti skaidresnes ir plačiai vartotojų pripažįstamas ženklinimo sistemas ir kad, siekiant skaidraus ES ir iš trečiųjų šalių importuojamų gaminių kilmės ženklinimo, reikia nurodyti pagrindinių produktą sudarančių žemės ūkio ingredientų kilmę; |
| --- | --- |

21.

mano, kad būtina įdiegti skaidresnes ir plačiai vartotojų pripažįstamas ženklinimo sistemas ir kad, siekiant skaidraus ES ir iš trečiųjų šalių importuojamų gaminių kilmės ženklinimo, reikia nurodyti pagrindinių produktą sudarančių žemės ūkio ingredientų kilmę;

| 22. | mano, kad išimtinis originalių produktų su SKVN naudojimas žaliavai turi būti užtikrinamas tik tuo atveju, jei saugomas pavadinimas naudojamas etiketėje ir perdirbto produkto reklamai; pabrėžia, kad taip, viena vertus, bus išvengiama vartotojų klaidinimo, antra vertus, bus skatinama produktų su SKVN paklausa; |
| --- | --- |

22.

mano, kad išimtinis originalių produktų su SKVN naudojimas žaliavai turi būti užtikrinamas tik tuo atveju, jei saugomas pavadinimas naudojamas etiketėje ir perdirbto produkto reklamai; pabrėžia, kad taip, viena vertus, bus išvengiama vartotojų klaidinimo, antra vertus, bus skatinama produktų su SKVN paklausa;

| 23. | laiko tikslinga nustatyti sąvokų „kalnuotas“ ir „salų“ vartojimo taisykles, nes žemės ūkio ir maisto produktams iš mažiau palankių ūkininkauti regionų tai suteiktų didelę pridėtinę vertę; mano, kad vartojant sąvokas „kalnuotas“ ir „salų“ turi būti privaloma nurodyti gaminio kilmės šalį; |
| --- | --- |

23.

laiko tikslinga nustatyti sąvokų „kalnuotas“ ir „salų“ vartojimo taisykles, nes žemės ūkio ir maisto produktams iš mažiau palankių ūkininkauti regionų tai suteiktų didelę pridėtinę vertę; mano, kad vartojant sąvokas „kalnuotas“ ir „salų“ turi būti privaloma nurodyti gaminio kilmės šalį;

| 24. | tvirtina, kad vidutiniam vartotojui skirtumai tarp SKVN ir SGN nėra aiškūs, todėl reikėtų imtis informacinės veiklos, kad vartotojai suvoktų tuos skirtumus; |
| --- | --- |

24.

tvirtina, kad vidutiniam vartotojui skirtumai tarp SKVN ir SGN nėra aiškūs, todėl reikėtų imtis informacinės veiklos, kad vartotojai suvoktų tuos skirtumus;

| 25. | pasisako prieš griežtesnių vertinimo kriterijų, kaip antai su eksporto galimybėmis ir tvarumu susijusių kriterijų, nustatymą; atkreipia dėmesį, kad yra pavyzdžių, kai gaminiai, nors ir neeksportuojami, tačiau yra labai svarbūs vietinio ūkio vystymuisi ir socialinės sanglaudos išlaikymui; |
| --- | --- |

25.

pasisako prieš griežtesnių vertinimo kriterijų, kaip antai su eksporto galimybėmis ir tvarumu susijusių kriterijų, nustatymą; atkreipia dėmesį, kad yra pavyzdžių, kai gaminiai, nors ir neeksportuojami, tačiau yra labai svarbūs vietinio ūkio vystymuisi ir socialinės sanglaudos išlaikymui;

| 26. | tvirtina, kad geografinės nuorodos – tai svarbus Europos paveldas, kurį būtina saugoti dėl jo didelio ekonominio dinamiškumo ir jo esminio socialinio ir ekonominio poveikio daugeliui ES regionų; mano, kad minėtosios nuorodos – tai kokybės garantija, kuri turi būti stiprinama visų pirma skatinant saugomas geografines nuorodas atstovaujančias grupes imtis geresnio šių nuorodų valdymo; mano, kad jos padeda vartotojams pasirenkant produktus; |
| --- | --- |

26.

tvirtina, kad geografinės nuorodos – tai svarbus Europos paveldas, kurį būtina saugoti dėl jo didelio ekonominio dinamiškumo ir jo esminio socialinio ir ekonominio poveikio daugeliui ES regionų; mano, kad minėtosios nuorodos – tai kokybės garantija, kuri turi būti stiprinama visų pirma skatinant saugomas geografines nuorodas atstovaujančias grupes imtis geresnio šių nuorodų valdymo; mano, kad jos padeda vartotojams pasirenkant produktus;

| 27. | mano, kad būtina geriau paaiškinti skirtumą tarp prekės ženklų ir geografinių nuorodų bei imtis priemonių, padedančių konkrečiai pritaikyti esamas Bendrijos taisykles tam, kad rinkos dalyviai, neatstovaujantys SKVN ir (arba) SGN gamintojų organizacijų, negalėtų registruoti prekės ženklų, kuriuose ar kuriais daroma nuoroda į SKVN ir (arba) į SGN; mano, kad ypač svarbu surengti specialiai finansuojamas reklamos kampanijas, siekiant informuoti vartotojus apie šių viešų sertifikavimo sistemų pranašumus; |
| --- | --- |

27.

mano, kad būtina geriau paaiškinti skirtumą tarp prekės ženklų ir geografinių nuorodų bei imtis priemonių, padedančių konkrečiai pritaikyti esamas Bendrijos taisykles tam, kad rinkos dalyviai, neatstovaujantys SKVN ir (arba) SGN gamintojų organizacijų, negalėtų registruoti prekės ženklų, kuriuose ar kuriais daroma nuoroda į SKVN ir (arba) į SGN; mano, kad ypač svarbu surengti specialiai finansuojamas reklamos kampanijas, siekiant informuoti vartotojus apie šių viešų sertifikavimo sistemų pranašumus;

| 28. | mano, kad produktų su geografine nuoroda gamintojai turėtų turėti priemones, suteikiančias jiems galimybę tinkamai valdyti gaminamų prekių kiekį, kad būtų išlaikyta geografinių nuorodų kokybė ir geras vardas; |
| --- | --- |

28.

mano, kad produktų su geografine nuoroda gamintojai turėtų turėti priemones, suteikiančias jiems galimybę tinkamai valdyti gaminamų prekių kiekį, kad būtų išlaikyta geografinių nuorodų kokybė ir geras vardas;

| 29. | laikosi nuomonės, kad jeigu produktas su SGN būtų panaudotas sudėtiniame pagamintame produkte, keičiant produkto su SGN savybes, saugos ar kitoms kompetentingoms institucijoms turi būti suteikta galimybė atlikti specialius patikrinimus siekiant sužinoti, ar produkto su SGN savybės nepakito per daug; |
| --- | --- |

29.

laikosi nuomonės, kad jeigu produktas su SGN būtų panaudotas sudėtiniame pagamintame produkte, keičiant produkto su SGN savybes, saugos ar kitoms kompetentingoms institucijoms turi būti suteikta galimybė atlikti specialius patikrinimus siekiant sužinoti, ar produkto su SGN savybės nepakito per daug;

| 30. | ragina geriau apsaugoti įregistruotus pavadinimus, ypač tam tikruose šių gaminių pakavimo ir rinkodaros ne gamybos vietovėje etapuose, kuriuose kyla pavojus piktnaudžiauti šiais pavadinimais; ragina taikyti Bendrijos taisykles, pagal kurias nebūtų leidžiama registruoti prekės ženklų panašiu į jau įregistruoto SKVN ar SGN pavadinimu; |
| --- | --- |

30.

ragina geriau apsaugoti įregistruotus pavadinimus, ypač tam tikruose šių gaminių pakavimo ir rinkodaros ne gamybos vietovėje etapuose, kuriuose kyla pavojus piktnaudžiauti šiais pavadinimais; ragina taikyti Bendrijos taisykles, pagal kurias nebūtų leidžiama registruoti prekės ženklų panašiu į jau įregistruoto SKVN ar SGN pavadinimu;

| 31. | pritaria tam, kad būtų parengtos bendros taisyklės produktų su geografinėmis nuorodomis gamintojams, siekiant nustatyti sąlygas dėl reikalavimų, susietų su tomis nuorodomis, bei dėl jų naudojimo perdirbtų produktų pavadinimuose; |
| --- | --- |

31.

pritaria tam, kad būtų parengtos bendros taisyklės produktų su geografinėmis nuorodomis gamintojams, siekiant nustatyti sąlygas dėl reikalavimų, susietų su tomis nuorodomis, bei dėl jų naudojimo perdirbtų produktų pavadinimuose;

| 32. | pritaria tam, kad būtų supaprastinta kilmės nuorodų registravimo tvarka ir sutrumpintas jų gavimo laikotarpis; |
| --- | --- |

32.

pritaria tam, kad būtų supaprastinta kilmės nuorodų registravimo tvarka ir sutrumpintas jų gavimo laikotarpis;

| 33. | atkreipia dėmesį į tai, kad įvairiose valstybėse narėse yra skirtingo lygio kilmės nuorodų apsauga; mano, jog reikėtų suderinti šios srities teisės aktus ir tvarką, ypač atsižvelgiant į standartus dėl apsaugos ex officio; |
| --- | --- |

33.

atkreipia dėmesį į tai, kad įvairiose valstybėse narėse yra skirtingo lygio kilmės nuorodų apsauga; mano, jog reikėtų suderinti šios srities teisės aktus ir tvarką, ypač atsižvelgiant į standartus dėl apsaugos ex officio;

| 34. | mano, kad turėtų būti sustiprinta tarptautinė kilmės nuorodų apsauga; ragina Komisiją didinti pastangas, visų pirma politiniu lygiu, siekiant geriau apsaugoti SGN derybose su Pasaulio prekybos organizacija (tiek dėl Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, 23 straipsniu teikiamos apsaugos išplėtimo visiems produktams, tiek dėl daugiašalio SGN registro kūrimo), be to, derybose dėl naujų valstybių priėmimo į PPO ir šiuo metu vykstančiose derybose dėl dvišalių susitarimų; |
| --- | --- |

34.

mano, kad turėtų būti sustiprinta tarptautinė kilmės nuorodų apsauga; ragina Komisiją didinti pastangas, visų pirma politiniu lygiu, siekiant geriau apsaugoti SGN derybose su Pasaulio prekybos organizacija (tiek dėl Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, 23 straipsniu teikiamos apsaugos išplėtimo visiems produktams, tiek dėl daugiašalio SGN registro kūrimo), be to, derybose dėl naujų valstybių priėmimo į PPO ir šiuo metu vykstančiose derybose dėl dvišalių susitarimų;

| 35. | mano, kad ir eksportuojantiems, ir neeksportuojantiems gamintojams turėtų būti taikoma tarptautinė ES apsauga, kuri gali skirtis pagal faktinio produkto klastojimo pavojų taip, kad produktams, kurių atžvilgiu klastojimo rizika didelė ir kurie eksportuojami, taikoma tarptautinė PPO apsauga, o produktams, kurių atžvilgiu klastojimo rizika nedidelė, vietos lygmens rinkose, galėtų būti pasiūlyta supaprastinta tvarka, apie kurią, ją pripažinus valstybėms narėms, pranešama Komisijai (palyginama su dabartiniu laikinu apsaugos lygmeniu) ir kuriai taikoma Bendrijos teisinė apsauga; |
| --- | --- |

35.

mano, kad ir eksportuojantiems, ir neeksportuojantiems gamintojams turėtų būti taikoma tarptautinė ES apsauga, kuri gali skirtis pagal faktinio produkto klastojimo pavojų taip, kad produktams, kurių atžvilgiu klastojimo rizika didelė ir kurie eksportuojami, taikoma tarptautinė PPO apsauga, o produktams, kurių atžvilgiu klastojimo rizika nedidelė, vietos lygmens rinkose, galėtų būti pasiūlyta supaprastinta tvarka, apie kurią, ją pripažinus valstybėms narėms, pranešama Komisijai (palyginama su dabartiniu laikinu apsaugos lygmeniu) ir kuriai taikoma Bendrijos teisinė apsauga;

| 36. | atkreipia dėmesį į tai, kad tam tikri pavadinimai trečiųjų šalių teritorijoje sistemingai naudojami neteisėtai, o dėl to klaidinami vartotojai ir kyla pavojus originalių gaminių geram vardui; pabrėžia, kad pavadinimo apsauga trečiojoje valstybėje yra labai ilgai trunkanti procedūra ir atskiros gamintojų organizacijos ją gali įgyvendinti labai sunkiai, nes kiekvienoje šalyje yra specialios apsaugos sistemos ir procedūros; ragina Komisiją atlikti patariamąjį vaidmenį ir teikti valstybėms narėms ir gamintojų organizacijoms praktinę patirtį ir teisinę paramą sudarant susitarimus su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

36.

atkreipia dėmesį į tai, kad tam tikri pavadinimai trečiųjų šalių teritorijoje sistemingai naudojami neteisėtai, o dėl to klaidinami vartotojai ir kyla pavojus originalių gaminių geram vardui; pabrėžia, kad pavadinimo apsauga trečiojoje valstybėje yra labai ilgai trunkanti procedūra ir atskiros gamintojų organizacijos ją gali įgyvendinti labai sunkiai, nes kiekvienoje šalyje yra specialios apsaugos sistemos ir procedūros; ragina Komisiją atlikti patariamąjį vaidmenį ir teikti valstybėms narėms ir gamintojų organizacijoms praktinę patirtį ir teisinę paramą sudarant susitarimus su trečiosiomis šalimis;

| 37. | mano, kad būtini Bendrijos ir nacionaliniai patikrinimai, kaip naudojamos saugomos kilmės vietos nuorodos (SKVN) bei saugomos geografines nuorodos (SGN), ir ragina numatyti griežtas sankcijas, kuriomis būtų skatinama, kad šios priemonės nebūtų taikomos neteisėtai, jei saugomos nuorodos būtų klastojamos ar imituojamos, valstybės narės privalėtų iš karto imtis atitinkamų veiksmų; šiuo požiūriu siūlo specialią nuostatą 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (3) 13 straipsnyje; pritaria minčiai, kad būtų supaprastinta SKVN gavimo tvarka ir pradėta taikyti griežta kiekvienos valstybės narės valdžios institucijų vykdomi patikrinimai, kurios tikslas būtų patvirtinti, jog atitinkamame geografiniame regione buvo įvykdyti visi gamybos proceso etapai; |
| --- | --- |

37.

mano, kad būtini Bendrijos ir nacionaliniai patikrinimai, kaip naudojamos saugomos kilmės vietos nuorodos (SKVN) bei saugomos geografines nuorodos (SGN), ir ragina numatyti griežtas sankcijas, kuriomis būtų skatinama, kad šios priemonės nebūtų taikomos neteisėtai, jei saugomos nuorodos būtų klastojamos ar imituojamos, valstybės narės privalėtų iš karto imtis atitinkamų veiksmų; šiuo požiūriu siūlo specialią nuostatą 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (3) 13 straipsnyje; pritaria minčiai, kad būtų supaprastinta SKVN gavimo tvarka ir pradėta taikyti griežta kiekvienos valstybės narės valdžios institucijų vykdomi patikrinimai, kurios tikslas būtų patvirtinti, jog atitinkamame geografiniame regione buvo įvykdyti visi gamybos proceso etapai;

| 38. | mano, kad nors dėl rinkos stebėsenos, atsižvelgiant į visiems gaminiams su SKVN ir SGN taikomų taisyklių laikymąsi, valstybėms narėms atsiras administracinė našta, tačiau tai gerokai prisidės prie veiksmingos šių gaminių apsaugos; pritaria, kad būtų teikiama Bendrijos techninė pagalba valstybėms narėms vykdant kontrolę, kad būtų užtikrinama kuo vienodesnė gaminių su SKVN ir SGN apsauga ES teritorijoje; |
| --- | --- |

38.

mano, kad nors dėl rinkos stebėsenos, atsižvelgiant į visiems gaminiams su SKVN ir SGN taikomų taisyklių laikymąsi, valstybėms narėms atsiras administracinė našta, tačiau tai gerokai prisidės prie veiksmingos šių gaminių apsaugos; pritaria, kad būtų teikiama Bendrijos techninė pagalba valstybėms narėms vykdant kontrolę, kad būtų užtikrinama kuo vienodesnė gaminių su SKVN ir SGN apsauga ES teritorijoje;

| 39. | mano, kad tiek vidaus rinkoje, tiek trečiosiose šalyse reikia aktyviau informuoti apie minėtąsias programas ir aktyviau jas populiarinti panaudojant Bendrijos finansinę paramą; taip pat laikosi nuomonės, kad reikėtų padidinti Bendrijos bendro finansavimo dalį, skirtą ES informavimo ir reklamos apie kokybiškus ES produktus programoms; pageidauja, kad Komisija ir toliau reklamuotų SGN sąvoką trečiosiose šalyse, visų pirma kartu su SGN atitinkančius produktus gaminančiomis gamintojų grupėmis skatindama techninės pagalbos programas; |
| --- | --- |

39.

mano, kad tiek vidaus rinkoje, tiek trečiosiose šalyse reikia aktyviau informuoti apie minėtąsias programas ir aktyviau jas populiarinti panaudojant Bendrijos finansinę paramą; taip pat laikosi nuomonės, kad reikėtų padidinti Bendrijos bendro finansavimo dalį, skirtą ES informavimo ir reklamos apie kokybiškus ES produktus programoms; pageidauja, kad Komisija ir toliau reklamuotų SGN sąvoką trečiosiose šalyse, visų pirma kartu su SGN atitinkančius produktus gaminančiomis gamintojų grupėmis skatindama techninės pagalbos programas;

| 40. | siūlo įkurti Europos produktų kokybės agentūrą, kuri glaudžiai bendradarbiautų su Europos maisto saugos tarnyba ir Komisijos tarnybomis, atsakingomis už maisto produktų kokybės apsaugą; ši agentūra gautų vis daugiau prašymų dėl SKVN, SGN ir garantuotų specifinių tradicinių gaminių iš trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

40.

siūlo įkurti Europos produktų kokybės agentūrą, kuri glaudžiai bendradarbiautų su Europos maisto saugos tarnyba ir Komisijos tarnybomis, atsakingomis už maisto produktų kokybės apsaugą; ši agentūra gautų vis daugiau prašymų dėl SKVN, SGN ir garantuotų specifinių tradicinių gaminių iš trečiųjų šalių;

| 41. | pabrėžia 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (4) reikšmę laisvam vartotojų pasirinkimui; ragina Komisiją pateikti teisės akto pasiūlymą ir dėl gyvulinės kilmės gaminių, kaip antai pienas, mėsa ir kiaušiniai, kuriems pagaminti gyvuliai buvo šeriami genetiškai modifikuotais pašarais, ženklinimo pareigos; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (4) reikšmę laisvam vartotojų pasirinkimui; ragina Komisiją pateikti teisės akto pasiūlymą ir dėl gyvulinės kilmės gaminių, kaip antai pienas, mėsa ir kiaušiniai, kuriems pagaminti gyvuliai buvo šeriami genetiškai modifikuotais pašarais, ženklinimo pareigos;

| 42. | pritaria idėjai išlaikyti ir supaprastinti GTG sistemą, tačiau išreiškia nusivylimą dėl šios priemonės, pagal kurią iki šiol buvo įregistruota tik labai mažai GTG (užregistruota 20 gaminių ir svarstoma 30 prašymų), neveiksmingumo; pažymi, kad reikėtų panaikinti 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 509/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kaip garantuotų tradicinių gaminių (5) 3 straipsnio 2 dalyje antroje vietoje paminėtą GTG sąrašą, sudarytą atsižvelgiant į tai, kad išimtinė teisė naudoti žemės ūkio ar maisto produkto pavadinimą gamintojams nėra suteikta, nes jis susilpnina GTG apsaugą; atkreipia dėmesį, kad GTG sistema, kaip ir anksčiau, yra svarbi tinklų apsaugos priemonė ir kad yra reikšminga vystymosi erdvė, jei tenkinamos tam tikros sąlygos; |
| --- | --- |

42.

pritaria idėjai išlaikyti ir supaprastinti GTG sistemą, tačiau išreiškia nusivylimą dėl šios priemonės, pagal kurią iki šiol buvo įregistruota tik labai mažai GTG (užregistruota 20 gaminių ir svarstoma 30 prašymų), neveiksmingumo; pažymi, kad reikėtų panaikinti 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 509/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kaip garantuotų tradicinių gaminių (5) 3 straipsnio 2 dalyje antroje vietoje paminėtą GTG sąrašą, sudarytą atsižvelgiant į tai, kad išimtinė teisė naudoti žemės ūkio ar maisto produkto pavadinimą gamintojams nėra suteikta, nes jis susilpnina GTG apsaugą; atkreipia dėmesį, kad GTG sistema, kaip ir anksčiau, yra svarbi tinklų apsaugos priemonė ir kad yra reikšminga vystymosi erdvė, jei tenkinamos tam tikros sąlygos;

| 43. | laiko, kad „tradicinio“ gaminio apibrėžtis, pateikta Reglamente (EB) Nr. 509/2006, yra nepakankama; mano, kad ryšys tarp tradicinių gaminių ir šalies, kurioje laikomasi atitinkamos tradicijos, arba gamintojų, kurie laikosi tradicijos taisyklių, išimtinis šių pavadinimų naudojimas padidintų GTG vertę; |
| --- | --- |

43.

laiko, kad „tradicinio“ gaminio apibrėžtis, pateikta Reglamente (EB) Nr. 509/2006, yra nepakankama; mano, kad ryšys tarp tradicinių gaminių ir šalies, kurioje laikomasi atitinkamos tradicijos, arba gamintojų, kurie laikosi tradicijos taisyklių, išimtinis šių pavadinimų naudojimas padidintų GTG vertę;

| 44. | mano, kad ekologiški produktai – vienas iš stipriausių ES ūkininkų augimo potencialų ir kad jų rėmimo programomis turi būti sustiprintas pasitikėjimas ES logotipu; pažymi, kad nors šioje srityje priimtame Bendrijos reglamente numatyti bendrieji standartai, įvairiose valstybėse narėse skirtingai taikoma sertifikavimo tvarka, kai brangiai kainuojančios priežiūros užduotys pasirinktinai pavedamos priežiūros institucijoms arba valstybės pripažintoms priežiūros įstaigoms; pažymi, kad valstybėse narėse sertifikavimo procedūra yra skirtingai ir ji yra brangi; ragina suderinti teisės aktus dėl draudžiamų augalų apsaugos preparatų didžiausio leistino kiekio nustatymo ekologiškuose gaminiuose; apskritai pritaria pasiūlymui dėl ES ekologinio ženklo; |
| --- | --- |

44.

mano, kad ekologiški produktai – vienas iš stipriausių ES ūkininkų augimo potencialų ir kad jų rėmimo programomis turi būti sustiprintas pasitikėjimas ES logotipu; pažymi, kad nors šioje srityje priimtame Bendrijos reglamente numatyti bendrieji standartai, įvairiose valstybėse narėse skirtingai taikoma sertifikavimo tvarka, kai brangiai kainuojančios priežiūros užduotys pasirinktinai pavedamos priežiūros institucijoms arba valstybės pripažintoms priežiūros įstaigoms; pažymi, kad valstybėse narėse sertifikavimo procedūra yra skirtingai ir ji yra brangi; ragina suderinti teisės aktus dėl draudžiamų augalų apsaugos preparatų didžiausio leistino kiekio nustatymo ekologiškuose gaminiuose; apskritai pritaria pasiūlymui dėl ES ekologinio ženklo;

| 45. | laikosi nuomonės, kad būtina labiau suvienodinti ekologiškų produktų kontrolės ir sertifikavimo institucijų bei procedūrų tipologiją, kad nauju ES logotipu būtų galima vartotojams užtikrinti saugumą ir pasitikėjimą ekologiniu žemės ūkiu, kuris ES užtikrintų tuos pačius gamybos, kontrolės ir sertifikavimo kriterijus ir padėtų spręsti problemas bei dar labiau skatinti ekologiškų produktų vidaus rinką; |
| --- | --- |

45.

laikosi nuomonės, kad būtina labiau suvienodinti ekologiškų produktų kontrolės ir sertifikavimo institucijų bei procedūrų tipologiją, kad nauju ES logotipu būtų galima vartotojams užtikrinti saugumą ir pasitikėjimą ekologiniu žemės ūkiu, kuris ES užtikrintų tuos pačius gamybos, kontrolės ir sertifikavimo kriterijus ir padėtų spręsti problemas bei dar labiau skatinti ekologiškų produktų vidaus rinką;

| 46. | mano, kad atsiradę neekologiški produktai, paženklinti taip, jog atrodytų, kad jie kilę iš ekologiškų ūkių, neturėtų stabdyti vienalytės ES ekologiškų produktų rinkos plėtros, todėl nerimauja dėl bandymų išplėsti ženklo Ecolabel taikymą maisto produktams, kurie pagaminti ne pagal ekologinės žemdirbystės principus; |
| --- | --- |

46.

mano, kad atsiradę neekologiški produktai, paženklinti taip, jog atrodytų, kad jie kilę iš ekologiškų ūkių, neturėtų stabdyti vienalytės ES ekologiškų produktų rinkos plėtros, todėl nerimauja dėl bandymų išplėsti ženklo Ecolabel taikymą maisto produktams, kurie pagaminti ne pagal ekologinės žemdirbystės principus;

| 47. | pasisako už tai, kad būtų privaloma nurodyti iš trečiųjų šalių įvežtų neperdirbtų ir perdirbtų ekologiškų produktų kilmės šalį, neatsižvelgiant į tai, ar jiems taikomas ES ekologiškos gamybos logotipas; |
| --- | --- |

47.

pasisako už tai, kad būtų privaloma nurodyti iš trečiųjų šalių įvežtų neperdirbtų ir perdirbtų ekologiškų produktų kilmės šalį, neatsižvelgiant į tai, ar jiems taikomas ES ekologiškos gamybos logotipas;

| 48. | mano, kad, siekiant geresnio ekologiškų produktų vidaus rinkos veikimo ES, reikia:






  — | privalomai nurodyti iš trečiųjų šalių įvežtų neperdirbtų ir perdirbtų ekologiškų produktų kilmės šalį, neatsižvelgiant į tai, ar naudojamas ES ekologiško produkto logotipas, |
| --- | --- | --- |

48.

mano, kad, siekiant geresnio ekologiškų produktų vidaus rinkos veikimo ES, reikia:

—

privalomai nurodyti iš trečiųjų šalių įvežtų neperdirbtų ir perdirbtų ekologiškų produktų kilmės šalį, neatsižvelgiant į tai, ar naudojamas ES ekologiško produkto logotipas,

| — | sustiprinti pasitikėjimą ES logotipu vykdant ekologiškų produktų skatinimo programas, |
| --- | --- |

—

sustiprinti pasitikėjimą ES logotipu vykdant ekologiškų produktų skatinimo programas,

| — | nustatyti draudžiamų augalų apsaugos preparatų didžiausią leistiną kiekį ekologiškuose žemės ūkio produktuose, |
| --- | --- |

—

nustatyti draudžiamų augalų apsaugos preparatų didžiausią leistiną kiekį ekologiškuose žemės ūkio produktuose,

| — | apsvarstyti dvigubo sertifikavimo, kurio didmenininkai daugeliu atvejų reikalauja, problemą, nes tuo užkertamas kelias į ES rinką pateikti pakankamai ekologiškų produktų, |
| --- | --- |

—

apsvarstyti dvigubo sertifikavimo, kurio didmenininkai daugeliu atvejų reikalauja, problemą, nes tuo užkertamas kelias į ES rinką pateikti pakankamai ekologiškų produktų,

| — | aiškiai atskirti ne žemės ūkio produktų, į kuriuos atsižvelgiama dėl ekologiškos gamybos metodo, ženklinimą nuo ekologiškų žemės ūkio produktų ženklinimo; |
| --- | --- |

—

aiškiai atskirti ne žemės ūkio produktų, į kuriuos atsižvelgiama dėl ekologiškos gamybos metodo, ženklinimą nuo ekologiškų žemės ūkio produktų ženklinimo;

| 49. | teigiamai vertina tai, kad valstybėse narėse įsteigtos tradicinių ir ekologiškų produktų tarnybos; mano, kad būtina kiekvienai valstybei narei turėti ūkininkų ir vartotojų vieningai pripažintas viešąsias ar privačiąsias institucijas, kurios tikrintų, kaip valstybėje narėje gaminami ekologiški aukštos kokybės produktai, ir užtikrintų šių produktų populiarinimą; |
| --- | --- |

49.

teigiamai vertina tai, kad valstybėse narėse įsteigtos tradicinių ir ekologiškų produktų tarnybos; mano, kad būtina kiekvienai valstybei narei turėti ūkininkų ir vartotojų vieningai pripažintas viešąsias ar privačiąsias institucijas, kurios tikrintų, kaip valstybėje narėje gaminami ekologiški aukštos kokybės produktai, ir užtikrintų šių produktų populiarinimą;

| 50. | pripažįsta, kad vartotojų reikalavimai, susiję su maisto ir maisto produktų kokybe, vis didėja ne tik dėl siekiant saugos, bet ir dėl etinių aspektų, kaip antai aplinkos tvarumas, gyvūnų gerovės užtikrinimas ir genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) technologijos; ragina Komisiją nustatyti tokių su kokybe susijusių iniciatyvų kaip savanoriškos ženklinimo, kad nėra GMO, sistemos, kriterijus, kurie padės vartotojams nedvejojant pasirinkti; |
| --- | --- |

50.

pripažįsta, kad vartotojų reikalavimai, susiję su maisto ir maisto produktų kokybe, vis didėja ne tik dėl siekiant saugos, bet ir dėl etinių aspektų, kaip antai aplinkos tvarumas, gyvūnų gerovės užtikrinimas ir genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) technologijos; ragina Komisiją nustatyti tokių su kokybe susijusių iniciatyvų kaip savanoriškos ženklinimo, kad nėra GMO, sistemos, kriterijus, kurie padės vartotojams nedvejojant pasirinkti;

| 51. | mano, kad būtina skatinti aplinką tausojančias gamybos priemones; todėl apgailestauja, kad nėra jokio Bendrijos reglamento dėl integruotos gamybos, kuris paskatintų atkreipti dėmesį į ES gamintojų pastangas vykdant atitinkamas reklamos ir rinkodaros kampanijas, skirtas šios gamybos pridėtinei vertei didinti; |
| --- | --- |

51.

mano, kad būtina skatinti aplinką tausojančias gamybos priemones; todėl apgailestauja, kad nėra jokio Bendrijos reglamento dėl integruotos gamybos, kuris paskatintų atkreipti dėmesį į ES gamintojų pastangas vykdant atitinkamas reklamos ir rinkodaros kampanijas, skirtas šios gamybos pridėtinei vertei didinti;

Sertifikavimo programos

| 52. | mano, kad ES nuostatos dėl standartų derinimo nereikalingos; mano, kad nėra poreikio kurti kitas sertifikavimo sistemas, kurios būtų naudojamos maisto produktams išskirti ES lygmeniu, nes taip būtų nuvertintos jau esamos sistemos ir klaidinami vartotojai; |
| --- | --- |

52.

mano, kad ES nuostatos dėl standartų derinimo nereikalingos; mano, kad nėra poreikio kurti kitas sertifikavimo sistemas, kurios būtų naudojamos maisto produktams išskirti ES lygmeniu, nes taip būtų nuvertintos jau esamos sistemos ir klaidinami vartotojai;

| 53. | pabrėžia, kad dėl kokybės ženklų vystymo, įskaitant su tuo susijusią elgseną, negalima sugriežtinti administravimo reikalavimų gamintojams; todėl pageidauja, kad dėl šių ženklų naudojimo gamintojai turėtų iniciatyvos teisę, o Bendrijos institucijų kišimasis apsiribotų šių ženklų apsauga, siekiant užtikrinti, kad gamintojai už savo pastangas gautų tinkamą atlygį, o vartotojai būtų apsaugoti nuo klastočių arba kitokių apgavysčių; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad dėl kokybės ženklų vystymo, įskaitant su tuo susijusią elgseną, negalima sugriežtinti administravimo reikalavimų gamintojams; todėl pageidauja, kad dėl šių ženklų naudojimo gamintojai turėtų iniciatyvos teisę, o Bendrijos institucijų kišimasis apsiribotų šių ženklų apsauga, siekiant užtikrinti, kad gamintojai už savo pastangas gautų tinkamą atlygį, o vartotojai būtų apsaugoti nuo klastočių arba kitokių apgavysčių;

| 54. | pabrėžia, kad esamos sertifikavimo sistemos, be teisinių nuostatų laikymosi dėl nuolatinės stebėsenos, taip pat turėtų užtikrinti ir kitus svarbius maisto produktų saugos elementus, pvz., atsekamumą; pabrėžia, kad sertifikavimo taisyklės turėtų atitikti visuomenės reikalavimus ir todėl reikalinga valstybės parama ūkininkams atsirandančioms išlaidoms padengti; pasisako už aktyvesnio gamintojų organizacijų dalyvavimo skatinimą, nes kai kurie ūkininkai negali pasipriešinti perdėtoms prekybos sertifikavimo taisyklėms; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad esamos sertifikavimo sistemos, be teisinių nuostatų laikymosi dėl nuolatinės stebėsenos, taip pat turėtų užtikrinti ir kitus svarbius maisto produktų saugos elementus, pvz., atsekamumą; pabrėžia, kad sertifikavimo taisyklės turėtų atitikti visuomenės reikalavimus ir todėl reikalinga valstybės parama ūkininkams atsirandančioms išlaidoms padengti; pasisako už aktyvesnio gamintojų organizacijų dalyvavimo skatinimą, nes kai kurie ūkininkai negali pasipriešinti perdėtoms prekybos sertifikavimo taisyklėms;

| 55. | pažymi, kad šiuo metu privačiomis sertifikavimo sistemomis neįgyvendinami jų tikslai – padėti gamintojams informuoti vartotojus apie savo produktų savybes, priešingai, jos tampa išskirtine patekimo į rinką priemone, dar labiau skatinančia biurokratiją žemdirbiams, virstančia daugybės maisto produktų platinimo įmonių verslu; mano, kad reikai susilaikyti nuo šių sistemų, varžančių dalies gamybos sektoriaus patekimą į rinką, augimo skatinimo; |
| --- | --- |

55.

pažymi, kad šiuo metu privačiomis sertifikavimo sistemomis neįgyvendinami jų tikslai – padėti gamintojams informuoti vartotojus apie savo produktų savybes, priešingai, jos tampa išskirtine patekimo į rinką priemone, dar labiau skatinančia biurokratiją žemdirbiams, virstančia daugybės maisto produktų platinimo įmonių verslu; mano, kad reikai susilaikyti nuo šių sistemų, varžančių dalies gamybos sektoriaus patekimą į rinką, augimo skatinimo;

| 56. | pažymi, kad daugėjant privačių sertifikavimo sistemų tam tikrai sektoriaus daliai sunku patekti į rinką, ir kad dėl šių sistemų informacijos apie produktus teikimas vartotojams negerėja; ragina Komisiją skatinti tirti privačias sertifikavimo sistemas, kad būtų apribotas minėtas augimas ir kokybiškų produktų šalinimas iš rinkos; mano, kad reikia nustatyti keletą ES gairių, kurių minėtos sistemos negalėtų reguliuoti, pvz., įvesti tokius terminus kaip „vertingi“, kurie būtų nustatomi atsižvelgiant į tikslą, apimtį ir aplinkybes; |
| --- | --- |

56.

pažymi, kad daugėjant privačių sertifikavimo sistemų tam tikrai sektoriaus daliai sunku patekti į rinką, ir kad dėl šių sistemų informacijos apie produktus teikimas vartotojams negerėja; ragina Komisiją skatinti tirti privačias sertifikavimo sistemas, kad būtų apribotas minėtas augimas ir kokybiškų produktų šalinimas iš rinkos; mano, kad reikia nustatyti keletą ES gairių, kurių minėtos sistemos negalėtų reguliuoti, pvz., įvesti tokius terminus kaip „vertingi“, kurie būtų nustatomi atsižvelgiant į tikslą, apimtį ir aplinkybes;

| 57. | atkreipia dėmesį į tai, kad regioniniai produktai turi didelę reikšmę vietos ekonomikai ir bendruomenėms, todėl reikėtų pasipriešinti siūlymams kaip nors apriboti geografinių nuorodų, kurios gali būti įregistruotos, skaičių; |
| --- | --- |

57.

atkreipia dėmesį į tai, kad regioniniai produktai turi didelę reikšmę vietos ekonomikai ir bendruomenėms, todėl reikėtų pasipriešinti siūlymams kaip nors apriboti geografinių nuorodų, kurios gali būti įregistruotos, skaičių;

| 58. | mano, kad neturi būti kuriami nauji sprendimai paremti tradiciniams produktams, kurie galėtų paskatinti GTG sistemos nuvertėjimą; |
| --- | --- |

58.

mano, kad neturi būti kuriami nauji sprendimai paremti tradiciniams produktams, kurie galėtų paskatinti GTG sistemos nuvertėjimą;

| 59. | pageidauja, kad būtų glaudžiau bendradarbiaujama su Tarptautine standartizacijos organizacija ir plačiau įgyvendinamos kitos sistemos, tokios kaip Rizikos veiksnių analizės ir svarbiųjų valdymo taškų sistema; |
| --- | --- |

59.

pageidauja, kad būtų glaudžiau bendradarbiaujama su Tarptautine standartizacijos organizacija ir plačiau įgyvendinamos kitos sistemos, tokios kaip Rizikos veiksnių analizės ir svarbiųjų valdymo taškų sistema;

| 60. | turėdamas omeny tarptautinį aspektą primena, kad su Europos Sąjungos pagrindiniais prekybos partneriais yra keletas problemų, susijusių su konkurencingumu; nerimauja dėl spaudimo, patiriamo dėl kylančios ekonomikos šalių produktų, kurie nėra tokie saugūs ir kokybiški ir dėl kurių kontrolės dažnai kyla abejonių; šiuo požiūriu dar kartą teigia, kad būtina įdiegti vadinamojo riboto patekimo į rinką koncepciją, kurią Parlamentas siūlė ne vienoje savo rezoliucijoje; |
| --- | --- |

60.

turėdamas omeny tarptautinį aspektą primena, kad su Europos Sąjungos pagrindiniais prekybos partneriais yra keletas problemų, susijusių su konkurencingumu; nerimauja dėl spaudimo, patiriamo dėl kylančios ekonomikos šalių produktų, kurie nėra tokie saugūs ir kokybiški ir dėl kurių kontrolės dažnai kyla abejonių; šiuo požiūriu dar kartą teigia, kad būtina įdiegti vadinamojo riboto patekimo į rinką koncepciją, kurią Parlamentas siūlė ne vienoje savo rezoliucijoje;

| 61. | ragina sudaryti daugiau dvišalių sutarčių su pagrindinėmis rinkomis ir kovos su klastojimu sutarčių; ragina Komisiją padėti išspręsti tarptautinės prekių ženklų, SGN, SKVN ir GTG apsaugos problemą; |
| --- | --- |

61.

ragina sudaryti daugiau dvišalių sutarčių su pagrindinėmis rinkomis ir kovos su klastojimu sutarčių; ragina Komisiją padėti išspręsti tarptautinės prekių ženklų, SGN, SKVN ir GTG apsaugos problemą;

Kiti aspektai

| 62. | mano, kad būtina labiau viešinti Europos Sąjungos kokybės užtikrinimo ir maisto saugos politikos privalumus; apgailestauja, kad visuomenė negauna pakankamai išsamios informacijos apie Europos Sąjungos indėlį šioje srityje; taip pat rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms stiprinti savo pastangas platinti informaciją apie kokybės ir maisto saugos standartus, taikomus ES produktams, ir informaciją šiems standartams remti; |
| --- | --- |

62.

mano, kad būtina labiau viešinti Europos Sąjungos kokybės užtikrinimo ir maisto saugos politikos privalumus; apgailestauja, kad visuomenė negauna pakankamai išsamios informacijos apie Europos Sąjungos indėlį šioje srityje; taip pat rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms stiprinti savo pastangas platinti informaciją apie kokybės ir maisto saugos standartus, taikomus ES produktams, ir informaciją šiems standartams remti;

| 63. | pabrėžia, kokį vaidmenį gali atlikti ES finansavimas šioje srityje; vadinamosiose konvergencijos valstybėse narėse skiriami 75 proc. Bendrijos lėšų kokybės gerinimo programoms; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad dėl pasaulinės finansų krizės sugriežtintos paskolų teikimo smulkiesiems gamintojams sąlygos, o dėl to gerokai sumažės galimybių šiems gamintojams gauti bendrą finansavimą; |
| --- | --- |

63.

pabrėžia, kokį vaidmenį gali atlikti ES finansavimas šioje srityje; vadinamosiose konvergencijos valstybėse narėse skiriami 75 proc. Bendrijos lėšų kokybės gerinimo programoms; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad dėl pasaulinės finansų krizės sugriežtintos paskolų teikimo smulkiesiems gamintojams sąlygos, o dėl to gerokai sumažės galimybių šiems gamintojams gauti bendrą finansavimą;

| 64. | mano, kad reikėtų skatinti ūkininkų turgų, kaip vietos ir atitinkamo sezono produktų prekybos vietos, kurias tiesiogiai valdo ūkininkai, veiklos patirtį nes ji užtikrina proporcingą kainą už kokybiškus produktus, stiprina produkto ryšį su vieta ir skatina vartotoją rinktis sąmoningai atsižvelgiant į kokybę; mano, kad valstybės narės turėtų skatinti prekybinių patalpų, kuriose gamintojai galėtų tiesiogiai prekiauti savo produktais, organizavimą; |
| --- | --- |

64.

mano, kad reikėtų skatinti ūkininkų turgų, kaip vietos ir atitinkamo sezono produktų prekybos vietos, kurias tiesiogiai valdo ūkininkai, veiklos patirtį nes ji užtikrina proporcingą kainą už kokybiškus produktus, stiprina produkto ryšį su vieta ir skatina vartotoją rinktis sąmoningai atsižvelgiant į kokybę; mano, kad valstybės narės turėtų skatinti prekybinių patalpų, kuriose gamintojai galėtų tiesiogiai prekiauti savo produktais, organizavimą;

| 65. | ragina kurti komercinės paskatos programas vietinėms rinkoms, siekiant remti vietines ir regionines perdirbimo ir rinkodaros iniciatyvas; mano, kad tai gali padaryti, pavyzdžiui, gamintojų kooperatyvai, kurie kelia pridėtinę vertę kaimo vietovėse ir, dėl to, kad išvengia ilgo vežimo, yra puikus kovos su klimato kaita pavyzdys; |
| --- | --- |

65.

ragina kurti komercinės paskatos programas vietinėms rinkoms, siekiant remti vietines ir regionines perdirbimo ir rinkodaros iniciatyvas; mano, kad tai gali padaryti, pavyzdžiui, gamintojų kooperatyvai, kurie kelia pridėtinę vertę kaimo vietovėse ir, dėl to, kad išvengia ilgo vežimo, yra puikus kovos su klimato kaita pavyzdys;

*

* *

| 66. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

66.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 328, 1998 10 26, p. 232.

(2)  Komisijos dokumentas Nr. 625/02.

(3)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

(4)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(5)  OL L 93, 2006 03 31, p. 1.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/43 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/43

---

2009 m. kovo 10 d., antradienis2006 ir 2007 m. konkurencijos politikos ataskaitos

P6_TA(2009)0099

2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2006 ir 2007 m. konkurencijos politikos ataskaitų (2008/2243(INI))

2010/C 87 E/10

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 25 d. Komisijos 2006 metų konkurencijos politikos ataskaitą (COM(2007)0358) ir 2008 m. birželio 16 d. Komisijos 2007 metų konkurencijos politikos ataskaitą (COM(2008)0368),

atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 7 d. Komisijos dokumentą „Valstybės pagalbos veiksmų planas. Mažesnė ir tikslingesnė valstybės pagalba: 2005–2009 m. valstybės pagalbos reformos programa“ (COM(2005)0107),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl valstybės pagalbos reformos 2005–2009 m. (1),

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1998/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (2),

atsižvelgdamas į 2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 800/2008, skelbiantį tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas) (3),

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1400/2002 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo vertikaliųjų susitarimų ir suderintų veiksmų kategorijoms motorinių transporto priemonių sektoriuje (4) (Motorinių transporto priemonių išimties reglamentas),

atsižvelgdamas į 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires (5),

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 24 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1627/2006, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 794/2004 dėl standartinių pranešimo apie pagalbą formų (6),

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 24 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1628/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo nacionalinei regioninei investicinei pagalbai (7),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistemos (8),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl valstybės pagalbos naujovių diegimui (9),

atsižvelgdamas į Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gaires (10),

atsižvelgdamas į Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos rizikos kapitalo investicijoms į mažąsias ir vidutines įmones skatinti (11),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Valstybės pagalbos laivų statybai sistemos pratęsimo (12),

atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl ES sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (13),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (14),

atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 16 d. Komisijos direktyvą 2006/111/EB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo ir dėl finansinio skaidrumo tam tikrose įmonėse (15),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 19 d. pareiškimą dėl tyrimo dėl Europos Sąjungoje veikiančių stambių prekybos centrų piktnaudžiavimo savo galiomis ir teisinių apsaugos nuo tokio piktnaudžiavimo priemonių (16),

atsižvelgdamas į Komisijos tyrimus, atliktus energetikos ir mažmeninės bankininkystės sektoriuose,

atsižvelgdamas į Komisijos pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 23 straipsnio 2 dalies a punktą skirtų baudų apskaičiavimo gaires (17),

atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl atleidimo nuo baudų ir baudų sumažinimo kartelių bylose (18),

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 2 d. Komisijos baltąją knygą dėl ieškinių atlyginti žalą, patirtą dėl EB antimonopolinių taisyklių pažeidimo (COM(2008)0165),

atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 11 d. Baltąją knygą dėl sporto (COM(2007)0391),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A6-0011/2009),

| 1. | sveikina Komisiją, paskelbusią 2006 ir 2007 m. konkurencijos politikos ataskaitas; |
| --- | --- |

1.

sveikina Komisiją, paskelbusią 2006 ir 2007 m. konkurencijos politikos ataskaitas;

| 2. | toliau remia idėją, kad Parlamentas turėtų aktyviau veikti konkurencijos politikos srityje pradėjus taikyti bendro sprendimo procedūrą; |
| --- | --- |

2.

toliau remia idėją, kad Parlamentas turėtų aktyviau veikti konkurencijos politikos srityje pradėjus taikyti bendro sprendimo procedūrą;

| 3. | sveikina Komisiją ėmusis efektyvių veiksmų prieš neteisėtų didelę įtaką turinčių kartelių veiklą ir džiaugiasi, kad pažeidėjams skirtos rekordinio dydžio baudos; |
| --- | --- |

3.

sveikina Komisiją ėmusis efektyvių veiksmų prieš neteisėtų didelę įtaką turinčių kartelių veiklą ir džiaugiasi, kad pažeidėjams skirtos rekordinio dydžio baudos;

| 4. | ragina Komisiją ir Tarybą, Komisijai atliekant Reglamento (EB) Nr. 1/2003 (19) veikimo peržiūrą, į šį reglamentą įtraukti baudų skyrimo principus, toliau juos tobulinti ir tikslinti siekiant užtikrinti, kad jie atitiktų pagrindinių teisės principų reikalavimus; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją ir Tarybą, Komisijai atliekant Reglamento (EB) Nr. 1/2003 (19) veikimo peržiūrą, į šį reglamentą įtraukti baudų skyrimo principus, toliau juos tobulinti ir tikslinti siekiant užtikrinti, kad jie atitiktų pagrindinių teisės principų reikalavimus;

| 5. | pritaria persvarstyto pranešimo dėl atleidimo nuo baudų ir procedūros, pagal kurią skatinama teikti informaciją apie neteisėtų didelę įtaką turinčių kartelių veiklą, taikymui; |
| --- | --- |

5.

pritaria persvarstyto pranešimo dėl atleidimo nuo baudų ir procedūros, pagal kurią skatinama teikti informaciją apie neteisėtų didelę įtaką turinčių kartelių veiklą, taikymui;

| 6. | palankiai vertina tai, kad paskelbta Baltoji knyga dėl ieškinių atlyginti žalą, patirtą dėl EB antimonopolinių taisyklių pažeidimo, bet ragina toliau vykdyti reformas taip, kad Europos Sąjungoje nepasikartotų neigiami JAV sistemos padariniai; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tai, kad paskelbta Baltoji knyga dėl ieškinių atlyginti žalą, patirtą dėl EB antimonopolinių taisyklių pažeidimo, bet ragina toliau vykdyti reformas taip, kad Europos Sąjungoje nepasikartotų neigiami JAV sistemos padariniai;

| 7. | reikalauja, kad Komisija būsimose ataskaitose pateiktų išsamesnę informaciją apie Komisijos ryšių su vartotojais palaikymo pareigūno vaidmenį su konkurencija susijusiose bylose; |
| --- | --- |

7.

reikalauja, kad Komisija būsimose ataskaitose pateiktų išsamesnę informaciją apie Komisijos ryšių su vartotojais palaikymo pareigūno vaidmenį su konkurencija susijusiose bylose;

| 8. | išreiškia susirūpinimą dėl didžiųjų korporacijų piktnaudžiavimo įtaka rinkoje ir ragina Komisiją imtis tirti nelygiaverčių santykių tarp tiekėjų, t. y. maisto produktų gamintojų ir mažmenininkų, poveikį konkurencijai galimo piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi aspektu; laukia Komisijos darbo grupės rengiamos perkamosios galios ataskaitos; |
| --- | --- |

8.

išreiškia susirūpinimą dėl didžiųjų korporacijų piktnaudžiavimo įtaka rinkoje ir ragina Komisiją imtis tirti nelygiaverčių santykių tarp tiekėjų, t. y. maisto produktų gamintojų ir mažmenininkų, poveikį konkurencijai galimo piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi aspektu; laukia Komisijos darbo grupės rengiamos perkamosios galios ataskaitos;

| 9. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę peržiūrėti piktnaudžiavimo atvejų paslaugų sektoriuje procesus, kadangi tai gali būti kliūtis mažoms įmonėms dalyvauti darbo konkursuose; atkreipia dėmesį į problemą, kad kartais savarankiškai dirbantys ir laisvai samdomi asmenys neturi galimybės taikyti standartinių tarifų tais atvejais, kai jie beveik išimtinai ekonomiškai priklausomi nuo vieno arba kelių stambių jų išteklių naudotojų, ir ragina Komisiją išnagrinėti, kaip jie galėtų derėtis dėl konkurencijos teisės principus atitinkančių kolektyvinių susitarimų ir juos sudaryti; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją apsvarstyti galimybę peržiūrėti piktnaudžiavimo atvejų paslaugų sektoriuje procesus, kadangi tai gali būti kliūtis mažoms įmonėms dalyvauti darbo konkursuose; atkreipia dėmesį į problemą, kad kartais savarankiškai dirbantys ir laisvai samdomi asmenys neturi galimybės taikyti standartinių tarifų tais atvejais, kai jie beveik išimtinai ekonomiškai priklausomi nuo vieno arba kelių stambių jų išteklių naudotojų, ir ragina Komisiją išnagrinėti, kaip jie galėtų derėtis dėl konkurencijos teisės principus atitinkančių kolektyvinių susitarimų ir juos sudaryti;

| 10. | ragina Komisiją persvarstyti vidaus procedūras, kuriomis remdamasi ji pasirenka sektorių tyrimų temas; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją persvarstyti vidaus procedūras, kuriomis remdamasi ji pasirenka sektorių tyrimų temas;

| 11. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę atlikti sektoriaus apklausą dėl reklamos internete; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją apsvarstyti galimybę atlikti sektoriaus apklausą dėl reklamos internete;

| 12. | ragina Komisiją atlikti nacionalinių viešųjų pirkimų taisyklių taikymo skirtumų analizę ir dėl jų galinčius atsirasti galimus konkurencijos iškraipymus; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją atlikti nacionalinių viešųjų pirkimų taisyklių taikymo skirtumų analizę ir dėl jų galinčius atsirasti galimus konkurencijos iškraipymus;

| 13. | pažymi, kad Komisija pasiekė rekordinių rezultatų šiose trijose srityse: už kartelių antimonopolinius pažeidimus skirtos baudos, Komisijai pateiktas susijungimo bylų skaičius ir Komisijai pateikti pranešimai apie valstybės pagalbą skaičius; todėl ragina Komisiją skubiai papildyti žmogiškuosius išteklius, siekiant užtikrinti, kad Konkurencijos generaliniame direktorate dirbtų užtektinai darbuotojų, kurie sugebėtų susidoroti su didėjančiu darbo krūviu; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad Komisija pasiekė rekordinių rezultatų šiose trijose srityse: už kartelių antimonopolinius pažeidimus skirtos baudos, Komisijai pateiktas susijungimo bylų skaičius ir Komisijai pateikti pranešimai apie valstybės pagalbą skaičius; todėl ragina Komisiją skubiai papildyti žmogiškuosius išteklius, siekiant užtikrinti, kad Konkurencijos generaliniame direktorate dirbtų užtektinai darbuotojų, kurie sugebėtų susidoroti su didėjančiu darbo krūviu;

| 14. | pabrėžia, kad taikant konkurencijos taisykles įmonių susijungimo ir perėmimo atvejais, reikia atsižvelgti į visą vidaus rinką, o ne į jos dalis; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad taikant konkurencijos taisykles įmonių susijungimo ir perėmimo atvejais, reikia atsižvelgti į visą vidaus rinką, o ne į jos dalis;

| 15. | džiaugiasi, kad Komisijos 2006 ir 2007 m. konkurencijos politikos ataskaitose esama įrodymų, jog Konkurencijos generalinio direktorato Įmonių susijungimo kontrolės skyriaus pertvarka pagal sektorius, numačius nuodugnesnę ekonominę analizę ir specialistų tarpusavio vertinimą, buvo veiksminga; |
| --- | --- |

15.

džiaugiasi, kad Komisijos 2006 ir 2007 m. konkurencijos politikos ataskaitose esama įrodymų, jog Konkurencijos generalinio direktorato Įmonių susijungimo kontrolės skyriaus pertvarka pagal sektorius, numačius nuodugnesnę ekonominę analizę ir specialistų tarpusavio vertinimą, buvo veiksminga;

| 16. | džiaugiasi, kad paskelbta Susijungimų reglamento (20) peržiūros pradžia; dar kartą pabrėžia, kad dabartinių nuostatų nepakanka atsižvelgiant į tai, kad Europos rinkos tampa vis labiau integruotos ir sudėtinės, ir kad reikia atlikti peržiūrą siekiant laikytis nuoseklaus požiūrio vertinant palyginamus susijungimo sandorius; |
| --- | --- |

16.

džiaugiasi, kad paskelbta Susijungimų reglamento (20) peržiūros pradžia; dar kartą pabrėžia, kad dabartinių nuostatų nepakanka atsižvelgiant į tai, kad Europos rinkos tampa vis labiau integruotos ir sudėtinės, ir kad reikia atlikti peržiūrą siekiant laikytis nuoseklaus požiūrio vertinant palyginamus susijungimo sandorius;

| 17. | atkreipia dėmesį į rekordinį skaičių pranešimų apie valstybės pagalbą ir palankiai vertina Bendrojo bendrosios išimties reglamento, kuris taikomas MVĮ, MVĮ naudai atliekamiems moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai, pagalbai užimtumui, mokymo pagalbai ir regioninei pagalbai, paskelbimą; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į rekordinį skaičių pranešimų apie valstybės pagalbą ir palankiai vertina Bendrojo bendrosios išimties reglamento, kuris taikomas MVĮ, MVĮ naudai atliekamiems moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai, pagalbai užimtumui, mokymo pagalbai ir regioninei pagalbai, paskelbimą;

| 18. | ypač palankiai vertina tai, kad leidžiama subsidijuoti darbdavius, jei jie patiria nuostolių dėl to, kad jų darbuotojai rūpinasi savo vaikais arba tėvais; |
| --- | --- |

18.

ypač palankiai vertina tai, kad leidžiama subsidijuoti darbdavius, jei jie patiria nuostolių dėl to, kad jų darbuotojai rūpinasi savo vaikais arba tėvais;

| 19. | yra susirūpinęs dėl padidėjusios rinkos koncentracijos ir interesų konfliktų bankininkystės sektoriuje; įspėja dėl galimos pasaulinės sisteminės rizikos, kuri galėtų kilti dėl interesų konfliktų ir koncentracijos; |
| --- | --- |

19.

yra susirūpinęs dėl padidėjusios rinkos koncentracijos ir interesų konfliktų bankininkystės sektoriuje; įspėja dėl galimos pasaulinės sisteminės rizikos, kuri galėtų kilti dėl interesų konfliktų ir koncentracijos;

| 20. | palankiai vertina valstybės pagalbos rezultatų suvestinės peržiūrą, bet ragina Komisiją imtis valstybės pagalbos efektyvumo analizės ir reikalauja užtikrinti, kad rezultatų suvestinės peržiūra padėtų nustatyti tas valstybes nares, kurios nesugebėjo išieškoti nelegaliai išmokėtų valstybės pagalbos sumų; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina valstybės pagalbos rezultatų suvestinės peržiūrą, bet ragina Komisiją imtis valstybės pagalbos efektyvumo analizės ir reikalauja užtikrinti, kad rezultatų suvestinės peržiūra padėtų nustatyti tas valstybes nares, kurios nesugebėjo išieškoti nelegaliai išmokėtų valstybės pagalbos sumų;

| 21. | džiaugiasi, kad paskelbtos peržiūrėtos Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairės, užtikrinančios, kad valstybės narės galėtų remti atsinaujinančios energijos gamybą ir bendrą šilumos ir elektros energijos gamybą, suteikdamos veiklai skirtą pagalbą, kuri padengtų visą skirtumą tarp gamybos sąnaudų ir rinkos kainos; |
| --- | --- |

21.

džiaugiasi, kad paskelbtos peržiūrėtos Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairės, užtikrinančios, kad valstybės narės galėtų remti atsinaujinančios energijos gamybą ir bendrą šilumos ir elektros energijos gamybą, suteikdamos veiklai skirtą pagalbą, kuri padengtų visą skirtumą tarp gamybos sąnaudų ir rinkos kainos;

| 22. | dar kartą ragina siekti tolesnės pažangos aiškinant esamas konkurencijos taisykles ir jas praktiškai taikant bendros ekonominės svarbos paslaugų srityje, atsižvelgiant į tai, kad valstybėse narėse esama didelių politikos skirtumų; |
| --- | --- |

22.

dar kartą ragina siekti tolesnės pažangos aiškinant esamas konkurencijos taisykles ir jas praktiškai taikant bendros ekonominės svarbos paslaugų srityje, atsižvelgiant į tai, kad valstybėse narėse esama didelių politikos skirtumų;

| 23. | apgailestauja, kad energijos naudotojai Europos Sąjungoje ir toliau kenčia dėl neproporcingai didėjančių kainų ir iškreiptos energetikos rinkos, kuri, Komisijos atliktos sektoriaus apklausos duomenimis, buvo pripažinta kaip tinkamai neveikianti; dar kartą pabrėžia užbaigtos ir gerai veikiančios energetikos vidaus rinkos svarbą; |
| --- | --- |

23.

apgailestauja, kad energijos naudotojai Europos Sąjungoje ir toliau kenčia dėl neproporcingai didėjančių kainų ir iškreiptos energetikos rinkos, kuri, Komisijos atliktos sektoriaus apklausos duomenimis, buvo pripažinta kaip tinkamai neveikianti; dar kartą pabrėžia užbaigtos ir gerai veikiančios energetikos vidaus rinkos svarbą;

| 24. | remia Komisijos pastangas toliau plėtoti Europos dujų ir elektros energijos rinkas, kuriose itin svarbus aspektas yra perdavimo tinklų atskyrimas nuo gamybos ir tiekimo veiklos (angl. unbundling); |
| --- | --- |

24.

remia Komisijos pastangas toliau plėtoti Europos dujų ir elektros energijos rinkas, kuriose itin svarbus aspektas yra perdavimo tinklų atskyrimas nuo gamybos ir tiekimo veiklos (angl. unbundling);

| 25. | išreiškia susirūpinimą dėl to, kad nustatant kuro kainas Europos rinkose trūksta skaidrumo; ragina Komisiją akylai stebėti, kad šioje rinkoje būtų užtikrinta konkurencija; |
| --- | --- |

25.

išreiškia susirūpinimą dėl to, kad nustatant kuro kainas Europos rinkose trūksta skaidrumo; ragina Komisiją akylai stebėti, kad šioje rinkoje būtų užtikrinta konkurencija;

| 26. | ragina sukurti mechanizmus, kuriais vadovaujantis būtų užtikrinta, kad pradėjus taikyti išmetimo leidimų prekybos sistemą, nebūtų iškraipoma konkurencija rinkos viduje ir išorėje; |
| --- | --- |

26.

ragina sukurti mechanizmus, kuriais vadovaujantis būtų užtikrinta, kad pradėjus taikyti išmetimo leidimų prekybos sistemą, nebūtų iškraipoma konkurencija rinkos viduje ir išorėje;

| 27. | pažymi, kad visai neseniai, t. y. 2007 m. spalio 9 d., Taryba prašė Komisijos apsvarstyti, kaip supaprastinti procedūras, sutelkiant dėmesį į tai, kaip skubiai reaguoti į prašymus suteikti valstybės pagalbą susiklosčius kritiškoms aplinkybėms; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad visai neseniai, t. y. 2007 m. spalio 9 d., Taryba prašė Komisijos apsvarstyti, kaip supaprastinti procedūras, sutelkiant dėmesį į tai, kaip skubiai reaguoti į prašymus suteikti valstybės pagalbą susiklosčius kritiškoms aplinkybėms;

| 28. | palankiai vertina tai, kad Komisija skubiai reagavo ir pateikė paaiškinimų dėl finansų ir ekonomikos krizės valdymo ir valstybės pagalbos naudojimo; atkreipia dėmesį į tai, kad didėja valstybės pagalbos apimtis, ir palankiai vertina išsamias gaires, kuriomis siekiama, kad valstybės pagalba būtų skiriama tikslingiau; |
| --- | --- |

28.

palankiai vertina tai, kad Komisija skubiai reagavo ir pateikė paaiškinimų dėl finansų ir ekonomikos krizės valdymo ir valstybės pagalbos naudojimo; atkreipia dėmesį į tai, kad didėja valstybės pagalbos apimtis, ir palankiai vertina išsamias gaires, kuriomis siekiama, kad valstybės pagalba būtų skiriama tikslingiau;

| 29. | pripažįsta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punkto tinkamumą aplinkybėms, su kuriomis dabar dėl neramumų finansų rinkose susiduria valstybių narių ekonomika; mano, kad ji būtina, tačiau Komisija turi išlikti budri finansinių gelbėjimo priemonių atžvilgiu, siekdama užtikrinti, kad neatidėliotinos pagalbos veiksmai atitiktų sąžiningos konkurencijos principus; |
| --- | --- |

29.

pripažįsta Sutarties 87 straipsnio 3 dalies b punkto tinkamumą aplinkybėms, su kuriomis dabar dėl neramumų finansų rinkose susiduria valstybių narių ekonomika; mano, kad ji būtina, tačiau Komisija turi išlikti budri finansinių gelbėjimo priemonių atžvilgiu, siekdama užtikrinti, kad neatidėliotinos pagalbos veiksmai atitiktų sąžiningos konkurencijos principus;

| 30. | įspėja, kad nereikėtų iš esmės stabdyti konkurencijos taisyklių taikymo; pritaria, kad reikia išsamiai įvertinti pagalbos veiksmus ir užtikrinti, kad jie atitiktų Sutarties nuostatas; prašo Komisijos kitoje metinėje konkurencijos politikos ataskaitoje pateikti išsamią konkurencijos taisyklių taikymo kiekvienu atveju ex-post ataskaitą Europos Parlamentui ir valstybių narių parlamentams; |
| --- | --- |

30.

įspėja, kad nereikėtų iš esmės stabdyti konkurencijos taisyklių taikymo; pritaria, kad reikia išsamiai įvertinti pagalbos veiksmus ir užtikrinti, kad jie atitiktų Sutarties nuostatas; prašo Komisijos kitoje metinėje konkurencijos politikos ataskaitoje pateikti išsamią konkurencijos taisyklių taikymo kiekvienu atveju ex-post ataskaitą Europos Parlamentui ir valstybių narių parlamentams;

| 31. | išreiškia susirūpinimą dėl tebesitęsiančio ekonominės veiklos lėtėjimo Europos Sąjungoje, kuris numatomas ir 2009 m.; mano, kad kovojant su kreditų krizės poveikiu augimui ir užimtumui būtų tikslinga, laikantis konkurencijos taisyklių, taikyti atitinkamus atsakomuosius mechanizmus, kaip antai skirti pagalbą restruktūrizavimui arba sukurti prisitaikymo prie globalizacijos fondą; |
| --- | --- |

31.

išreiškia susirūpinimą dėl tebesitęsiančio ekonominės veiklos lėtėjimo Europos Sąjungoje, kuris numatomas ir 2009 m.; mano, kad kovojant su kreditų krizės poveikiu augimui ir užimtumui būtų tikslinga, laikantis konkurencijos taisyklių, taikyti atitinkamus atsakomuosius mechanizmus, kaip antai skirti pagalbą restruktūrizavimui arba sukurti prisitaikymo prie globalizacijos fondą;

| 32. | ragina Komisiją pripažinti poreikį sukurti mechanizmus, kurie padėtų mažinti konkurencijos iškraipymus ir galimą piktnaudžiavimą lengvatinėmis sąlygomis, kuriomis naudojasi tam tikri pagalbos gavėjai dėl valstybės suteiktų garantijų; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją pripažinti poreikį sukurti mechanizmus, kurie padėtų mažinti konkurencijos iškraipymus ir galimą piktnaudžiavimą lengvatinėmis sąlygomis, kuriomis naudojasi tam tikri pagalbos gavėjai dėl valstybės suteiktų garantijų;

| 33. | ragina Komisiją taikyti atitinkamus suvaržymus valstybės pagalbą gaunančioms finansinėms institucijoms, kad šios, naudodamosi valstybės garantijomis, nesiimtų agresyvios plėtros, kuri pakenktų konkurentams; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją taikyti atitinkamus suvaržymus valstybės pagalbą gaunančioms finansinėms institucijoms, kad šios, naudodamosi valstybės garantijomis, nesiimtų agresyvios plėtros, kuri pakenktų konkurentams;

| 34. | palankiai vertina visoje Europos Sąjungoje gerokai sumažėjusius naujų automobilių kainų skirtumus, kurie buvo pastebėti pradėjus taikyti Motorinių transporto priemonių išimties reglamentą, ir laukia, kada Komisija pateiks šio reglamento efektyvumo įvertinimą; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina visoje Europos Sąjungoje gerokai sumažėjusius naujų automobilių kainų skirtumus, kurie buvo pastebėti pradėjus taikyti Motorinių transporto priemonių išimties reglamentą, ir laukia, kada Komisija pateiks šio reglamento efektyvumo įvertinimą;

| 35. | palankiai vertina Komisijos veiksmus mažinant ryšių operatorių tarptinklinio ryšio mokesčius; tačiau pažymi, kad kainos išlieka tik šiek tiek žemesnės nei nustatyta viršutinė kainų riba; ragina imtis priemonių, kurios skatintų kainų konkurenciją, o ne reguliuoti mažmenines kainas; |
| --- | --- |

35.

palankiai vertina Komisijos veiksmus mažinant ryšių operatorių tarptinklinio ryšio mokesčius; tačiau pažymi, kad kainos išlieka tik šiek tiek žemesnės nei nustatyta viršutinė kainų riba; ragina imtis priemonių, kurios skatintų kainų konkurenciją, o ne reguliuoti mažmenines kainas;

| 36. | palankiai vertina Komisijos Konkurencijos generalinio direktorato indėlį į Baltąją knygą dėl sporto, kurioje, inter alia, atkreipiamas dėmesys į nusistovėjusią Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktiką ir į Komisijos sprendimų priėmimo praktiką, taikant EB Sutarties 81 ir 82 straipsnius sporto sektoriui; |
| --- | --- |

36.

palankiai vertina Komisijos Konkurencijos generalinio direktorato indėlį į Baltąją knygą dėl sporto, kurioje, inter alia, atkreipiamas dėmesys į nusistovėjusią Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktiką ir į Komisijos sprendimų priėmimo praktiką, taikant EB Sutarties 81 ir 82 straipsnius sporto sektoriui;

| 37. | ragina Komisiją labiau atsižvelgti į savo politikos tarptautinį aspektą, kai ši susijusi su Europos Sąjungos konkurencingumu pasauliniu lygmeniu, ir reikalauti, kad derybose dėl prekybos būtų pripažįstamas ir taikomas abipusiškumo principas; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją labiau atsižvelgti į savo politikos tarptautinį aspektą, kai ši susijusi su Europos Sąjungos konkurencingumu pasauliniu lygmeniu, ir reikalauti, kad derybose dėl prekybos būtų pripažįstamas ir taikomas abipusiškumo principas;

| 38. | mano, kad itin svarbu tinkamai taikyti konkurencijos politiką sudarant dvišales prekybos sutartis; ragina Konkurencijos generalinį direktoratą aktyviai dalyvauti šiose derybose, siekiant užtikrinti, kad abi šalys pripažintų konkurencinės praktikos aspektus, ypač valstybės pagalbos, viešųjų pirkimų, investicijų ir palankesnių sąlygų prekybai sudarymo srityse; |
| --- | --- |

38.

mano, kad itin svarbu tinkamai taikyti konkurencijos politiką sudarant dvišales prekybos sutartis; ragina Konkurencijos generalinį direktoratą aktyviai dalyvauti šiose derybose, siekiant užtikrinti, kad abi šalys pripažintų konkurencinės praktikos aspektus, ypač valstybės pagalbos, viešųjų pirkimų, investicijų ir palankesnių sąlygų prekybai sudarymo srityse;

| 39. | primygtinai ragina Komisiją peržiūrėti savo dalyvavimo tarptautinio konkurencijos tinklo veikloje ir Europos konkurencijos dienos renginiuose tvarką, siekiant užtikrinti, kad visuomenė būtų plačiau ir geriau informuojama apie konkurencijos politikos, kuri yra ekonomikos augimo ir užimtumo pagrindas, svarbą; |
| --- | --- |

39.

primygtinai ragina Komisiją peržiūrėti savo dalyvavimo tarptautinio konkurencijos tinklo veikloje ir Europos konkurencijos dienos renginiuose tvarką, siekiant užtikrinti, kad visuomenė būtų plačiau ir geriau informuojama apie konkurencijos politikos, kuri yra ekonomikos augimo ir užimtumo pagrindas, svarbą;

| 40. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

40.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 290 E, 2006 11 29, p. 97.

(2)  OL L 379, 2006 12 28, p. 5.

(3)  OL L 214, 2008 8 9, p. 3.

(4)  OL L 203, 2002 8 1, p. 30.

(5)  OL C 54, 2006 3 4, p. 13.

(6)  OL L 302, 2006 11 1, p. 10.

(7)  OL L 302, 2006 11 1, p. 29.

(8)  OL C 323, 2006 12 30, p. 1.

(9)  OL C 296 E, 2006 12 6, p. 263.

(10)  OL C 82, 2008 4 1, p. 1.

(11)  OL C 194, 2006 8 18, p. 2.

(12)  OL C 173, 2008 7 8, p. 3.

(13)  OL C 155, 2008 6 20, p. 10.

(14)  OL C 14, 2008 1 19, p. 6.

(15)  OL L 318, 2006 11 17, p. 17.

(16)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0054.

(17)  OL C 210, 2006 9 1, p. 2.

(18)  OL C 298, 2006 12 8, p. 17.

(19)  2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo (OL L 1, 2003 1 4, p. 1).

(20)  2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) (OL L 24, 2004 1 29, p. 1).

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/48 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/48

---

2009 m. kovo 10 d., antradienisSmulkiojo verslo aktas

P6_TA(2009)0100

2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Smulkiojo verslo akto (2008/2237(INI))

2010/C 87 E/11

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 25 d. Komisijos komunikatą Visų pirma galvokime apie mažuosius. Europos iniciatyva „Small Business Act“(COM(2008)0394) ir prie komunikato pridedamą Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl poveikio vertinimo (SEC(2008)2102),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. lapkričio 30 d. rezoliuciją „Metas judėti sparčiau: naujos partnerystės kūrimas verslumo ir vystymosi labui“ (1) ir į 2006 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos mažųjų įmonių chartijos įgyvendinimo (2),

atsižvelgdamas į 2 715-osios Konkurencingumo tarybos 2006 m. kovo 13 d. išvadas dėl augimą ir užimtumą skatinančios MVĮ politikos ir į 2 891-osios Konkurencingumo tarybos 2008 m. gruodžio 1–2 d. išvadas,

atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2009 m. vasario 12 d. nuomonę,

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2009 m. sausio 14 d. nuomonę,

atsižvelgdamas į Europos mažųjų įmonių chartijos pažangiosios patirties 2008 m. pavyzdžių rinkinį,

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 25 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Europos pažangiosios patirties kodeksas sudarant mažoms ir vidutinėms įmonėms palankesnes sąlygas sudaryti viešojo pirkimo sutartis“ (SEC(2008)2193),

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 8 d. Komisijos komunikatą „Netaršios ir konkurencingos MVĮ. Programa, skirta padėti mažosioms ir vidutinėms įmonėms laikytis aplinkosaugos teisės aktų“(COM(2007)0379),

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą dėl tvaraus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramonės politikos veiksmų plano (COM(2008)0397),

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą „Europos pramoninės nuosavybės teisių strategija“ (COM(2008)0465),

atsižvelgdamas į Nepriklausomų suinteresuotųjų šalių aukšto lygio grupės administracinės naštos klausimams nagrinėti 2008 m. liepos 10 d. nuomonę dėl administracinės naštos mažinimo prioritetinėje bendrovių teisės srityje ir į 2008 m. spalio 22 d. nuomonę dėl popierinių arba elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymo taisyklių, numatytų Direktyvoje 2006/112/EB (PVM direktyva), reformos,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto, Teisės reikalų komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A6–0074/2009),

| A. | kadangi 23 mln. mažųjų ir vidutinio dydžio įmonių (MVĮ), kurios sudaro apytikriai 99 % visų ES įmonių ir sukuria daugiau kaip 100 mln. darbo vietų, atlieka esminį vaidmenį užtikrinant ekonomikos augimą, socialinę sanglaudą ir darbo vietų kūrimą, taip pat jos yra pagrindinis naujovių šaltinis ir yra gyvybiškai svarbios siekiant išlaikyti ir didinti užimtumą, |
| --- | --- |

A.

kadangi 23 mln. mažųjų ir vidutinio dydžio įmonių (MVĮ), kurios sudaro apytikriai 99 % visų ES įmonių ir sukuria daugiau kaip 100 mln. darbo vietų, atlieka esminį vaidmenį užtikrinant ekonomikos augimą, socialinę sanglaudą ir darbo vietų kūrimą, taip pat jos yra pagrindinis naujovių šaltinis ir yra gyvybiškai svarbios siekiant išlaikyti ir didinti užimtumą,

| B. | kadangi vykdant visų sričių Bendrijos politiką MVĮ turi būti skiriama daugiausiai dėmesio: sudaromos sąlygos joms vystytis ir prisitaikyti prie globalizacijos keliamų reikalavimų, dalyvauti „žinių trikampyje“ ir išspręsti aplinkos apsaugos bei energetikos problemas, |
| --- | --- |

B.

kadangi vykdant visų sričių Bendrijos politiką MVĮ turi būti skiriama daugiausiai dėmesio: sudaromos sąlygos joms vystytis ir prisitaikyti prie globalizacijos keliamų reikalavimų, dalyvauti „žinių trikampyje“ ir išspręsti aplinkos apsaugos bei energetikos problemas,

| C. | kadangi, nepaisant ankstesnių Europos Sąjungos iniciatyvų, nuo 2000 m. v MVĮ erslo aplinka pagerėjo nedaug arba nežymiai, |
| --- | --- |

C.

kadangi, nepaisant ankstesnių Europos Sąjungos iniciatyvų, nuo 2000 m. v MVĮ erslo aplinka pagerėjo nedaug arba nežymiai,

| D. | kadangi didžioji dalis MVĮ yra labai mažos įmonės, amatų, šeimos verslas ir kooperatyvai, kuriuose natūraliai formuojasi verslumo kultūra, taigi jų vaidmuo labai svarbus skatinant socialinę įtrauktį ir savarankišką darbą, |
| --- | --- |

D.

kadangi didžioji dalis MVĮ yra labai mažos įmonės, amatų, šeimos verslas ir kooperatyvai, kuriuose natūraliai formuojasi verslumo kultūra, taigi jų vaidmuo labai svarbus skatinant socialinę įtrauktį ir savarankišką darbą,

| E. | kadangi MVĮ neteikiama užtektinai pagalbos, kad jos galėtų apsisaugoti nuo nesąžiningos tarp valstybių vykdomos komercinės veiklos, pvz., klaidinančios įmonių žinynų leidėjų veiklos, |
| --- | --- |

E.

kadangi MVĮ neteikiama užtektinai pagalbos, kad jos galėtų apsisaugoti nuo nesąžiningos tarp valstybių vykdomos komercinės veiklos, pvz., klaidinančios įmonių žinynų leidėjų veiklos,

| F. | kadangi nepaisant Europos MVĮ skirtumų, šios įmonės, stengdamosi maksimaliai išnaudoti savo galimybes, susiduria su daugeliu panašių problemų, susijusių, pavyzdžiui, su palyginti didesnėmis administravimo ir atitikties sąnaudomis nei didesnės įmonės, su galimybėmis gauti finansavimą ir patekti į rinkas, su naujovėmis ir aplinkos apsauga, |
| --- | --- |

F.

kadangi nepaisant Europos MVĮ skirtumų, šios įmonės, stengdamosi maksimaliai išnaudoti savo galimybes, susiduria su daugeliu panašių problemų, susijusių, pavyzdžiui, su palyginti didesnėmis administravimo ir atitikties sąnaudomis nei didesnės įmonės, su galimybėmis gauti finansavimą ir patekti į rinkas, su naujovėmis ir aplinkos apsauga,

| G. | kadangi kaip pagrindinis indėlis siekiant sukurti MVĮ palankią aplinką, turėtų būti pakitęs verslininkų atliekamo vaidmens ir prisiimamos rizikos suvokimas: politiniai vadovai ir žiniasklaida turėtų sveikinti verslumą ir su juo susijusį norą prisiimti riziką, o administravimo įstaigos turėtų tai remti, |
| --- | --- |

G.

kadangi kaip pagrindinis indėlis siekiant sukurti MVĮ palankią aplinką, turėtų būti pakitęs verslininkų atliekamo vaidmens ir prisiimamos rizikos suvokimas: politiniai vadovai ir žiniasklaida turėtų sveikinti verslumą ir su juo susijusį norą prisiimti riziką, o administravimo įstaigos turėtų tai remti,

| H. | kadangi MVĮ, pradėdamos internacionalizacijos procesą, turi spręsti specifines problemas, kaip antai tarptautinės patirties trūkumas, patirties turinčių žmogiškųjų išteklių trūkumas, labai sudėtinga tarptautinio reguliavimo sistema bei poreikis keisti organizacijų ir verslo kultūrą, |
| --- | --- |

H.

kadangi MVĮ, pradėdamos internacionalizacijos procesą, turi spręsti specifines problemas, kaip antai tarptautinės patirties trūkumas, patirties turinčių žmogiškųjų išteklių trūkumas, labai sudėtinga tarptautinio reguliavimo sistema bei poreikis keisti organizacijų ir verslo kultūrą,

| I. | kadangi Parlamentas ne kartą apgailestaudamas pažymėjo, kad Europos mažųjų įmonių chartija nėra teisiškai privaloma, ir tai trukdo ją iki galo įgyvendinti, taip pat kad neatsižvelgiama į didžiąją dalį joje pateiktų dešimties rekomendacijų; kadangi Parlamentas pirmiau minėtoje 2006 m. sausio 19 d. rezoliucijoje prašė Tarybos atsižvelgti į šį klausimą, |
| --- | --- |

I.

kadangi Parlamentas ne kartą apgailestaudamas pažymėjo, kad Europos mažųjų įmonių chartija nėra teisiškai privaloma, ir tai trukdo ją iki galo įgyvendinti, taip pat kad neatsižvelgiama į didžiąją dalį joje pateiktų dešimties rekomendacijų; kadangi Parlamentas pirmiau minėtoje 2006 m. sausio 19 d. rezoliucijoje prašė Tarybos atsižvelgti į šį klausimą,

Bendrosios nuostatos

| 1. | labai pritaria minėtajam 2008 m. birželio 25 d. Komisijos komunikatui, kurio tikslas – įgyvendinti ambicingus politikos tikslus, t. y. įgyvendinant dešimt pagrindinių principų skatinti MVĮ augimą ir visuose politikos formavimo lygmenyse taikyti principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“; |
| --- | --- |

1.

labai pritaria minėtajam 2008 m. birželio 25 d. Komisijos komunikatui, kurio tikslas – įgyvendinti ambicingus politikos tikslus, t. y. įgyvendinant dešimt pagrindinių principų skatinti MVĮ augimą ir visuose politikos formavimo lygmenyse taikyti principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“;

| 2. | tačiau apgailestauja, kad Smulkiojo verslo aktas nėra teisiškai privaloma priemonė; mano, kad tikrai naujoviškas smulkaus verslo akto aspektas yra siekis principą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“ padaryti esminiu Bendrijos politikos principu; ragina Tarybą ir Komisiją kartu su Parlamentu siekti, kad šis principas būtų pripažintas privaloma taisykle, kurios taikymo forma dar turi būti nustatyta, ir kad būtų užtikrintas tinkamas šio principo taikymas visuose būsimuose Bendrijos teisės aktuose; |
| --- | --- |

2.

tačiau apgailestauja, kad Smulkiojo verslo aktas nėra teisiškai privaloma priemonė; mano, kad tikrai naujoviškas smulkaus verslo akto aspektas yra siekis principą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“ padaryti esminiu Bendrijos politikos principu; ragina Tarybą ir Komisiją kartu su Parlamentu siekti, kad šis principas būtų pripažintas privaloma taisykle, kurios taikymo forma dar turi būti nustatyta, ir kad būtų užtikrintas tinkamas šio principo taikymas visuose būsimuose Bendrijos teisės aktuose;

| 3. | pabrėžia, kad absoliučiai būtina įgyvendinti dešimt pagrindinių principų Europos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis; taigi ragina Tarybą ir Komisiją prisiimti tvirtą politinį įsipareigojimą užtikrinti deramą jų įgyvendinimą; ragina Komisiją ir valstybes nares, glaudžiai bendradarbiaujant su visomis suinteresuotomis šalimis, nustatyti prioritetus ir skubiai įgyvendinti, ypač nacionaliniu lygmeniu, Smulkiojo verslo akto veiksmų planą, kurį 2008 m. gruodžio 1 d. priėmė Konkurencingumo taryba, bei užtikrinti, kad visos susijusios šalys gerai įsisavintų šiuos pagrindinius principus; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad absoliučiai būtina įgyvendinti dešimt pagrindinių principų Europos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis; taigi ragina Tarybą ir Komisiją prisiimti tvirtą politinį įsipareigojimą užtikrinti deramą jų įgyvendinimą; ragina Komisiją ir valstybes nares, glaudžiai bendradarbiaujant su visomis suinteresuotomis šalimis, nustatyti prioritetus ir skubiai įgyvendinti, ypač nacionaliniu lygmeniu, Smulkiojo verslo akto veiksmų planą, kurį 2008 m. gruodžio 1 d. priėmė Konkurencingumo taryba, bei užtikrinti, kad visos susijusios šalys gerai įsisavintų šiuos pagrindinius principus;

| 4. | ragina Komisiją toliau skleisti informaciją ir ugdyti supratimą apie politikos veiksmus, susijusius su MVĮ, sutelkiant MVĮ skirtas esamas Bendrijos priemones ir lėšas atskiroje ES biudžeto eilutėje; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją toliau skleisti informaciją ir ugdyti supratimą apie politikos veiksmus, susijusius su MVĮ, sutelkiant MVĮ skirtas esamas Bendrijos priemones ir lėšas atskiroje ES biudžeto eilutėje;

| 5. | yra tvirtai įsitikinęs, kad būtina taikyti tolesnės veiklos vykdymo mechanizmą siekiant stebėti, ar tinkamai ir greitai įgyvendinamos jau pradėtos vykdyti politikos iniciatyvos; taigi ragina Tarybą įtvirtinti veiksmus, kurių valstybės narės turėtų imtis Lisabonos proceso metu, ir kasmet pranešti Parlamentui, kokios pažangos pasiekta; |
| --- | --- |

5.

yra tvirtai įsitikinęs, kad būtina taikyti tolesnės veiklos vykdymo mechanizmą siekiant stebėti, ar tinkamai ir greitai įgyvendinamos jau pradėtos vykdyti politikos iniciatyvos; taigi ragina Tarybą įtvirtinti veiksmus, kurių valstybės narės turėtų imtis Lisabonos proceso metu, ir kasmet pranešti Parlamentui, kokios pažangos pasiekta;

| 6. | ragina Komisiją sukurti patikros sistemą, skirtą stebėti, kokios pažangos buvo pasiekta Komisijai ir valstybės narėms įgyvendinus 10 pagrindinių principų; ragina Komisiją nustatyti standartinius pasiektos pažangos vertinimo kriterijus; ragina valstybes nares įtraukti pirmąsias pažangos ataskaitas į savo būsimas metines ataskaitas dėl nacionalinių reformų programų; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją sukurti patikros sistemą, skirtą stebėti, kokios pažangos buvo pasiekta Komisijai ir valstybės narėms įgyvendinus 10 pagrindinių principų; ragina Komisiją nustatyti standartinius pasiektos pažangos vertinimo kriterijus; ragina valstybes nares įtraukti pirmąsias pažangos ataskaitas į savo būsimas metines ataskaitas dėl nacionalinių reformų programų;

| 7. | pabrėžia būtinybę ypatingą dėmesį ES, nacionaliniu ir regionų mastu skirti amatų, šeimos, labai mažoms ir individualioms įmonėms ir ragina Komisiją bei valstybes nares imtis reguliavimo, administracinių, fiskalinių ir su mokymusi visą gyvenimą susijusių priemonių, specialiai skirtų šioms įmonėms; taip pat ragina pripažinti ypatingą liberaliųjų profesijų pobūdį ir poreikį šių profesijų atstovams taikyti tas pačias nuostatas, kaip kitoms MVĮ, išskyrus atvejus, kai tai prieštarauja galiojantiems šias profesijas reglamentuojantiems įstatymams; pabrėžia svarbų prekybos, amatų ir kitų sričių MVĮ asociacijų vaidmenį; ragina Komisiją ir valstybes nares kartu siekti pagerinti verslo aplinką šioms pramonės šakoms ir jų profesinių bei pramonės asociacijų teisinę bazę; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia būtinybę ypatingą dėmesį ES, nacionaliniu ir regionų mastu skirti amatų, šeimos, labai mažoms ir individualioms įmonėms ir ragina Komisiją bei valstybes nares imtis reguliavimo, administracinių, fiskalinių ir su mokymusi visą gyvenimą susijusių priemonių, specialiai skirtų šioms įmonėms; taip pat ragina pripažinti ypatingą liberaliųjų profesijų pobūdį ir poreikį šių profesijų atstovams taikyti tas pačias nuostatas, kaip kitoms MVĮ, išskyrus atvejus, kai tai prieštarauja galiojantiems šias profesijas reglamentuojantiems įstatymams; pabrėžia svarbų prekybos, amatų ir kitų sričių MVĮ asociacijų vaidmenį; ragina Komisiją ir valstybes nares kartu siekti pagerinti verslo aplinką šioms pramonės šakoms ir jų profesinių bei pramonės asociacijų teisinę bazę;

| 8. | mano, kad Komisijos pasiūlyme nėra aiškios savarankiškai dirbantiems asmenims skirtos strategijos, kurią įgyvendinant būtų galima pagerinti jų teisinį statusą ir geriau užtikrinti jų teises, ypač jei jų padėtis yra palyginama su samdomų darbuotojų padėtimi; ragina Komisiją užtikrinti savarankiškai dirbančių asmenų teisę susitarti dėl standartinių tarifų, burtis į organizacijas ir sudaryti kolektyvines sutartis, jei jų partneris – didelė dominuojančią poziciją užimanti įmonė, su sąlyga, kad dėl to nenukentės silpnesni potencialūs klientai ir nebus iškraipoma rinka; |
| --- | --- |

8.

mano, kad Komisijos pasiūlyme nėra aiškios savarankiškai dirbantiems asmenims skirtos strategijos, kurią įgyvendinant būtų galima pagerinti jų teisinį statusą ir geriau užtikrinti jų teises, ypač jei jų padėtis yra palyginama su samdomų darbuotojų padėtimi; ragina Komisiją užtikrinti savarankiškai dirbančių asmenų teisę susitarti dėl standartinių tarifų, burtis į organizacijas ir sudaryti kolektyvines sutartis, jei jų partneris – didelė dominuojančią poziciją užimanti įmonė, su sąlyga, kad dėl to nenukentės silpnesni potencialūs klientai ir nebus iškraipoma rinka;

| 9. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tikslingų rėmimo priemonių ir teikti individualią pagalbą, pvz., teikti informaciją ir konsultacijas, taip pat suteikti galimybę gauti rizikos kapitalo steigiant MVĮ; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tikslingų rėmimo priemonių ir teikti individualią pagalbą, pvz., teikti informaciją ir konsultacijas, taip pat suteikti galimybę gauti rizikos kapitalo steigiant MVĮ;

| 10. | pabrėžia, kad reikia sukurti socialinį ir ekonominį modelį, kuris užtikrintų kūrybiniame sektoriuje dirbančių mažų ir vidutinio dydžio verslininkų saugumą, nes šiame sektoriuje dažnai esama nestabilių darbo sąlygų; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad reikia sukurti socialinį ir ekonominį modelį, kuris užtikrintų kūrybiniame sektoriuje dirbančių mažų ir vidutinio dydžio verslininkų saugumą, nes šiame sektoriuje dažnai esama nestabilių darbo sąlygų;

| 11. | apgailestaudamas pažymi, kad kurdamos ir plėtodamos verslą moterys susiduria su sunkumais, kuriuos lemia tokie veiksniai kaip nepakankama informacija, kontaktai ir prieiga prie tinklų, lyčių diskriminacija ir stereotipai, neišvystytos ir nelanksčios vaikų priežiūros paslaugos, sunkumai derinant verslą ir šeimos pareigas bei skirtingas vyrų ir moterų požiūris į verslumą; |
| --- | --- |

11.

apgailestaudamas pažymi, kad kurdamos ir plėtodamos verslą moterys susiduria su sunkumais, kuriuos lemia tokie veiksniai kaip nepakankama informacija, kontaktai ir prieiga prie tinklų, lyčių diskriminacija ir stereotipai, neišvystytos ir nelanksčios vaikų priežiūros paslaugos, sunkumai derinant verslą ir šeimos pareigas bei skirtingas vyrų ir moterų požiūris į verslumą;

| 12. | pritaria pasiūlymui įsteigti verslininkių–ambasadorių tinklą, parengti kuravimo programas moterims, norinčioms įsteigti savo verslą, ir skatinti absolventes imtis verslo; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje įmonių pasitaiko lyčių segregavimo, o tai yra ir dar ilgai bus labai rimta problema, nes kol moterys bus diskriminuojamos darbo rinkoje, tol Europos Sąjunga nuolat praras gabius darbuotojus ir verslininkus, taip pat ir pajamas; taigi mano, kad reikėtų dar daugiau investuoti į projektus, remiančius moteris verslininkes; |
| --- | --- |

12.

pritaria pasiūlymui įsteigti verslininkių–ambasadorių tinklą, parengti kuravimo programas moterims, norinčioms įsteigti savo verslą, ir skatinti absolventes imtis verslo; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje įmonių pasitaiko lyčių segregavimo, o tai yra ir dar ilgai bus labai rimta problema, nes kol moterys bus diskriminuojamos darbo rinkoje, tol Europos Sąjunga nuolat praras gabius darbuotojus ir verslininkus, taip pat ir pajamas; taigi mano, kad reikėtų dar daugiau investuoti į projektus, remiančius moteris verslininkes;

| 13. | pabrėžia, kad moterų verslas padeda įtraukti moteris į darbo rinką bei pagerinti jų ekonominį ir socialinį statusą; tačiau apgailestauja, kad nepaisant didelio moterims rodomo dėmesio vyrų ir moterų padėtis šioje srityje tebėra nevienoda, visų pirma skiriasi jų atlyginimai, verslininkių dalis Europos Sąjungoje vis dar yra maža – tai iš dalies susiję su tuo, kad moterų indėlio nepripažįstama (pvz., joms nemokama), nors jis ir labai svarbus vykdant kasdienę šeimos MVĮ veiklą; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad moterų verslas padeda įtraukti moteris į darbo rinką bei pagerinti jų ekonominį ir socialinį statusą; tačiau apgailestauja, kad nepaisant didelio moterims rodomo dėmesio vyrų ir moterų padėtis šioje srityje tebėra nevienoda, visų pirma skiriasi jų atlyginimai, verslininkių dalis Europos Sąjungoje vis dar yra maža – tai iš dalies susiję su tuo, kad moterų indėlio nepripažįstama (pvz., joms nemokama), nors jis ir labai svarbus vykdant kasdienę šeimos MVĮ veiklą;

| 14. | ragina Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti į tai, kad kūrybinis ir kultūros sektorius yra ekonominės ir socialinės raidos Europos Sąjungoje variklis: sektoriuje sukuriama 2,6 proc. BVP ir jame dirba 2,5 proc. ES darbo jėgos; pabrėžia MVĮ svarbą skatinant informacijos ir ryšių technologijų (IRT) sektoriaus ir kūrybinio sektoriaus veiklą; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti į tai, kad kūrybinis ir kultūros sektorius yra ekonominės ir socialinės raidos Europos Sąjungoje variklis: sektoriuje sukuriama 2,6 proc. BVP ir jame dirba 2,5 proc. ES darbo jėgos; pabrėžia MVĮ svarbą skatinant informacijos ir ryšių technologijų (IRT) sektoriaus ir kūrybinio sektoriaus veiklą;

| 15. | pabrėžia, kad kūrybiniame sektoriuje dominuoja MVĮ ir šis sektorius itin svarbus užtikrinant tvarų užimtumą regionuose; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad kūrybiniame sektoriuje dominuoja MVĮ ir šis sektorius itin svarbus užtikrinant tvarų užimtumą regionuose;

| 16. | palankiai vertina tai, kad Komisija ketina parengti direktyvą dėl sumažintų PVM tarifų darbui imlioms ir vietoje teikiamoms paslaugoms, kurias pirmiausia teikia MVĮ; tačiau pabrėžia, kad dėl to neturi būti iškraipoma konkurencija ir neturi būti neaiškumų dėl to, kokioms paslaugoms ji taikoma; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina tai, kad Komisija ketina parengti direktyvą dėl sumažintų PVM tarifų darbui imlioms ir vietoje teikiamoms paslaugoms, kurias pirmiausia teikia MVĮ; tačiau pabrėžia, kad dėl to neturi būti iškraipoma konkurencija ir neturi būti neaiškumų dėl to, kokioms paslaugoms ji taikoma;

| 17. | pažymi poreikį užtikrinti, kad MVĮ galėtų mažais kiekiais pirkti ekologiškas vietoje pagamintas prekes ir labiau tausotų klimatą bei efektyviau veiktų; |
| --- | --- |

17.

pažymi poreikį užtikrinti, kad MVĮ galėtų mažais kiekiais pirkti ekologiškas vietoje pagamintas prekes ir labiau tausotų klimatą bei efektyviau veiktų;

| 18. | palankiai vertina tai, kad buvo skubiai priimtos priemonės dėl bendrųjų bendrosios išimties nuostatų, susijusių su valstybės pagalba, priemonėmis dėl Europos privačiosios bendrovės statuto ir sumažintų PVM tarifų; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina tai, kad buvo skubiai priimtos priemonės dėl bendrųjų bendrosios išimties nuostatų, susijusių su valstybės pagalba, priemonėmis dėl Europos privačiosios bendrovės statuto ir sumažintų PVM tarifų;

| 19. | pritaria Komisijos pasiūlymui sumažinti PVM tarifus vietoje teikiamoms paslaugoms; ragina Komisiją imtis tolesnių veiksmų paprastinant valstybės pagalbos taisykles, siekiant skatinti teikti daugiau viešųjų pirkimų galimybių vietos įmonėms, ypač vietos MVĮ; |
| --- | --- |

19.

pritaria Komisijos pasiūlymui sumažinti PVM tarifus vietoje teikiamoms paslaugoms; ragina Komisiją imtis tolesnių veiksmų paprastinant valstybės pagalbos taisykles, siekiant skatinti teikti daugiau viešųjų pirkimų galimybių vietos įmonėms, ypač vietos MVĮ;

| 20. | pritaria minčiai iki 2012 m. pratęsti dabartinės išimties, pagal kurią su valstybės pagalba susijusios EB konkurencijos taisyklės netaikomos filmų kūrimui, taikymo laikotarpį, ir mano, kad taip bus labai remiamos kūrybinę veiklą vykdančios MVĮ; |
| --- | --- |

20.

pritaria minčiai iki 2012 m. pratęsti dabartinės išimties, pagal kurią su valstybės pagalba susijusios EB konkurencijos taisyklės netaikomos filmų kūrimui, taikymo laikotarpį, ir mano, kad taip bus labai remiamos kūrybinę veiklą vykdančios MVĮ;

| 21. | pritaria 2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 800/2008, skelbiančiame tam tikrų rūšių pagalbą, suderinamą su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas) (3), nustatytoms naujoms valstybės pagalbos taisyklėms, pagal kurias MVĮ tam tikromis sąlygomis atleidžiamos nuo reikalavimo pranešti; |
| --- | --- |

21.

pritaria 2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 800/2008, skelbiančiame tam tikrų rūšių pagalbą, suderinamą su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas) (3), nustatytoms naujoms valstybės pagalbos taisyklėms, pagal kurias MVĮ tam tikromis sąlygomis atleidžiamos nuo reikalavimo pranešti;

| 22. | pažymi, kad, nepaisant aiškaus įsipareigojimo, kuris prisiimtas Europos mažų įmonių chartijoje, socialinio dialogo metu nepakankamai atsižvelgiama į MVĮ poziciją; ragina teikti atitinkamus pasiūlymus remiantis Smulkiojo verslo akto nuostatomis ir oficialiai ištaisyti šį trūkumą; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad, nepaisant aiškaus įsipareigojimo, kuris prisiimtas Europos mažų įmonių chartijoje, socialinio dialogo metu nepakankamai atsižvelgiama į MVĮ poziciją; ragina teikti atitinkamus pasiūlymus remiantis Smulkiojo verslo akto nuostatomis ir oficialiai ištaisyti šį trūkumą;

| 23. | mano, kad įgyvendinant Smulkiojo verslo aktą būtina skirti daugiau dėmesio darbo teisės sričiai, ypač atsižvelgiant į lankstumo ir užimtumo garantijų koncepciją, kuri visų pirma MVĮ suteikia galimybę greičiau reaguoti į pokyčius rinkoje ir taip užtikrinti didesnį užimtumo lygį bei įmonių konkurencingumą, taip pat ir tarptautiniu mastu, kartu atsižvelgiant į būtiną socialinę apsaugą; todėl remiasi savo 2007 m. lapkričio 29 d. rezoliucija dėl bendrųjų lankstumo ir užimtumo garantijų principų (4); |
| --- | --- |

23.

mano, kad įgyvendinant Smulkiojo verslo aktą būtina skirti daugiau dėmesio darbo teisės sričiai, ypač atsižvelgiant į lankstumo ir užimtumo garantijų koncepciją, kuri visų pirma MVĮ suteikia galimybę greičiau reaguoti į pokyčius rinkoje ir taip užtikrinti didesnį užimtumo lygį bei įmonių konkurencingumą, taip pat ir tarptautiniu mastu, kartu atsižvelgiant į būtiną socialinę apsaugą; todėl remiasi savo 2007 m. lapkričio 29 d. rezoliucija dėl bendrųjų lankstumo ir užimtumo garantijų principų (4);

| 24. | be to, pabrėžia darbo teisės svarbą, ypač atsižvelgiant į galimybę optimaliau taikyti darbo teisės nuostatas MVĮ, pvz., teikiant išsamesnes konsultacijas ar supaprastinant administracines procedūras, ir ragina valstybes nares ypatingą dėmesį skirti MVĮ priimant specialias strategijas lankstumo ir užimtumo garantijų klausimu, įskaitant aktyvią darbo rinkos politiką, kadangi MVĮ turi didesnio vidinio ir išorinio lankstumo galimybių dėl jų mažo darbuotojų skaičiaus, bet joms pačioms ir jų darbuotojams reikia didesnio saugumo; mano, kad labai svarbu, jog darbo teisė, kaip vienas iš lankstumo ir užimtumo garantijų ramsčių, suteiktų patikimą teisinę pagrindą MVĮ, kadangi šios įmonės dažnai negali sau leisti turėti teisės ar žmogiškųjų išteklių valdymo skyrių; pažymi, kad, Eurostato duomenimis, 2003 m. 91,5 proc. Europos įmonių turėjo mažiau kaip 10 darbuotojų; |
| --- | --- |

24.

be to, pabrėžia darbo teisės svarbą, ypač atsižvelgiant į galimybę optimaliau taikyti darbo teisės nuostatas MVĮ, pvz., teikiant išsamesnes konsultacijas ar supaprastinant administracines procedūras, ir ragina valstybes nares ypatingą dėmesį skirti MVĮ priimant specialias strategijas lankstumo ir užimtumo garantijų klausimu, įskaitant aktyvią darbo rinkos politiką, kadangi MVĮ turi didesnio vidinio ir išorinio lankstumo galimybių dėl jų mažo darbuotojų skaičiaus, bet joms pačioms ir jų darbuotojams reikia didesnio saugumo; mano, kad labai svarbu, jog darbo teisė, kaip vienas iš lankstumo ir užimtumo garantijų ramsčių, suteiktų patikimą teisinę pagrindą MVĮ, kadangi šios įmonės dažnai negali sau leisti turėti teisės ar žmogiškųjų išteklių valdymo skyrių; pažymi, kad, Eurostato duomenimis, 2003 m. 91,5 proc. Europos įmonių turėjo mažiau kaip 10 darbuotojų;

| 25. | mano, kad būtina pradėti taikyti kovos su nedeklaruojamu darbu priemones, kadangi nedeklaruojamas darbas yra neginčytinas darbui itin imlių MVĮ nesąžiningos konkurencijos šaltinis; |
| --- | --- |

25.

mano, kad būtina pradėti taikyti kovos su nedeklaruojamu darbu priemones, kadangi nedeklaruojamas darbas yra neginčytinas darbui itin imlių MVĮ nesąžiningos konkurencijos šaltinis;

| 26. | ragina valstybes nares labiau įtraukti menkai atstovaujamų etninių mažumų atstovų valdomas MVĮ į bendrąją ekonomiką kuriant tiekėjų įvairovės programas, kurias vykdant būtų siekiama sudaryti lygias galimybes menkai atstovaujamoms įmonėms, kurios dėl sutarčių konkuruoja su stambesnėmis įmonėmis; |
| --- | --- |

26.

ragina valstybes nares labiau įtraukti menkai atstovaujamų etninių mažumų atstovų valdomas MVĮ į bendrąją ekonomiką kuriant tiekėjų įvairovės programas, kurias vykdant būtų siekiama sudaryti lygias galimybes menkai atstovaujamoms įmonėms, kurios dėl sutarčių konkuruoja su stambesnėmis įmonėmis;

| 27. | pabrėžia Europos privačiosios bendrovės, kaip kitokio, naujo teisinio statuso bendrovės, statuto svarbą, jei jame dėmesys bus sutelktas į MVĮ, kurios ketina vykdyti tarpvalstybinę veiklą, o didesnės įmonės juo negalės piktnaudžiauti pažeisdamos ir apeidamos valstybių narių teisės aktų nuostatas, kurias taikant remiama bendrovių valdymo sistema, atitinkanti visų suinteresuotų subjektų interesus; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia Europos privačiosios bendrovės, kaip kitokio, naujo teisinio statuso bendrovės, statuto svarbą, jei jame dėmesys bus sutelktas į MVĮ, kurios ketina vykdyti tarpvalstybinę veiklą, o didesnės įmonės juo negalės piktnaudžiauti pažeisdamos ir apeidamos valstybių narių teisės aktų nuostatas, kurias taikant remiama bendrovių valdymo sistema, atitinkanti visų suinteresuotų subjektų interesus;

| 28. | ragina valstybines institucijas vadovaujantis principu, kad prieiga prie informacijos yra būtina sąlyga norint gauti pačią informaciją, ir turėdamas mintyje internetą kaip svarbią priemonę jai gauti, kuo labiau supaprastinti institucijų interneto svetaines, kad vartotojai galėtų lengvai rasti ir geriau nustatyti siūlomos paramos mechanizmą; |
| --- | --- |

28.

ragina valstybines institucijas vadovaujantis principu, kad prieiga prie informacijos yra būtina sąlyga norint gauti pačią informaciją, ir turėdamas mintyje internetą kaip svarbią priemonę jai gauti, kuo labiau supaprastinti institucijų interneto svetaines, kad vartotojai galėtų lengvai rasti ir geriau nustatyti siūlomos paramos mechanizmą;

Daugiau mokslinių tyrimų, plėtros ir naujovių

| 29. | pabrėžia naujovių svarbą MVĮ ir tai, kad susiduriama su sunkumais naudojantis mokslinių tyrimų teikiamomis galimybėmis; mano, kad nacionalinės mokslo akademijos ir mokslinių tyrimų institutai galėtų atlikti svarbų vaidmenį skatinant naujoves ir mažinant MVĮ naudojimosi moksliniais tyrimais kliūtis; mano, kad dėmesys turėtų būti skiriamas ne tik pažangiausių technologijų naujovėms, bet ir žemo bei vidutinio lygio technologijų ir neoficialioms naujovėms; mano, kad Europos naujovių ir technologijos institutas galėtų atlikti didelį vaidmenį didinant mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą bei naujoves MVĮ; ragina valstybes nares rengti daugiau iniciatyvų, kurios padėtų šalinti kliūtis MVĮ naudotis moksliniai tyrimais; yra įsitikinęs, kad visos Bendrijos mokslinių tyrimų ir technologijų programos turėtų būti kuriamos taip, kad palengvintų tarpvalstybinę MVĮ veiklą; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia naujovių svarbą MVĮ ir tai, kad susiduriama su sunkumais naudojantis mokslinių tyrimų teikiamomis galimybėmis; mano, kad nacionalinės mokslo akademijos ir mokslinių tyrimų institutai galėtų atlikti svarbų vaidmenį skatinant naujoves ir mažinant MVĮ naudojimosi moksliniais tyrimais kliūtis; mano, kad dėmesys turėtų būti skiriamas ne tik pažangiausių technologijų naujovėms, bet ir žemo bei vidutinio lygio technologijų ir neoficialioms naujovėms; mano, kad Europos naujovių ir technologijos institutas galėtų atlikti didelį vaidmenį didinant mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą bei naujoves MVĮ; ragina valstybes nares rengti daugiau iniciatyvų, kurios padėtų šalinti kliūtis MVĮ naudotis moksliniai tyrimais; yra įsitikinęs, kad visos Bendrijos mokslinių tyrimų ir technologijų programos turėtų būti kuriamos taip, kad palengvintų tarpvalstybinę MVĮ veiklą;

| 30. | remia Komisijos iniciatyvą gerinti prieigą prie Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos (2007–2013) (5); |
| --- | --- |

30.

remia Komisijos iniciatyvą gerinti prieigą prie Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos (2007–2013) (5);

| 31. | ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti geresnes pamatines sąlygas, kurios padėtų kurti naujovėms palankią aplinką MVĮ, ypač nustatyti intelektinės nuosavybės teisių apsaugos stiprinimo ir veiksmingesnius kovos su klastojimu visoje Europos Sąjungoje būdus; mano, kad gerai suderintos intelektinės nuosavybės teisių apsaugos taisyklės gali pasiūlyti apsaugą ir kartu užtikrinti keitimąsi informacija ir idėjomis; pabrėžia, kad MVĮ reikia paramos, kuri padėtų gauti intelektinės nuosavybės teisių apsaugą, šias teises išlaikyti pasitelkiant atitinkamas intelektinės nuosavybės teisių įstaigas ir naudotis šiomis teisėmis siekiant pritraukti lėšų; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti geresnes pamatines sąlygas, kurios padėtų kurti naujovėms palankią aplinką MVĮ, ypač nustatyti intelektinės nuosavybės teisių apsaugos stiprinimo ir veiksmingesnius kovos su klastojimu visoje Europos Sąjungoje būdus; mano, kad gerai suderintos intelektinės nuosavybės teisių apsaugos taisyklės gali pasiūlyti apsaugą ir kartu užtikrinti keitimąsi informacija ir idėjomis; pabrėžia, kad MVĮ reikia paramos, kuri padėtų gauti intelektinės nuosavybės teisių apsaugą, šias teises išlaikyti pasitelkiant atitinkamas intelektinės nuosavybės teisių įstaigas ir naudotis šiomis teisėmis siekiant pritraukti lėšų;

| 32. | ragina Komisiją ir valstybes nares reikalauti, kad jų verslo partneriai griežčiau laikytųsi PPO Susitarimo dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, ir dėti visas būtinas pastangas siekiant priimti dvišalius, regioninius ar daugiašalius susitarimus dėl kovos su klastojimu ir piratavimu, tokius kaip Kovos su klastojimu prekyboje susitarimas; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją ir valstybes nares reikalauti, kad jų verslo partneriai griežčiau laikytųsi PPO Susitarimo dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, ir dėti visas būtinas pastangas siekiant priimti dvišalius, regioninius ar daugiašalius susitarimus dėl kovos su klastojimu ir piratavimu, tokius kaip Kovos su klastojimu prekyboje susitarimas;

| 33. | mano, kad dar nepasinaudota visomis galimybėmis, kurias MVĮ suteikia e. prekyba, ir vis dar reikia daug padaryti, norint sukurti bendrą Europos elektronikos produktų ir paslaugų rinką, kurioje MVĮ galėtų atlikti lyderių vaidmenį, kad būtų toliau integruojamos ES rinkos; |
| --- | --- |

33.

mano, kad dar nepasinaudota visomis galimybėmis, kurias MVĮ suteikia e. prekyba, ir vis dar reikia daug padaryti, norint sukurti bendrą Europos elektronikos produktų ir paslaugų rinką, kurioje MVĮ galėtų atlikti lyderių vaidmenį, kad būtų toliau integruojamos ES rinkos;

| 34. | mano, kad turi būti skatinamas MVĮ dalyvavimas verslo grupėse siekiant skatinti naujoves ir didinti ES ekonomikos konkurencingumą; taigi ragina Komisiją pritarti verslo grupių valdymo gerinimui, ypač keičiantis pažangiąją patirtimi ir taikant mokymo programas, kurti ir platinti priemones, kurias taikant būtų vertinama verslo grupių veikla, skatinti verslo grupių bendradarbiavimą ir supaprastinti verslo grupių dalyvavimo ES programose administravimo procedūras; |
| --- | --- |

34.

mano, kad turi būti skatinamas MVĮ dalyvavimas verslo grupėse siekiant skatinti naujoves ir didinti ES ekonomikos konkurencingumą; taigi ragina Komisiją pritarti verslo grupių valdymo gerinimui, ypač keičiantis pažangiąją patirtimi ir taikant mokymo programas, kurti ir platinti priemones, kurias taikant būtų vertinama verslo grupių veikla, skatinti verslo grupių bendradarbiavimą ir supaprastinti verslo grupių dalyvavimo ES programose administravimo procedūras;

| 35. | ragina Smulkiojo verslo akte atsižvelgti į MVĮ kooperatinius susitarimus (pirkimų ir rinkodaros grupės), kadangi įrodyta, kad šių grupių nemokumo rizika mažesnė nei pavienių įmonių; |
| --- | --- |

35.

ragina Smulkiojo verslo akte atsižvelgti į MVĮ kooperatinius susitarimus (pirkimų ir rinkodaros grupės), kadangi įrodyta, kad šių grupių nemokumo rizika mažesnė nei pavienių įmonių;

| 36. | yra tvirtai įsitikinęs, kad patentams tenka vis svarbesnis su naujovėmis ir ekonominiais rezultatais susijęs vaidmuo, kadangi jie suteikia inovatoriams galimybę gauti pelno iš investicijų į naujoves ir užtikrina būtiną investicijų, akcinio kapitalo ir paskolų saugumą; todėl laikosi nuomonės, kad reikėtų skubiai pasiekti susitarimą dėl Bendrijos patento, kuriuo remiantis būtų užtikrinta nebrangi, veiksminga, lanksti ir aukštos kokybės teisinė apsauga, pritaikyta prie MVĮ poreikių, ir dėl suderintos Europos patentų ginčų nagrinėjimo sistemos; |
| --- | --- |

36.

yra tvirtai įsitikinęs, kad patentams tenka vis svarbesnis su naujovėmis ir ekonominiais rezultatais susijęs vaidmuo, kadangi jie suteikia inovatoriams galimybę gauti pelno iš investicijų į naujoves ir užtikrina būtiną investicijų, akcinio kapitalo ir paskolų saugumą; todėl laikosi nuomonės, kad reikėtų skubiai pasiekti susitarimą dėl Bendrijos patento, kuriuo remiantis būtų užtikrinta nebrangi, veiksminga, lanksti ir aukštos kokybės teisinė apsauga, pritaikyta prie MVĮ poreikių, ir dėl suderintos Europos patentų ginčų nagrinėjimo sistemos;

| 37. | pabrėžia, kad reikia skatinti naujoviškus ikikomercinius viešuosius pirkimus, kadangi tai duoda naudos perkančiosioms organizacijoms, piliečiams ir dalyvaujančioms įmonėms; ragina valstybes nares didinti naujoviškų viešųjų pirkimų dalį ir skatinti MVĮ dalyvavimą naujoviškose viešųjų pirkimų procedūrose; ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas dalintis pažangiausia patirtimi šioje srityje, pavyzdžiui, susijusią su konkursų kriterijais ir dalijimosi rizika bei žiniomis tvarka ir susitarimais; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad reikia skatinti naujoviškus ikikomercinius viešuosius pirkimus, kadangi tai duoda naudos perkančiosioms organizacijoms, piliečiams ir dalyvaujančioms įmonėms; ragina valstybes nares didinti naujoviškų viešųjų pirkimų dalį ir skatinti MVĮ dalyvavimą naujoviškose viešųjų pirkimų procedūrose; ragina Komisiją sudaryti palankesnes sąlygas dalintis pažangiausia patirtimi šioje srityje, pavyzdžiui, susijusią su konkursų kriterijais ir dalijimosi rizika bei žiniomis tvarka ir susitarimais;

| 38. | mano, kad tarptautinio viešojo pirkimo atveju, kuomet remiantis naujomis technologijomis sudaromos sąlygos vykdyti tarpvalstybinę e. prekybą, taikyti naujus būdus (pvz., rengti MVĮ konsorciumams skirtus aukcionus, kuriuose galima iškart pateikti pasiūlymus dėl kelių objektų, taip pat skelbti kvietimus dalyvauti konkurse ir reklamą internete), o tai leidžia labai padidinti viešojo pirkimo apimtį ne tik Europos Sąjungoje, bet ir visame pasaulyje ir taip skatina tarpvalstybinę e. prekybą; |
| --- | --- |

38.

mano, kad tarptautinio viešojo pirkimo atveju, kuomet remiantis naujomis technologijomis sudaromos sąlygos vykdyti tarpvalstybinę e. prekybą, taikyti naujus būdus (pvz., rengti MVĮ konsorciumams skirtus aukcionus, kuriuose galima iškart pateikti pasiūlymus dėl kelių objektų, taip pat skelbti kvietimus dalyvauti konkurse ir reklamą internete), o tai leidžia labai padidinti viešojo pirkimo apimtį ne tik Europos Sąjungoje, bet ir visame pasaulyje ir taip skatina tarpvalstybinę e. prekybą;

| 39. | atkreipia dėmesį į tai, kad stinga techninio ir kvalifikuoto personalo; todėl mano, kad reikia daugiau investuoti į švietimą ir stiprinti švietimo institucijų ir MVĮ ryšius, kad savarankiško darbo, verslumo kultūros ir verslo sąmoningumo skatinimas būtų įtrauktas į nacionalines švietimo programas; ragina toliau plėsti tokias individualias judumo programas, kaip „Erasmus programa jauniesiems verslininkams“ ir „Erasmus programa amato besimokantiems asmenims“, ir ypač skatinti moterų dalyvavimą jose; pritaria numatytam programos „Leonardo da Vinci“ taikymo srities išplėtimui ir Europos kreditų sistemos profesinio švietimo ir mokymo srityje sukūrimui; ragina valstybes nares, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir mokymų organizatoriais, parengti darbe organizuojamų profesinės kvalifikacijos kėlimo ir keitimo kursų ir mokymosi visą gyvenimą programas, specialiai pritaikytas MVĮ poreikiams, kurios būtų finansuojamos kartu su Europos socialiniu fondu; ragina Komisiją palengvinti keitimąsi pažangiausia patirtimi naujoviškų mokymų ir darbo bei šeimos gyvenimo derinimo priemonių srityje ir skatinti lyčių lygybę; |
| --- | --- |

39.

atkreipia dėmesį į tai, kad stinga techninio ir kvalifikuoto personalo; todėl mano, kad reikia daugiau investuoti į švietimą ir stiprinti švietimo institucijų ir MVĮ ryšius, kad savarankiško darbo, verslumo kultūros ir verslo sąmoningumo skatinimas būtų įtrauktas į nacionalines švietimo programas; ragina toliau plėsti tokias individualias judumo programas, kaip „Erasmus programa jauniesiems verslininkams“ ir „Erasmus programa amato besimokantiems asmenims“, ir ypač skatinti moterų dalyvavimą jose; pritaria numatytam programos „Leonardo da Vinci“ taikymo srities išplėtimui ir Europos kreditų sistemos profesinio švietimo ir mokymo srityje sukūrimui; ragina valstybes nares, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais ir mokymų organizatoriais, parengti darbe organizuojamų profesinės kvalifikacijos kėlimo ir keitimo kursų ir mokymosi visą gyvenimą programas, specialiai pritaikytas MVĮ poreikiams, kurios būtų finansuojamos kartu su Europos socialiniu fondu; ragina Komisiją palengvinti keitimąsi pažangiausia patirtimi naujoviškų mokymų ir darbo bei šeimos gyvenimo derinimo priemonių srityje ir skatinti lyčių lygybę;

| 40. | pabrėžia, kad svarbu remti jaunų verslininkų ir moterų verslą, be kita ko, pradedant vykdyti mokymo ir kuravimo programas; atkreipia dėmesį į tai, kad MVĮ dirba vis daugiau moterų ir jaunų verslininkų, nors tai vis dar pirmiausia pasakytina apie mažiausias įmones (labai mažas įmones), tačiau jie vis dar gali patirti neigiamus stereotipų ir prietarų padarinius verslo perkėlimo ir paveldėjimo, ypač jeigu tai šeimos verslas, atvejais; todėl ragina valstybes nares atsižvelgiant į senėjančios visuomenės poveikį įgyvendinti atitinkamą politiką ir taikyti būtinas priemones, ypač pradedant taikyti diagnostikos, informavimo, patariamąsias ir paramos priemones verslo perkėlimo atvejais; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad svarbu remti jaunų verslininkų ir moterų verslą, be kita ko, pradedant vykdyti mokymo ir kuravimo programas; atkreipia dėmesį į tai, kad MVĮ dirba vis daugiau moterų ir jaunų verslininkų, nors tai vis dar pirmiausia pasakytina apie mažiausias įmones (labai mažas įmones), tačiau jie vis dar gali patirti neigiamus stereotipų ir prietarų padarinius verslo perkėlimo ir paveldėjimo, ypač jeigu tai šeimos verslas, atvejais; todėl ragina valstybes nares atsižvelgiant į senėjančios visuomenės poveikį įgyvendinti atitinkamą politiką ir taikyti būtinas priemones, ypač pradedant taikyti diagnostikos, informavimo, patariamąsias ir paramos priemones verslo perkėlimo atvejais;

| 41. | pažymi, kad į Septintąją bendrąją programą įtrauktas finansinės rizikos pasidalijimo mechanizmas, kuriuo remiantis lengviau gauti paskolas iš Europos investicijų banko (EIB) didelės apimties projektams; ragina Komisiją įvertinti, kokiu mastu MVĮ naudojasi tuo mechanizmu, ir prireikus parengti būtinus pasiūlymus; |
| --- | --- |

41.

pažymi, kad į Septintąją bendrąją programą įtrauktas finansinės rizikos pasidalijimo mechanizmas, kuriuo remiantis lengviau gauti paskolas iš Europos investicijų banko (EIB) didelės apimties projektams; ragina Komisiją įvertinti, kokiu mastu MVĮ naudojasi tuo mechanizmu, ir prireikus parengti būtinus pasiūlymus;

| 42. | palankiai vertina bendro Europos tinklo, į kurio veiklą įeina paslaugos, kurias šiuo metu teikia Europos informacijos centrai (EIC) ir naujovių perdavimo centrai (NPC), sukūrimą siekiant remti visas MVĮ pastangas taikyti naujoves ir didinti konkurencingumą teikiant įvairias paslaugas; |
| --- | --- |

42.

palankiai vertina bendro Europos tinklo, į kurio veiklą įeina paslaugos, kurias šiuo metu teikia Europos informacijos centrai (EIC) ir naujovių perdavimo centrai (NPC), sukūrimą siekiant remti visas MVĮ pastangas taikyti naujoves ir didinti konkurencingumą teikiant įvairias paslaugas;

| 43. | ragina Komisiją įvertinti, kokiu mastu MVĮ dalyvauja Konkurencingumo ir inovacijų bendrojoje programoje (6) ir prireikus parengti būtinus pasiūlymus; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją įvertinti, kokiu mastu MVĮ dalyvauja Konkurencingumo ir inovacijų bendrojoje programoje (6) ir prireikus parengti būtinus pasiūlymus;

Finansavimo užtikrinimas ir prieinamumas

| 44. | pažymi, kad pagrindinis MVĮ finansavimo Europoje šaltinis – jų pačių veikla ir finansinių institucijų kreditai bei paskolos; pažymi, kad MVĮ yra siejamos su didesne rizika ir tai joms trukdo gauti finansavimą; ragina finansines institucijas, Komisiją ir valstybes nares kartu siekti užtikrinti MVĮ galimybes gauti finansavimą ir sudaryti joms sąlygas konsoliduoti savo kapitalą reinvestuojant pelną į savo įmones; mano, kad neturėtų būti reikalaujama, kad MVĮ sumokėtų rinkliavas prieš pradėdamos veiklą, siekiant joms suteikti galimybę sukaupti savų lėšų ir išteklių; atkreipia dėmesį į tai, kad esant dabartinei finansinei padėčiai reikia veikti skubiai, ir į būtinybę nedelsiant imtis spręsti šį klausimą; |
| --- | --- |

44.

pažymi, kad pagrindinis MVĮ finansavimo Europoje šaltinis – jų pačių veikla ir finansinių institucijų kreditai bei paskolos; pažymi, kad MVĮ yra siejamos su didesne rizika ir tai joms trukdo gauti finansavimą; ragina finansines institucijas, Komisiją ir valstybes nares kartu siekti užtikrinti MVĮ galimybes gauti finansavimą ir sudaryti joms sąlygas konsoliduoti savo kapitalą reinvestuojant pelną į savo įmones; mano, kad neturėtų būti reikalaujama, kad MVĮ sumokėtų rinkliavas prieš pradėdamos veiklą, siekiant joms suteikti galimybę sukaupti savų lėšų ir išteklių; atkreipia dėmesį į tai, kad esant dabartinei finansinei padėčiai reikia veikti skubiai, ir į būtinybę nedelsiant imtis spręsti šį klausimą;

| 45. | ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviau skleisti ir teikti informaciją apie esamus Europos fondus ir valstybės pagalbą MVĮ ir užtikrinti, kad šios dvi priemonės būtų ne tik lengviau prieinamos, bet ir geriau suprantamos; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviau skleisti ir teikti informaciją apie esamus Europos fondus ir valstybės pagalbą MVĮ ir užtikrinti, kad šios dvi priemonės būtų ne tik lengviau prieinamos, bet ir geriau suprantamos;

| 46. | ragina valstybes nares suteikti geresnes sąlygas, kuriomis MVĮ galėtų investuoti į gebėjimų ugdymą, visų pirma taikyti tiesiogines mokesčių lengvatas ir kompensavimo susitarimus tarp mokesčių institucijų ir Europos Sąjungos; |
| --- | --- |

46.

ragina valstybes nares suteikti geresnes sąlygas, kuriomis MVĮ galėtų investuoti į gebėjimų ugdymą, visų pirma taikyti tiesiogines mokesčių lengvatas ir kompensavimo susitarimus tarp mokesčių institucijų ir Europos Sąjungos;

| 47. | pripažįsta, kad valstybių narių apmokestinimo sistemos gali trukdyti perduoti verslą, ypač šeimos verslą, ir didinti įmonės likvidavimo ar veiklos nutraukimo riziką; todėl ragina valstybes nares nuodugniai peržiūrėti savo teisinę ir fiskalinę sistemą, ir pagerinti verslo perdavimo sąlygas, ypač savininko išėjimo į pensiją arba ligos atvejais; yra įsitikinęs, kad šie patobulinimai padės lengviau tęsti verslo įmonių, ypač šeimos įmonių, veiklą, išlaikyti darbo vietas ir reinvestuoti pelną; |
| --- | --- |

47.

pripažįsta, kad valstybių narių apmokestinimo sistemos gali trukdyti perduoti verslą, ypač šeimos verslą, ir didinti įmonės likvidavimo ar veiklos nutraukimo riziką; todėl ragina valstybes nares nuodugniai peržiūrėti savo teisinę ir fiskalinę sistemą, ir pagerinti verslo perdavimo sąlygas, ypač savininko išėjimo į pensiją arba ligos atvejais; yra įsitikinęs, kad šie patobulinimai padės lengviau tęsti verslo įmonių, ypač šeimos įmonių, veiklą, išlaikyti darbo vietas ir reinvestuoti pelną;

| 48. | teigiamai vertina tai, kad sanglaudos politika neseniai suderinta su Lisabonos strategija; mano, kad skiriant daugiau regioninių fondų lėšų verslumui, moksliniams tyrimams ir naujovėms vietos lygmeniu būtų galima gauti daugiau lėšų verslo potencialui skatinti; |
| --- | --- |

48.

teigiamai vertina tai, kad sanglaudos politika neseniai suderinta su Lisabonos strategija; mano, kad skiriant daugiau regioninių fondų lėšų verslumui, moksliniams tyrimams ir naujovėms vietos lygmeniu būtų galima gauti daugiau lėšų verslo potencialui skatinti;

| 49. | pažymi, kad MVĮ finansavimui labai svarbios dinamiškos finansų rinkos, ir pabrėžia būtinybę atverti Europos rizikos kapitalo rinkas, padidinant rizikos kapitalo, sutvirtinamųjų finansų bei mikrokreditų apimtis ir galimybes juos gauti; dėl to mano, kad įprastinėmis aplinkybėmis MVĮ turėtų turėti galimybę gauti paskolas iš kapitalo rinkos subjektų, kurie pajėgūs įvertinti jų perspektyvas ir veiksmingiau patenkinti jų poreikius; |
| --- | --- |

49.

pažymi, kad MVĮ finansavimui labai svarbios dinamiškos finansų rinkos, ir pabrėžia būtinybę atverti Europos rizikos kapitalo rinkas, padidinant rizikos kapitalo, sutvirtinamųjų finansų bei mikrokreditų apimtis ir galimybes juos gauti; dėl to mano, kad įprastinėmis aplinkybėmis MVĮ turėtų turėti galimybę gauti paskolas iš kapitalo rinkos subjektų, kurie pajėgūs įvertinti jų perspektyvas ir veiksmingiau patenkinti jų poreikius;

| 50. | pritaria Tarybos ir Europos investicijų banko (EIB) sprendimui patvirtinti keletą reformų, kuriomis siekiama pasiūlyti daugiau MVĮ skirtų EIB grupės finansinių produktų, taip pat dideliu mastu kiekybiškai ir kokybiškai išplėsti bankų partneriams teikiamas bendras paskolas; |
| --- | --- |

50.

pritaria Tarybos ir Europos investicijų banko (EIB) sprendimui patvirtinti keletą reformų, kuriomis siekiama pasiūlyti daugiau MVĮ skirtų EIB grupės finansinių produktų, taip pat dideliu mastu kiekybiškai ir kokybiškai išplėsti bankų partneriams teikiamas bendras paskolas;

| 51. | pabrėžia, kad tai, jog MVĮ turi ribotas galimybes gauti finansavimą, yra pagrindinė kliūtis joms kurtis ir augti; šiuo atžvilgiu palankiai vertina EIB sprendimą 30 000 EUR padidinti finansavimą, skirtą MVĮ garantijoms ir kitoms finansinėms priemonėms; ragina EIB kurti naujų formų finansines priemones ir rasti naujų konkrečių būdų, kaip pašalinti kredito gavimo kliūtis, kurias lemia reikalavimas įkeisti turtą; taip pat ragina valstybes nares, atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos krizę, paskatinti bankus užtikrinti MVĮ galimybes gauti kreditą priimtinomis sąlygomis; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad tai, jog MVĮ turi ribotas galimybes gauti finansavimą, yra pagrindinė kliūtis joms kurtis ir augti; šiuo atžvilgiu palankiai vertina EIB sprendimą 30 000 EUR padidinti finansavimą, skirtą MVĮ garantijoms ir kitoms finansinėms priemonėms; ragina EIB kurti naujų formų finansines priemones ir rasti naujų konkrečių būdų, kaip pašalinti kredito gavimo kliūtis, kurias lemia reikalavimas įkeisti turtą; taip pat ragina valstybes nares, atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos krizę, paskatinti bankus užtikrinti MVĮ galimybes gauti kreditą priimtinomis sąlygomis;

| 52. | pritaria neseniai priimtai Bendrų veiksmų mikrofinansų institucijoms Europoje remti (angl. JASMINE) iniciatyvai, kuri bus naudinga naujai besikuriančioms įmonėms ir ypač skatins jaunimo ir moterų verslumą; ragina valstybes nares, bendradarbiaujant su MVĮ organizacijomis ir kreditavimo institucijomis, imtis aktyviai skleisti informaciją apie galimybes gauti mikrokreditus ir alternatyvių formų finansavimą ir apie paraiškų jiems gauti teikimą; |
| --- | --- |

52.

pritaria neseniai priimtai Bendrų veiksmų mikrofinansų institucijoms Europoje remti (angl. JASMINE) iniciatyvai, kuri bus naudinga naujai besikuriančioms įmonėms ir ypač skatins jaunimo ir moterų verslumą; ragina valstybes nares, bendradarbiaujant su MVĮ organizacijomis ir kreditavimo institucijomis, imtis aktyviai skleisti informaciją apie galimybes gauti mikrokreditus ir alternatyvių formų finansavimą ir apie paraiškų jiems gauti teikimą;

| 53. | pabrėžia svarbų EIB ir Europos investicijų fondo (EIF) vaidmenį gerinant MVĮ prieinamą finansavimą, ypač atsižvelgiant į dabartinę sumaištį finansų rinkose ir jos padarinius kreditų rinkai; kviečia Komisiją ir valstybes nares toliau nagrinėti, kaip tobulinti galiojančias bankininkystės taisykles ir kitas finansines nuostatas, įskaitant kredito reitingų skaidrumą, siekiant suteikti MVĮ daugiau galimybių gauti finansavimą; ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir EIB, nustatyti tinkamas pamatines Europos rizikos kapitalo rinkos kūrimo sąlygas; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia svarbų EIB ir Europos investicijų fondo (EIF) vaidmenį gerinant MVĮ prieinamą finansavimą, ypač atsižvelgiant į dabartinę sumaištį finansų rinkose ir jos padarinius kreditų rinkai; kviečia Komisiją ir valstybes nares toliau nagrinėti, kaip tobulinti galiojančias bankininkystės taisykles ir kitas finansines nuostatas, įskaitant kredito reitingų skaidrumą, siekiant suteikti MVĮ daugiau galimybių gauti finansavimą; ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir EIB, nustatyti tinkamas pamatines Europos rizikos kapitalo rinkos kūrimo sąlygas;

| 54. | pabrėžia, kad vienu atveju iš keturių MVĮ bankrutuoja dėl pavėluotų atsiskaitymų, daugeliu atvejų dėl viešojo administravimo įstaigų kaltės; pabrėžia, kad dabartinė kreditų krizė gali daryti neproporcingai didelį poveikį MVĮ, kadangi stambesni klientai spaudžia smulkesnius tiekėjus pratęsti mokėjimo sąlygas; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Komisijos pasiūlymą peržiūrėti 2000 m. birželio 29 d. Direktyvą 2000/35/EB dėl kovos su pavėluotu mokėjimu komerciniuose sandoriuose (7) ir ragina valstybes nares ugdyti mokėjimų kultūrą viešojo administravimo įstaigose; ragina Bendrijos lygmeniu nustatyti suderintą mokėjimų terminą, galbūt trumpesnį mokėjimams MVĮ, ir nuobaudas už šio termino nesilaikymą; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad vienu atveju iš keturių MVĮ bankrutuoja dėl pavėluotų atsiskaitymų, daugeliu atvejų dėl viešojo administravimo įstaigų kaltės; pabrėžia, kad dabartinė kreditų krizė gali daryti neproporcingai didelį poveikį MVĮ, kadangi stambesni klientai spaudžia smulkesnius tiekėjus pratęsti mokėjimo sąlygas; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Komisijos pasiūlymą peržiūrėti 2000 m. birželio 29 d. Direktyvą 2000/35/EB dėl kovos su pavėluotu mokėjimu komerciniuose sandoriuose (7) ir ragina valstybes nares ugdyti mokėjimų kultūrą viešojo administravimo įstaigose; ragina Bendrijos lygmeniu nustatyti suderintą mokėjimų terminą, galbūt trumpesnį mokėjimams MVĮ, ir nuobaudas už šio termino nesilaikymą;

| 55. | palankiai vertina Smulkiojo verslo akte išdėstytas priemones, skirtas pagerinti MVĮ aprūpinimą kapitalu; ypač ragina dabartinės finansų krizės sąlygomis taikyti išbandytas ir pasitvirtinusias valstybės paramos MVĮ programas, jas plėtoti ir (arba) tęsti, taip pat pradėti jas taikyti finansiniams tarpininkams; |
| --- | --- |

55.

palankiai vertina Smulkiojo verslo akte išdėstytas priemones, skirtas pagerinti MVĮ aprūpinimą kapitalu; ypač ragina dabartinės finansų krizės sąlygomis taikyti išbandytas ir pasitvirtinusias valstybės paramos MVĮ programas, jas plėtoti ir (arba) tęsti, taip pat pradėti jas taikyti finansiniams tarpininkams;

| 56. | pabrėžia didžiulį ES konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programos potencialą siekiant pašalinti MVĮ finansavimo rinkos trūkumus, skatinti naujoves ekologijos srityje ir remti verslumo kultūrą; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia didžiulį ES konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programos potencialą siekiant pašalinti MVĮ finansavimo rinkos trūkumus, skatinti naujoves ekologijos srityje ir remti verslumo kultūrą;

Galimybių patekti į rinką gerinimas

| 57. | pažymi, kad standartizacija gali skatinti naujoves ir konkurencingumą, nes taip lengvinamas patekimas į rinkas ir užtikrinama tarpusavio sąveika; ragina Komisiją gerinti MVĮ galimybes gauti informacijos apie standartus ir skatinti MVĮ dalyvavimą standartizacijos procese; ragina Komisiją toliau tarptautiniu lygmeniu skatinti Bendrijos standartus; |
| --- | --- |

57.

pažymi, kad standartizacija gali skatinti naujoves ir konkurencingumą, nes taip lengvinamas patekimas į rinkas ir užtikrinama tarpusavio sąveika; ragina Komisiją gerinti MVĮ galimybes gauti informacijos apie standartus ir skatinti MVĮ dalyvavimą standartizacijos procese; ragina Komisiją toliau tarptautiniu lygmeniu skatinti Bendrijos standartus;

| 58. | pabrėžia būtinybę kiek įmanoma į šią veiklą įtraukti Europos įmonių tinklą, nacionalines projektų valdymo tarnybas, prekybos ir pramonės rūmus, valdžios institucijas, siekiant vietos lygmeniu skatinti galimybes pasinaudoti ES mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų programa, ES struktūriniais fondais, taip pat Bendrijos iniciatyva „Jungtiniai Europos ištekliai labai mažoms, mažosioms ir vidutinio dydžio įmonėms“ (angl. JEREMIE); |
| --- | --- |

58.

pabrėžia būtinybę kiek įmanoma į šią veiklą įtraukti Europos įmonių tinklą, nacionalines projektų valdymo tarnybas, prekybos ir pramonės rūmus, valdžios institucijas, siekiant vietos lygmeniu skatinti galimybes pasinaudoti ES mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų programa, ES struktūriniais fondais, taip pat Bendrijos iniciatyva „Jungtiniai Europos ištekliai labai mažoms, mažosioms ir vidutinio dydžio įmonėms“ (angl. JEREMIE);

| 59. | pažymi, kad viešieji pirkimai sudaro apytikriai 17 % ES BVP; ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti MVĮ galimybes dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, pasinaudojant pirmiau minėtame Europos gerosios patirties kodekse sudarant MVĮ palankesnes sąlygas dalyvauti viešųjų pirkimų sutartyse nurodytomis galimybėmis, inter alia, tokiomis priemonėmis:






  — | daugiau naudojant e. pirkimus, |
| --- | --- | --- |

59.

pažymi, kad viešieji pirkimai sudaro apytikriai 17 % ES BVP; ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti MVĮ galimybes dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, pasinaudojant pirmiau minėtame Europos gerosios patirties kodekse sudarant MVĮ palankesnes sąlygas dalyvauti viešųjų pirkimų sutartyse nurodytomis galimybėmis, inter alia, tokiomis priemonėmis:

—

daugiau naudojant e. pirkimus,

| — | pritaikant sutarčių apimtis, |
| --- | --- |

—

pritaikant sutarčių apimtis,

| — | mažinant administracinę ir finansinę naštą teikiant paraiškas, |
| --- | --- |

—

mažinant administracinę ir finansinę naštą teikiant paraiškas,

| — | nustatant konkrečiam konkursui deramus ir proporcingus tinkamumo dalyvauti kriterijus, |
| --- | --- |

—

nustatant konkrečiam konkursui deramus ir proporcingus tinkamumo dalyvauti kriterijus,

| — | gerinant MVĮ prieigą prie informacijos, susijusios su viešaisiais konkursais, |
| --- | --- |

—

gerinant MVĮ prieigą prie informacijos, susijusios su viešaisiais konkursais,

| — | suvienodinant reikalingus pateikti dokumentus; |
| --- | --- |

—

suvienodinant reikalingus pateikti dokumentus;

| 60. | Be to, ragina valstybes nares imtis šių priemonių:






  — | reikalauti, kad perkančiosios organizacijos pagrįstų sutarčių neskaidymą, |
| --- | --- | --- |

60.

Be to, ragina valstybes nares imtis šių priemonių:

—

reikalauti, kad perkančiosios organizacijos pagrįstų sutarčių neskaidymą,

| — | suteikti daugiau galimybių kaip konsorciumui dalyvauti viešųjų pirkimų konkursuose, |
| --- | --- |

—

suteikti daugiau galimybių kaip konsorciumui dalyvauti viešųjų pirkimų konkursuose,

| — | nustatyti, kad reikalavimas atlikti išankstinius mokėjimus būtų taikomas visoms viešųjų pirkimų sutartims; |
| --- | --- |

—

nustatyti, kad reikalavimas atlikti išankstinius mokėjimus būtų taikomas visoms viešųjų pirkimų sutartims;

| 61. | pažymi, kad reikia įsteigti konsultacinę tarnybą, kuri teiktų išsamią informaciją MVĮ kasdieniais su jų veikla susijusiais klausimais visuose raidos ciklo etapuose, siekiant optimizuoti jų investicijas; |
| --- | --- |

61.

pažymi, kad reikia įsteigti konsultacinę tarnybą, kuri teiktų išsamią informaciją MVĮ kasdieniais su jų veikla susijusiais klausimais visuose raidos ciklo etapuose, siekiant optimizuoti jų investicijas;

| 62. | mano, kad sudėtingos e.verslo taikomosios programos, skirtos sąveikiesiems elektroniniams parašams ir tapatumui nustatyti, yra itin svarbus MVĮ konkurencingumo veiksnys, todėl Komisija ir valstybės narės turėtų skatinti juos naudoti; |
| --- | --- |

62.

mano, kad sudėtingos e.verslo taikomosios programos, skirtos sąveikiesiems elektroniniams parašams ir tapatumui nustatyti, yra itin svarbus MVĮ konkurencingumo veiksnys, todėl Komisija ir valstybės narės turėtų skatinti juos naudoti;

| 63. | pabrėžia vidaus rinkos svarbą MVĮ ir pažymi, kad reikėtų teikti pirmenybę MVĮ prieigos prie vidaus rinkos skatinimui; |
| --- | --- |

63.

pabrėžia vidaus rinkos svarbą MVĮ ir pažymi, kad reikėtų teikti pirmenybę MVĮ prieigos prie vidaus rinkos skatinimui;

| 64. | pripažįsta, kad pasinaudoti visomis vidaus rinkos teikiamomis galimybėmis MVĮ dar vis trukdo tam tikri apribojimai; taigi pažymi, kad, siekiant sudaryti geresnes sąlygas MVĮ tarpvalstybinei veiklai, reikėtų pagerinti teisinį ir politinį vidaus rinkos pagrindą; taip pat pažymi, kad aiški reguliavimo aplinka labiau paskatintų MVĮ prekiauti vidaus rinkoje; mano, kad valstybės narės turėtų steigti bendrus informacijos punktus ir kurti interneto portalus; |
| --- | --- |

64.

pripažįsta, kad pasinaudoti visomis vidaus rinkos teikiamomis galimybėmis MVĮ dar vis trukdo tam tikri apribojimai; taigi pažymi, kad, siekiant sudaryti geresnes sąlygas MVĮ tarpvalstybinei veiklai, reikėtų pagerinti teisinį ir politinį vidaus rinkos pagrindą; taip pat pažymi, kad aiški reguliavimo aplinka labiau paskatintų MVĮ prekiauti vidaus rinkoje; mano, kad valstybės narės turėtų steigti bendrus informacijos punktus ir kurti interneto portalus;

| 65. | pabrėžia, kad geresnis informavimas apie galimybes patekti į rinką ir eksporto galimybes bendrojoje rinkoje yra labai svarbus ir nacionaliniu, ir ES lygmenimis; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti informavimo ir konsultavimo paslaugas, ypač problemų sprendimo tinklą SOLVIT; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia, kad geresnis informavimas apie galimybes patekti į rinką ir eksporto galimybes bendrojoje rinkoje yra labai svarbus ir nacionaliniu, ir ES lygmenimis; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti informavimo ir konsultavimo paslaugas, ypač problemų sprendimo tinklą SOLVIT;

| 66. | pritaria raginimams, kad valstybės narės, siekdamos padėti MVĮ apsisaugoti nuo nesąžiningos komercinės veiklos, pvz., klaidinančios įmonių žinynų leidėjų veiklos, teiktų konsultacines paslaugas, o tai stiprintų MVĮ tikėjimą galimybėmis vykdyti veiklą ir kitose valstybėse; pabrėžia Komisijos vaidmens svarbą sudarant sąlygas koordinuoti šių konsultacinių paslaugų teikimą ir bendradarbiauti su jų teikėjais siekiant užtikrinti tinkamą ir veiksmingą tarpvalstybinių skundų nagrinėjimą; vis dėlto tvirtina, kad, jei šios švelnios priemonės neduos rezultatų, Komisija turėtų būti pasirengusi inicijuoti atitinkamus teisės aktų pakeitimus, kuriais MVĮ būtų užtikrinama tokia pat apsauga kaip ir vartotojams, kai jos yra silpnesnė tokių sandorių šalis; |
| --- | --- |

66.

pritaria raginimams, kad valstybės narės, siekdamos padėti MVĮ apsisaugoti nuo nesąžiningos komercinės veiklos, pvz., klaidinančios įmonių žinynų leidėjų veiklos, teiktų konsultacines paslaugas, o tai stiprintų MVĮ tikėjimą galimybėmis vykdyti veiklą ir kitose valstybėse; pabrėžia Komisijos vaidmens svarbą sudarant sąlygas koordinuoti šių konsultacinių paslaugų teikimą ir bendradarbiauti su jų teikėjais siekiant užtikrinti tinkamą ir veiksmingą tarpvalstybinių skundų nagrinėjimą; vis dėlto tvirtina, kad, jei šios švelnios priemonės neduos rezultatų, Komisija turėtų būti pasirengusi inicijuoti atitinkamus teisės aktų pakeitimus, kuriais MVĮ būtų užtikrinama tokia pat apsauga kaip ir vartotojams, kai jos yra silpnesnė tokių sandorių šalis;

| 67. | pažymi, kad vos 8 % visų MVĮ vykdo tarpvalstybinę veiklą, o tai mažina augimo galimybes; mano, kad tai yra itin svarbu siekiant stiprinti vidaus rinką; mano, kad valstybės narės turėtų bendradarbiauti derindamos administracinius reikalavimus, kurie turi įtakos veiklai Bendrijos viduje; ragina valstybes nares kuo skubiau perkelti Paslaugų direktyvą (8) į nacionalinę teisę ir ją įgyvendinti, atkreipiant ypatingą dėmesį į MVĮ interesus, o taip pat ragina kuo greičiau priimti Europos privačios bendrovės statutą; |
| --- | --- |

67.

pažymi, kad vos 8 % visų MVĮ vykdo tarpvalstybinę veiklą, o tai mažina augimo galimybes; mano, kad tai yra itin svarbu siekiant stiprinti vidaus rinką; mano, kad valstybės narės turėtų bendradarbiauti derindamos administracinius reikalavimus, kurie turi įtakos veiklai Bendrijos viduje; ragina valstybes nares kuo skubiau perkelti Paslaugų direktyvą (8) į nacionalinę teisę ir ją įgyvendinti, atkreipiant ypatingą dėmesį į MVĮ interesus, o taip pat ragina kuo greičiau priimti Europos privačios bendrovės statutą;

| 68. | mano, kad turėtų būti bendra konsoliduota bendrovių apmokestinimo bazė; ragina PVM taikyti „vieno langelio“ principą, kad verslininkams būtų sudarytos galimybės įvykdyti savo įsipareigojimus verslo kilmės šalyje; |
| --- | --- |

68.

mano, kad turėtų būti bendra konsoliduota bendrovių apmokestinimo bazė; ragina PVM taikyti „vieno langelio“ principą, kad verslininkams būtų sudarytos galimybės įvykdyti savo įsipareigojimus verslo kilmės šalyje;

| 69. | ragina Komisiją palaipsniui tobulinti bendruosius MVĮ patekimo į užsienio rinkas reikalavimus ir remti informacijos teikimą; ragina, glaudžiai bendradarbiaujant su Kinijoje ir Indijoje bei kitose atsirandančiose rinkose jau veikiančiais nacionaliniais verslo paramos centrais, įsteigti šiose šalyse Europos verslo paramos centrus; kadangi tai, kad mažai MVĮ dalyvauja tarpvalstybinėje veikloje, taip pat gali būti paaiškinta tuo, jog nepakanka kalbų įgūdžių ir kompetencijos daugiakultūrėje aplinkoje, reikia imtis veiksmingesnių priemonių siekiant išspręsti šią problemą; tačiau primena, kad reikia pagerinti MVĮ galimybes gauti daugiau informacijos ir kvalifikuotų konsultacijų savo šalyje; |
| --- | --- |

69.

ragina Komisiją palaipsniui tobulinti bendruosius MVĮ patekimo į užsienio rinkas reikalavimus ir remti informacijos teikimą; ragina, glaudžiai bendradarbiaujant su Kinijoje ir Indijoje bei kitose atsirandančiose rinkose jau veikiančiais nacionaliniais verslo paramos centrais, įsteigti šiose šalyse Europos verslo paramos centrus; kadangi tai, kad mažai MVĮ dalyvauja tarpvalstybinėje veikloje, taip pat gali būti paaiškinta tuo, jog nepakanka kalbų įgūdžių ir kompetencijos daugiakultūrėje aplinkoje, reikia imtis veiksmingesnių priemonių siekiant išspręsti šią problemą; tačiau primena, kad reikia pagerinti MVĮ galimybes gauti daugiau informacijos ir kvalifikuotų konsultacijų savo šalyje;

| 70. | pabrėžia, kad svarbi pažanga derybose prekybos klausimais, kurias vykdant būtų galima toliau mažinti reglamentavimo kliūtis prekybai, kurios turi neproporcingą poveikį MVĮ; |
| --- | --- |

70.

pabrėžia, kad svarbi pažanga derybose prekybos klausimais, kurias vykdant būtų galima toliau mažinti reglamentavimo kliūtis prekybai, kurios turi neproporcingą poveikį MVĮ;

| 71. | ragina Komisiją į savo darbo programą įtraukti klausimą dėl vienodų sąlygų taikymo MVĮ įtraukimo į PPO taisykles dėl galimybių naudotis viešųjų pirkimų sutartimis; ragina Komisiją atkreipti ypatingą dėmesį į problemas, su kuriomis susiduria MVĮ dėl muitinių formalumų, ypač lengvinant jų kompiuterinių sistemų pritaikymą prie šalių muitinėse naudojamų sistemų kiek įmanoma mažesnėmis sąnaudomis ir paprastinant reikalavimus siekiant įgyti ekonominių operacijų vykdytojo statusą; |
| --- | --- |

71.

ragina Komisiją į savo darbo programą įtraukti klausimą dėl vienodų sąlygų taikymo MVĮ įtraukimo į PPO taisykles dėl galimybių naudotis viešųjų pirkimų sutartimis; ragina Komisiją atkreipti ypatingą dėmesį į problemas, su kuriomis susiduria MVĮ dėl muitinių formalumų, ypač lengvinant jų kompiuterinių sistemų pritaikymą prie šalių muitinėse naudojamų sistemų kiek įmanoma mažesnėmis sąnaudomis ir paprastinant reikalavimus siekiant įgyti ekonominių operacijų vykdytojo statusą;

Biurokratizmo mažinimas

| 72. | mano, kad būtina, kur tik įmanoma, sumažinti biurokratizmą bent 25 % ir pradėti taikyti modernią administravimo sistemą, pritaikytą prie MVĮ poreikių; todėl ragina skleisti žinias apie IRT tarp MVĮ, ypač tarp jaunų verslininkų ir moterų verslininkių, ir skatinti geriau išnaudoti skaitmenines technologijas siekiant sutaupyti laiko ir pinigų bei skirti atsilaisvinusius išteklius įmonių plėtrai; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis iniciatyvos siekiant skatinti pažangiausią patirtį ir keitimąsi ja, nustatyti gaires ir tobulinti bei skatinti MVĮ palankias administracinės veiklos gaires ir standartus; yra įsitikinęs, kad artimiausiu metu taip pat būtina įgyvendinti Nepriklausomų suinteresuotųjų šalių aukšto lygio grupės administracinės naštos klausimams nagrinėti pasiūlymus siekiant įgyvendinti mažinimo tikslus, neatimant galimybės MVĮ gauti finansavimą; |
| --- | --- |

72.

mano, kad būtina, kur tik įmanoma, sumažinti biurokratizmą bent 25 % ir pradėti taikyti modernią administravimo sistemą, pritaikytą prie MVĮ poreikių; todėl ragina skleisti žinias apie IRT tarp MVĮ, ypač tarp jaunų verslininkų ir moterų verslininkių, ir skatinti geriau išnaudoti skaitmenines technologijas siekiant sutaupyti laiko ir pinigų bei skirti atsilaisvinusius išteklius įmonių plėtrai; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis iniciatyvos siekiant skatinti pažangiausią patirtį ir keitimąsi ja, nustatyti gaires ir tobulinti bei skatinti MVĮ palankias administracinės veiklos gaires ir standartus; yra įsitikinęs, kad artimiausiu metu taip pat būtina įgyvendinti Nepriklausomų suinteresuotųjų šalių aukšto lygio grupės administracinės naštos klausimams nagrinėti pasiūlymus siekiant įgyvendinti mažinimo tikslus, neatimant galimybės MVĮ gauti finansavimą;

| 73. | mano, kad siekiant palengvinti MVĮ verslo pradžią ir skatinti naujoves bei investicijas visą jų veikimo laiką, šias įmones, ypač labai mažas įmones, reikėtų apmokestinti taip, kad administracinė našta būtų kuo mažesnė; |
| --- | --- |

73.

mano, kad siekiant palengvinti MVĮ verslo pradžią ir skatinti naujoves bei investicijas visą jų veikimo laiką, šias įmones, ypač labai mažas įmones, reikėtų apmokestinti taip, kad administracinė našta būtų kuo mažesnė;

| 74. | pabrėžia, kad labai svarbu įvertinti būsimų teisėkūros iniciatyvų poveikį MVĮ; todėl ragina atlikti privalomą, nuoseklų ir tikslingą poveikio MVĮ vertinimą, dar vadinamą MVĮ testu, kurio rezultatus turėtų patikrinti nepriklausomi ekspertai ir pateikti juos ES teisėkūros institucijoms; mano, kad reikėtų atkreipti ypatingą dėmesį į poveikį mažosioms ir labai mažoms įmonėms, įskaitant ir joms tenkančią administracinę naštą; ragina Komisiją MVĮ testą taikyti visiems naujiems pasiūlymams dėl ES teisės aktų, susijusių su verslu, taip pat ir esamų teisėms aktų supaprastinimui bei atsiimtiems dar nepriimtiems pasiūlymams; ragina valstybes nares panašius MVĮ testus taikyti ir nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

74.

pabrėžia, kad labai svarbu įvertinti būsimų teisėkūros iniciatyvų poveikį MVĮ; todėl ragina atlikti privalomą, nuoseklų ir tikslingą poveikio MVĮ vertinimą, dar vadinamą MVĮ testu, kurio rezultatus turėtų patikrinti nepriklausomi ekspertai ir pateikti juos ES teisėkūros institucijoms; mano, kad reikėtų atkreipti ypatingą dėmesį į poveikį mažosioms ir labai mažoms įmonėms, įskaitant ir joms tenkančią administracinę naštą; ragina Komisiją MVĮ testą taikyti visiems naujiems pasiūlymams dėl ES teisės aktų, susijusių su verslu, taip pat ir esamų teisėms aktų supaprastinimui bei atsiimtiems dar nepriimtiems pasiūlymams; ragina valstybes nares panašius MVĮ testus taikyti ir nacionaliniu lygmeniu;

| 75. | mano, kad bet kokie nauji teisės aktai, pvz., siekiant išvengti pavėluotų mokėjimų, autorių teisių, bendrovių ar konkurencijos teisės srityse (kaip antai taisyklės, skirtos palengvinti duomenų gavimą bylose, kylančiose dėl konkurenciją pažeidžiančių veiksmų ar pagal Bendrąjį bendrosios išimties valstybės pagalbos srityje reglamentą), turėtų būti suformuluoti taip, kad jie ne diskriminuotų MVĮ, o remtų jas ir jų paslaugų teikimą vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

75.

mano, kad bet kokie nauji teisės aktai, pvz., siekiant išvengti pavėluotų mokėjimų, autorių teisių, bendrovių ar konkurencijos teisės srityse (kaip antai taisyklės, skirtos palengvinti duomenų gavimą bylose, kylančiose dėl konkurenciją pažeidžiančių veiksmų ar pagal Bendrąjį bendrosios išimties valstybės pagalbos srityje reglamentą), turėtų būti suformuluoti taip, kad jie ne diskriminuotų MVĮ, o remtų jas ir jų paslaugų teikimą vidaus rinkoje;

| 76. | pabrėžia poreikį tinkamai ir laiku įtraukti MVĮ į politikos formavimo procesą; todėl mano, kad Komisijos konsultacijų laikotarpis turėtų būti pratęstas mažiausiai iki 12 savaičių nuo tos datos, kai konsultuotis galima visomis Bendrijos kalbomis; pripažįsta svarbų ir naudingą įmonėms atstovaujančių organizacijų vaidmenį, todėl ragina Komisiją, kai reikia, taip pat tiesiogiai įtraukti MVĮ ir joms atstovaujančias organizacijas į patariamuosius ekspertų komitetus ir aukšto lygio ekspertų grupes; |
| --- | --- |

76.

pabrėžia poreikį tinkamai ir laiku įtraukti MVĮ į politikos formavimo procesą; todėl mano, kad Komisijos konsultacijų laikotarpis turėtų būti pratęstas mažiausiai iki 12 savaičių nuo tos datos, kai konsultuotis galima visomis Bendrijos kalbomis; pripažįsta svarbų ir naudingą įmonėms atstovaujančių organizacijų vaidmenį, todėl ragina Komisiją, kai reikia, taip pat tiesiogiai įtraukti MVĮ ir joms atstovaujančias organizacijas į patariamuosius ekspertų komitetus ir aukšto lygio ekspertų grupes;

| 77. | ragina Komisiją skatinti bendrovių teisės, ypač vidaus rinkoje taikomų apskaitos taisyklių, supaprastinimą ir derinimą, siekiant, kad mažėtų administravimo našta MVĮ ir didėtų veiklos skaidrumas visiems suinteresuotiems subjektams; ragina Komisiją aktyviai skatinti naudoti naujas technologijas, pvz., išplėstos verslo ataskaitų kalbos (XBRL) technologiją, ir parengti gaires dėl XBRL naudojimo Europos Sąjungoje, siekiant ją per priimtiną laikotarpį padaryti privaloma, taip pat skatinti bei remti šio atviro standarto naudojimą; |
| --- | --- |

77.

ragina Komisiją skatinti bendrovių teisės, ypač vidaus rinkoje taikomų apskaitos taisyklių, supaprastinimą ir derinimą, siekiant, kad mažėtų administravimo našta MVĮ ir didėtų veiklos skaidrumas visiems suinteresuotiems subjektams; ragina Komisiją aktyviai skatinti naudoti naujas technologijas, pvz., išplėstos verslo ataskaitų kalbos (XBRL) technologiją, ir parengti gaires dėl XBRL naudojimo Europos Sąjungoje, siekiant ją per priimtiną laikotarpį padaryti privaloma, taip pat skatinti bei remti šio atviro standarto naudojimą;

| 78. | ragina labai mažas įmones atleisti nuo reikalavimo teikti statistinius duomenis, pagal kurį joms būtų suteikta teisė laikinai neatlikti privalomų statistikos tyrimų, taip pat plačiai taikyti vienkartinio informacijos pateikimo principą, kalbant apie įmonių teikiamą informaciją valdžios institucijoms, ir toliau tobulinti e. valdžios paslaugas; |
| --- | --- |

78.

ragina labai mažas įmones atleisti nuo reikalavimo teikti statistinius duomenis, pagal kurį joms būtų suteikta teisė laikinai neatlikti privalomų statistikos tyrimų, taip pat plačiai taikyti vienkartinio informacijos pateikimo principą, kalbant apie įmonių teikiamą informaciją valdžios institucijoms, ir toliau tobulinti e. valdžios paslaugas;

| 79. | pabrėžia, kad reikia nustatyti vienodas naujų Bendrijos teisės aktų, susijusių su MVĮ, įsigaliojimo datas; ragina valstybes nares ir MVĮ asociacijas glaustai ir suprantamai informuoti MVĮ, kai keičiami su jomis susiję teisės aktai; |
| --- | --- |

79.

pabrėžia, kad reikia nustatyti vienodas naujų Bendrijos teisės aktų, susijusių su MVĮ, įsigaliojimo datas; ragina valstybes nares ir MVĮ asociacijas glaustai ir suprantamai informuoti MVĮ, kai keičiami su jomis susiję teisės aktai;

| 80. | ragina valstybes nares, bendradarbiaujant su MVĮ organizacijomis ir naudojantis esamų struktūrų, pvz., Europos įmonių tinklo ir informacijos centro „Europe Direct“ patirtimi, įsteigti nacionalinius realius arba elektroninius informacijos teikimo centrus ir paramos MVĮ agentūras pagal „vieno langelio“ principą, t. y. jie suteiktų prieigą prie įvairių informacijos šaltinių ir paramos paslaugų, susistemintų pagal įmonės veiklos ciklą; |
| --- | --- |

80.

ragina valstybes nares, bendradarbiaujant su MVĮ organizacijomis ir naudojantis esamų struktūrų, pvz., Europos įmonių tinklo ir informacijos centro „Europe Direct“ patirtimi, įsteigti nacionalinius realius arba elektroninius informacijos teikimo centrus ir paramos MVĮ agentūras pagal „vieno langelio“ principą, t. y. jie suteiktų prieigą prie įvairių informacijos šaltinių ir paramos paslaugų, susistemintų pagal įmonės veiklos ciklą;

| 81. | pripažįsta, jog dėl valstybėse narėse naudojamų skirtingų sistemų sunku įsteigti įmonę; taigi mano, kad reikia sukurti vienodą įmonių steigimo sistemą, kurią taikant procesas vyktų palaipsniui ir būtų galima įsteigti įmonę per 48 valandas; |
| --- | --- |

81.

pripažįsta, jog dėl valstybėse narėse naudojamų skirtingų sistemų sunku įsteigti įmonę; taigi mano, kad reikia sukurti vienodą įmonių steigimo sistemą, kurią taikant procesas vyktų palaipsniui ir būtų galima įsteigti įmonę per 48 valandas;

| 82. | pakartoja, kad finansinės taisyklės, reglamentuojančios Bendrijos programas, dažnai lemia nereikalingas biurokratines, ilgas ir brangias procedūras, ypač MVĮ; ragina Komisiją atkurti Europos MVĮ observatoriją, skelbti duomenis apie jų dalyvavimą kiekvienoje Bendrijos programoje, prie kurios būtų pridėta naudos analizė, ir pateikti pasiūlymus dėl aktyvesnio jų dalyvavimo; ragina Komisiją didinti atitinkamų MVĮ atstovų vaidmenį ir pastebimumą įvairiose politikos srityse; be to, skatina visas iniciatyvas, kurios padeda puoselėti „MVĮ dvasią“ formuojant politiką valdžios institucijose, pvz., Komisijos „Patirties įmonėje programa“, kuri padeda Europos tarnautojams susipažinti su MVĮ; |
| --- | --- |

82.

pakartoja, kad finansinės taisyklės, reglamentuojančios Bendrijos programas, dažnai lemia nereikalingas biurokratines, ilgas ir brangias procedūras, ypač MVĮ; ragina Komisiją atkurti Europos MVĮ observatoriją, skelbti duomenis apie jų dalyvavimą kiekvienoje Bendrijos programoje, prie kurios būtų pridėta naudos analizė, ir pateikti pasiūlymus dėl aktyvesnio jų dalyvavimo; ragina Komisiją didinti atitinkamų MVĮ atstovų vaidmenį ir pastebimumą įvairiose politikos srityse; be to, skatina visas iniciatyvas, kurios padeda puoselėti „MVĮ dvasią“ formuojant politiką valdžios institucijose, pvz., Komisijos „Patirties įmonėje programa“, kuri padeda Europos tarnautojams susipažinti su MVĮ;

| 83. | apgailestauja dėl valstybių narių vykdomo „perteklinio reglamentavimo“, kuris itin žalingas MVĮ, ir ragina Komisiją apsvarstyti, kokių dar priemonių galima būtų imtis, kad to būtų išvengta; ragina atlikti papildomus poveikio įvertinimus išnagrinėjant, kokie sprendimai iš tiesų įgyvendinami valstybėse narėse ir vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

83.

apgailestauja dėl valstybių narių vykdomo „perteklinio reglamentavimo“, kuris itin žalingas MVĮ, ir ragina Komisiją apsvarstyti, kokių dar priemonių galima būtų imtis, kad to būtų išvengta; ragina atlikti papildomus poveikio įvertinimus išnagrinėjant, kokie sprendimai iš tiesų įgyvendinami valstybėse narėse ir vietos lygmeniu;

| 84. | ragina kurti specialią ES interneto svetainę, skirtą MVĮ, kurioje būtų teikiama informacija ir prašymo formos dalyvauti ES projektuose, nacionaliniai telefonų numeriai, nuorodos apie partnerius, prekybos informacija, informacija apie mokslinių tyrimų projektus, taip pat būtų teikiamos internetinės konsultacijos, naujų reglamentų santraukos ir informacija apie juos; |
| --- | --- |

84.

ragina kurti specialią ES interneto svetainę, skirtą MVĮ, kurioje būtų teikiama informacija ir prašymo formos dalyvauti ES projektuose, nacionaliniai telefonų numeriai, nuorodos apie partnerius, prekybos informacija, informacija apie mokslinių tyrimų projektus, taip pat būtų teikiamos internetinės konsultacijos, naujų reglamentų santraukos ir informacija apie juos;

| 85. | ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis imtis paraiškos formų, kurias turi užpildyti įmonės prašymų ir paraiškų teikimo procesų metu, derinimo darbo; |
| --- | --- |

85.

ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis imtis paraiškos formų, kurias turi užpildyti įmonės prašymų ir paraiškų teikimo procesų metu, derinimo darbo;

| 86. | pritaria apdovanojimo už geriausią idėją mažinti biurokratines kliūtis teikimui valdžios institucijoms, kurios taikė naujoviškas biurokratinių kliūčių mažinimo priemones vietos, regiono ar nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

86.

pritaria apdovanojimo už geriausią idėją mažinti biurokratines kliūtis teikimui valdžios institucijoms, kurios taikė naujoviškas biurokratinių kliūčių mažinimo priemones vietos, regiono ar nacionaliniu lygmeniu;

| 87. | ragina nustatyti 30 dienų lėšų išmokėjimo iš ES sanglaudos fondų jau patvirtintiems projektams laikotarpį, siekiant užtikrinti šių projektų tęsimą, išlikimą ir jų poveikį; |
| --- | --- |

87.

ragina nustatyti 30 dienų lėšų išmokėjimo iš ES sanglaudos fondų jau patvirtintiems projektams laikotarpį, siekiant užtikrinti šių projektų tęsimą, išlikimą ir jų poveikį;

Tvarumo pavertimas verslu

| 88. | pripažįsta, kad pastangos didinti tvarumą galėtų tapti svarbiu pagrindu (ekologinėms) inovacijoms ir reikšmingu pramonės konkurencingumo aspektu; atkreipia dėmesį į tai, kad MVĮ dažnai nėra pakankamai informuojamos apie naujus energiją tausojančius ir aplinkosaugai palankius sprendimus arba neturi jiems įgyti reikalingų finansinių išteklių; todėl ragina Komisiją išsiaiškinti, kaip Bendrija galėtų padėti MVĮ veiksmingiau naudoti išteklius ir energiją; |
| --- | --- |

88.

pripažįsta, kad pastangos didinti tvarumą galėtų tapti svarbiu pagrindu (ekologinėms) inovacijoms ir reikšmingu pramonės konkurencingumo aspektu; atkreipia dėmesį į tai, kad MVĮ dažnai nėra pakankamai informuojamos apie naujus energiją tausojančius ir aplinkosaugai palankius sprendimus arba neturi jiems įgyti reikalingų finansinių išteklių; todėl ragina Komisiją išsiaiškinti, kaip Bendrija galėtų padėti MVĮ veiksmingiau naudoti išteklius ir energiją;

| 89. | pakartoja, kad labai svarbi nedidelių įmonių bendroji socialinė atsakomybė, todėl būtina megzti horizontalius ryšius, kurti tinklus ir paslaugas; mano, kad neveiksminga orientuotis į Europos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos sertifikatų suteikimo sistemą, kadangi taip būtų sumenkinta šiuo metu teikiamų sertifikatų svarba ir tai susiję tik su aplinkosaugos uždaviniais; |
| --- | --- |

89.

pakartoja, kad labai svarbi nedidelių įmonių bendroji socialinė atsakomybė, todėl būtina megzti horizontalius ryšius, kurti tinklus ir paslaugas; mano, kad neveiksminga orientuotis į Europos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos sertifikatų suteikimo sistemą, kadangi taip būtų sumenkinta šiuo metu teikiamų sertifikatų svarba ir tai susiję tik su aplinkosaugos uždaviniais;

| 90. | pritaria naujausioms iniciatyvoms padėti MVĮ taikyti aplinkosaugos teisės aktus, inter alia, nustatant mažesnius agentūrų mokesčius, užtikrinant galimybę gauti informacijos apie aplinkosaugos standartus ar suteikiant teisę netaikyti tam tikrų Bendrijos teisės aktų; |
| --- | --- |

90.

pritaria naujausioms iniciatyvoms padėti MVĮ taikyti aplinkosaugos teisės aktus, inter alia, nustatant mažesnius agentūrų mokesčius, užtikrinant galimybę gauti informacijos apie aplinkosaugos standartus ar suteikiant teisę netaikyti tam tikrų Bendrijos teisės aktų;

*

* *

| 91. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

91.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 316 E, 2006 12 22, p. 378.

(2)  OL C 287 E, 2006 11 24, p. 258.

(3)  OL L 214, 2008 8 9, p. 3.

(4)  OL C 297 E, 2008 11 20, p. 174.

(5)  OL L 412, 2006 12 30, p. 1.

(6)  2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) (OL L 310, 2006 11 9, p. 15).

(7)  OL L 200, 2000 8 8, p. 35.

(8)  2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (OL L 376, 2006 12 27, p. 36).

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienis

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/60 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/60

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisRomų socialinė padėtis ir galimybių jiems patekti į ES darbo rinką gerinimas

P6_TA(2009)0117

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl romų socialinės padėties ir galimybių jiems patekti į ES darbo rinką gerinimo (2008/2137(INI))

2010/C 87 E/12

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 3, 6, 7, 29 ir 149 straipsnius, kuriuose visų pirma reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų lygias galimybes visiems Sąjungos piliečiams,

atsižvelgdamas į EB sutarties 13 straipsnį, pagal kurį Europos bendrija gali imtis atitinkamų veiksmų, siekdama kovoti su diskriminacija, inter alia, dėl rasinės arba etninės kilmės,

atsižvelgdamas į savo 2005 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl romų padėties Europos Sąjungoje (1), 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl romų tautybės moterų padėties Europos Sąjungoje (2), 2008 m. sausio 31 d. rezoliuciją dėl Europos strategijos romų klausimais (3) ir 2008 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl romų pirštų atspaudų duomenų bazės kūrimo Italijoje (4),

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl socialinės įtraukties ir kovos su skurdu, įskaitant vaikų skurdą, ES skatinimo (5),

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, kuria įgyvendinama vienodo požiūrio principas asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (6), ir 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB, kuria nustatoma vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendrieji pagrindai (7),

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą „Atnaujinta socialinė darbotvarkė: galimybės, prieinamumas ir solidarumas Europoje XXI amžiuje“ (COM(2008)0412) (Komisijos atnaujintos socialinės darbotvarkės komunikatas),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl 2008 m. liepos 2 d. Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008)0426),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. birželio 17 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (8),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl deramo darbo visiems skatinimo (9),

atsižvelgdamas į Europos Tarybos 1995 m. vasario 1 d. Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją ir į 1950 m. lapkričio 4 d. Europos Tarybos Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją,

atsižvelgdamas į 1984 m. gruodžio 10 d. JT konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą,

atsižvelgdamas į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) 2003 m. lapkričio 27 d. patvirtintą veiksmų planą, skirtą romų ir sintų mažumų padėčiai ESBO erdvėje gerinti,

atsižvelgdamas į 2007 m. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros metinę ataskaitą dėl rasizmo ir ksenofobijos valstybėse narėse,

atsižvelgdamas į 2005 m. vasario 2 d. Deklaraciją dėl romų integracijos dešimtmečio ir į tai, kad 2005 m. gegužės 12 d. įsteigtas Romų švietimo fondas,

atsižvelgdamas į 2005 m. Komisijos ataskaitą pavadinimu „Romų padėtis išsiplėtusioje Europos Sąjungoje“,

atsižvelgdamas į 2007 m. balandžio mėn. Etninių mažumų socialinės integracijos ir jų visaverčio dalyvavimo darbo rinkoje ekspertų aukšto lygio konsultacinės grupės ataskaitą „Etninės mažumos darbo rinkoje. Būtina geresnė socialinė įtrauktis“,

atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro 2006 m. paskelbtą galutinį pranešimą apie romų, sintų ir klajoklių žmogaus teisių Europoje padėtį,

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę pavadinimu „Mažumų integracija - Romai“ (10) (EESK nuomonė),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A6–0038/2009),

| A. | kadangi po pastarosios Europos Sąjungos plėtros atsiradus socialinės integracijos poreikiui kilo naujų sunkumų, kuriuos reikia įveikti atsižvelgiant į naujas demografines ir ekonomines aplinkybes, ir kadangi dėl to, kad nors visose valstybėse narėse turi būti sprendžiama, kaip įveikti šiuos sunkumus, centrinės ir rytų Europos valstybės narės dėl jų struktūrinių, ekonominių ir socialinių pokyčių per pastaruosius dvidešimt metų yra labiau nukentėjusios ir paveiktos; taigi pažymi, kad pažeidžiamos socialinės grupės, kaip antai romai, atsidūrė pavojingiausioje padėtyje, |
| --- | --- |

A.

kadangi po pastarosios Europos Sąjungos plėtros atsiradus socialinės integracijos poreikiui kilo naujų sunkumų, kuriuos reikia įveikti atsižvelgiant į naujas demografines ir ekonomines aplinkybes, ir kadangi dėl to, kad nors visose valstybėse narėse turi būti sprendžiama, kaip įveikti šiuos sunkumus, centrinės ir rytų Europos valstybės narės dėl jų struktūrinių, ekonominių ir socialinių pokyčių per pastaruosius dvidešimt metų yra labiau nukentėjusios ir paveiktos; taigi pažymi, kad pažeidžiamos socialinės grupės, kaip antai romai, atsidūrė pavojingiausioje padėtyje,

| B. | kadangi valstybėse narėse, kuriose pramonės sektoriai žlugo, regionų plėtros perspektyvos sumažėjo ir dėl to pradėjo sparčiai plisti skurdas, visų pirma romai išstumiami į visuomenės paribius; kadangi Parlamentas pažymi ir primena, kad šiame procese sumažėjo romų nacionalinės pilietybės ir ES pilietybės vertė ir kad romai negalėjo tinkamai pasinaudoti plėtros teikiamais privalumais, ir todėl įvairiais būdais vis didėja jų marginalizacija ir daugeriopos diskriminacijos jų atžvilgiu rizika, |
| --- | --- |

B.

kadangi valstybėse narėse, kuriose pramonės sektoriai žlugo, regionų plėtros perspektyvos sumažėjo ir dėl to pradėjo sparčiai plisti skurdas, visų pirma romai išstumiami į visuomenės paribius; kadangi Parlamentas pažymi ir primena, kad šiame procese sumažėjo romų nacionalinės pilietybės ir ES pilietybės vertė ir kad romai negalėjo tinkamai pasinaudoti plėtros teikiamais privalumais, ir todėl įvairiais būdais vis didėja jų marginalizacija ir daugeriopos diskriminacijos jų atžvilgiu rizika,

| C. | kadangi strateginė politinė kampanija, kuria siekiama skatinti lygias romų galimybes, susiduria su itin sudėtinga socialine padėtimi, nes romai, didžiausia Europos etninė mažuma, patiria taip pat kitoms grupėms būdingas nepalankias sąlygas, ir kadangi įveikti šiuos sunkumus būtų galima veiksmingiausiai padėti numatant išsamią romų strategiją ir parengiant suderintą rinkinį priemonių, apimančių įvairias sektorinės politikos kryptis, bei skiriant finansinę pagalbą joms įgyvendinti, |
| --- | --- |

C.

kadangi strateginė politinė kampanija, kuria siekiama skatinti lygias romų galimybes, susiduria su itin sudėtinga socialine padėtimi, nes romai, didžiausia Europos etninė mažuma, patiria taip pat kitoms grupėms būdingas nepalankias sąlygas, ir kadangi įveikti šiuos sunkumus būtų galima veiksmingiausiai padėti numatant išsamią romų strategiją ir parengiant suderintą rinkinį priemonių, apimančių įvairias sektorinės politikos kryptis, bei skiriant finansinę pagalbą joms įgyvendinti,

| D. | kadangi klajokliai sudaro atskirą etninį reiškinį, apie kurį pagrįstai būtų galima diskutuoti kaip apie atskirą klausimą dėl žmogaus teisių ir socialinės ir (arba) darbo rinkos aspektų, |
| --- | --- |

D.

kadangi klajokliai sudaro atskirą etninį reiškinį, apie kurį pagrįstai būtų galima diskutuoti kaip apie atskirą klausimą dėl žmogaus teisių ir socialinės ir (arba) darbo rinkos aspektų,

| E. | kadangi romų integravimo į visuomenę procesas yra ne vienašalis, bet daugiašalis, ir romus reikia įtraukti į sprendimų svarstant socialinės įtraukties politikos klausimus priėmimo procesą, |
| --- | --- |

E.

kadangi romų integravimo į visuomenę procesas yra ne vienašalis, bet daugiašalis, ir romus reikia įtraukti į sprendimų svarstant socialinės įtraukties politikos klausimus priėmimo procesą,

| F. | kadangi romų bendruomenės gyvenimo sąlygos, sveikatos būklė ir mokymosi lygis lemia jų socialinę padėtį ir padėtį darbo rinkoje ir dažnai tampa išstūmimo iš pagrindinių bendruomenių bei rasizmo dingstimi ir kadangi dėl viso to negali gerėti romų gyvenimo kokybė ir todėl trukdoma naudotis pačiomis pagrindinėmis žmogaus ir pilietinėmis teisėmis, |
| --- | --- |

F.

kadangi romų bendruomenės gyvenimo sąlygos, sveikatos būklė ir mokymosi lygis lemia jų socialinę padėtį ir padėtį darbo rinkoje ir dažnai tampa išstūmimo iš pagrindinių bendruomenių bei rasizmo dingstimi ir kadangi dėl viso to negali gerėti romų gyvenimo kokybė ir todėl trukdoma naudotis pačiomis pagrindinėmis žmogaus ir pilietinėmis teisėmis,

| G. | kadangi dėl prastos transporto infrastruktūros, dėl viešųjų administracinių įstaigų ir paslaugų, ypač kokybiškų švietimo institucijų ir sveikatos priežiūros paslaugų, stokos ir verslo perkėlimo į kitą vietą jaunimas dėl ekonominių priežasčių verčiamas persikelti gyventi toli nuo namų ir dėl to didėja regioniniai skirtumai ir atsiranda getai, |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl prastos transporto infrastruktūros, dėl viešųjų administracinių įstaigų ir paslaugų, ypač kokybiškų švietimo institucijų ir sveikatos priežiūros paslaugų, stokos ir verslo perkėlimo į kitą vietą jaunimas dėl ekonominių priežasčių verčiamas persikelti gyventi toli nuo namų ir dėl to didėja regioniniai skirtumai ir atsiranda getai,

| H. | kadangi prieš pat antrojo Lisabonos proceso laikotarpio pabaigą labai svarbu įvertinti romų socialinę padėtį ir užimtumo perspektyvas ir nuspręsti, ką reikėtų daryti, |
| --- | --- |

H.

kadangi prieš pat antrojo Lisabonos proceso laikotarpio pabaigą labai svarbu įvertinti romų socialinę padėtį ir užimtumo perspektyvas ir nuspręsti, ką reikėtų daryti,

| I. | pripažįsta Struktūrinių ir Sanglaudos fondų svarbą skatinant integraciją ir pažymi, kad dėl romams kylančių socialinių problemų sudėtingumo neįmanoma jas išspręsti vien tik taikant Struktūriniams ir Sanglaudos fondams būdingą projektų sistemą, |
| --- | --- |

I.

pripažįsta Struktūrinių ir Sanglaudos fondų svarbą skatinant integraciją ir pažymi, kad dėl romams kylančių socialinių problemų sudėtingumo neįmanoma jas išspręsti vien tik taikant Struktūriniams ir Sanglaudos fondams būdingą projektų sistemą,

| J. | kadangi neabejotinai svarbu pripažinti ankstesnę gerą patirtį, bet kadangi tokia patirtis vertinga ribotą laiką ir ribotoje teritorijoje, |
| --- | --- |

J.

kadangi neabejotinai svarbu pripažinti ankstesnę gerą patirtį, bet kadangi tokia patirtis vertinga ribotą laiką ir ribotoje teritorijoje,

| K. | kadangi šiuo metu daugelis romų bendruomenių linkusios gyventi sėsliai ir nesikelia į regionus, kuriuose galėtų būti daugiau darbo galimybių, |
| --- | --- |

K.

kadangi šiuo metu daugelis romų bendruomenių linkusios gyventi sėsliai ir nesikelia į regionus, kuriuose galėtų būti daugiau darbo galimybių,

Romai darbo rinkoje: galimybė patekti ar atskirtis?

| 1. | mano, kad reikalingas koordinuotas požiūris, kuris padėtų pagerinti romų darbo ir gyvenimo sąlygas ir kuris padėtų siekti šių trijų tikslų:






  — | gerinti ekonomines romų galimybes; |
| --- | --- | --- |

1.

mano, kad reikalingas koordinuotas požiūris, kuris padėtų pagerinti romų darbo ir gyvenimo sąlygas ir kuris padėtų siekti šių trijų tikslų:

—

gerinti ekonomines romų galimybes;

| — | formuoti žmogiškąjį kapitalą, ir |
| --- | --- |

—

formuoti žmogiškąjį kapitalą, ir

| — | stiprinti socialinį kapitalą ir bendruomenės vystymasį; |
| --- | --- |

—

stiprinti socialinį kapitalą ir bendruomenės vystymasį;

| 2. | pažymi, kad politika, skirta romų klausimams spręsti, daugeliu atveju nepagerino jų padėties; ragina, kad visoje ES ir valstybių narių veikloje, kuri ypač susijusi su romais, priimant sprendimus dalyvautų romų bendruomenės atstovai siekiant jiems suteikti daugiau galimybių ir atsakomybės tvarkyti savo gyvenimą; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad politika, skirta romų klausimams spręsti, daugeliu atveju nepagerino jų padėties; ragina, kad visoje ES ir valstybių narių veikloje, kuri ypač susijusi su romais, priimant sprendimus dalyvautų romų bendruomenės atstovai siekiant jiems suteikti daugiau galimybių ir atsakomybės tvarkyti savo gyvenimą;

| 3. | pažymi, kad dėl nelygios prieigos prie paslaugų ir socialinių ekonominių sąlygų, kuriomis gyvena romų tautybės vaikai, jiems praktiškai tampa nepasiekiama ankstyvoji raida ir kokybiškas išsilavinimas; pažymi, kad šie trūkumai neigiamai veikia jų emocinį, socialinį, fizinį ir asmenybės vystymąsi, taip pat vėliau jų galimybes darbo rinkoje ir galimybę integruotis į visuomenę; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad dėl nelygios prieigos prie paslaugų ir socialinių ekonominių sąlygų, kuriomis gyvena romų tautybės vaikai, jiems praktiškai tampa nepasiekiama ankstyvoji raida ir kokybiškas išsilavinimas; pažymi, kad šie trūkumai neigiamai veikia jų emocinį, socialinį, fizinį ir asmenybės vystymąsi, taip pat vėliau jų galimybes darbo rinkoje ir galimybę integruotis į visuomenę;

| 4. | pažymi, kad švietimo sistemos yra atrankinės ir kad, nepaisant valstybių narių pastangų įveikti segregaciją, daug įvairių sistemų, sukurtų neva segregacijai įveikti, iš tiesų dažnai dar labiau išryškina socialinių grupių skirtumus ir labai menkas neturtingųjų, ypač romų, kurie atsiduria žemiausiuose visuomenės sluoksniuose, galimybes; taigi pabrėžia būtinybę numatyti tikslinę švietimo politiką, kuri būtų skirta romų šeimoms ir skatintų aktyvų dalyvavimą; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad švietimo sistemos yra atrankinės ir kad, nepaisant valstybių narių pastangų įveikti segregaciją, daug įvairių sistemų, sukurtų neva segregacijai įveikti, iš tiesų dažnai dar labiau išryškina socialinių grupių skirtumus ir labai menkas neturtingųjų, ypač romų, kurie atsiduria žemiausiuose visuomenės sluoksniuose, galimybes; taigi pabrėžia būtinybę numatyti tikslinę švietimo politiką, kuri būtų skirta romų šeimoms ir skatintų aktyvų dalyvavimą;

| 5. | pabrėžia, kad nors kai kuriose valstybėse narėse jaunų romų tautybės žmonių skaičius viduriniojo ir aukštojo mokslo įstaigose padidėjo, jų kvalifikacijų lygis vis dar žemesnis už Europos vidurkį; pabrėžia, kad, viena vertus, trūksta darbo jėgos, ir, kita vertus, didelis nedarbo lygis, susijęs su žema romų kvalifikacija; taigi reikalauja, kad valstybės narės ir ES remtų romus siekiant, kad jie visų pirma pagerintų savo kvalifikaciją; atkreipia dėmesį, kad dėl to, kad romai neturi oficialiai pripažįstamos kvalifikacijos, jų padėtį darbo rinkoje būtų galima pagerinti pakeičiant sistemą ir pripažįstant praktinius įgūdžius; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad nors kai kuriose valstybėse narėse jaunų romų tautybės žmonių skaičius viduriniojo ir aukštojo mokslo įstaigose padidėjo, jų kvalifikacijų lygis vis dar žemesnis už Europos vidurkį; pabrėžia, kad, viena vertus, trūksta darbo jėgos, ir, kita vertus, didelis nedarbo lygis, susijęs su žema romų kvalifikacija; taigi reikalauja, kad valstybės narės ir ES remtų romus siekiant, kad jie visų pirma pagerintų savo kvalifikaciją; atkreipia dėmesį, kad dėl to, kad romai neturi oficialiai pripažįstamos kvalifikacijos, jų padėtį darbo rinkoje būtų galima pagerinti pakeičiant sistemą ir pripažįstant praktinius įgūdžius;

| 6. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad romų tautybės moterys ir mergaitės vienodomis sąlygomis turėtų prieigą prie aukštos kokybės švietimo ir kad būtų numatytos paskatos (pvz., suteikiamos profesinio lavinimo galimybės), kuriomis būtų siekiama pritraukti aukštos kvalifikacijos mokytojus į socialiai ir ekonomiškai skurdžius regionus, ypač kaimo vietovių bendruomenes, kur gyvena daug romų tautybės žmonių; |
| --- | --- |

6.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad romų tautybės moterys ir mergaitės vienodomis sąlygomis turėtų prieigą prie aukštos kokybės švietimo ir kad būtų numatytos paskatos (pvz., suteikiamos profesinio lavinimo galimybės), kuriomis būtų siekiama pritraukti aukštos kvalifikacijos mokytojus į socialiai ir ekonomiškai skurdžius regionus, ypač kaimo vietovių bendruomenes, kur gyvena daug romų tautybės žmonių;

| 7. | ragina valstybes nares gerinti romų tautybės moterų galimybes gauti profesinį mokymą ir priderinti profesinį mokymą prie vietos darbo rinkos poreikių siekiant, kad romų tautybės moterys įgytų rinkoje paklausių įgūdžių; |
| --- | --- |

7.

ragina valstybes nares gerinti romų tautybės moterų galimybes gauti profesinį mokymą ir priderinti profesinį mokymą prie vietos darbo rinkos poreikių siekiant, kad romų tautybės moterys įgytų rinkoje paklausių įgūdžių;

| 8. | pažymi, kad dauguma universitetus baigusių ir diplomus gavusių romų negrįžta į savo bendruomenes, kai kurie jų neigia savo šaknis arba bendruomenė jų nebepriima, jei jie bando sugrįžti; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad dauguma universitetus baigusių ir diplomus gavusių romų negrįžta į savo bendruomenes, kai kurie jų neigia savo šaknis arba bendruomenė jų nebepriima, jei jie bando sugrįžti;

| 9. | rekomenduoja, kad būtų numatytas išsamus programų paketas, kuris padėtų skatinti ir motyvuoti universitetus baigusius romus grįžti į savo bendruomenes, dirbti bendruomenėse ir jų labui; |
| --- | --- |

9.

rekomenduoja, kad būtų numatytas išsamus programų paketas, kuris padėtų skatinti ir motyvuoti universitetus baigusius romus grįžti į savo bendruomenes, dirbti bendruomenėse ir jų labui;

| 10. | mano, kad romų tautybės piliečiai kai kuriose valstybėse narėse tam tikru būdu daro įtaką gyventojų sudėčiai; pažymi, kad romų tautybės vaikų dalis tarp gyventojų yra didelė, nors jų vidutinė būsima gyvenimo trukmė net 10 metų trumpesnė nei daugumai priklausančių tautybių atstovų; |
| --- | --- |

10.

mano, kad romų tautybės piliečiai kai kuriose valstybėse narėse tam tikru būdu daro įtaką gyventojų sudėčiai; pažymi, kad romų tautybės vaikų dalis tarp gyventojų yra didelė, nors jų vidutinė būsima gyvenimo trukmė net 10 metų trumpesnė nei daugumai priklausančių tautybių atstovų;

| 11. | mano, kad nors valstybės narės išnaudojo didelius ES ir valstybių narių išteklius, skirtus padėti ilgą laiką darbo neturintiems romams rasti darbą, ES lygmeniu dar nerasta bendros išeities; valstybės narės labai įvairiais būdais ir skirtingu mastu taiso šią padėtį, bet jos nesuteikė galimybių ilgam grįžti į darbo rinką, o jų priemonės, pvz., viešosios užimtumo programos, tik dar labiau prisidėjo prie romų niekinimo; taigi prašo, kad ES ir valstybės narės savo politiką pakeistų į integruotą strategiją, pagal kurią būtų sprendžiami visi jų nepritekliaus aspektai; |
| --- | --- |

11.

mano, kad nors valstybės narės išnaudojo didelius ES ir valstybių narių išteklius, skirtus padėti ilgą laiką darbo neturintiems romams rasti darbą, ES lygmeniu dar nerasta bendros išeities; valstybės narės labai įvairiais būdais ir skirtingu mastu taiso šią padėtį, bet jos nesuteikė galimybių ilgam grįžti į darbo rinką, o jų priemonės, pvz., viešosios užimtumo programos, tik dar labiau prisidėjo prie romų niekinimo; taigi prašo, kad ES ir valstybės narės savo politiką pakeistų į integruotą strategiją, pagal kurią būtų sprendžiami visi jų nepritekliaus aspektai;

| 12. | ragina valstybes nares profesinio mokymo programas pritaikyti prie vietos darbo rinkos poreikių ir darbdaviams, kurie nekvalifikuotiems darbuotojams (įskaitant romus) suteikia darbą ir galimybes mokytis bei tiesiogiai darbo vietoje įgyti patirties, teikti paskatas; |
| --- | --- |

12.

ragina valstybes nares profesinio mokymo programas pritaikyti prie vietos darbo rinkos poreikių ir darbdaviams, kurie nekvalifikuotiems darbuotojams (įskaitant romus) suteikia darbą ir galimybes mokytis bei tiesiogiai darbo vietoje įgyti patirties, teikti paskatas;

| 13. | ragina valstybes nares ir nacionalines bei vietos valdžios institucijas parengti pagal lytį suskirstytas metines ataskaitas apie tai, kiek ilgalaikių bedarbių (įskaitant romus), dalyvavusių darbo rinkos mokymuose, grįžo į darbą ir, remiantis įgyta patirtimi, parengti naują metodiką ir pradėti įgyventini mokymo programas, pritaikytas vietos gebėjimams ir ekonominėms reikmėms; |
| --- | --- |

13.

ragina valstybes nares ir nacionalines bei vietos valdžios institucijas parengti pagal lytį suskirstytas metines ataskaitas apie tai, kiek ilgalaikių bedarbių (įskaitant romus), dalyvavusių darbo rinkos mokymuose, grįžo į darbą ir, remiantis įgyta patirtimi, parengti naują metodiką ir pradėti įgyventini mokymo programas, pritaikytas vietos gebėjimams ir ekonominėms reikmėms;

| 14. | ragina valstybes nares naudotis ES fondais siekiant išsaugoti ir apsaugoti tradicinę romų veiklą; |
| --- | --- |

14.

ragina valstybes nares naudotis ES fondais siekiant išsaugoti ir apsaugoti tradicinę romų veiklą;

| 15. | patvirtina Komisijos požiūrį, kad didžiausia problema reintegruojant suaugusius romus į darbo rinką yra ta, kad dėl įvairių kliūčių darbo rinkoje ir mokymosi visą gyvenimą srityje romų tautybės suaugusiųjų yra pernelyg mažai, o tarp ilgą laiką darbo neturinčių ir neprestižinius darbus dirbančių asmenų jų yra pernelyg daug; todėl ragina veiksmingai įgyvendinti Direktyvą 2000/78/EB, kuria draudžiama diskriminacija užimtumo ir profesinėje srityje dėl religijos, tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos; |
| --- | --- |

15.

patvirtina Komisijos požiūrį, kad didžiausia problema reintegruojant suaugusius romus į darbo rinką yra ta, kad dėl įvairių kliūčių darbo rinkoje ir mokymosi visą gyvenimą srityje romų tautybės suaugusiųjų yra pernelyg mažai, o tarp ilgą laiką darbo neturinčių ir neprestižinius darbus dirbančių asmenų jų yra pernelyg daug; todėl ragina veiksmingai įgyvendinti Direktyvą 2000/78/EB, kuria draudžiama diskriminacija užimtumo ir profesinėje srityje dėl religijos, tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos;

| 16. | mano, kad svarbu vykdyti specialius Bendrijos veiksmus siekiant skatinti romų tautybės suaugusiųjų dalyvavimą profesinio mokymo programose; |
| --- | --- |

16.

mano, kad svarbu vykdyti specialius Bendrijos veiksmus siekiant skatinti romų tautybės suaugusiųjų dalyvavimą profesinio mokymo programose;

| 17. | atkreipia valstybių narių dėmesį į tai, kad toks socialinis pasidalijimas į dvi dalis gali priversti daugelį darbo ieškančių romų imtis neteisėtos ekonominės veiklos ir kad ES ir valstybių narių lygmeniu reikia dėti koordinuotas pastangas siekiant sugrąžinti tuos žmones į legalų darbą, kuriame jie turėtų su darbu susijusias ir socialinės apsaugos teises; |
| --- | --- |

17.

atkreipia valstybių narių dėmesį į tai, kad toks socialinis pasidalijimas į dvi dalis gali priversti daugelį darbo ieškančių romų imtis neteisėtos ekonominės veiklos ir kad ES ir valstybių narių lygmeniu reikia dėti koordinuotas pastangas siekiant sugrąžinti tuos žmones į legalų darbą, kuriame jie turėtų su darbu susijusias ir socialinės apsaugos teises;

| 18. | mano, kad reikėtų imtis veiksmų siekiant skatinti socialinės ir ekonominės integracijos politiką, įskaitant specialias aprūpinimo deramu būstu priemones; |
| --- | --- |

18.

mano, kad reikėtų imtis veiksmų siekiant skatinti socialinės ir ekonominės integracijos politiką, įskaitant specialias aprūpinimo deramu būstu priemones;

| 19. | ypač atkreipia dėmesį į tai, kad jei bus skatinamas nekvalifikuotos ir neišsilavinusios darbo jėgos judumas, gali padidėti romų tautybės moterų (kurios jau patiria didžiulę daugeriopą diskriminaciją) diskriminacija, ir todėl joms gali būti trukdoma toliau siekti pažangos darbo rinkoje; |
| --- | --- |

19.

ypač atkreipia dėmesį į tai, kad jei bus skatinamas nekvalifikuotos ir neišsilavinusios darbo jėgos judumas, gali padidėti romų tautybės moterų (kurios jau patiria didžiulę daugeriopą diskriminaciją) diskriminacija, ir todėl joms gali būti trukdoma toliau siekti pažangos darbo rinkoje;

| 20. | ragina valstybių narių vyriausybes pagerinti romų tautybės moterų ekonominę nepriklausomybę sudarant lengvesnes sąlygas savarankiškam verslui pradėti ir numatant priemones, skirtas padėti mažosioms ir vidutinio dydžio įmonėms pradėti veiklą ir gauti mikrokreditus, taip pat skatinant paslaugų rinką jų gyvenvietėse, kad būtų gerinamos romų tautybės moterų žinios ir patirtis; |
| --- | --- |

20.

ragina valstybių narių vyriausybes pagerinti romų tautybės moterų ekonominę nepriklausomybę sudarant lengvesnes sąlygas savarankiškam verslui pradėti ir numatant priemones, skirtas padėti mažosioms ir vidutinio dydžio įmonėms pradėti veiklą ir gauti mikrokreditus, taip pat skatinant paslaugų rinką jų gyvenvietėse, kad būtų gerinamos romų tautybės moterų žinios ir patirtis;

| 21. | ragina valstybių narių vyriausybes, inter alia, parengti įmonių, kuriose būtų įdarbinamos romų tautybės moterys, skatinimo, be kita ko, teikiant mokestinių lengvatų, sistemas; |
| --- | --- |

21.

ragina valstybių narių vyriausybes, inter alia, parengti įmonių, kuriose būtų įdarbinamos romų tautybės moterys, skatinimo, be kita ko, teikiant mokestinių lengvatų, sistemas;

| 22. | mano, kad būtina atsižvelgti į tai, kad praktikoje sunku naikinti romų gyvenvietes naudojantis ES ištekliais pagal tokias taisykles, kurios šiuo metu taikomos Europos regioninės plėtros fondui, nes po 2004 m. prisijungusiose valstybėse narėse mažiausias gyventojų skaičius, į kurį atsižvelgiant nustatoma, ar gyvenvietė atitinka finansavimo iš būstui suteikti skirto biudžeto reikalavimus, yra tokio dydžio, kad būtent blogiausiomis sąlygomis mažiausiose gyvenvietėse gyvenantiems asmenims negalima padėti; |
| --- | --- |

22.

mano, kad būtina atsižvelgti į tai, kad praktikoje sunku naikinti romų gyvenvietes naudojantis ES ištekliais pagal tokias taisykles, kurios šiuo metu taikomos Europos regioninės plėtros fondui, nes po 2004 m. prisijungusiose valstybėse narėse mažiausias gyventojų skaičius, į kurį atsižvelgiant nustatoma, ar gyvenvietė atitinka finansavimo iš būstui suteikti skirto biudžeto reikalavimus, yra tokio dydžio, kad būtent blogiausiomis sąlygomis mažiausiose gyvenvietėse gyvenantiems asmenims negalima padėti;

| 23. | pabrėžia, kad norint išspręsti socialines ir ekonomines romų problemas reikia taikyti išsamią strategiją ir rasti ilgalaikį, koordinuotą sprendimą, apimantį būsto, švietimo, sveikatos apsaugos ir darbo rinkos politiką; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares, kad visos priemonės, skirtos romų padėčiai pagerinti, būtų laikomos neatskiriama dalimi priemonių, skirtų regioninei plėtrai ir socialinei integracijai remti; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad norint išspręsti socialines ir ekonomines romų problemas reikia taikyti išsamią strategiją ir rasti ilgalaikį, koordinuotą sprendimą, apimantį būsto, švietimo, sveikatos apsaugos ir darbo rinkos politiką; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares, kad visos priemonės, skirtos romų padėčiai pagerinti, būtų laikomos neatskiriama dalimi priemonių, skirtų regioninei plėtrai ir socialinei integracijai remti;

| 24. | mano, kad valstybės narės turėtų pasinaudoti pataisytomis taisyklėmis, kuriomis reglamentuojami Struktūriniai ir Sanglaudos fondai, kuriose numatyta platesnė taikymo sritis sudėtinėms programoms, sudarant galimybę daugiau kaip 10 proc. lėšų pervesti iš vieno fondo į kitą; |
| --- | --- |

24.

mano, kad valstybės narės turėtų pasinaudoti pataisytomis taisyklėmis, kuriomis reglamentuojami Struktūriniai ir Sanglaudos fondai, kuriose numatyta platesnė taikymo sritis sudėtinėms programoms, sudarant galimybę daugiau kaip 10 proc. lėšų pervesti iš vieno fondo į kitą;

| 25. | atkreipia dėmesį į pasiūlymą dėl naujos išsamios direktyvos, kuria draudžiama diskriminacija ne užimtumo srityje dėl amžiaus, negalios, seksualinės orientacijos, religijos ar įsitikinimų ir ragina veiksmingai įgyvendinti Direktyvą 2000/43/EB; mano, kad Komisija, atsižvelgdama į socialinės politikos darbotvarkę, turėtų nustatyti specialius tikslus ir parengti visus požiūrius atspindinčias programas, kurias įgyvendinant siekiama pašalinti romų diskriminaciją ir niekinimą bei romų bendruomenių kriminalizaciją; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į pasiūlymą dėl naujos išsamios direktyvos, kuria draudžiama diskriminacija ne užimtumo srityje dėl amžiaus, negalios, seksualinės orientacijos, religijos ar įsitikinimų ir ragina veiksmingai įgyvendinti Direktyvą 2000/43/EB; mano, kad Komisija, atsižvelgdama į socialinės politikos darbotvarkę, turėtų nustatyti specialius tikslus ir parengti visus požiūrius atspindinčias programas, kurias įgyvendinant siekiama pašalinti romų diskriminaciją ir niekinimą bei romų bendruomenių kriminalizaciją;

| 26. | pabrėžia, kad pagrindinė būtina sąlyga skatinant socialinę romų integraciją ir galimybę patekti į darbo rinką – suteikti jiems tokias pat socialines ir politines teises; todėl ragina valstybes nares ir šalis kandidates parengti strategiją siekiant, kad daugiau romų dalyvautų rinkimuose kaip rinkėjai ir kaip kandidatai visais lygmenimis; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad pagrindinė būtina sąlyga skatinant socialinę romų integraciją ir galimybę patekti į darbo rinką – suteikti jiems tokias pat socialines ir politines teises; todėl ragina valstybes nares ir šalis kandidates parengti strategiją siekiant, kad daugiau romų dalyvautų rinkimuose kaip rinkėjai ir kaip kandidatai visais lygmenimis;

| 27. | patvirtina svarbą mikrokreditų, kurie įvairiais požiūriais rekomenduojami Komisijos atnaujintos socialinės darbotvarkės komunikate ir EESR komiteto nuomonėje ir kurie, suteikiant minimalių išteklių, gali paskatinti pačius neturtingiausius asmenis prisiimti asmeninę atsakomybę, įgyti verslo įgūdžių ir plėtoti savo kūrybines galias, įskaitant kreditų teikimą tai išlaidų daliai, kurią savarankiškai dirbantis asmuo turi finansuoti pats, padengti; |
| --- | --- |

27.

patvirtina svarbą mikrokreditų, kurie įvairiais požiūriais rekomenduojami Komisijos atnaujintos socialinės darbotvarkės komunikate ir EESR komiteto nuomonėje ir kurie, suteikiant minimalių išteklių, gali paskatinti pačius neturtingiausius asmenis prisiimti asmeninę atsakomybę, įgyti verslo įgūdžių ir plėtoti savo kūrybines galias, įskaitant kreditų teikimą tai išlaidų daliai, kurią savarankiškai dirbantis asmuo turi finansuoti pats, padengti;

| 28. | pritaria ES institucijų pasiūlymui, kad, atsižvelgiant į vienodo požiūrio principą, būtų didinamas viešosiose tarnybose dirbančių romų skaičius; vis dėlto nurodo, kad norint tai įgyvendinti vyriausybės privalo ne tik laikytis tai skatinančios darbuotojų ir darbo jėgos mokymo politikos, bet ir dėti tam tikras pastangas bei aktyviai teikti paramą siekiant skatinti visuomenę pritarti šiam principui; |
| --- | --- |

28.

pritaria ES institucijų pasiūlymui, kad, atsižvelgiant į vienodo požiūrio principą, būtų didinamas viešosiose tarnybose dirbančių romų skaičius; vis dėlto nurodo, kad norint tai įgyvendinti vyriausybės privalo ne tik laikytis tai skatinančios darbuotojų ir darbo jėgos mokymo politikos, bet ir dėti tam tikras pastangas bei aktyviai teikti paramą siekiant skatinti visuomenę pritarti šiam principui;

| 29. | pabrėžia, kad, inter alia, socialinių paslaugų rinka, sveikatos priežiūra, pagalba namuose, viešasis maitinimas ir vaikų priežiūros paramos paslaugos ir kt. gali sukurti naujų darbo vietų bedarbiams romams, ypač moterims; vis dėlto dar kartą patvirtina, kad socialinių paslaugų rinkoje būtinas nuolatinis paslaugų teikėjo ir paslaugų gavėjo ryšys ir kad dėl šios priežasties tikėtis, kad romų užimtumas šioje srityje padidės, galima tik tuomet, jei visuomenė tam pritars, ir kad toks užimtumas taip pat skatina visuomenės pritarimą; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad, inter alia, socialinių paslaugų rinka, sveikatos priežiūra, pagalba namuose, viešasis maitinimas ir vaikų priežiūros paramos paslaugos ir kt. gali sukurti naujų darbo vietų bedarbiams romams, ypač moterims; vis dėlto dar kartą patvirtina, kad socialinių paslaugų rinkoje būtinas nuolatinis paslaugų teikėjo ir paslaugų gavėjo ryšys ir kad dėl šios priežasties tikėtis, kad romų užimtumas šioje srityje padidės, galima tik tuomet, jei visuomenė tam pritars, ir kad toks užimtumas taip pat skatina visuomenės pritarimą;

| 30. | ragina valstybes nares imtis reikiamų priemonių siekiant panaikinti rasinę neapykantą ir diskriminacijos ir smurto prieš romus kurstymą žiniasklaidoje ir bet kokiomis komunikacijos technologijų priemonėmis bei ragina žiniasklaidą taikyti pažangiąją patirtį įdarbinant darbuotojus taip, kad būtų atspindėta visų gyventojų sudėtis; |
| --- | --- |

30.

ragina valstybes nares imtis reikiamų priemonių siekiant panaikinti rasinę neapykantą ir diskriminacijos ir smurto prieš romus kurstymą žiniasklaidoje ir bet kokiomis komunikacijos technologijų priemonėmis bei ragina žiniasklaidą taikyti pažangiąją patirtį įdarbinant darbuotojus taip, kad būtų atspindėta visų gyventojų sudėtis;

| 31. | atkreipia dėmesį į tai, kad romų tautybės moterys dažnai dalyvauja šešėlinėje ekonominėje veikloje, jų užimtumo lygis labai žemas, ir mano, kad siekiant nugalėti daugialypę diskriminaciją, didelį nedarbą ir skurdą, vykdant tikslinę politiką didžiausią dėmesį reikia skirti tam, kad būtų sukurtos realios galimybės romų tautybės moterims patekti į darbo rinką, nes tai pirminė sąlyga siekiant pagerinti jų socialinį statusą ir padėtį šeimoje; |
| --- | --- |

31.

atkreipia dėmesį į tai, kad romų tautybės moterys dažnai dalyvauja šešėlinėje ekonominėje veikloje, jų užimtumo lygis labai žemas, ir mano, kad siekiant nugalėti daugialypę diskriminaciją, didelį nedarbą ir skurdą, vykdant tikslinę politiką didžiausią dėmesį reikia skirti tam, kad būtų sukurtos realios galimybės romų tautybės moterims patekti į darbo rinką, nes tai pirminė sąlyga siekiant pagerinti jų socialinį statusą ir padėtį šeimoje;

| 32. | mano, kad romų tautybės moterų užimtumas taip pat turėtų būti skatinamas taikant užimtumo atžvilgiu palankias socialinės paramos sistemas ir teikiant atitinkamo mokymo bei specializacijos galimybes tam, kad ilgainiui moterys būtų paruoštos darbui, kurį dirbdamos jos galėtų užsidirbti pragyvenimui, ir turėtų galimybę derinti šeimos ir profesinį gyvenimą; ragina valstybes nares patvirtinti priemones, kurios padėtų padidinti romų tautybės vaikų priežiūros galimybes, net jei jų motina yra namuose su kitais vaikais; |
| --- | --- |

32.

mano, kad romų tautybės moterų užimtumas taip pat turėtų būti skatinamas taikant užimtumo atžvilgiu palankias socialinės paramos sistemas ir teikiant atitinkamo mokymo bei specializacijos galimybes tam, kad ilgainiui moterys būtų paruoštos darbui, kurį dirbdamos jos galėtų užsidirbti pragyvenimui, ir turėtų galimybę derinti šeimos ir profesinį gyvenimą; ragina valstybes nares patvirtinti priemones, kurios padėtų padidinti romų tautybės vaikų priežiūros galimybes, net jei jų motina yra namuose su kitais vaikais;

| 33. | pabrėžia, kad geresnės būsto sąlygos ir sveikatos priežiūros paslaugos galėtų padidinti romų tautybės moterų galimybes patekti į darbo rinką ir ilgiau išlaikyti savo darbo vietas; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad geresnės būsto sąlygos ir sveikatos priežiūros paslaugos galėtų padidinti romų tautybės moterų galimybes patekti į darbo rinką ir ilgiau išlaikyti savo darbo vietas;

| 34. | pažymi, kad vykdant socialinę ir užimtumo politiką turėtų būti suteikiama daugiau individualių galimybių piliečiams ir tenkinami jų poreikiai, taip pat sukuriama daugiau galimybių didžiausiam darbo jėgos fondui, kaip antai vyresniems žmonėms, neįgaliesiems ir neturtingiems, įgūdžių neturintiems asmenims, įskaitant romus; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad vykdant socialinę ir užimtumo politiką turėtų būti suteikiama daugiau individualių galimybių piliečiams ir tenkinami jų poreikiai, taip pat sukuriama daugiau galimybių didžiausiam darbo jėgos fondui, kaip antai vyresniems žmonėms, neįgaliesiems ir neturtingiems, įgūdžių neturintiems asmenims, įskaitant romus;

| 35. | pabrėžia, kad taip pat reikėtų pripažinti, kad romų tautybės moterys įvairiai diskriminuojamos, ir kovoti su šia diskriminacija vykdant romų tautybės moterims skirtą politiką, kuri galėtų turėti dvilypį, ilgalaikį teigiamą poveikį romų tautybės moterims ir kitiems šeimos nariams, ypač vaikams; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad taip pat reikėtų pripažinti, kad romų tautybės moterys įvairiai diskriminuojamos, ir kovoti su šia diskriminacija vykdant romų tautybės moterims skirtą politiką, kuri galėtų turėti dvilypį, ilgalaikį teigiamą poveikį romų tautybės moterims ir kitiems šeimos nariams, ypač vaikams;

| 36. | prieštarauja nuomonei, kad subsidijos, skirtos padėti ilgą laiką darbo neturintiems asmenims (įskaitant daug romų) rasti darbą, mokamos darbdaviams arba darbuotojams, pažeidžia konkurencinio neutralumo principą, nes romų reintegracija yra socialinės politikos tikslas, kurio siekiant būtina sukurti subsidijuojamas rinkos pozicijas; išreiškia nuomonę, kad siekiant reintegruoti romų darbuotojus verčiau subsidijuoti darbo vietas darbo rinkoje, o ne ilgalaikį nedarbą; |
| --- | --- |

36.

prieštarauja nuomonei, kad subsidijos, skirtos padėti ilgą laiką darbo neturintiems asmenims (įskaitant daug romų) rasti darbą, mokamos darbdaviams arba darbuotojams, pažeidžia konkurencinio neutralumo principą, nes romų reintegracija yra socialinės politikos tikslas, kurio siekiant būtina sukurti subsidijuojamas rinkos pozicijas; išreiškia nuomonę, kad siekiant reintegruoti romų darbuotojus verčiau subsidijuoti darbo vietas darbo rinkoje, o ne ilgalaikį nedarbą;

| 37. | pripažįsta, kad kai kurie tradiciniai romų užsiėmimai, pvz., menai ir amatai, gali padėti išlaikyti šiai bendruomenei būdingas savybes ir pagerinti jos materialią padėtį, taip pat gali padėti geriau integruotis socialiniu požiūriu, ir mano, kad pageidautina remti tam tikrą profesinę veiklą; |
| --- | --- |

37.

pripažįsta, kad kai kurie tradiciniai romų užsiėmimai, pvz., menai ir amatai, gali padėti išlaikyti šiai bendruomenei būdingas savybes ir pagerinti jos materialią padėtį, taip pat gali padėti geriau integruotis socialiniu požiūriu, ir mano, kad pageidautina remti tam tikrą profesinę veiklą;

Kova dėl išgyvenimo visuomenės paribiuose

| 38. | pažymi, kad tarp Europos Sąjungos tautų kultūrų romų kultūrai būdinga stiprios šeimos tradicija; atkreipia dėmesį į tai, kad romų šeimų įvaizdžiui, visuomenės nuomone, būdingi tradiciniai lyčių vaidmenys, daug vaikų, kelių kartų gyvenimas kartu, giminaičių siekis gyventi arti vieni kitų ir ekstensyvus ryšių palaikymas; todėl mano, kad ES ir valstybių narių romų šeimoms skirtose programose reikia panaudoti stipriąsias tokio natūralios paramos tinklo puses; |
| --- | --- |

38.

pažymi, kad tarp Europos Sąjungos tautų kultūrų romų kultūrai būdinga stiprios šeimos tradicija; atkreipia dėmesį į tai, kad romų šeimų įvaizdžiui, visuomenės nuomone, būdingi tradiciniai lyčių vaidmenys, daug vaikų, kelių kartų gyvenimas kartu, giminaičių siekis gyventi arti vieni kitų ir ekstensyvus ryšių palaikymas; todėl mano, kad ES ir valstybių narių romų šeimoms skirtose programose reikia panaudoti stipriąsias tokio natūralios paramos tinklo puses;

| 39. | pabrėžia, kad, siekiant apsaugoti romų tapatybę ir sumažinti šiai mažumai daromą žalą, svarbu išsaugoti ir stiprinti savitus romų kultūros bruožus, taigi mano, kad valstybės narės ir Komisija turi aktyviau dalyvauti palaikant romų mažumos dvasinį gyvenimą; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad, siekiant apsaugoti romų tapatybę ir sumažinti šiai mažumai daromą žalą, svarbu išsaugoti ir stiprinti savitus romų kultūros bruožus, taigi mano, kad valstybės narės ir Komisija turi aktyviau dalyvauti palaikant romų mažumos dvasinį gyvenimą;

| 40. | pritaria EESR komiteto nuomonei, kad romų tautybės moterų statusas šeimos hierarchijoje žemas, kad jos anksti išteka, dažnai šeimoje patiria smurtą ir dažnai tampa prostitucijos ir prekiavimo žmonėmis aukomis; |
| --- | --- |

40.

pritaria EESR komiteto nuomonei, kad romų tautybės moterų statusas šeimos hierarchijoje žemas, kad jos anksti išteka, dažnai šeimoje patiria smurtą ir dažnai tampa prostitucijos ir prekiavimo žmonėmis aukomis;

| 41. | taigi mano, kad ES ir valstybių narių romams skiriamų programų tikslas – skatinti romų bendrijų narių, ypač moterų, išsilaisvinimą iš tradicinės hierarchijos ir socialinę bei ekonominę nepriklausomybę; |
| --- | --- |

41.

taigi mano, kad ES ir valstybių narių romams skiriamų programų tikslas – skatinti romų bendrijų narių, ypač moterų, išsilaisvinimą iš tradicinės hierarchijos ir socialinę bei ekonominę nepriklausomybę;

| 42. | pažymi, jog tendencija, kad romų tautybės vaikai anksti nustoja lankyti mokyklą, trukdo jiems lavėti, integruotis visuomenėje ir sumažina jų galimybes patekti į darbo rinką, o romų tautybės moterų fizinė ir psichinė sveikata ir tai, kad jos anksti liaujasi lankiusios mokyklą, taip pat daro įtaką jų vaikų sveikatos būklei ir mokymuisi ir taip sudaromos sąlygos jų socialinei atskirčiai; taigi pabrėžia, kad svarbios tarnybos, kurios teikdamos informaciją romų tautybės moterims didina jų sąmoningumą; |
| --- | --- |

42.

pažymi, jog tendencija, kad romų tautybės vaikai anksti nustoja lankyti mokyklą, trukdo jiems lavėti, integruotis visuomenėje ir sumažina jų galimybes patekti į darbo rinką, o romų tautybės moterų fizinė ir psichinė sveikata ir tai, kad jos anksti liaujasi lankiusios mokyklą, taip pat daro įtaką jų vaikų sveikatos būklei ir mokymuisi ir taip sudaromos sąlygos jų socialinei atskirčiai; taigi pabrėžia, kad svarbios tarnybos, kurios teikdamos informaciją romų tautybės moterims didina jų sąmoningumą;

| 43. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad galiojančioje ir kuriamoje teisinėje bazėje būtų numatytos nuostatos, skirtos užkirsti kelią įvairių formų diskriminacijai ir spręsti įvairių formų diskriminacijos, su kuria susiduria romų tautybės moterys, klausimus siekiant pagerinti jų socialinę ir ekonominę padėtį ir užtikrinti joms prieigą prie kokybiškos sveikatos apsaugos, vaikų priežiūros ir švietimo, nes visa tai sudaro prielaidas įsidarbinti; |
| --- | --- |

43.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad galiojančioje ir kuriamoje teisinėje bazėje būtų numatytos nuostatos, skirtos užkirsti kelią įvairių formų diskriminacijai ir spręsti įvairių formų diskriminacijos, su kuria susiduria romų tautybės moterys, klausimus siekiant pagerinti jų socialinę ir ekonominę padėtį ir užtikrinti joms prieigą prie kokybiškos sveikatos apsaugos, vaikų priežiūros ir švietimo, nes visa tai sudaro prielaidas įsidarbinti;

| 44. | mano, kad siekiant veiksmingai pasiūlyti skurdo ir socialinės atskirties alternatyvų integracijos procesą būtina pradėti ankstyvuoju gyvenimo etapu; taigi būtina sukurti institucinę vaikams ir šeimoms teikiamų bendruomene grindžiamų socialinių ir švietimo paslaugų sistemą, kuri atitiktų regioninius ir asmeninius poreikius, užtikrinant lygias galimybes gauti kokybiškas paslaugas; todėl ragina Komisiją teikti konkrečią paramą įgyvendinant romų tautybės vaikų ankstyvos integracijos programas visose šalyse, kuriose galima naudoti ES išteklius, pvz., pasirengimo narystei pagalbos priemonė, Struktūriniai ir Sanglaudos fondai; |
| --- | --- |

44.

mano, kad siekiant veiksmingai pasiūlyti skurdo ir socialinės atskirties alternatyvų integracijos procesą būtina pradėti ankstyvuoju gyvenimo etapu; taigi būtina sukurti institucinę vaikams ir šeimoms teikiamų bendruomene grindžiamų socialinių ir švietimo paslaugų sistemą, kuri atitiktų regioninius ir asmeninius poreikius, užtikrinant lygias galimybes gauti kokybiškas paslaugas; todėl ragina Komisiją teikti konkrečią paramą įgyvendinant romų tautybės vaikų ankstyvos integracijos programas visose šalyse, kuriose galima naudoti ES išteklius, pvz., pasirengimo narystei pagalbos priemonė, Struktūriniai ir Sanglaudos fondai;

| 45. | pastebi, kad pernelyg daug romų tautybės vaikų yra specialiosiose mokyklose, kad didelė dalis tokių vaikų patenka į šias mokyklas be jokio pagrindo, dažniausiai dėl diskriminacijos; pažymi, kad neteisėtai priskiriami turintiems psichinę negalią ir verčiami mokytis specialiosiose mokyklose vaikai yra diskriminuojami ir sunkiai pažeidžiama jų teisė į aukštos kokybės išsilavinimą, jiems kyla sunkumų norint tęsti studijas ar rasti darbą, didėja jų neaktyvumo darbo rinkoje tikimybė, kartu sudarant naštą biudžetams; |
| --- | --- |

45.

pastebi, kad pernelyg daug romų tautybės vaikų yra specialiosiose mokyklose, kad didelė dalis tokių vaikų patenka į šias mokyklas be jokio pagrindo, dažniausiai dėl diskriminacijos; pažymi, kad neteisėtai priskiriami turintiems psichinę negalią ir verčiami mokytis specialiosiose mokyklose vaikai yra diskriminuojami ir sunkiai pažeidžiama jų teisė į aukštos kokybės išsilavinimą, jiems kyla sunkumų norint tęsti studijas ar rasti darbą, didėja jų neaktyvumo darbo rinkoje tikimybė, kartu sudarant naštą biudžetams;

| 46. | pritaria EESR komiteto nuomonėje pateiktam siūlymui, kad mažų vaikų vystymosi labui reikia sudėtinių pagalbos formų, kurios būtų nukreiptos į visą šeimą ir, būdamos pritaikytos šeimų poreikiams, užtikrintų specialiai pritaikytą praktinę pagalbą, kaip antai vadinamoji patikimos pradžios programa; |
| --- | --- |

46.

pritaria EESR komiteto nuomonėje pateiktam siūlymui, kad mažų vaikų vystymosi labui reikia sudėtinių pagalbos formų, kurios būtų nukreiptos į visą šeimą ir, būdamos pritaikytos šeimų poreikiams, užtikrintų specialiai pritaikytą praktinę pagalbą, kaip antai vadinamoji patikimos pradžios programa;

| 47. | pritaria EESR komiteto nuomonėje išreikštam požiūriui, kad romų bendruomenė dėl demografinių savybių turi netolygias galimybes gauti socialines išmokas; pabrėžia, kad socialinėmis išmokomis siekiama kompensuoti naštą ar stoką, kylančią dėl tam tikrų asmeninių gyvenimo aplinkybių, įsipareigojimo prižiūrėti vaikus ir kitų socialiai naudingų įsipareigojimų; |
| --- | --- |

47.

pritaria EESR komiteto nuomonėje išreikštam požiūriui, kad romų bendruomenė dėl demografinių savybių turi netolygias galimybes gauti socialines išmokas; pabrėžia, kad socialinėmis išmokomis siekiama kompensuoti naštą ar stoką, kylančią dėl tam tikrų asmeninių gyvenimo aplinkybių, įsipareigojimo prižiūrėti vaikus ir kitų socialiai naudingų įsipareigojimų;

| 48. | pritaria EESR komiteto nuomonėje pateiktai rekomendacijai, kad siekiant skatinti dalyvavimą oficialioje darbo rinkoje, reikėtų numatyti papildomą paramą tiems, kurie keičia darbą; pabrėžia, kad deklaruojamas darbas turėtų būti pageidaujamas ir darbuotojams, ir darbdaviams; |
| --- | --- |

48.

pritaria EESR komiteto nuomonėje pateiktai rekomendacijai, kad siekiant skatinti dalyvavimą oficialioje darbo rinkoje, reikėtų numatyti papildomą paramą tiems, kurie keičia darbą; pabrėžia, kad deklaruojamas darbas turėtų būti pageidaujamas ir darbuotojams, ir darbdaviams;

| 49. | pabrėžia, kad dėl aktyvaus gyvenimo laikotarpio, kurį romai praleidžia atskirti nuo visuomenės, sulaukę senyvo amžiaus jie turi mažiau galimybių naudotis sveikatos paslaugomis; taip pat pabrėžia, kad dėl to, jog pradėjo dirbti labai jauni, dažnai buvo bedarbiai, dėl darbo apsaugos nebuvimo, nuslėpto darbo, kurį jie dirbo nelegaliai (dažnai tai fiziškai varginantis darbas), nemokėdami pensijos įmokų už šiuos užimtumo laikotarpius, romai negali gauti tinkamos pensijos ir oriai gyventi sulaukę senyvo amžiaus; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad dėl aktyvaus gyvenimo laikotarpio, kurį romai praleidžia atskirti nuo visuomenės, sulaukę senyvo amžiaus jie turi mažiau galimybių naudotis sveikatos paslaugomis; taip pat pabrėžia, kad dėl to, jog pradėjo dirbti labai jauni, dažnai buvo bedarbiai, dėl darbo apsaugos nebuvimo, nuslėpto darbo, kurį jie dirbo nelegaliai (dažnai tai fiziškai varginantis darbas), nemokėdami pensijos įmokų už šiuos užimtumo laikotarpius, romai negali gauti tinkamos pensijos ir oriai gyventi sulaukę senyvo amžiaus;

| 50. | rekomenduoja Komisijai imtis iniciatyvos veiksmingiausiems būdams, kaip palaikyti socialinę, ekonominę ir kultūrinę didžiausios Europos Sąjungos mažumos integraciją, nustatyti ir pabrėžia, kad Komisija ir valstybių narių vyriausybės turi bendradarbiauti, siekdamos imtis specialių veiksmų, kurių tikslas – spręsti sudėtingas tarptautines romų problemas; |
| --- | --- |

50.

rekomenduoja Komisijai imtis iniciatyvos veiksmingiausiems būdams, kaip palaikyti socialinę, ekonominę ir kultūrinę didžiausios Europos Sąjungos mažumos integraciją, nustatyti ir pabrėžia, kad Komisija ir valstybių narių vyriausybės turi bendradarbiauti, siekdamos imtis specialių veiksmų, kurių tikslas – spręsti sudėtingas tarptautines romų problemas;

Išvados

| 51. | mano, kad romų kalbos ir kultūros išsaugojimas yra Bendrijos vertybė; tačiau nepritaria minčiai, kad romai turėtų būti valstybės neturinčios „Europos tautos“ nariai, nes tai panaikintų valstybių narių atsakomybę ir verstų abejoti integracijos galimybe; |
| --- | --- |

51.

mano, kad romų kalbos ir kultūros išsaugojimas yra Bendrijos vertybė; tačiau nepritaria minčiai, kad romai turėtų būti valstybės neturinčios „Europos tautos“ nariai, nes tai panaikintų valstybių narių atsakomybę ir verstų abejoti integracijos galimybe;

| 52. | atkreipia valstybių narių dėmesį į tai, kad priimant perdėtas priemones, susijusias su romų bendruomenėmis, šios mažumos padėtis, kuri jau dabar gana skaudi, galėtų dar pablogėti ir galėtų kilti grėsmė jų integracijos galimybėms; |
| --- | --- |

52.

atkreipia valstybių narių dėmesį į tai, kad priimant perdėtas priemones, susijusias su romų bendruomenėmis, šios mažumos padėtis, kuri jau dabar gana skaudi, galėtų dar pablogėti ir galėtų kilti grėsmė jų integracijos galimybėms;

| 53. | Ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti su nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO), romų bendruomenėmis ir vadovais siekiant kartu parengti priimtiną romų socialinės įtraukties planą ir jį įgyvendinti glaudžiai bendradarbiaujant; |
| --- | --- |

53.

Ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti su nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO), romų bendruomenėmis ir vadovais siekiant kartu parengti priimtiną romų socialinės įtraukties planą ir jį įgyvendinti glaudžiai bendradarbiaujant;

| 54. | ragina valstybes nares sukurti ir įgyvendinti projektus, kurių tikslas – visais lygmenimis kovoti su neigiamais romų stereotipais ir kurie gali būti remiami iš Struktūrinių ir Sanglaudos fondų bei pagal specialias programas, pvz., „Progress“, ir iniciatyvas, kaip antai 2008 Europos kultūrų dialogo metai ir būsimieji 2010 Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai; |
| --- | --- |

54.

ragina valstybes nares sukurti ir įgyvendinti projektus, kurių tikslas – visais lygmenimis kovoti su neigiamais romų stereotipais ir kurie gali būti remiami iš Struktūrinių ir Sanglaudos fondų bei pagal specialias programas, pvz., „Progress“, ir iniciatyvas, kaip antai 2008 Europos kultūrų dialogo metai ir būsimieji 2010 Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai;

| 55. | pastebi, kad pažanga gerinant socialinę ir ekonominę romų padėtį ribota, nors plėtros proceso metu romų socialinės ir ekonominės padėties gerinimas buvo svarbi aplinkybė; ragina valstybes nares ir Komisiją persvarstyti ankstesnes ir esamas programas bei iniciatyvas ir įvertinti jų rezultatus; mano, kad Europos Sąjungos pareiga – geriau ir atidžiau koordinuoti socialinės įtraukties priemones ir kad tokia koordinacija turėtų padėti kovoti su skurdu, skatinti romų galimybes gauti geresnį, ilgesnės trukmės ir pastovesnį darbą, sudaryti sąlygas stengtis, kad socialinė įtrauktis ir apsaugos sistemos taptų veiksmingesnės, taip pat būti politinės patirties ir abipusio mokymosi analizavimo priemone bei sukurti pažangiosios patirties nuoseklios analizės sistemą; |
| --- | --- |

55.

pastebi, kad pažanga gerinant socialinę ir ekonominę romų padėtį ribota, nors plėtros proceso metu romų socialinės ir ekonominės padėties gerinimas buvo svarbi aplinkybė; ragina valstybes nares ir Komisiją persvarstyti ankstesnes ir esamas programas bei iniciatyvas ir įvertinti jų rezultatus; mano, kad Europos Sąjungos pareiga – geriau ir atidžiau koordinuoti socialinės įtraukties priemones ir kad tokia koordinacija turėtų padėti kovoti su skurdu, skatinti romų galimybes gauti geresnį, ilgesnės trukmės ir pastovesnį darbą, sudaryti sąlygas stengtis, kad socialinė įtrauktis ir apsaugos sistemos taptų veiksmingesnės, taip pat būti politinės patirties ir abipusio mokymosi analizavimo priemone bei sukurti pažangiosios patirties nuoseklios analizės sistemą;

| 56. | ragina Komisiją konkrečiai vertinti kiekvienos savo sektorinės politikos krypties, skirtos romams, tikslų ir priemonių poveikį ir parengti nuoseklią politinę strategiją bei pasiekti aukštą koordinavimo lygmenį; ragina Komisiją paprašyti valstybių narių integruotų rodiklių ir socialinės atskirties atviro koordinavimo metodo ataskaitose kreipti dėmesį į kintančią romų padėtį; ragina Komisiją stebėti diskriminacijos mastą, reguliariai vertinti, kaip keičiasi švietimo, užimtumo, socialinė, sveikatos apsaugos ir aprūpinimo būstu padėtis valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse; |
| --- | --- |

56.

ragina Komisiją konkrečiai vertinti kiekvienos savo sektorinės politikos krypties, skirtos romams, tikslų ir priemonių poveikį ir parengti nuoseklią politinę strategiją bei pasiekti aukštą koordinavimo lygmenį; ragina Komisiją paprašyti valstybių narių integruotų rodiklių ir socialinės atskirties atviro koordinavimo metodo ataskaitose kreipti dėmesį į kintančią romų padėtį; ragina Komisiją stebėti diskriminacijos mastą, reguliariai vertinti, kaip keičiasi švietimo, užimtumo, socialinė, sveikatos apsaugos ir aprūpinimo būstu padėtis valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse;

| 57. | ragina Komisiją paprašyti valstybių narių kuo greičiau parengti aiškią nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, įskaitant aktyvius romus, skirtą užimtumo politiką ir paramos priemones, kuriomis siekiama palengvinti jų laipsnišką integraciją į darbo rinką, priemones, kuriomis būtų kovojama su socialinės apsaugos sistemos sukurtos priklausomybės padariniais; |
| --- | --- |

57.

ragina Komisiją paprašyti valstybių narių kuo greičiau parengti aiškią nepalankioje padėtyje esančioms grupėms, įskaitant aktyvius romus, skirtą užimtumo politiką ir paramos priemones, kuriomis siekiama palengvinti jų laipsnišką integraciją į darbo rinką, priemones, kuriomis būtų kovojama su socialinės apsaugos sistemos sukurtos priklausomybės padariniais;

| 58. | ragina Komisiją bendradarbiauti su įvairiomis tarptautinėmis organizacijomis ir padėti plėsti akademinį romų ekspertų tinklą, kuris atlikdamas mokslinius tyrimus, analizes, rinkdamas faktus ir rengdamas rekomendacijas teiktų mokslinius duomenis ir paramą tam, kad būtų galima nagrinėti su romų integracija susijusius klausimus, rengti darbotvarkes, su deramu dėmesiu apibūdinti su romais susijusius klausimus atsižvelgiant į minėtųjų organizacijų parengtų ataskaitų suvestines, ir atliktų bendrą ES vertinimą bent kas dvejus metus; |
| --- | --- |

58.

ragina Komisiją bendradarbiauti su įvairiomis tarptautinėmis organizacijomis ir padėti plėsti akademinį romų ekspertų tinklą, kuris atlikdamas mokslinius tyrimus, analizes, rinkdamas faktus ir rengdamas rekomendacijas teiktų mokslinius duomenis ir paramą tam, kad būtų galima nagrinėti su romų integracija susijusius klausimus, rengti darbotvarkes, su deramu dėmesiu apibūdinti su romais susijusius klausimus atsižvelgiant į minėtųjų organizacijų parengtų ataskaitų suvestines, ir atliktų bendrą ES vertinimą bent kas dvejus metus;

| 59. | kritikuoja valstybes nares, kurios dar neratifikavo 1995 m. Europos Tarybos tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijos; ragina šias valstybes nares, skubiai ratifikuoti konvenciją; ragina valstybes nares atsiimti griežtus pareiškimus, kuriuos jos pateikė pagal Pagrindų konvenciją ir kurie turi įtakos romų, kaip tautinės mažumos, pripažinimui; |
| --- | --- |

59.

kritikuoja valstybes nares, kurios dar neratifikavo 1995 m. Europos Tarybos tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijos; ragina šias valstybes nares, skubiai ratifikuoti konvenciją; ragina valstybes nares atsiimti griežtus pareiškimus, kuriuos jos pateikė pagal Pagrindų konvenciją ir kurie turi įtakos romų, kaip tautinės mažumos, pripažinimui;

| 60. | rekomenduoja valstybėms narėms:






  a) | sudaryti nepriklausomą ekspertų grupę, į kurią įeitų romų atstovai, ES lygmeniu, kuri koordinuotų valstybių narių strategijos romų atžvilgiu įgyvendinimą ir ES fondų naudojimą jai remti; |
| --- | --- | --- |

60.

rekomenduoja valstybėms narėms:

a)

sudaryti nepriklausomą ekspertų grupę, į kurią įeitų romų atstovai, ES lygmeniu, kuri koordinuotų valstybių narių strategijos romų atžvilgiu įgyvendinimą ir ES fondų naudojimą jai remti;

| b) | vykdyti įvairių romų interesams atstovaujančių organizacijų ir valstybių narių atitinkamų institucijų partnerytę; |
| --- | --- |

b)

vykdyti įvairių romų interesams atstovaujančių organizacijų ir valstybių narių atitinkamų institucijų partnerytę;

| c) | nustatyti tokias priemones, kaip lengvatiniai kreditai ar valstybės dotuojamos palūkanos, ir siekti, kad valstybės narės planuodamos dotacijas ūkiams laikytų tai svarbiu tikslu, skirtu įgalinti romų tautybės piliečius siekti sąlygų, kuriomis jie galėtų užsidirbti pragyvenimui iš ūkininkavimo; kad, užuot dirbę samdomą darbą ar papildomai kartu su samdomu darbu žemės ūkyje, jie būtų suinteresuoti ieškoti naujoviškų žemės ūkio darbo formų, įskaitant socialinius kooperatyvus, ir apsirūpintų tam reikalingais ištekliais; |
| --- | --- |

c)

nustatyti tokias priemones, kaip lengvatiniai kreditai ar valstybės dotuojamos palūkanos, ir siekti, kad valstybės narės planuodamos dotacijas ūkiams laikytų tai svarbiu tikslu, skirtu įgalinti romų tautybės piliečius siekti sąlygų, kuriomis jie galėtų užsidirbti pragyvenimui iš ūkininkavimo; kad, užuot dirbę samdomą darbą ar papildomai kartu su samdomu darbu žemės ūkyje, jie būtų suinteresuoti ieškoti naujoviškų žemės ūkio darbo formų, įskaitant socialinius kooperatyvus, ir apsirūpintų tam reikalingais ištekliais;

| 61. | mano, kad kai kuriose valstybėse narėse tikslinėms grupėms (romų gyvenvietėms ar gyvenviečių dalims) būtų galima veiksmingai padėti taikant apibrėžtį „daugeliu aspektų nepalanki padėtis“, tačiau padedant šioms tikslinėms grupėms sunku padėti mažesniems vienetams, pvz., šeimoms ir atskiriems asmenims; |
| --- | --- |

61.

mano, kad kai kuriose valstybėse narėse tikslinėms grupėms (romų gyvenvietėms ar gyvenviečių dalims) būtų galima veiksmingai padėti taikant apibrėžtį „daugeliu aspektų nepalanki padėtis“, tačiau padedant šioms tikslinėms grupėms sunku padėti mažesniems vienetams, pvz., šeimoms ir atskiriems asmenims;

| 62. | vis dėlto mano, kad turėtų būti sukurtos teisinės prielaidos savanoriškam ir anonimiškam duomenų rinkimui inicijuoti ir lyginamosioms duomenų bazėms kurti, deramai atsižvelgiant į duomenų apsaugos ir žmogaus teisių apsaugos taisykles ir vengiant metodų, kuriais pažeidžiamas žmogaus orumas; mano, kad Komisija turėtų imtis veiksmų, kad būtų padarytos reikalingos teisės aktų pataisos; |
| --- | --- |

62.

vis dėlto mano, kad turėtų būti sukurtos teisinės prielaidos savanoriškam ir anonimiškam duomenų rinkimui inicijuoti ir lyginamosioms duomenų bazėms kurti, deramai atsižvelgiant į duomenų apsaugos ir žmogaus teisių apsaugos taisykles ir vengiant metodų, kuriais pažeidžiamas žmogaus orumas; mano, kad Komisija turėtų imtis veiksmų, kad būtų padarytos reikalingos teisės aktų pataisos;

| 63. | ragina Komisiją po to, kai nepriklausoma įstaiga atliko analizę, supaprastinti romams skiriamų programų, susijusių, be kita ko, su aprūpinimu būstu, švietimu ir užimtumu, geriausios praktikos rinkinio sudarymą, patikrinimą ir tvirtinimą; |
| --- | --- |

63.

ragina Komisiją po to, kai nepriklausoma įstaiga atliko analizę, supaprastinti romams skiriamų programų, susijusių, be kita ko, su aprūpinimu būstu, švietimu ir užimtumu, geriausios praktikos rinkinio sudarymą, patikrinimą ir tvirtinimą;

| 64. | mano, kad duomenų bazės sukūrimas yra būtina sąlyga vertinimo sistemai, kuri gali subalansuoti gerosios patirties mainų ir išteklių naudojimo poveikį, o ne tokios sistemos alternatyva; tiki, kad šiuo tikslu reikia rodiklių sistemos, kuri apimtų visas gyvenimo sritis ir kurią galėtų taikyti bet kas, ir kuri, papildomai prie rezultatų ir įdėtų pastangų rodiklių, skirtų programoms, taip pat būtų susijusi su socialinio rezultato ir poveikio rodiklių, įtrauktų kaip finansavimo sąlyga, naudojimu; todėl rekomenduoja, kad Komisija sukurtų tokią rodiklių sistemą Struktūrinių fondų pagrindų reglamente ir su kitomis viešųjų subsidijų rūšimis susijusiuose reglamentuose; |
| --- | --- |

64.

mano, kad duomenų bazės sukūrimas yra būtina sąlyga vertinimo sistemai, kuri gali subalansuoti gerosios patirties mainų ir išteklių naudojimo poveikį, o ne tokios sistemos alternatyva; tiki, kad šiuo tikslu reikia rodiklių sistemos, kuri apimtų visas gyvenimo sritis ir kurią galėtų taikyti bet kas, ir kuri, papildomai prie rezultatų ir įdėtų pastangų rodiklių, skirtų programoms, taip pat būtų susijusi su socialinio rezultato ir poveikio rodiklių, įtrauktų kaip finansavimo sąlyga, naudojimu; todėl rekomenduoja, kad Komisija sukurtų tokią rodiklių sistemą Struktūrinių fondų pagrindų reglamente ir su kitomis viešųjų subsidijų rūšimis susijusiuose reglamentuose;

| 65. | rekomenduoja, kad Komisija visoms iš ES išteklių finansuojamoms plėtros programoms, iš kurių galima būtų pareikalauti ataskaitos apie romų socialinės atskirties prevenciją ar panaikinimą, patvirtintų nuoseklesnius ir vienodesnius tikslus; mano, kad valstybės narės ir ES institucijos turėtų nagrinėti visą plėtrą, kuri finansuojama iš Struktūrinių ir Sanglaudos fondų, socialinei romų integracijai programos daromo poveikio požiūriu; be to, rekomenduoja kiekvienos programos atrankos etape pirmenybę skirti tai plėtrai, kuria taip pat siekiama pagerinti itin nepalankiose gyvenvietėse gyvenančių romų, taip pat skurdžiai gyvenančių ir bedarbių romų padėtį; |
| --- | --- |

65.

rekomenduoja, kad Komisija visoms iš ES išteklių finansuojamoms plėtros programoms, iš kurių galima būtų pareikalauti ataskaitos apie romų socialinės atskirties prevenciją ar panaikinimą, patvirtintų nuoseklesnius ir vienodesnius tikslus; mano, kad valstybės narės ir ES institucijos turėtų nagrinėti visą plėtrą, kuri finansuojama iš Struktūrinių ir Sanglaudos fondų, socialinei romų integracijai programos daromo poveikio požiūriu; be to, rekomenduoja kiekvienos programos atrankos etape pirmenybę skirti tai plėtrai, kuria taip pat siekiama pagerinti itin nepalankiose gyvenvietėse gyvenančių romų, taip pat skurdžiai gyvenančių ir bedarbių romų padėtį;

| 66. | ragina Komisiją bendradarbiaujant su visomis valstybėmis narėmis parengti ir įgyvendinti visai visuomenei ir romams skiriamą plataus masto informacijos kampaniją apie valstybėse narėse vykdomas romų gyvenimo sąlygų gerinimo programas ir jų nuolatinį įgyvendinimą; |
| --- | --- |

66.

ragina Komisiją bendradarbiaujant su visomis valstybėmis narėmis parengti ir įgyvendinti visai visuomenei ir romams skiriamą plataus masto informacijos kampaniją apie valstybėse narėse vykdomas romų gyvenimo sąlygų gerinimo programas ir jų nuolatinį įgyvendinimą;

| 67. | ragina Komisiją nuolat stebėti priemones ir veiklą bei jų poveikį gerinant romų padėtį darbo rinkoje; |
| --- | --- |

67.

ragina Komisiją nuolat stebėti priemones ir veiklą bei jų poveikį gerinant romų padėtį darbo rinkoje;

| 68. | norėtų, kad ištekliai, dėl kurių sprendimai priimami ES lygmeniu, būtų panaudoti, be kita ko, tikslinėms programoms, skirtoms romų nepalankioms sąlygoms kompensuoti švietimo ir kvalifikacijų srityje, į kurias taip pat įtraukiami šioje srityje patirties turinčių organizacijų ekspertai, kurie teiktų paramą ir konsultuotų; mano, kad valstybės narės, priimdamos sprendimus dėl finansavimo sričių, išskyrus ankstyvąjį vystymąsi ir viešąjį švietimą, ir skirstydamos ES ir savo pačių lėšas, turėtų atsižvelgti į tai, ar vietos valdžios institucijos, organizacijos ir kt., kurios pateikė paraiškas dėl paramos, laikėsi savo įsipareigojimų šalinti segregaciją; |
| --- | --- |

68.

norėtų, kad ištekliai, dėl kurių sprendimai priimami ES lygmeniu, būtų panaudoti, be kita ko, tikslinėms programoms, skirtoms romų nepalankioms sąlygoms kompensuoti švietimo ir kvalifikacijų srityje, į kurias taip pat įtraukiami šioje srityje patirties turinčių organizacijų ekspertai, kurie teiktų paramą ir konsultuotų; mano, kad valstybės narės, priimdamos sprendimus dėl finansavimo sričių, išskyrus ankstyvąjį vystymąsi ir viešąjį švietimą, ir skirstydamos ES ir savo pačių lėšas, turėtų atsižvelgti į tai, ar vietos valdžios institucijos, organizacijos ir kt., kurios pateikė paraiškas dėl paramos, laikėsi savo įsipareigojimų šalinti segregaciją;

| 69. | ragina Komisiją skatinti nacionalines valdžios institucijas nutraukti diskriminuojamą romų lūšnynų gyventojų iškeldinimą ir parengti konkrečius būstų projektus, naudojantis, be kita ko, Komisijos, Pasaulio banko, NVO, skiriančių daug dėmesio klausimams, susijusiems su romais, ir t. t. technine patirtimi bei stebėsenos sistemomis; mano, kad visų pirma turi būti sprendžiamos kaimo vietovėse gyvenančių romų būstų problemos ir kad šiam klausimui turi būti skiriamas ypatingas dėmesys ir kad šioje srityje reikia imtis veiksmų; |
| --- | --- |

69.

ragina Komisiją skatinti nacionalines valdžios institucijas nutraukti diskriminuojamą romų lūšnynų gyventojų iškeldinimą ir parengti konkrečius būstų projektus, naudojantis, be kita ko, Komisijos, Pasaulio banko, NVO, skiriančių daug dėmesio klausimams, susijusiems su romais, ir t. t. technine patirtimi bei stebėsenos sistemomis; mano, kad visų pirma turi būti sprendžiamos kaimo vietovėse gyvenančių romų būstų problemos ir kad šiam klausimui turi būti skiriamas ypatingas dėmesys ir kad šioje srityje reikia imtis veiksmų;

| 70. | ragina Komisiją skirti ypatingą dėmesį ne tik pilietinės visuomenės organizacijoms, bet ir romų gebėjimams patiems organizuotis ir palaikyti integracijos politiką, remti bendruomenių plėtrą, visų pirma įgyvendinant projektus, kuriais didinamas romų dalyvavimas sprendimų priėmimo procese ir jų atsakomybė už kartu priimtus spendimus; |
| --- | --- |

70.

ragina Komisiją skirti ypatingą dėmesį ne tik pilietinės visuomenės organizacijoms, bet ir romų gebėjimams patiems organizuotis ir palaikyti integracijos politiką, remti bendruomenių plėtrą, visų pirma įgyvendinant projektus, kuriais didinamas romų dalyvavimas sprendimų priėmimo procese ir jų atsakomybė už kartu priimtus spendimus;

| 71. | ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiaujant su NVO, skiriančiomis daug dėmesio klausimams, susijusiems su romais, išnagrinėti esamą politiką ir programas siekiant pasimokyti iš praeityje nepavykusių projektų klaidų; |
| --- | --- |

71.

ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiaujant su NVO, skiriančiomis daug dėmesio klausimams, susijusiems su romais, išnagrinėti esamą politiką ir programas siekiant pasimokyti iš praeityje nepavykusių projektų klaidų;

| 72. | ragina Komisiją ES, nacionaliniu ar vietos lygmenimis remti NVO, skiriančias daug dėmesio klausimams, susijusiems su romais, siekiant stebėti, kaip įgyvendinama romams skirta politika ir kaip vykdomos jiems skirtos programos, taip pat kaip vyksta Bendrijos švietimas demokratijos ir žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

72.

ragina Komisiją ES, nacionaliniu ar vietos lygmenimis remti NVO, skiriančias daug dėmesio klausimams, susijusiems su romais, siekiant stebėti, kaip įgyvendinama romams skirta politika ir kaip vykdomos jiems skirtos programos, taip pat kaip vyksta Bendrijos švietimas demokratijos ir žmogaus teisių klausimais;

| 73. | siūlo Komisijai ir valstybėms narėms, siekiant ES lygmeniu propaguoti koordinuojamąjį metodą, įsteigti visos ES forumą, kuriame socialiniai judėjimai, profesinės sąjungos ir romams bei jų interesams atstovaujančios NVG galėtų nuolat vieni su kitais konsultuotis siekdami parengti gaires ir keistis pažangiąja patirtimi; |
| --- | --- |

73.

siūlo Komisijai ir valstybėms narėms, siekiant ES lygmeniu propaguoti koordinuojamąjį metodą, įsteigti visos ES forumą, kuriame socialiniai judėjimai, profesinės sąjungos ir romams bei jų interesams atstovaujančios NVG galėtų nuolat vieni su kitais konsultuotis siekdami parengti gaires ir keistis pažangiąja patirtimi;

| 74. | ragina valstybes nares imtis daugiau iniciatyvos skatinant darbo vietų perkėlimą į vietoves, kuriose įsikūrusios romų bendruomenės, ir skatinti romus persikelti į vietoves, kuriose yra darbo vietų; |
| --- | --- |

74.

ragina valstybes nares imtis daugiau iniciatyvos skatinant darbo vietų perkėlimą į vietoves, kuriose įsikūrusios romų bendruomenės, ir skatinti romus persikelti į vietoves, kuriose yra darbo vietų;

| 75. | primena valstybėms narėms ir Komisijai, kad, nors remiant ir stiprinant nepalankioje padėtyje esančias bendruomenes, kaip antai romų, daugiausia dėmesio būtina skirti socialinei gerovei, taip pat svarbu skatinti ir savitarpio pagalbą; mano, kad geresnė ilgalaikė pagalba teikiama palaikant laisvės, o ne priklausomybės kultūrą; |
| --- | --- |

75.

primena valstybėms narėms ir Komisijai, kad, nors remiant ir stiprinant nepalankioje padėtyje esančias bendruomenes, kaip antai romų, daugiausia dėmesio būtina skirti socialinei gerovei, taip pat svarbu skatinti ir savitarpio pagalbą; mano, kad geresnė ilgalaikė pagalba teikiama palaikant laisvės, o ne priklausomybės kultūrą;

| 76. | mano, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti vietinių darbo vietų kūrimui ir verslumo bei vietos amatininkų skatinimui, taip pat šiems darbams reikalingų pagrindinių įgūdžių vystymui, siekiant sukurti didesnę gerovę ir išugdyti savigarbos jausmą; |
| --- | --- |

76.

mano, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti vietinių darbo vietų kūrimui ir verslumo bei vietos amatininkų skatinimui, taip pat šiems darbams reikalingų pagrindinių įgūdžių vystymui, siekiant sukurti didesnę gerovę ir išugdyti savigarbos jausmą;

*

* *

| 77. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

77.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 45 E, 2006 2 23, p. 129.

(2)  OL C 298 E, 2006 12 8, p. 283.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0035.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0361.

(5)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0467.

(6)  OL L 180, 2000 7 19, p. 22.

(7)  OL L 303, 2000 12 2, p. 16.

(8)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0286.

(9)  OL C 102 E, 2008 4 24, p. 321.

(10)  OL C 27, 2009 2 3, p. 88.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/70 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/70

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisSu nafta susijusių problemų sprendimas

P6_TA(2009)0118

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl problemų, susijusių su naftos tiekimu, sprendimo būdų (2008/2212(INI))

2010/C 87 E/13

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2007 m. sausio 10 d. Komisijos komunikatą „Europos energetikos politika“ (COM(2007)0001),

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 13 d. Komisijos komunikatą „Spręsti padidėjusių naftos kainų problemą“ (COM(2008)0384),

atsižvelgdamas į 1973 m. liepos 24 d. Tarybos direktyvą 73/238/EEB dėl priemonių žalios naftos ir naftos produktų tiekimo sunkumų padariniams sušvelninti (1),

atsižvelgdamas į 1977 m. lapkričio 7 d. Tarybos sprendimą 77/706/EEB dėl Bendrijos užduoties sumažinti pirminių energijos šaltinių vartojimą nustatymo iškilus žalios naftos ir naftos produktų tiekimo sunkumams (2),

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 24 d. Tarybos direktyvą 2006/67/EB, įpareigojančią valstybes nares išlaikyti privalomąsias žalios naftos ir (arba) naftos produktų atsargas (3),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 13 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria valstybės narės įpareigojamos išlaikyti privalomąsias žalios naftos ir (arba) naftos produktų atsargas (COM(2008)0775),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 13 d. Komisijos komunikatą „Antroji strateginė energetikos apžvalga. ES energijos tiekimo saugumo ir solidarumo veiksmų planas“ (COM(2008)0781),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 12 d. žaliąją knygą „Siekiant saugaus, tausojančio ir konkurencingo Europos energetikos tinklo“ (COM(2008)0782),

atsižveldamas į savo 2007 m. vasario 15 d. rezoliuciją dėl makroekonominio didėjančių energijos kainų poveikio (4),

atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 29 d. rezoliuciją dėl priklausomybės nuo naftos (5),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl krizės žuvininkystės sektoriuje dėl didėjančių kuro kainų (6),

atsižvelgdamas į pirmininkaujančios valstybės narės parengtas 2008 m. spalio 15 ir 16 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl energijos tiekimo saugumo,

atsižvelgdamas į pirmininkaujančios valstybės narės parengtas 2008 m. birželio 19 ir 20 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl aukštų maisto produktų ir naftos kainų įtakos politikai,

atsižvelgdamas į 2008 m. Tarptautinės energetikos agentūros (TEA) ataskaitą „Pasaulinės energetikos perspektyva 2008 m.“ (angl. „World Energy Outlook 2008“),

atsižvelgdamas į 2009 m. sausio 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto tiriamąją nuomonę dėl uždavinių, susijusių su apsirūpinimu nafta, sprendimo būdų (7),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A6–0035/2009),

| A. | kadangi siekiant užtikrinti energijos tiekimo saugumą ateinančiais dešimtmečiais vis daugiau dėmesio Europos mastu turėtų būti skiriama energijos tiekimo maršrutų ir šaltinių įvairinimo, energijos taupymo ir energijos vartojimo efektyvumo klausimams, |
| --- | --- |

A.

kadangi siekiant užtikrinti energijos tiekimo saugumą ateinančiais dešimtmečiais vis daugiau dėmesio Europos mastu turėtų būti skiriama energijos tiekimo maršrutų ir šaltinių įvairinimo, energijos taupymo ir energijos vartojimo efektyvumo klausimams,

| B. | kadangi poreikis parengti nuoseklią ir išsamią Bendrijos energetikos politiką vis labiau neatidėliotinas siekiant, kad būtų užtikrintas tiekimo saugumas Europos Sąjungai tampant vis labiau priklausoma nuo importo, |
| --- | --- |

B.

kadangi poreikis parengti nuoseklią ir išsamią Bendrijos energetikos politiką vis labiau neatidėliotinas siekiant, kad būtų užtikrintas tiekimo saugumas Europos Sąjungai tampant vis labiau priklausoma nuo importo,

| C. | kadangi nafta yra baigtinis išteklius, |
| --- | --- |

C.

kadangi nafta yra baigtinis išteklius,

| D. | kadangi vykdant Europos Sąjungos ir Norvegijos naftos gavybą 2007 m. vis dar buvo patenkinama daugiau kaip 30 proc. vietinės paklausos, |
| --- | --- |

D.

kadangi vykdant Europos Sąjungos ir Norvegijos naftos gavybą 2007 m. vis dar buvo patenkinama daugiau kaip 30 proc. vietinės paklausos,

| E. | kadangi dėl to, kad daug naftos išteklių, kuriuos būtų paprasta eksploatuoti, dėl daugelio pasaulio šalių aplinkos apsaugos priemonių arba dėl išteklių valdymo politikos šiuo metu nevisiškai prieinama, ir kadangi dėl to, kad dėl apskritai išaugusių žaliavų ir medžiagų kainų naftos gavybos sąnaudos nuo 2005 m. padvigubėjo, |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl to, kad daug naftos išteklių, kuriuos būtų paprasta eksploatuoti, dėl daugelio pasaulio šalių aplinkos apsaugos priemonių arba dėl išteklių valdymo politikos šiuo metu nevisiškai prieinama, ir kadangi dėl to, kad dėl apskritai išaugusių žaliavų ir medžiagų kainų naftos gavybos sąnaudos nuo 2005 m. padvigubėjo,

| F. | kadangi, JAV energetikos informacijos valdybos (angl. U.S. Energy Information Administration) duomenimis, pasaulinė naftos paklausa 2030 m. daugiau kaip trečdaliu viršys 2006 m. paklausą, 2005–2030 m. paklausa Europos Sąjungoje kasmet vidutiniškai didės 0,25 proc. visų pirma dėl didėjančios transporto sektoriaus paklausos, taigi nafta 2030 m. Europos Sąjungoje sudarys 35 proc. visos pirminės energijos paklausos, |
| --- | --- |

F.

kadangi, JAV energetikos informacijos valdybos (angl. U.S. Energy Information Administration) duomenimis, pasaulinė naftos paklausa 2030 m. daugiau kaip trečdaliu viršys 2006 m. paklausą, 2005–2030 m. paklausa Europos Sąjungoje kasmet vidutiniškai didės 0,25 proc. visų pirma dėl didėjančios transporto sektoriaus paklausos, taigi nafta 2030 m. Europos Sąjungoje sudarys 35 proc. visos pirminės energijos paklausos,

| G. | kadangi iki 2030 m. Europos Sąjungos priklausomybė nuo naftos importo padidės iki 95 proc. ir tuo pačiu metu didės tradicinių naftos išteklių koncentracija vadinamosiose strateginės elipsės valstybėse ir auganti konkurencija paklausos srityje gali pakenkti tiekimo saugumui, |
| --- | --- |

G.

kadangi iki 2030 m. Europos Sąjungos priklausomybė nuo naftos importo padidės iki 95 proc. ir tuo pačiu metu didės tradicinių naftos išteklių koncentracija vadinamosiose strateginės elipsės valstybėse ir auganti konkurencija paklausos srityje gali pakenkti tiekimo saugumui,

| H. | kadangi tikimasi, kad ilguoju laikotarpiu naftos kainos kils, |
| --- | --- |

H.

kadangi tikimasi, kad ilguoju laikotarpiu naftos kainos kils,

| I. | kadangi padidėjusi infliacija, kurią sukėlė labai padidėjusios pagrindinių žaliavų ir naftos kainos, neigiamai paveikė perkamąją galią, |
| --- | --- |

I.

kadangi padidėjusi infliacija, kurią sukėlė labai padidėjusios pagrindinių žaliavų ir naftos kainos, neigiamai paveikė perkamąją galią,

| J. | kadangi kainų svyravimą 2008 m. lėmė ne vien tik atitinkamo laikotarpio pasiūla ir paklausa, ir šis reiškinys neigiamai veikia ekonomiką, |
| --- | --- |

J.

kadangi kainų svyravimą 2008 m. lėmė ne vien tik atitinkamo laikotarpio pasiūla ir paklausa, ir šis reiškinys neigiamai veikia ekonomiką,

| K. | kadangi dėl to, kad buvo kuriamos naujos investavimo priemonės naftos ir kitų pagrindinių žaliavų rinkoje, šių žaliavų kainos tapo dar nepastovesnės; ir kadangi būtina užtikrinti didesnį energetikos rinkų skaidrumą, |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl to, kad buvo kuriamos naujos investavimo priemonės naftos ir kitų pagrindinių žaliavų rinkoje, šių žaliavų kainos tapo dar nepastovesnės; ir kadangi būtina užtikrinti didesnį energetikos rinkų skaidrumą,

| 1. | pabrėžia, kad Antrojoje strateginės energetikos apžvalgoje energijos tiekimo užtikrinimo klausimui vėl skiriamas pagrindinis dėmesys; vis dėlto apgailestauja, kad Komisija nepasimokė iš ekonomikos krizės, kuri parodė, kad tik visiškai nauja Europos Sąjungos energetikos politika gali padėti išspręsti tiekimo saugumo, valstybių narių solidarumo, užimtumo klausimus ir patenkinti socialinius, ekologijos ir ekonominius interesus; taip pat apgailestauja, kad iki šiol nebūta aiškaus ryžto keisti energetikos politiką ir tiekimo struktūrą; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad Antrojoje strateginės energetikos apžvalgoje energijos tiekimo užtikrinimo klausimui vėl skiriamas pagrindinis dėmesys; vis dėlto apgailestauja, kad Komisija nepasimokė iš ekonomikos krizės, kuri parodė, kad tik visiškai nauja Europos Sąjungos energetikos politika gali padėti išspręsti tiekimo saugumo, valstybių narių solidarumo, užimtumo klausimus ir patenkinti socialinius, ekologijos ir ekonominius interesus; taip pat apgailestauja, kad iki šiol nebūta aiškaus ryžto keisti energetikos politiką ir tiekimo struktūrą;

| 2. | dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kad reikia atsižvelgti ne tik į trumpalaikes energijos tiekimo saugumo priemones, bet ir į ilgalaikę perspektyvą; |
| --- | --- |

2.

dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kad reikia atsižvelgti ne tik į trumpalaikes energijos tiekimo saugumo priemones, bet ir į ilgalaikę perspektyvą;

| 3. | ragina Komisiją rengiant teisėkūros pasiūlymus išsamiai nagrinėti netiesioginį ir tiesioginį siūlomų priemonių poveikį tiekimo saugumui ir sąnaudoms; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją rengiant teisėkūros pasiūlymus išsamiai nagrinėti netiesioginį ir tiesioginį siūlomų priemonių poveikį tiekimo saugumui ir sąnaudoms;

Turimų išteklių panaudojimas

| 4. | pažymi, kad, įvairių skaičiavimų duomenimis, ir ateinančiais dešimtmečiais būtų galima gauti užtektinai naftos, kad būtų patenkinta paklausa, tačiau gali būti taip, kad dėl naujų gavybos būdų naftos kainos didės; pažymi, kad tai savo ruožtu skatins efektyviai naudoti energiją ir populiarins alternatyvaus kuro, tokio, kaip antros kartos biokuras ir vandenilis, ir elektra varomų automobilių naudojimą; pažymi, kad taip pat reikia pagerinti investicijų sąlygas; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad dėl nuolatinės didelės naftos paklausos vis labiau mažėja galimybė užtikrinti pasiūlą; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad, įvairių skaičiavimų duomenimis, ir ateinančiais dešimtmečiais būtų galima gauti užtektinai naftos, kad būtų patenkinta paklausa, tačiau gali būti taip, kad dėl naujų gavybos būdų naftos kainos didės; pažymi, kad tai savo ruožtu skatins efektyviai naudoti energiją ir populiarins alternatyvaus kuro, tokio, kaip antros kartos biokuras ir vandenilis, ir elektra varomų automobilių naudojimą; pažymi, kad taip pat reikia pagerinti investicijų sąlygas; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad dėl nuolatinės didelės naftos paklausos vis labiau mažėja galimybė užtikrinti pasiūlą;

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad nežinoma, kada gali atsirasti atotrūkis tarp didėjančios paklausos ir mažėjančios pasiūlos, ir koks jis bus; nerimauja dėl to, kad dėl šio netikrumo naftos kainos taps vis nepastovesnės; taigi įsitikinęs tuo, kad turėtų būti aktyviai imamasi visų priemonių, skirtų sumažinti iškastinio kuro paklausą; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į tai, kad nežinoma, kada gali atsirasti atotrūkis tarp didėjančios paklausos ir mažėjančios pasiūlos, ir koks jis bus; nerimauja dėl to, kad dėl šio netikrumo naftos kainos taps vis nepastovesnės; taigi įsitikinęs tuo, kad turėtų būti aktyviai imamasi visų priemonių, skirtų sumažinti iškastinio kuro paklausą;

| 6. | remia Komisijos pasiūlymą prireikus imtis trumpalaikių priemonių, siekiant sumažinti būsimus naftos kainų šuolius; ragina valstybes nares teikti finansinę paramą investicijoms į alternatyvius energijos išteklius, pvz., atsinaujinančius energijos šaltinius, ir skirti didelį dėmesį vartotojų informuotumo didinimo priemonėms, kuriomis skatinamas efektyviai energiją naudojančių prekių ir paslaugų pirkimas, siekiant sumažinti ilgalaikes išlaidas ir sušvelninti būsimo naftos pasiūlos sumažėjimo pasekmes; |
| --- | --- |

6.

remia Komisijos pasiūlymą prireikus imtis trumpalaikių priemonių, siekiant sumažinti būsimus naftos kainų šuolius; ragina valstybes nares teikti finansinę paramą investicijoms į alternatyvius energijos išteklius, pvz., atsinaujinančius energijos šaltinius, ir skirti didelį dėmesį vartotojų informuotumo didinimo priemonėms, kuriomis skatinamas efektyviai energiją naudojančių prekių ir paslaugų pirkimas, siekiant sumažinti ilgalaikes išlaidas ir sušvelninti būsimo naftos pasiūlos sumažėjimo pasekmes;

| 7. | ragina dėti daugiau pastangų siekiant komerciniais tikslais panaudoti netradicinius naftos išteklius, kad taip būtų prisidėta prie įvairinimo, su sąlyga, kad bus plėtojami ir toliau naudojami ekologiški gavybos būdai; mano, kad taikant pasiūlyme dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 98/70/EB dėl benzino, dyzelinių degalų (dyzelino) ir gazolių kokybės rodiklių ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų kelių transporto priemonėms naudojant degalus, stebėsenos ir mažinimo mechanizmo nustatymo ir iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 1999/32/EB dėl vidaus vandens kelių laivų kuro kokybės rodiklių bei panaikinančios Direktyvą 93/12/EEB (COM(2007)0018), nurodytą būvio ciklu grindžiamą požiūrį į šiltnamio efektą sukeliančias dujas, išmetamas naudojant į ES rinką tiekiamus degalus, naftos pramonė bus iš tikrųjų skatinama tobulinti gamybos procesus ir taip mažinti poveikį klimatui; |
| --- | --- |

7.

ragina dėti daugiau pastangų siekiant komerciniais tikslais panaudoti netradicinius naftos išteklius, kad taip būtų prisidėta prie įvairinimo, su sąlyga, kad bus plėtojami ir toliau naudojami ekologiški gavybos būdai; mano, kad taikant pasiūlyme dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 98/70/EB dėl benzino, dyzelinių degalų (dyzelino) ir gazolių kokybės rodiklių ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų kelių transporto priemonėms naudojant degalus, stebėsenos ir mažinimo mechanizmo nustatymo ir iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 1999/32/EB dėl vidaus vandens kelių laivų kuro kokybės rodiklių bei panaikinančios Direktyvą 93/12/EEB (COM(2007)0018), nurodytą būvio ciklu grindžiamą požiūrį į šiltnamio efektą sukeliančias dujas, išmetamas naudojant į ES rinką tiekiamus degalus, naftos pramonė bus iš tikrųjų skatinama tobulinti gamybos procesus ir taip mažinti poveikį klimatui;

| 8. | mano, kad reikėtų mažiau naudoti naftos ir energijos iš kitų šaltinių, kuriuos naudojant išsiskiriama daug anglies dioksido, didinant energijos vartojimo efektyvumą bei pereinant prie naujų būdų, kuriuos taikant išsiskiriama mažiau anglies dioksido; |
| --- | --- |

8.

mano, kad reikėtų mažiau naudoti naftos ir energijos iš kitų šaltinių, kuriuos naudojant išsiskiriama daug anglies dioksido, didinant energijos vartojimo efektyvumą bei pereinant prie naujų būdų, kuriuos taikant išsiskiriama mažiau anglies dioksido;

| 9. | mano, kad turimų išteklių gavybai vis daugiau įtakos darys politiniai veiksniai, pvz., politinis nestabilumas, nepakankama teisinė apsauga, aplinkosauginės priemonės ir išteklių valdymas; ragina Komisiją visais lygmenimis aktyviau vykdyti dialogą su naftos gavybos šalimis ir, siekiant abišalės naudos, ieškoti pragmatinių konfliktų šalinimo būdų; |
| --- | --- |

9.

mano, kad turimų išteklių gavybai vis daugiau įtakos darys politiniai veiksniai, pvz., politinis nestabilumas, nepakankama teisinė apsauga, aplinkosauginės priemonės ir išteklių valdymas; ragina Komisiją visais lygmenimis aktyviau vykdyti dialogą su naftos gavybos šalimis ir, siekiant abišalės naudos, ieškoti pragmatinių konfliktų šalinimo būdų;

| 10. | ragina Komisiją vykdant dialogą su naftos įmonėmis ir naftos gavybos šalimis nepaisant nestabilių kainų ir kintančio pelno ieškoti būdų padidinti investicijas; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją vykdant dialogą su naftos įmonėmis ir naftos gavybos šalimis nepaisant nestabilių kainų ir kintančio pelno ieškoti būdų padidinti investicijas;

| 11. | tikisi, kad naftos bendrovės pastaruoju metu gautą didelį pelną vėl investuos į naujų naftos telkinių žvalgybą ir įsisavinimą bei rems energijos taupymo technologijų taikymą ir mokslinius tyrimus naftos pakaitalų srityje (visų pirma transporto sektoriuje); |
| --- | --- |

11.

tikisi, kad naftos bendrovės pastaruoju metu gautą didelį pelną vėl investuos į naujų naftos telkinių žvalgybą ir įsisavinimą bei rems energijos taupymo technologijų taikymą ir mokslinius tyrimus naftos pakaitalų srityje (visų pirma transporto sektoriuje);

| 12. | ragina palaikyti dinamiškesnius Europos Sąjungos ir naftą gaminančių šalių santykius siekiant, kad abi pusės būtų pasirengusios ne tik imti, bet ir duoti, ir kad būtų sukurta stabilesnė ir ramesnė pasiūlos ir kainų formavimo aplinka naftos sektoriuje, nes tai naudinga visoms susijusioms šalims ir viso pasaulio ekonomikai; |
| --- | --- |

12.

ragina palaikyti dinamiškesnius Europos Sąjungos ir naftą gaminančių šalių santykius siekiant, kad abi pusės būtų pasirengusios ne tik imti, bet ir duoti, ir kad būtų sukurta stabilesnė ir ramesnė pasiūlos ir kainų formavimo aplinka naftos sektoriuje, nes tai naudinga visoms susijusioms šalims ir viso pasaulio ekonomikai;

| 13. | teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą palaikyti tarptautinį politinį dialogą rengiant aukšto lygio naftą naudojančių ir naftą išgaunančių šalių susitikimą, kad būtų pasiekta teisinga pasiūlos ir paklausos pusiausvyra naftos rinkoje ir būtų užkirstas kelias naftą išgaunančioms šalims išlaikyti dirbtinai aukštas naftos kainas; |
| --- | --- |

13.

teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą palaikyti tarptautinį politinį dialogą rengiant aukšto lygio naftą naudojančių ir naftą išgaunančių šalių susitikimą, kad būtų pasiekta teisinga pasiūlos ir paklausos pusiausvyra naftos rinkoje ir būtų užkirstas kelias naftą išgaunančioms šalims išlaikyti dirbtinai aukštas naftos kainas;

Rinkos ir kainodaros skaidrumas

| 14. | reiškia susirūpinimą dėl vis didėjančio naftos kainų svyravimo, ypač 2008 m., kuris neigiamai veikia visą Europos Sąjungos ekonomiką ir vartotojus; |
| --- | --- |

14.

reiškia susirūpinimą dėl vis didėjančio naftos kainų svyravimo, ypač 2008 m., kuris neigiamai veikia visą Europos Sąjungos ekonomiką ir vartotojus;

| 15. | mano, kad naftos kainos svyravimai atspindi padėtį, kai didėja naftos paklausa, vis labiau eikvojami naftos ištekliai ir kinta demografijos bei urbanizacijos tendencijos, ypač sparčiai augančios ekonomikos šalyse, kuriose dėl išaugusių vidutinių pajamų didėja paklausa, taip pat atspindi spekuliaciją žaliavų rinkose ir pasaulinės ekonomikos ciklus; be to, pabrėžia, kad nafta ir kitos pagrindinės žaliavos buvo vis daugiau naudojamos investiciniam portfeliui įvairinti, kadangi nukrito JAV dolerio vertė; |
| --- | --- |

15.

mano, kad naftos kainos svyravimai atspindi padėtį, kai didėja naftos paklausa, vis labiau eikvojami naftos ištekliai ir kinta demografijos bei urbanizacijos tendencijos, ypač sparčiai augančios ekonomikos šalyse, kuriose dėl išaugusių vidutinių pajamų didėja paklausa, taip pat atspindi spekuliaciją žaliavų rinkose ir pasaulinės ekonomikos ciklus; be to, pabrėžia, kad nafta ir kitos pagrindinės žaliavos buvo vis daugiau naudojamos investiciniam portfeliui įvairinti, kadangi nukrito JAV dolerio vertė;

| 16. | yra susirūpinęs dėl naftos kainų kitimo ir jo poveikio ekonominės ir finansinės padėties stabilumui; pripažįsta aktyviai veikiančių naftos ir kitų energetikos produktų rinkų naudą, tačiau ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti aukščiausią energetikos rinkų skaidrumo lygį; |
| --- | --- |

16.

yra susirūpinęs dėl naftos kainų kitimo ir jo poveikio ekonominės ir finansinės padėties stabilumui; pripažįsta aktyviai veikiančių naftos ir kitų energetikos produktų rinkų naudą, tačiau ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti aukščiausią energetikos rinkų skaidrumo lygį;

| 17. | pripažįsta, kad šis svyravimas kenkia ir naftą eksportuojančių šalių ekonomikai, todėl abiem šalims naudinga stabilizuoti naftos kainas; |
| --- | --- |

17.

pripažįsta, kad šis svyravimas kenkia ir naftą eksportuojančių šalių ekonomikai, todėl abiem šalims naudinga stabilizuoti naftos kainas;

| 18. | palankiai vertina 2008 m. birželio 13 d. Komisijos komunikatą ir išreiškia susirūpinimą dėl dabartinio naftos kainų svyravimo ir jo neigiamo poveikio infliacijai, konkurencingumui, prekybai ir ekonomikos augimui; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina 2008 m. birželio 13 d. Komisijos komunikatą ir išreiškia susirūpinimą dėl dabartinio naftos kainų svyravimo ir jo neigiamo poveikio infliacijai, konkurencingumui, prekybai ir ekonomikos augimui;

| 19. | mano, kad pagrindinė naftos kainų didėjimo priežastis pastaruosius aštuonerius metus yra didėjanti paklausa, dėl kurios kilo sunkumų išgauti, transportuoti ir perdirbti naftą, ir netikėtai itin gausus pelnas, kurį gavo keletas didelių naftos oligopolijų; pripažįsta, kad dėl labai padidėjusių žaliavų kainų ir spekuliacinių sandorių finansų rinkose poveikis naftos kainoms dar sustiprėjo; |
| --- | --- |

19.

mano, kad pagrindinė naftos kainų didėjimo priežastis pastaruosius aštuonerius metus yra didėjanti paklausa, dėl kurios kilo sunkumų išgauti, transportuoti ir perdirbti naftą, ir netikėtai itin gausus pelnas, kurį gavo keletas didelių naftos oligopolijų; pripažįsta, kad dėl labai padidėjusių žaliavų kainų ir spekuliacinių sandorių finansų rinkose poveikis naftos kainoms dar sustiprėjo;

| 20. | pažymi, kad reikia didelį dėmesį skirti konkurencijos perdirbant ir parduodant naftą bei naftos produktus stebėjimui ir didinti duomenų apie komercines naftos atsargas skaidrumą; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad reikia didelį dėmesį skirti konkurencijos perdirbant ir parduodant naftą bei naftos produktus stebėjimui ir didinti duomenų apie komercines naftos atsargas skaidrumą;

| 21. | mano, kad siekiant stabilizuoti naftos kainas būtina padidinti rinkos skaidrumą; ragina Komisiją pateikti Parlamentui ir Tarybai atitinkamų pasiūlymų; pabrėžia, kad ir naftos gavybos šalyse nedelsiant turi būti didinamas skaidrumas, visų pirma turi būti skaidriai skelbiama apie gamybos mastą ir išteklių dydį; ragina Komisiją ir valstybes nares vykdant dialogą su naftos gavybos šalimis siekti daugiau skaidrumo; |
| --- | --- |

21.

mano, kad siekiant stabilizuoti naftos kainas būtina padidinti rinkos skaidrumą; ragina Komisiją pateikti Parlamentui ir Tarybai atitinkamų pasiūlymų; pabrėžia, kad ir naftos gavybos šalyse nedelsiant turi būti didinamas skaidrumas, visų pirma turi būti skaidriai skelbiama apie gamybos mastą ir išteklių dydį; ragina Komisiją ir valstybes nares vykdant dialogą su naftos gavybos šalimis siekti daugiau skaidrumo;

| 22. | palankiai vertina tai, kad Antrojoje strateginėje energetikos apžvalgoje siūloma naudos ir išlaidų tyrime kas savaitę viešai skelbti atsargų dydį; ragina Komisiją į savo būsimas teisėkūros priemones įtraukti šio tyrimo rezultatus; taip pat pabrėžia, kad reikia siekti skaidrumo pasaulio mastu; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina tai, kad Antrojoje strateginėje energetikos apžvalgoje siūloma naudos ir išlaidų tyrime kas savaitę viešai skelbti atsargų dydį; ragina Komisiją į savo būsimas teisėkūros priemones įtraukti šio tyrimo rezultatus; taip pat pabrėžia, kad reikia siekti skaidrumo pasaulio mastu;

| 23. | mano, kad dėl skirtingų techninių naftos produktų specifikacijų, taikomų pagrindinėse naftą perkančiose šalyse, galimas rinkos susiskaldymas, kuris lemtų tai, kad nutrūkus tiekimui labai padidėtų kainos; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų, kaip būtų galima išvengti prieigos prie rinkos apribojimų; |
| --- | --- |

23.

mano, kad dėl skirtingų techninių naftos produktų specifikacijų, taikomų pagrindinėse naftą perkančiose šalyse, galimas rinkos susiskaldymas, kuris lemtų tai, kad nutrūkus tiekimui labai padidėtų kainos; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų, kaip būtų galima išvengti prieigos prie rinkos apribojimų;

| 24. | mano, kad strateginės atsargos reikalingos tam, jog būtų išvengta realių krizių nutrūkus tiekimui; dėl šios priežasties ir siekdamas, kad būtų vykdoma tvari biudžeto politika, nepritaria bandymams sustabdyti naftos kainų svyravimą naudojant šias atsargas; |
| --- | --- |

24.

mano, kad strateginės atsargos reikalingos tam, jog būtų išvengta realių krizių nutrūkus tiekimui; dėl šios priežasties ir siekdamas, kad būtų vykdoma tvari biudžeto politika, nepritaria bandymams sustabdyti naftos kainų svyravimą naudojant šias atsargas;

| 25. | pabrėžia aktyvios veiklos svarbą siekiant, kad nauja alternatyvia energija galėtų pasinaudoti mažosios įmonės ir taip taptų mažiau priklausomos nuo naftos kainų svyravimo; pripažįsta MVĮ svarbą gaminant biokurą ir kitų rūšių atsinaujinančią energiją; nerimauja dėl techninių ir reglamentavimo kliūčių, kurios vis dar pasitaiko gaminant ir pateikiant į rinką šiuos produktus ir ragina Komisiją imtis priemonių, kad šiam kurui būtų lengviau patekti į rinką; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia aktyvios veiklos svarbą siekiant, kad nauja alternatyvia energija galėtų pasinaudoti mažosios įmonės ir taip taptų mažiau priklausomos nuo naftos kainų svyravimo; pripažįsta MVĮ svarbą gaminant biokurą ir kitų rūšių atsinaujinančią energiją; nerimauja dėl techninių ir reglamentavimo kliūčių, kurios vis dar pasitaiko gaminant ir pateikiant į rinką šiuos produktus ir ragina Komisiją imtis priemonių, kad šiam kurui būtų lengviau patekti į rinką;

| 26. | pabrėžia, kad veiksminga prekybos išmetamųjų dujų leidimais sistema ir daugelio kitų energijos taupymo priemonių priėmimas padėtų labai skatinti didelio energinio efektyvumo technologijų ir gaminių plačios ir pažangios rinkos vystymąsi; be to, pabrėžia principo „moka teršėjas“ taikymo svarbą; primena, kad kuo daugiau šalių imsis panašios politikos, tuo mažesnė bus su šia politika susijusi įtaka ūkio sektorių konkurencingumui; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad veiksminga prekybos išmetamųjų dujų leidimais sistema ir daugelio kitų energijos taupymo priemonių priėmimas padėtų labai skatinti didelio energinio efektyvumo technologijų ir gaminių plačios ir pažangios rinkos vystymąsi; be to, pabrėžia principo „moka teršėjas“ taikymo svarbą; primena, kad kuo daugiau šalių imsis panašios politikos, tuo mažesnė bus su šia politika susijusi įtaka ūkio sektorių konkurencingumui;

Investicijos į naftos gavybą ir perdirbimą

| 27. | pažymi, kad, Tarptautinės energetikos agentūros duomenimis, norint užtikrinti energijos tiekimo saugumą, iki 2020 m. į naftos pramonę kasmet reikėtų investuoti 350 mlrd. JAV dolerių; ragina Komisiją ir valstybes nares vykdant atitinkamų sričių politiką imtis investicijas skatinančių priemonių, ypač Europos Sąjungoje; šiuo požiūriu pabrėžia ilgalaikio investicijų saugumo užtikrinimo svarbą; vis dėlto atmeta nuostatą pakeisti privatų kapitalą viešosiomis lėšomis; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad, Tarptautinės energetikos agentūros duomenimis, norint užtikrinti energijos tiekimo saugumą, iki 2020 m. į naftos pramonę kasmet reikėtų investuoti 350 mlrd. JAV dolerių; ragina Komisiją ir valstybes nares vykdant atitinkamų sričių politiką imtis investicijas skatinančių priemonių, ypač Europos Sąjungoje; šiuo požiūriu pabrėžia ilgalaikio investicijų saugumo užtikrinimo svarbą; vis dėlto atmeta nuostatą pakeisti privatų kapitalą viešosiomis lėšomis;

| 28. | reiškia susirūpinimą dėl dabartinės kreditų krizės poveikio naftos pramonės galimybėms investuoti ir ragina Komisiją bei valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti koordinuojant pastangas įveikti krizę; |
| --- | --- |

28.

reiškia susirūpinimą dėl dabartinės kreditų krizės poveikio naftos pramonės galimybėms investuoti ir ragina Komisiją bei valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti koordinuojant pastangas įveikti krizę;

| 29. | palankiai vertina tai, kad pradėjus aktyviau naudoti biodegalus transporto sektoriuje bus prisidėta prie tiekimo saugumo padidinimo; konstatuoja, kad dėl to sustiprės ir bus pertvarkyta naftos perdirbimo pramonė; taip pat konstatuoja, kad siekiant kuo labiau sumažinti naftos paklausą taip pat reikia imtis transporto sektoriaus struktūrinių priemonių; |
| --- | --- |

29.

palankiai vertina tai, kad pradėjus aktyviau naudoti biodegalus transporto sektoriuje bus prisidėta prie tiekimo saugumo padidinimo; konstatuoja, kad dėl to sustiprės ir bus pertvarkyta naftos perdirbimo pramonė; taip pat konstatuoja, kad siekiant kuo labiau sumažinti naftos paklausą taip pat reikia imtis transporto sektoriaus struktūrinių priemonių;

| 30. | ragina valstybes nares ir valdytojus nepaisyti šios raidos ir pasirūpinti, kad Europos Sąjungoje liktų užtektinai atsargų siekiant, kad jų nepritruktų, pvz., įvykus stichinei nelaimei; |
| --- | --- |

30.

ragina valstybes nares ir valdytojus nepaisyti šios raidos ir pasirūpinti, kad Europos Sąjungoje liktų užtektinai atsargų siekiant, kad jų nepritruktų, pvz., įvykus stichinei nelaimei;

| 31. | ragina valstybes nares, Komisiją ir naftos įmones užtikrinti, kad būtų tinkamai mokomi naftos išteklių tyrimo ir gamybos specialistai; |
| --- | --- |

31.

ragina valstybes nares, Komisiją ir naftos įmones užtikrinti, kad būtų tinkamai mokomi naftos išteklių tyrimo ir gamybos specialistai;

Vežimo maršrutai

| 32. | palankiai vertina vykdant programą „Inogate“ pasiektus laimėjimus, ypač imantis pasitikėjimą skatinančių priemonių; ragina Komisiją parengti strategiją, kaip šie projektai galėtų būti paremti papildomomis priemonėmis ir geriau koordinuojami; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina vykdant programą „Inogate“ pasiektus laimėjimus, ypač imantis pasitikėjimą skatinančių priemonių; ragina Komisiją parengti strategiją, kaip šie projektai galėtų būti paremti papildomomis priemonėmis ir geriau koordinuojami;

| 33. | pabrėžia, kad labai svarbu, jog tranzito valstybės palaikytų gerus santykius tarpusavyje ir su kaimyninėmis valstybėmis, ir paveda valstybėms narėms bei Komisijai dėti daugiau pastangų šiuo klausimu; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad labai svarbu, jog tranzito valstybės palaikytų gerus santykius tarpusavyje ir su kaimyninėmis valstybėmis, ir paveda valstybėms narėms bei Komisijai dėti daugiau pastangų šiuo klausimu;

| 34. | pažymi, kad naftotiekiai nebuvo įtraukti į transeuropinius Europos energetikos tinklus, ir ragina valstybes nares ir Komisiją apsvarstyti galimybę įtraukti naftos infrastruktūros objektus į TEN-E tinklą turint mintyje naujausią raidą, ypač mažėjančią vietos gamybą ir tuo pačiu metu didėjančią priklausomybę nuo importo bei naujų transporto pajėgumų poreikį; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad naftotiekiai nebuvo įtraukti į transeuropinius Europos energetikos tinklus, ir ragina valstybes nares ir Komisiją apsvarstyti galimybę įtraukti naftos infrastruktūros objektus į TEN-E tinklą turint mintyje naujausią raidą, ypač mažėjančią vietos gamybą ir tuo pačiu metu didėjančią priklausomybę nuo importo bei naujų transporto pajėgumų poreikį;

| 35. | ragina Komisiją ir valstybes nares vykdant bendrą užsienio, prekybos ir saugumo politiką siekti stabilumo, ypač šalyse gamintojose, kurioms gresia politinis nestabilumas, nes stabilumas yra investicijų ir gerovės pagrindas; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją ir valstybes nares vykdant bendrą užsienio, prekybos ir saugumo politiką siekti stabilumo, ypač šalyse gamintojose, kurioms gresia politinis nestabilumas, nes stabilumas yra investicijų ir gerovės pagrindas;

| 36. | pabrėžia, kad naujiems naftos infrastruktūros projektams, pvz., Odesos–Gdansko ir Konstancos–Triesto naftotiekiams, kaip europinės svarbos projektams ir toliau turėtų būti teikiama pirmenybė; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad naujiems naftos infrastruktūros projektams, pvz., Odesos–Gdansko ir Konstancos–Triesto naftotiekiams, kaip europinės svarbos projektams ir toliau turėtų būti teikiama pirmenybė;

| 37. | reiškia susirūpinimą dėl didėjančio piratavimo, kuris kelia grėsmę tarptautinei laivybai, taigi ir naftos vežimui, ir palankiai vertina Tarybos bendruosius veiksmus (8); |
| --- | --- |

37.

reiškia susirūpinimą dėl didėjančio piratavimo, kuris kelia grėsmę tarptautinei laivybai, taigi ir naftos vežimui, ir palankiai vertina Tarybos bendruosius veiksmus (8);

| 38. | be to, reiškia susirūpinimą dėl to, kad dėl terorizmo kyla grėsmė vežimo maršrutams ir strateginiams infrastruktūros objektams, ir ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviau vykdyti dialogą su pagrindiniais veikėjais; |
| --- | --- |

38.

be to, reiškia susirūpinimą dėl to, kad dėl terorizmo kyla grėsmė vežimo maršrutams ir strateginiams infrastruktūros objektams, ir ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviau vykdyti dialogą su pagrindiniais veikėjais;

Transportas ir pastatai

| 39. | atkreipia dėmesį į pastatų sektoriaus energijos taupymo potencialą, kurį išnaudojus būtų galima sumažinti iškastinio kuro, t. y. naftos ir dujų, poreikį, ir palankiai vertina dabartines Komisijos bei valstybių narių pastangas dar geriau išnaudoti šį potencialą; |
| --- | --- |

39.

atkreipia dėmesį į pastatų sektoriaus energijos taupymo potencialą, kurį išnaudojus būtų galima sumažinti iškastinio kuro, t. y. naftos ir dujų, poreikį, ir palankiai vertina dabartines Komisijos bei valstybių narių pastangas dar geriau išnaudoti šį potencialą;

| 40. | palankiai vertina Europos Sąjungos pastangas siekiant įvairinti transporto sektoriuje naudojamus energijos šaltinius; naujų technologijų diegimo klausimu pirmenybę teikia į rinką orientuotoms koncepcijoms; mano, kad geriausias naujų technologijų konkurencingumo rodiklis – kaina; vis dėlto apgailestauja, kad trūksta ambicijų siekiant išnaudoti efektyviai energiją naudojančių, tobulesnių modelių ir lengvesnių transporto priemonių potencialą; |
| --- | --- |

40.

palankiai vertina Europos Sąjungos pastangas siekiant įvairinti transporto sektoriuje naudojamus energijos šaltinius; naujų technologijų diegimo klausimu pirmenybę teikia į rinką orientuotoms koncepcijoms; mano, kad geriausias naujų technologijų konkurencingumo rodiklis – kaina; vis dėlto apgailestauja, kad trūksta ambicijų siekiant išnaudoti efektyviai energiją naudojančių, tobulesnių modelių ir lengvesnių transporto priemonių potencialą;

| 41. | abejoja, ar pirmos kartos biokuras vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais gali būti tinkamas naftos pakaitalas; ragina dėti daugiau pastangų tiriant sintetinį kurą; |
| --- | --- |

41.

abejoja, ar pirmos kartos biokuras vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais gali būti tinkamas naftos pakaitalas; ragina dėti daugiau pastangų tiriant sintetinį kurą;

| 42. | įsitikinęs, kad naftos naudojimo transporto sektoriuje didėjimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais galima sustabdyti tik tuo atveju, jeigu Europos Sąjunga ir valstybės narės taip pat imsis priemonių, kad prekės būtų vežamos ir judumas būtų įgyvendinamas tvaresniais susisiekimo būdais, kuriems nereikia naftos arba reikia jos mažai, pvz., geležinkeliu, vandens transportu ir intermodaliniais judumo tinklais miestų zonose (pėsčiomis, dviračiu, viešuoju transportu, važiuojant keliese viena transporto priemone); taip pat įsitikinęs, kad diegiant moderniausias eismo valdymo sistemas, kurios padėtų mažinti kelių, oro ir vandens transporto laukimo laiką ir vengti aplinkinių kelių, galima sutaupyti itin daug energijos ir toliau skatinti ekologišką logistiką; |
| --- | --- |

42.

įsitikinęs, kad naftos naudojimo transporto sektoriuje didėjimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais galima sustabdyti tik tuo atveju, jeigu Europos Sąjunga ir valstybės narės taip pat imsis priemonių, kad prekės būtų vežamos ir judumas būtų įgyvendinamas tvaresniais susisiekimo būdais, kuriems nereikia naftos arba reikia jos mažai, pvz., geležinkeliu, vandens transportu ir intermodaliniais judumo tinklais miestų zonose (pėsčiomis, dviračiu, viešuoju transportu, važiuojant keliese viena transporto priemone); taip pat įsitikinęs, kad diegiant moderniausias eismo valdymo sistemas, kurios padėtų mažinti kelių, oro ir vandens transporto laukimo laiką ir vengti aplinkinių kelių, galima sutaupyti itin daug energijos ir toliau skatinti ekologišką logistiką;

Santykiai su šalimis, kuriose sunaudojama vis daugiau naftos

| 43. | mano, kad palaikant bendrus Sąjungos ir šalių, kuriose naudojama vis daugiau naftos, išorės santykius, reikia labiau atsižvelgti į energetikos politikos klausimus, o Europos Sąjunga turėtų siekti, kad būtų panaikintos valstybės subsidijos naftos produktams; |
| --- | --- |

43.

mano, kad palaikant bendrus Sąjungos ir šalių, kuriose naudojama vis daugiau naftos, išorės santykius, reikia labiau atsižvelgti į energetikos politikos klausimus, o Europos Sąjunga turėtų siekti, kad būtų panaikintos valstybės subsidijos naftos produktams;

| 44. | ragina Komisiją į bendrąją išorės, prekybos ir kaimynystės politiką įtraukti priemones, kurios pasaulio mastu padėtų atskirti ekonomikos augimą nuo naftos sunaudojimo; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją į bendrąją išorės, prekybos ir kaimynystės politiką įtraukti priemones, kurios pasaulio mastu padėtų atskirti ekonomikos augimą nuo naftos sunaudojimo;

| 45. | pažymi, kad Europos Sąjungoje pirmiausia nepakankamai dėmesio skiriama pasaulinių tarptautinio energijos tiekimo saugumo pokyčių geopolitiniams padariniams ir poveikiui būsimai tarptautinės tvarkos politikai ir nepakankamai apie tai diskutuojama; mano, kad reikia ne laikytis valstybių vidaus sprendimų, o diegti naujas ES, JAV, Rusijos ir Kinijos glaudaus politinio ir ekonominio bendradarbiavimo formas ir jas vidutinės trukmės laikotarpiu oficialiai įtvirtinti; |
| --- | --- |

45.

pažymi, kad Europos Sąjungoje pirmiausia nepakankamai dėmesio skiriama pasaulinių tarptautinio energijos tiekimo saugumo pokyčių geopolitiniams padariniams ir poveikiui būsimai tarptautinės tvarkos politikai ir nepakankamai apie tai diskutuojama; mano, kad reikia ne laikytis valstybių vidaus sprendimų, o diegti naujas ES, JAV, Rusijos ir Kinijos glaudaus politinio ir ekonominio bendradarbiavimo formas ir jas vidutinės trukmės laikotarpiu oficialiai įtvirtinti;

*

* *

| 46. | paveda Pirmininkui šią rezoliuciją perduoti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

46.

paveda Pirmininkui šią rezoliuciją perduoti Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 228, 1973 8 16, p. 1.

(2)  OL L 292, 1977 11 16, p. 9.

(3)  OL L 217, 2006 8 8, p. 8.

(4)  OL C 287 E, 2007 11 29, p. 548.

(5)  OL C 227 E, 2006 9 21, p. 580.

(6)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0308.

(7)  OL C 182, 2009 8 4, p. 60.

(8)  2008 m. lapkričio 10 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/851/BUSP dėl Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (OL L 301, 2008 11 12, p. 33).

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/76 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/76

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisEkologiškas transporto naudojimas ir išorės sąnaudų priskyrimas vidaus sąnaudoms

P6_TA(2009)0119

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ekologiško transporto naudojimo ir išorės sąnaudų priskyrimo vidaus sąnaudoms (2008/2240(INI))

2010/C 87 E/14

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 8 d. Komisijos komunikatą „Ekologiškas transportas“ (COM(2008)0433),

atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. liepos 8 d. komunikatą „Išorės sąnaudų internalizavimo įgyvendinimo strategija“ (COM(2008)0435),

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 8 d. Komisijos komunikatą „Geležinkelių transporto keliamo triukšmo mažinimo priemonės, skirtos esamam riedmenų parkui“ (COM(2008)0432),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją „Judumo Europoje skatinimas. Tvarus judumas mūsų kontinentui“ (1),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl tvarios Europos transporto politikos, atsižvelgiant į Europos energetikos ir aplinkos apsaugos politikos sritis (2),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6–0055/2009),

| A. | kadangi Europos Sąjungos tikslas yra iki 2020 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 20 proc., atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą padidinti 20 proc., o energijos suvartojimą sumažinti 20 proc., |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungos tikslas yra iki 2020 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 20 proc., atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą padidinti 20 proc., o energijos suvartojimą sumažinti 20 proc.,

| B. | kadangi Komisija pranešė apie keletą iniciatyvų kovos su klimato kaita klausimu, skirtų ekologiniams veiksmams transporto srityje formuoti, tačiau pateikė tik komunikatą dėl visų rūšių transporto vidaus sąnaudų internalizavimo bei komunikatą dėl geležinkelių transporto keliamo triukšmo mažinimo, o taip pat konkretų pasiūlymą persvarstyti teisės aktą, skirtą sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimui už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra, |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija pranešė apie keletą iniciatyvų kovos su klimato kaita klausimu, skirtų ekologiniams veiksmams transporto srityje formuoti, tačiau pateikė tik komunikatą dėl visų rūšių transporto vidaus sąnaudų internalizavimo bei komunikatą dėl geležinkelių transporto keliamo triukšmo mažinimo, o taip pat konkretų pasiūlymą persvarstyti teisės aktą, skirtą sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimui už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra,

| C. | kadangi jau 2006 m. iš dalies pakeistoje „Eurovinjetės“ direktyvos 11 straipsnio 3 ir 4 dalyse (3) buvo nustatyta kad: „ne vėliau kaip iki 2008 m. birželio 10 d. Komisija apsvarsčiusi visas galimybes, įskaitant su aplinkos apsauga, triukšmu, eismo grūstimis ir sveikatos apsauga susijusius kaštus, pateikia visuotinai pritaikomą, skaidrų ir aiškų visų išorinių sąnaudų įvertinimo modelį, kuriuo remiantis ateityje būtų apskaičiuojami infrastruktūros mokesčiai. Prie šio modelio pridedama išorinių sąnaudų internalizavimo poveikio analizė visoms transporto rūšims ir laipsniško šio modelio pritaikymo visoms transporto rūšims strategija“. Prie ataskaitos ir modelio prireikus pridedami pasiūlymai Europos Parlamentui ir Tarybai dėl tolesnės šios direktyvos peržiūros, |
| --- | --- |

C.

kadangi jau 2006 m. iš dalies pakeistoje „Eurovinjetės“ direktyvos 11 straipsnio 3 ir 4 dalyse (3) buvo nustatyta kad: „ne vėliau kaip iki 2008 m. birželio 10 d. Komisija apsvarsčiusi visas galimybes, įskaitant su aplinkos apsauga, triukšmu, eismo grūstimis ir sveikatos apsauga susijusius kaštus, pateikia visuotinai pritaikomą, skaidrų ir aiškų visų išorinių sąnaudų įvertinimo modelį, kuriuo remiantis ateityje būtų apskaičiuojami infrastruktūros mokesčiai. Prie šio modelio pridedama išorinių sąnaudų internalizavimo poveikio analizė visoms transporto rūšims ir laipsniško šio modelio pritaikymo visoms transporto rūšims strategija“. Prie ataskaitos ir modelio prireikus pridedami pasiūlymai Europos Parlamentui ir Tarybai dėl tolesnės šios direktyvos peržiūros,

| D. | kadangi internalizavimas turi būti integruotas į visapusiškesnį politikos vykdymą, skatinant daugiarūšiškumą ir patvarias transporto sistemas, o ši politika taip pat turėtų apimti mokslinių tyrimų skatinimą, infrastruktūros finansavimą, rinkų atvėrimą ir standartizavimą; kadangi, vis dėlto vien tik kainų pagalba siunčiamų ženklų nepakaks siekiant pakeisti vartotojų įpročius, jeigu pastarieji neturės alternatyvų (ekologiškesnių automobilių, alternatyvių transporto formų ir t.t.), |
| --- | --- |

D.

kadangi internalizavimas turi būti integruotas į visapusiškesnį politikos vykdymą, skatinant daugiarūšiškumą ir patvarias transporto sistemas, o ši politika taip pat turėtų apimti mokslinių tyrimų skatinimą, infrastruktūros finansavimą, rinkų atvėrimą ir standartizavimą; kadangi, vis dėlto vien tik kainų pagalba siunčiamų ženklų nepakaks siekiant pakeisti vartotojų įpročius, jeigu pastarieji neturės alternatyvų (ekologiškesnių automobilių, alternatyvių transporto formų ir t.t.),

| E. | kadangi Komisija įtikinamai apibūdina geležinkelių transporto keliamo triukšmo žalą gyventojams, tačiau kaip pagrindinę savo iniciatyvos dalį siekiant sumažinti geležinkelių transporto keliamą triukšmą tik akcentuoja būtinybę prekiniuose vagonuose įrengti mažai triukšmo keliančius stabdžius, |
| --- | --- |

E.

kadangi Komisija įtikinamai apibūdina geležinkelių transporto keliamo triukšmo žalą gyventojams, tačiau kaip pagrindinę savo iniciatyvos dalį siekiant sumažinti geležinkelių transporto keliamą triukšmą tik akcentuoja būtinybę prekiniuose vagonuose įrengti mažai triukšmo keliančius stabdžius,

Ekologiškas transportas

| 1. | pritaria Komisijos komunikatui dėl ekologiško transporto, kaip svarbiam pirmajam daliniam žingsniui siekiant visapusiškai ištirti ekologinių veiksmų formavimą transporto srityje, kurioje veikia daug ir įvairių transporto rūšių, o taip pat pripažįstant būtinybę transportą padaryti veiksmingesne priemone kovojant su klimato kaita; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos komunikatui dėl ekologiško transporto, kaip svarbiam pirmajam daliniam žingsniui siekiant visapusiškai ištirti ekologinių veiksmų formavimą transporto srityje, kurioje veikia daug ir įvairių transporto rūšių, o taip pat pripažįstant būtinybę transportą padaryti veiksmingesne priemone kovojant su klimato kaita;

| 2. | pabrėžia didelę judumo naudą piliečių gyvenimo kokybei, Europos Sąjungos augimui ir užimtumui joje, socialinei, ekonominei ir teritorinei sanglaudai, prekybai su trečiosiomis šalimis bei bendrovėms ir darbuotojams, kurie tiesiogiai ir netiesiogiai dirba transporto ir logistikos srityse; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia didelę judumo naudą piliečių gyvenimo kokybei, Europos Sąjungos augimui ir užimtumui joje, socialinei, ekonominei ir teritorinei sanglaudai, prekybai su trečiosiomis šalimis bei bendrovėms ir darbuotojams, kurie tiesiogiai ir netiesiogiai dirba transporto ir logistikos srityse;

| 3. | pripažįsta, kad turėdamas teigiamo poveikio ir būdamas neatsiejamu nuo Europos Sąjungos ekonominio vystymosi ir ekonominės ir socialinės bei teritorinės sanglaudos, judumas turi ir neigiamo poveikio aplinkai bei žmonėms, todėl pritaria tolimesniam aplinkos apsaugos priemonių integravimui į Europos transporto politiką, kad įgyvendinant šias priemones ir užtikrinant teisėtus piliečių ir bendrovių interesus, susijusius su mobilumu, būtų pašalinamas arba bent jau sušvelninamas neigiamas transporto poveikis, atitinkant Sąjungos kovos su pasaulio klimato atšilimu tikslus, numatytus pasiekti iki 2020 m.; |
| --- | --- |

3.

pripažįsta, kad turėdamas teigiamo poveikio ir būdamas neatsiejamu nuo Europos Sąjungos ekonominio vystymosi ir ekonominės ir socialinės bei teritorinės sanglaudos, judumas turi ir neigiamo poveikio aplinkai bei žmonėms, todėl pritaria tolimesniam aplinkos apsaugos priemonių integravimui į Europos transporto politiką, kad įgyvendinant šias priemones ir užtikrinant teisėtus piliečių ir bendrovių interesus, susijusius su mobilumu, būtų pašalinamas arba bent jau sušvelninamas neigiamas transporto poveikis, atitinkant Sąjungos kovos su pasaulio klimato atšilimu tikslus, numatytus pasiekti iki 2020 m.;

| 4. | pritaria tam, kad Komisija savo komunikate pateikė iki šiol vykdytų Europos Sąjungos lygmens priemonių, skirtų tvariai transporto politikai, sąrašą; |
| --- | --- |

4.

pritaria tam, kad Komisija savo komunikate pateikė iki šiol vykdytų Europos Sąjungos lygmens priemonių, skirtų tvariai transporto politikai, sąrašą;

| 5. | apgailestauja, kad Komisija nepateikė jokios integruotos koncepcijos dėl aplinkos apsaugai skirtų priemonių integravimo transporto srityje, t. y. visuose transporto sektoriuose; pastebi, kad Komisija jau ėmėsi pirmųjų iniciatyvų, kuriomis siekiama visapusiškos strategijos internalizuojant visų rūšių transporto išorės sąnaudas, ir iki šiol tik:






  — | pateikė koncepcijos dalį, pateiktą vadove, skirtame išorinių sąnaudų transporto srityje vertinimui bei jų internalizavimui tam tikrose srityse (žr. „Išorinių kaštų transporto sektoriuje apskaičiavimo vadovą“), |
| --- | --- | --- |

5.

apgailestauja, kad Komisija nepateikė jokios integruotos koncepcijos dėl aplinkos apsaugai skirtų priemonių integravimo transporto srityje, t. y. visuose transporto sektoriuose; pastebi, kad Komisija jau ėmėsi pirmųjų iniciatyvų, kuriomis siekiama visapusiškos strategijos internalizuojant visų rūšių transporto išorės sąnaudas, ir iki šiol tik:

—

pateikė koncepcijos dalį, pateiktą vadove, skirtame išorinių sąnaudų transporto srityje vertinimui bei jų internalizavimui tam tikrose srityse (žr. „Išorinių kaštų transporto sektoriuje apskaičiavimo vadovą“),

| — | pateikė pasiūlymą iš dalies pakeisti Direktyvą 1999/62/EB („Eurovinjetės“ direktyva), kuria ketinama leisti valstybėms narėms imti mokestį už išorės sąnaudas, susijusias su sunkiasvorėmis transporto priemonėmis, vadovaujantis tos direktyvos 11 straipsniu, |
| --- | --- |

—

pateikė pasiūlymą iš dalies pakeisti Direktyvą 1999/62/EB („Eurovinjetės“ direktyva), kuria ketinama leisti valstybėms narėms imti mokestį už išorės sąnaudas, susijusias su sunkiasvorėmis transporto priemonėmis, vadovaujantis tos direktyvos 11 straipsniu,

| — | pasiūlė apmokestinti išorės sąnaudas, susidarančias dėl traukinių keliamo triukšmo, taikant pagal triukšmo dydį skiriamus mokesčius už naudojimąsi infrastruktūra; |
| --- | --- |

—

pasiūlė apmokestinti išorės sąnaudas, susidarančias dėl traukinių keliamo triukšmo, taikant pagal triukšmo dydį skiriamus mokesčius už naudojimąsi infrastruktūra;

| 6. | todėl ragina Komisiją sukurti visoms transporto rūšims reikalingas priemones ir instrumentus, kurias įgyvendinant būtų galima į transporto sektorių integruoti aplinkos apsaugos priemones, atsižvelgiant į galiojančias tarptautines konvencijas ir jau patvirtintas priemones įvairiuose transporto sektoriuose; rengiant šiuos pasiūlymus atlikti moksliškai pagristus tam tikrų priemonių pasekmių vertinimo tyrimus ir jų poveikį konkurencijai tarp įvairių transporto rūšių, o taip pat jų poveikį mobilumo ir konkurencingumo sąnaudoms bei pateikti integruotą tokiais tyrimais paremtą ekologiško transporto koncepciją ir konkrečius pasiūlymus dėl teisės aktų; |
| --- | --- |

6.

todėl ragina Komisiją sukurti visoms transporto rūšims reikalingas priemones ir instrumentus, kurias įgyvendinant būtų galima į transporto sektorių integruoti aplinkos apsaugos priemones, atsižvelgiant į galiojančias tarptautines konvencijas ir jau patvirtintas priemones įvairiuose transporto sektoriuose; rengiant šiuos pasiūlymus atlikti moksliškai pagristus tam tikrų priemonių pasekmių vertinimo tyrimus ir jų poveikį konkurencijai tarp įvairių transporto rūšių, o taip pat jų poveikį mobilumo ir konkurencingumo sąnaudoms bei pateikti integruotą tokiais tyrimais paremtą ekologiško transporto koncepciją ir konkrečius pasiūlymus dėl teisės aktų;

Išorės sąnaudų internalizavimas

| 7. | pažymi, kad rengdama savo komunikatą dėl išorės sąnaudų internalizavimo strategijos Komisija neatliko Parlamento ir Tarybos užduoties pagal iš dalies pakeistos „Eurovinjetės“ direktyvos 11 straipsnį, nes Komisija – kaip ji pati pripažįsta – neparengė bendro, skaidraus ir pagrįsto modelio visų išorės sąnaudų vertinimui, nes ji neatliko tyrimo dėl poveikio visoms transporto rūšims ir pateikė tik pirmąją, su sunkiasvorėmis krovinių transporto priemonėmis susijusią strategijos dėl laipsniško tokio modelio taikymo visų rūšių transporto priemonėms dalį; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad rengdama savo komunikatą dėl išorės sąnaudų internalizavimo strategijos Komisija neatliko Parlamento ir Tarybos užduoties pagal iš dalies pakeistos „Eurovinjetės“ direktyvos 11 straipsnį, nes Komisija – kaip ji pati pripažįsta – neparengė bendro, skaidraus ir pagrįsto modelio visų išorės sąnaudų vertinimui, nes ji neatliko tyrimo dėl poveikio visoms transporto rūšims ir pateikė tik pirmąją, su sunkiasvorėmis krovinių transporto priemonėmis susijusią strategijos dėl laipsniško tokio modelio taikymo visų rūšių transporto priemonėms dalį;

| 8. | pažymi, kad Komisija savo komunikate pateikia daug nuorodų į 2008 m. sausio mėn. paskelbtą vadovą dėl išorės sąnaudų apskaičiavimo, kuriame pateikiamos naujausios mokslinės žinios apie transporto sektoriaus išorės sąnaudų apskaičiavimą; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad Komisija savo komunikate pateikia daug nuorodų į 2008 m. sausio mėn. paskelbtą vadovą dėl išorės sąnaudų apskaičiavimo, kuriame pateikiamos naujausios mokslinės žinios apie transporto sektoriaus išorės sąnaudų apskaičiavimą;

| 9. | pažymi, kad Komisija savo komunikate pateikė moksliškai pagrįstas tam tikrų transporto rūšių tam tikrų išorės sąnaudų atsiradimo priežastis, ir patvirtino vadinamąjį pragmatinį metodą pasiremiant vidutinėmis sąnaudomis; iš esmės remia Komisijos ribinių socialinių sąnaudų nustatymo vadovaujantis 2001 m. baltąja knyga dėl transporto pagrindą; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad Komisija savo komunikate pateikė moksliškai pagrįstas tam tikrų transporto rūšių tam tikrų išorės sąnaudų atsiradimo priežastis, ir patvirtino vadinamąjį pragmatinį metodą pasiremiant vidutinėmis sąnaudomis; iš esmės remia Komisijos ribinių socialinių sąnaudų nustatymo vadovaujantis 2001 m. baltąja knyga dėl transporto pagrindą;

| 10. | pažymi, kad Komisija savo komunikate ir pasiūlyme dėl direktyvos, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 1999/62/EB („Eurovinjetės“ direktyva), aiškiai remiasi principu „teršėjas moka“, kuris yra nustatytas Sutarties 175 straipsnio 5 dalyje; tačiau, ragina Komisiją vykdant tolesnius veiksmus išorės sąnaudų internalizavimo srityje atsižvelgti į visas jau egzistuojančias išorės sąnaudų internalizavimo formas, pvz., degalų mokesčiai ir kelių naudojimo mokesčiai; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad Komisija savo komunikate ir pasiūlyme dėl direktyvos, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 1999/62/EB („Eurovinjetės“ direktyva), aiškiai remiasi principu „teršėjas moka“, kuris yra nustatytas Sutarties 175 straipsnio 5 dalyje; tačiau, ragina Komisiją vykdant tolesnius veiksmus išorės sąnaudų internalizavimo srityje atsižvelgti į visas jau egzistuojančias išorės sąnaudų internalizavimo formas, pvz., degalų mokesčiai ir kelių naudojimo mokesčiai;

| 11. | ragina Komisiją pateikiant tolimesnius pasiūlymus dėl aplinkos apsaugos priemonių įtraukimo transporto sektoriuje, įtraukti poveikio įvairių rūšių transporto konkurencijai vertinimą ir susijusius socialinio poveikio bei poveikio aplinkai vertinimus, kaip padaryta pasiūlyme dėl Direktyvos 1999/62/EB („Eurovinjetės“ direktyvos) persvarstymo, taip pat įtraukti judumo ir konkurencingumo sąnaudas; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją pateikiant tolimesnius pasiūlymus dėl aplinkos apsaugos priemonių įtraukimo transporto sektoriuje, įtraukti poveikio įvairių rūšių transporto konkurencijai vertinimą ir susijusius socialinio poveikio bei poveikio aplinkai vertinimus, kaip padaryta pasiūlyme dėl Direktyvos 1999/62/EB („Eurovinjetės“ direktyvos) persvarstymo, taip pat įtraukti judumo ir konkurencingumo sąnaudas;

| 12. | apgailestauja dėl to, kad Komisija nepasiūlė priemonių kuriomis būtų galima sušvelninti ES plėtros sukeltą nutolimo efektą ir nepateikė jokių prognozių dėl teisės akto taikymo pasekmių geografinių kliūčių turinčiose valstybėse narėse ir tose valstybėse narėse, kurios dar neturi alternatyvių transporto rūšių įvairove paremtų galimybių; todėl ragina Komisiją pašalinti šiuos trūkumus atliekant transeuropinių transporto tinklų koncepcijos persvarstymą ateityje; |
| --- | --- |

12.

apgailestauja dėl to, kad Komisija nepasiūlė priemonių kuriomis būtų galima sušvelninti ES plėtros sukeltą nutolimo efektą ir nepateikė jokių prognozių dėl teisės akto taikymo pasekmių geografinių kliūčių turinčiose valstybėse narėse ir tose valstybėse narėse, kurios dar neturi alternatyvių transporto rūšių įvairove paremtų galimybių; todėl ragina Komisiją pašalinti šiuos trūkumus atliekant transeuropinių transporto tinklų koncepcijos persvarstymą ateityje;

| 13. | ragina Komisiją šiuo tikslu persvarstant transeuropinių transporto tinklų koncepciją pateikti papildomą pasiūlymą dėl įvairių transporto rūšių judumo koridorių (žaliųjų koridorių), šalinant dabartiniu pasiūlymu sukeliamas kliūtis ir sukuriant sąlygas nevaržomam prieinamumui bei judumui; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją šiuo tikslu persvarstant transeuropinių transporto tinklų koncepciją pateikti papildomą pasiūlymą dėl įvairių transporto rūšių judumo koridorių (žaliųjų koridorių), šalinant dabartiniu pasiūlymu sukeliamas kliūtis ir sukuriant sąlygas nevaržomam prieinamumui bei judumui;

| 14. | ragina Komisiją visų pirma pateikti konkrečius pasiūlymus dėl visų rūšių transporto, o taip pat veiksmingai įgyvendinti 2006 m. „Eurovinjetės“ direktyvos 11 straipsnyje minimą reikalavimą ir pateikti remiantis pagrįstu modeliu sukurtą visapusišką koncepciją, skirtą išorės sąnaudų apskaičiavimui bei paskirstymui ir jų poveikio vertinimui; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją visų pirma pateikti konkrečius pasiūlymus dėl visų rūšių transporto, o taip pat veiksmingai įgyvendinti 2006 m. „Eurovinjetės“ direktyvos 11 straipsnyje minimą reikalavimą ir pateikti remiantis pagrįstu modeliu sukurtą visapusišką koncepciją, skirtą išorės sąnaudų apskaičiavimui bei paskirstymui ir jų poveikio vertinimui;

Geležinkelių transporto keliamo triukšmo mažinimas

| 15. | pripažįsta, kad Komisija savo komunikate dėl keliamo triukšmo mažinimo dabartinėse geležinkelių transporto priemonėse atsižvelgia į tokio keliamo triukšmo (ypač sukeliamo krovininių vagonų), kuris tenka prie geležinkelio linijų gyvenantiems žmonėms, mažinimo poreikį; |
| --- | --- |

15.

pripažįsta, kad Komisija savo komunikate dėl keliamo triukšmo mažinimo dabartinėse geležinkelių transporto priemonėse atsižvelgia į tokio keliamo triukšmo (ypač sukeliamo krovininių vagonų), kuris tenka prie geležinkelio linijų gyvenantiems žmonėms, mažinimo poreikį;

| 16. | pabrėžia, kad norint priimtinomis sąnaudomis modifikuoti keleivinius vagonus, būtina kaip galima greičiau pašalinti egzistuojančias technines kliūtis ir atitinkamų pažymėjimų išdavimo administracinę naštą dar prieš patvirtinant bet kokias privalomojo pobūdžio teisines priemones; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad norint priimtinomis sąnaudomis modifikuoti keleivinius vagonus, būtina kaip galima greičiau pašalinti egzistuojančias technines kliūtis ir atitinkamų pažymėjimų išdavimo administracinę naštą dar prieš patvirtinant bet kokias privalomojo pobūdžio teisines priemones;

| 17. | reikalauja, kad Komisija pateiktų atitinkamą pasiūlymą dėl direktyvos dėl diferencijuoto lokomotyvų ir garvežių apmokestinimo už naudojimąsi geležinkelio linijomis, priklausomai nuo sukeliamo triukšmo, siekiant – nepriklausomai nuo geležinkelių bendrovių pasirinktų techninių sprendimų – kaip galima greičiau sukurti paskatas nedelsiant sumažinti šių transporto priemonių keliamą triukšmą, pakeičiant stabdžių trinkeles; mano, kad jeigu tai yra reikalinga, būtina apsvarstyti priemones trumpalaikiu laikotarpiu, o teisinėmis priemonėmis geležinkelių sektoriui jokiu būdu negalima sukelti neigiamo poveikio, kai tai susiję su konkurencija tarp įvairių transporto rūšių; |
| --- | --- |

17.

reikalauja, kad Komisija pateiktų atitinkamą pasiūlymą dėl direktyvos dėl diferencijuoto lokomotyvų ir garvežių apmokestinimo už naudojimąsi geležinkelio linijomis, priklausomai nuo sukeliamo triukšmo, siekiant – nepriklausomai nuo geležinkelių bendrovių pasirinktų techninių sprendimų – kaip galima greičiau sukurti paskatas nedelsiant sumažinti šių transporto priemonių keliamą triukšmą, pakeičiant stabdžių trinkeles; mano, kad jeigu tai yra reikalinga, būtina apsvarstyti priemones trumpalaikiu laikotarpiu, o teisinėmis priemonėmis geležinkelių sektoriui jokiu būdu negalima sukelti neigiamo poveikio, kai tai susiję su konkurencija tarp įvairių transporto rūšių;

| 18. | tikisi, kad Komisija savo pasiūlyme pateiks praktinį būdą (pasitelkiant privalomąjį pajamų paskyrimo metodą), kuriuo bus modernizuoti ne tik geležinkelio bendrovės vagonai, bet ir jos transportuojami kitų bendrovių vagonai; |
| --- | --- |

18.

tikisi, kad Komisija savo pasiūlyme pateiks praktinį būdą (pasitelkiant privalomąjį pajamų paskyrimo metodą), kuriuo bus modernizuoti ne tik geležinkelio bendrovės vagonai, bet ir jos transportuojami kitų bendrovių vagonai;

*

* *

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

19.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 175E, 2008 7 10, p. 556.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0087.

(3)  1999 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovininių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra (OL L 187, 1999 7 20, p. 42).

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/79 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/79

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisPavasarį vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui perduodama nuomonė apie Lisabonos strategiją

P6_TA(2009)0120

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 m. pavasarį vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui perduodamos nuomonės apie Lisabonos strategiją

2010/C 87 E/15

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „2008–2010 m. Bendrijos Lisabonos programos įgyvendinimo ataskaita“ (COM(2008)0881) ir 2009 m. sausio 28 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonominės politikos gairių atnaujinimo 2009 m. ir dėl valstybių narių užimtumo politikos įgyvendinimo (COM(2009)0034),

atsižvelgdamas į 27 nacionalines Lisabonos reformų programas, kurias pristatė valstybės narės,

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „Europos interesas – sėkmingai išspręsti globalizacijos uždavinius. Komisijos įnašas į spalio mėnesio valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimą“ (COM(2007)0581),

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 20 d. Komisijos komunikatą „Bendroji rinka XXI a. Europai“ (COM(2007)0724),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą dėl Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos išorinės dimensijos „Patekimo į rinką ir veiksmingesnio tarptautinio bendradarbiavimo reguliavimo klausimais sistemos kūrimo ataskaita“ (COM(2008)0874),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „Atnaujinta strateginė Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje sistema“ (COM(2008)0865),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms. Darbo rinkos ir gebėjimų poreikių numatymas ir derinimas“ (COM(2008)0868),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „Sanglaudos politika. Investicijos į tikrąją ekonomiką“(COM(2008)0876),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą „Europos ekonomikos atkūrimo planas“ (COM(2008)0800),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (COM(2008)0867),

atsižvelgdamas į 2000 m. kovo 23–24 d., 2001 m. kovo 23–24 d., 2005 m. kovo 22–23 d., 2005 m. spalio 27–28 d., 2006 m. kovo 23–24 d., 2007 m. kovo 8–9 d. ir 2008 m. kovo 13–14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Europos intereso – sėkmingai išspręsti globalizacijos uždavinius (1),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Integruotųjų ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairių (dalis: valstybių narių ir Bendrijos bendrosios ekonominės politikos gairės): Naujo ciklo pradžia (2008–2010 m.) (2),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją dėl EPS@10: pirmasis Ekonominės ir pinigų sąjungos dešimtmetis ir ateities uždaviniai (3),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį,

Finansinė krizė ir ekonominiai bei socialiniai jos padariniai

| 1. | pabrėžia, kad pasaulinė finansų krizė, kilusi dėl visuotinio makroekonomikos pusiausvyros nebuvimo ir pasaulinės paskolų krizės, padarė didelę žalą viso pasaulio finansų sistemoms, įskaitant Europos Sąjungą; taip pat pabrėžia, kad pasaulinė finansų krizė sukėlė didžiulę vertybinių popierių rinkos kapitalizavimo griūtį visame pasaulyje ir šios krizės neigiamas poveikis realiai ekonomikai yra itin didelis, ir neigiama įtaka visų pirma užimtumo perspektyvoms ir socialinei padėčiai yra ilgalaikio pobūdžio; pabrėžia, kad finansų rinkos itin svarbios realiai ekonomikai ir kad vienas iš prioritetų siekiant užtikrinti augimą ir užimtumą šalia darbo vietų išsaugojimo turėtų būti teikiamas siekiui atnaujinti kapitalo srautus, teikti paskolas ir užtikrinti investicijų finansavimą, taigi būtina nustatyti aiškius įsipareigojimus ir užtikrinti vyriausybines garantijas, taip pat geriau įgyvendinti priežiūrą, kuri galiausiai aprėptų visas finansų rinkas, parengti reglamentus, pagal kuriuos būtų remiamas atsakingų paskolų teikimas rinkoms, ir taip atkurti pasitikėjimą ir patikimumą; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad pasaulinė finansų krizė, kilusi dėl visuotinio makroekonomikos pusiausvyros nebuvimo ir pasaulinės paskolų krizės, padarė didelę žalą viso pasaulio finansų sistemoms, įskaitant Europos Sąjungą; taip pat pabrėžia, kad pasaulinė finansų krizė sukėlė didžiulę vertybinių popierių rinkos kapitalizavimo griūtį visame pasaulyje ir šios krizės neigiamas poveikis realiai ekonomikai yra itin didelis, ir neigiama įtaka visų pirma užimtumo perspektyvoms ir socialinei padėčiai yra ilgalaikio pobūdžio; pabrėžia, kad finansų rinkos itin svarbios realiai ekonomikai ir kad vienas iš prioritetų siekiant užtikrinti augimą ir užimtumą šalia darbo vietų išsaugojimo turėtų būti teikiamas siekiui atnaujinti kapitalo srautus, teikti paskolas ir užtikrinti investicijų finansavimą, taigi būtina nustatyti aiškius įsipareigojimus ir užtikrinti vyriausybines garantijas, taip pat geriau įgyvendinti priežiūrą, kuri galiausiai aprėptų visas finansų rinkas, parengti reglamentus, pagal kuriuos būtų remiamas atsakingų paskolų teikimas rinkoms, ir taip atkurti pasitikėjimą ir patikimumą;

| 2. | rekomenduoja taikyti trumpalaikes ir ilgalaikes priemones, skirtas staigiems tiesioginiams krizės padariniams atsverti ir neigiamam poveikiui, kuris daromas realiai ekonomikai, sumažinti; parengus teisės aktų dėl padėties atkūrimo paketus, turėtų būti įgyvendintas suderintas ilgalaikis veiksmų planas, kuriuo vadovaujantis ES ekonomika būtų grąžinta į stabilaus augimo kelią, o ateityje būtų apsisaugota nuo panašaus pobūdžio krizių; |
| --- | --- |

2.

rekomenduoja taikyti trumpalaikes ir ilgalaikes priemones, skirtas staigiems tiesioginiams krizės padariniams atsverti ir neigiamam poveikiui, kuris daromas realiai ekonomikai, sumažinti; parengus teisės aktų dėl padėties atkūrimo paketus, turėtų būti įgyvendintas suderintas ilgalaikis veiksmų planas, kuriuo vadovaujantis ES ekonomika būtų grąžinta į stabilaus augimo kelią, o ateityje būtų apsisaugota nuo panašaus pobūdžio krizių;

| 3. | primena, kad Parlamentas savo 2008 m. vasario 20 d. rezoliucijoje dėl 2008 m. pavasarį vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui perduodamos nuomonės apie Lisabonos strategiją (4) jau pažymėjo didžiulę finansų rinkų stabilumo išsaugojimo svarbą, pabrėžė, kad pastarojo meto rizikingų paskolų krizė liudija, jog Europos Sąjunga, siekdama užtikrinti daugiau skaidrumo, finansų rinkų stabilumą ir geresnę vartotojų apsaugą, turi parengti priežiūros priemones, kreipėsi su prašymu įvertinti dabartines sistemas ir riziką ribojančios priežiūros priemones Europoje ir primygtinai paragino išsamiai konsultuotis su Parlamentu ir parengti aiškias rekomendacijas dėl to, kaip galėtų būti gerinamas finansų sistemų stabilumas ir jų pajėgumas užtikrinti Europos įmonėms ilgalaikius saugius finansus; |
| --- | --- |

3.

primena, kad Parlamentas savo 2008 m. vasario 20 d. rezoliucijoje dėl 2008 m. pavasarį vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui perduodamos nuomonės apie Lisabonos strategiją (4) jau pažymėjo didžiulę finansų rinkų stabilumo išsaugojimo svarbą, pabrėžė, kad pastarojo meto rizikingų paskolų krizė liudija, jog Europos Sąjunga, siekdama užtikrinti daugiau skaidrumo, finansų rinkų stabilumą ir geresnę vartotojų apsaugą, turi parengti priežiūros priemones, kreipėsi su prašymu įvertinti dabartines sistemas ir riziką ribojančios priežiūros priemones Europoje ir primygtinai paragino išsamiai konsultuotis su Parlamentu ir parengti aiškias rekomendacijas dėl to, kaip galėtų būti gerinamas finansų sistemų stabilumas ir jų pajėgumas užtikrinti Europos įmonėms ilgalaikius saugius finansus;

| 4. | pabrėžia, kad finansų rinkos yra ir toliau bus socialinių rinkų ekonomikos funkcionavimo pagrindas ir kad manoma, jog jos suteiks ekonomikai klestėjimo priemonių, dėl kurių savo ruožtu atsirado galimybių gyventojams stabiliai gerinti savo gyvenimo standartus pastaraisiais dešimtmečiais; pabrėžia, kad visiškai patikimos, veiksmingos ir skaidrios finansų rinkos yra būtina sveikos ir naujoviškos Europos ekonomikos, kurią vystant skatinamas augimas ir kuriamos darbo vietos, sąlyga; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad finansų rinkos yra ir toliau bus socialinių rinkų ekonomikos funkcionavimo pagrindas ir kad manoma, jog jos suteiks ekonomikai klestėjimo priemonių, dėl kurių savo ruožtu atsirado galimybių gyventojams stabiliai gerinti savo gyvenimo standartus pastaraisiais dešimtmečiais; pabrėžia, kad visiškai patikimos, veiksmingos ir skaidrios finansų rinkos yra būtina sveikos ir naujoviškos Europos ekonomikos, kurią vystant skatinamas augimas ir kuriamos darbo vietos, sąlyga;

| 5. | pabrėžia, kad kilus finansų krizei atsirado galimybė nebeignoruoti būtinybės skatinti naujoves, kurios yra ekonomikos variklis; mano, kad tai palankus metas kurti dinamišką, žiniomis grįstą ekonomiką, t. y. siekti tikslo, kurį Europa išsikėlė prieš aštuonerius metus; mano, kad laikas kurti veiksmingiausiai energiją naudojančią ekonomiką, kuri galėtų pakeisti pasaulį ir užtikrinti Europos klestėjimą bei tarptautinį konkurencingumą per ateinančius dešimtmečius; mano, kad laikas skatinti naujoviškas pramonės šakas, kurios pajėgios užtikrinti naują augimo etapą Europoje; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad kilus finansų krizei atsirado galimybė nebeignoruoti būtinybės skatinti naujoves, kurios yra ekonomikos variklis; mano, kad tai palankus metas kurti dinamišką, žiniomis grįstą ekonomiką, t. y. siekti tikslo, kurį Europa išsikėlė prieš aštuonerius metus; mano, kad laikas kurti veiksmingiausiai energiją naudojančią ekonomiką, kuri galėtų pakeisti pasaulį ir užtikrinti Europos klestėjimą bei tarptautinį konkurencingumą per ateinančius dešimtmečius; mano, kad laikas skatinti naujoviškas pramonės šakas, kurios pajėgios užtikrinti naują augimo etapą Europoje;

| 6. | pripažįsta, kad pagalbos priemonės, patvirtintos siekiant išvengti dar didesnės žalos fiskalinei sistemai, davė teigiamų rezultatų; vis dėlto primygtinai ragina užtikrinti skaidrų ir veiksmingą reguliavimą, kuris geriausiai atitiktų vartotojų, įmonių ir darbuotojų interesus, bei parengti naują finansinę struktūrą; ragina teikti daugiau teisėkūros pasiūlymų ir rengti daugiau tarptautinių susitarimų, kuriais remiantis būtų užkirstas kelias nepagrįstai rizikai, įtakai ir ekonominiam trumparegiškumui, kurie ir yra pagrindiniai krizės šaltiniai; primena Komisijai, kad ji privalo reaguoti į Parlamento prašymus dėl rizikos draudimo fondų ir privataus kapitalo fondų reguliavimo, ir tikisi, kad artimiausiu metu Komisija pateiks teisėkūros pasiūlymų; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta, kad pagalbos priemonės, patvirtintos siekiant išvengti dar didesnės žalos fiskalinei sistemai, davė teigiamų rezultatų; vis dėlto primygtinai ragina užtikrinti skaidrų ir veiksmingą reguliavimą, kuris geriausiai atitiktų vartotojų, įmonių ir darbuotojų interesus, bei parengti naują finansinę struktūrą; ragina teikti daugiau teisėkūros pasiūlymų ir rengti daugiau tarptautinių susitarimų, kuriais remiantis būtų užkirstas kelias nepagrįstai rizikai, įtakai ir ekonominiam trumparegiškumui, kurie ir yra pagrindiniai krizės šaltiniai; primena Komisijai, kad ji privalo reaguoti į Parlamento prašymus dėl rizikos draudimo fondų ir privataus kapitalo fondų reguliavimo, ir tikisi, kad artimiausiu metu Komisija pateiks teisėkūros pasiūlymų;

| 7. | pabrėžia būtinybę skubiai užtikrinti, kad finansų sektorius, kuriam suteikta valstybės parama, teiktų pakankamai paskolų įmonėms, ypač mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), ir namų ūkiams; primygtinai ragina į pagalbos planus įtraukti įpareigojančias sąlygas, susijusias su dividendų paskirstymu ir skolinimo praktika; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia būtinybę skubiai užtikrinti, kad finansų sektorius, kuriam suteikta valstybės parama, teiktų pakankamai paskolų įmonėms, ypač mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), ir namų ūkiams; primygtinai ragina į pagalbos planus įtraukti įpareigojančias sąlygas, susijusias su dividendų paskirstymu ir skolinimo praktika;

| 8. | įspėja, kad ydingas sumažėjusių investicijų ir vartojimo išlaidų ratas gali lemti darbo vietų skaičiaus, verslo planų mažinimą ir mažiau naujovių, taigi tikėtina, kad Europos Sąjunga būtų stumiama į gilią ir ilgalaikę recesiją; pabrėžia, kad būtina rasti suderintą Europos atsaką siekiant, kad krizė netaptų prieštaringų nacionalinių finansinio stabilumo ir ekonomikos atgaivinimo planų suma, su galimais konfliktais ir sąnaudomis, kurie kelia grėsmę bendrajai rinkai, ekonomikos stabilumui. ekonominei ir pinigų sąjungai, taip pat Europos Sąjungos vaidmeniui pasaulyje; |
| --- | --- |

8.

įspėja, kad ydingas sumažėjusių investicijų ir vartojimo išlaidų ratas gali lemti darbo vietų skaičiaus, verslo planų mažinimą ir mažiau naujovių, taigi tikėtina, kad Europos Sąjunga būtų stumiama į gilią ir ilgalaikę recesiją; pabrėžia, kad būtina rasti suderintą Europos atsaką siekiant, kad krizė netaptų prieštaringų nacionalinių finansinio stabilumo ir ekonomikos atgaivinimo planų suma, su galimais konfliktais ir sąnaudomis, kurie kelia grėsmę bendrajai rinkai, ekonomikos stabilumui. ekonominei ir pinigų sąjungai, taip pat Europos Sąjungos vaidmeniui pasaulyje;

| 9. | tikisi, kad bendri veiksmai padės įveikti finansų krizės poveikį realiai ekonomikai; ragina nustatyti gaires, susijusias su užimtumu ateityje ir augimo rodikliais, kuriomis remiantis turėtų būti apibrėžtas Europos ekonomikos atkūrimo plano mastas ir jo sudėtinės dalys; atsižvelgdamas į tai, ragina, vadovaujantis augimo ir stabilumo pakto nuostatomis ir jame išdėstytomis lankstumo taisyklėmis, parengti visapusišką Europos strategiją, kuria būtų remiamasi nustatant ateities investicijas (t. y. investicijas į kvalifikuotą ir profesionalų žmogiškąjį kapitalą, kurio pagalba būtų užtikrintas technologijų proveržis ir plėtra, į naujoves, energetinį efektyvumą ir tvarią infrastruktūrą, ryšių technologijas, tarpusavio ryšius ir paslaugas, įskaitant sveikatos priežiūros paslaugas ir į galimybes įmonėms, įskaitant MVĮ, investuoti į naujus produktus ir rinkas), darbo vietų ir pajamų išsaugojimo priemones, taip pat siekiant geriau koordinuoti ekonominę ir socialinę politiką; |
| --- | --- |

9.

tikisi, kad bendri veiksmai padės įveikti finansų krizės poveikį realiai ekonomikai; ragina nustatyti gaires, susijusias su užimtumu ateityje ir augimo rodikliais, kuriomis remiantis turėtų būti apibrėžtas Europos ekonomikos atkūrimo plano mastas ir jo sudėtinės dalys; atsižvelgdamas į tai, ragina, vadovaujantis augimo ir stabilumo pakto nuostatomis ir jame išdėstytomis lankstumo taisyklėmis, parengti visapusišką Europos strategiją, kuria būtų remiamasi nustatant ateities investicijas (t. y. investicijas į kvalifikuotą ir profesionalų žmogiškąjį kapitalą, kurio pagalba būtų užtikrintas technologijų proveržis ir plėtra, į naujoves, energetinį efektyvumą ir tvarią infrastruktūrą, ryšių technologijas, tarpusavio ryšius ir paslaugas, įskaitant sveikatos priežiūros paslaugas ir į galimybes įmonėms, įskaitant MVĮ, investuoti į naujus produktus ir rinkas), darbo vietų ir pajamų išsaugojimo priemones, taip pat siekiant geriau koordinuoti ekonominę ir socialinę politiką;

| 10. | mano, kad nustatant skatinamąsias priemones, strategiškai daugiausia dėmesio galėtų būti skiriama energijai iš atsinaujinančių šaltinių, energijos efektyvumui ir aplinkai: taip būtų sukurta kokybiškų ekologiškų darbo vietų, o Europos pramonė įgytų iniciatyvinį pranašumą kitų pasaulio regionų, kurie dar tik ketina imtis šios iniciatyvos, atžvilgiu; |
| --- | --- |

10.

mano, kad nustatant skatinamąsias priemones, strategiškai daugiausia dėmesio galėtų būti skiriama energijai iš atsinaujinančių šaltinių, energijos efektyvumui ir aplinkai: taip būtų sukurta kokybiškų ekologiškų darbo vietų, o Europos pramonė įgytų iniciatyvinį pranašumą kitų pasaulio regionų, kurie dar tik ketina imtis šios iniciatyvos, atžvilgiu;

| 11. | laikosi nuomonės, kad ilgalaikis sprendimas gali būti rastas tik vykdant politiką, pagal kurią numatoma kuo skubiau pradėti kovą su didėjančiu nedarbu ir skurdu ir derinti šią kovą su ilgalaikio mūsų ekonomikos perėjimo prie tvarumą skatinančių veiksmų pagrindo rengimu; šios politikos pagrindas – Geteborge patvirtintos tvarumo strategijos, kuri paskelbta dalimi Lisabonos strategijos, nuostatos; |
| --- | --- |

11.

laikosi nuomonės, kad ilgalaikis sprendimas gali būti rastas tik vykdant politiką, pagal kurią numatoma kuo skubiau pradėti kovą su didėjančiu nedarbu ir skurdu ir derinti šią kovą su ilgalaikio mūsų ekonomikos perėjimo prie tvarumą skatinančių veiksmų pagrindo rengimu; šios politikos pagrindas – Geteborge patvirtintos tvarumo strategijos, kuri paskelbta dalimi Lisabonos strategijos, nuostatos;

| 12. | pabrėžia, kad svarbiausias Europos Sąjungos prioritetas turi būti jos piliečių apsauga nuo finansinės krizės padarinių, nes jiems (ar jie būtų darbuotojai, ar namų ūkių nariai, ar verslininkai) daromas didžiausias poveikis; mano, kad daugelį darbuotojų ir jų šeimų paveikė ar paveiks krizė, ir reikia imtis veiksmų siekiant sustabdyti atleidimus iš darbo ir padėti žmonėms greitai grįžti į darbo rinką ir nebūti bedarbiais ilgą laiką; tikisi, kad 2009 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikime bus susitarta dėl aiškių gairių ir konkrečių priemonių, skirtų užimtumui išsaugoti ir darbo vietoms kurti; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad svarbiausias Europos Sąjungos prioritetas turi būti jos piliečių apsauga nuo finansinės krizės padarinių, nes jiems (ar jie būtų darbuotojai, ar namų ūkių nariai, ar verslininkai) daromas didžiausias poveikis; mano, kad daugelį darbuotojų ir jų šeimų paveikė ar paveiks krizė, ir reikia imtis veiksmų siekiant sustabdyti atleidimus iš darbo ir padėti žmonėms greitai grįžti į darbo rinką ir nebūti bedarbiais ilgą laiką; tikisi, kad 2009 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikime bus susitarta dėl aiškių gairių ir konkrečių priemonių, skirtų užimtumui išsaugoti ir darbo vietoms kurti;

| 13. | mano, kad be kitų ekonominės krizės padarinių didžiausią susirūpinimą kelia Europos Sąjungos augantis skurdas; mano, kad itin svarbu sustabdyti šiuo metu augantį nedarbą Europos Sąjungoje; pažymi, kad veiksmingiausias skurdo mažinimo ir jo prevencijos būdas yra strategija, grindžiama visiško užimtumo, aukštos kokybės darbo vietų ir socialinės įtraukties tikslais, priemonėmis, skirtomis verslumui skatinti, bei veiksmais, skirtais MVĮ ir investicijų vaidmeniui didinti; primena, kad strategija, skirta išstūmimo iš darbo rinkos problemai spręsti, turėtų būti grindžiama atitinkamais gyvenimo lygio standartais ir parama pajamoms, įtraukiąja darbo rinka bei aukštos kokybės paslaugomis ir švietimu; taigi mano, kad būtina verslininkams, MVĮ ir investicijoms skirtais veiksmais remti užimtumą, taip pat iniciatyvas, skirtas padėti žmonėms vėl grįžti į darbo rinką; mano, kad ypatingas prioritetas šiuo atžvilgiu turėtų būti teikiamas bedarbių perkvalifikavimui ir kvalifikuotos bei specializuotos darbo jėgos švietimui; mano, kad solidarumo principas yra Europos kūrimo proceso pagrindas ir kad valstybėms narėms turėtų būti prieinamas Bendrijos finansavimas pagal programas, kuriomis siekiama užkirsti kelią nežabotam darbo vietų praradimui, perkvalifikuoti darbuotojus, taip pat suteikti kvalifikaciją nekvalifikuotiems asmenims; mano, kad būtina parengti darbo įstatymus, kad būtų pasiektas didesnis lankstumas ir saugumas darbo rinkoje, taip pat gaunant naują darbo vietą; mano, kad būtina peržiūrėti Bendrijos turimas finansines priemones, pvz., Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, kad jas būtų galima veiksmingai ir laiku panaudoti, jei dideliuose ekonomikos sektoriuose netenkama daug darbo vietų; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą supaprastinti Europos socialinio fondo kriterijus ir nukreipti veiklą į labiausiai pažeidžiamus subjektus; |
| --- | --- |

13.

mano, kad be kitų ekonominės krizės padarinių didžiausią susirūpinimą kelia Europos Sąjungos augantis skurdas; mano, kad itin svarbu sustabdyti šiuo metu augantį nedarbą Europos Sąjungoje; pažymi, kad veiksmingiausias skurdo mažinimo ir jo prevencijos būdas yra strategija, grindžiama visiško užimtumo, aukštos kokybės darbo vietų ir socialinės įtraukties tikslais, priemonėmis, skirtomis verslumui skatinti, bei veiksmais, skirtais MVĮ ir investicijų vaidmeniui didinti; primena, kad strategija, skirta išstūmimo iš darbo rinkos problemai spręsti, turėtų būti grindžiama atitinkamais gyvenimo lygio standartais ir parama pajamoms, įtraukiąja darbo rinka bei aukštos kokybės paslaugomis ir švietimu; taigi mano, kad būtina verslininkams, MVĮ ir investicijoms skirtais veiksmais remti užimtumą, taip pat iniciatyvas, skirtas padėti žmonėms vėl grįžti į darbo rinką; mano, kad ypatingas prioritetas šiuo atžvilgiu turėtų būti teikiamas bedarbių perkvalifikavimui ir kvalifikuotos bei specializuotos darbo jėgos švietimui; mano, kad solidarumo principas yra Europos kūrimo proceso pagrindas ir kad valstybėms narėms turėtų būti prieinamas Bendrijos finansavimas pagal programas, kuriomis siekiama užkirsti kelią nežabotam darbo vietų praradimui, perkvalifikuoti darbuotojus, taip pat suteikti kvalifikaciją nekvalifikuotiems asmenims; mano, kad būtina parengti darbo įstatymus, kad būtų pasiektas didesnis lankstumas ir saugumas darbo rinkoje, taip pat gaunant naują darbo vietą; mano, kad būtina peržiūrėti Bendrijos turimas finansines priemones, pvz., Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, kad jas būtų galima veiksmingai ir laiku panaudoti, jei dideliuose ekonomikos sektoriuose netenkama daug darbo vietų; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą supaprastinti Europos socialinio fondo kriterijus ir nukreipti veiklą į labiausiai pažeidžiamus subjektus;

| 14. | pabrėžia, kad MVĮ, kurios yra Europos ekonomikos pagrindas, ypač smarkiai paveikė dabartinis ekonomikos nuosmukis; pabrėžia, kad kreditų apribojimas labiausiai pakenkė MVĮ sektoriui, nes šis sektorius yra ekonomikos dalis, kuri labiausiai pagrįsta trumpalaikiu darbiniu kapitalu, paprastai gaunamu kredito būdu; pabrėžia, kad kapitalo trūkumas ir bendras paklausos sumažėjimas verčia MVĮ pasitraukti visais aspektais; pabrėžia, kad kadangi MVĮ įneša didžiausią indėlį į BVP ir yra didžiausias Europos Sąjungos darbdavys, dabartiniai šių įmonių sunkumai turi ilgalaikių pasekmių visai Europos Sąjungai, ypač pažeidžiamiausiems ir labiausiai nukentėjusiems regionams; be to, pabrėžia, kad apskritai svarbu skubiai įgyvendinti Smulkiojo verslo aktą ir, visų pirma nuostatas dėl MVĮ skirtų kreditų, pasitelkiant Europos Investicijų Banko (EIB) veiksmus; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad MVĮ, kurios yra Europos ekonomikos pagrindas, ypač smarkiai paveikė dabartinis ekonomikos nuosmukis; pabrėžia, kad kreditų apribojimas labiausiai pakenkė MVĮ sektoriui, nes šis sektorius yra ekonomikos dalis, kuri labiausiai pagrįsta trumpalaikiu darbiniu kapitalu, paprastai gaunamu kredito būdu; pabrėžia, kad kapitalo trūkumas ir bendras paklausos sumažėjimas verčia MVĮ pasitraukti visais aspektais; pabrėžia, kad kadangi MVĮ įneša didžiausią indėlį į BVP ir yra didžiausias Europos Sąjungos darbdavys, dabartiniai šių įmonių sunkumai turi ilgalaikių pasekmių visai Europos Sąjungai, ypač pažeidžiamiausiems ir labiausiai nukentėjusiems regionams; be to, pabrėžia, kad apskritai svarbu skubiai įgyvendinti Smulkiojo verslo aktą ir, visų pirma nuostatas dėl MVĮ skirtų kreditų, pasitelkiant Europos Investicijų Banko (EIB) veiksmus;

| 15. | pabrėžia, kad galimybė gauti pakankamą, prieinamą ir pagrįstai saugų finansavimą yra lemiama išankstinė investicijų ir augimo sąlyga; mano, kad dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis smulkiojo verslo aktas ir jo tikslai šiuo metu svarbūs kaip niekad, nes MVĮ teikia nepanaudotą ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo bei išlaikymo potencialą, taip pat suteikia galimybę politiniams vadovams sustiprinti pasitikėjimą Europos verslo sektoriuje; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad galimybė gauti pakankamą, prieinamą ir pagrįstai saugų finansavimą yra lemiama išankstinė investicijų ir augimo sąlyga; mano, kad dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis smulkiojo verslo aktas ir jo tikslai šiuo metu svarbūs kaip niekad, nes MVĮ teikia nepanaudotą ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo bei išlaikymo potencialą, taip pat suteikia galimybę politiniams vadovams sustiprinti pasitikėjimą Europos verslo sektoriuje;

| 16. | atkreipia dėmesį, kad siekiančiai tvaraus augimo Europai reikia sveikos, dinamiškos ir kvalifikuotos darbo jėgos; ir kad, deja, tam kenkia, inter alia, neigiamas gyventojų augimas daugumoje valstybių narių; mano, kad veiksminga vaikų priežiūros infrastruktūra, dėl kurios susitarta 2002 m. kovo 15–16 d. Barselonoje vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo metu, yra svarbus veiksnys derinant darbą ir šeiminį gyvenimą; mano, kad užtikrinus išvystytą, šeimos reikmėmis grindžiamą, vaiko priežiūrą, moteriai ir vyrui lengviau dirbti ir rūpintis šeima; pabrėžia, kad didėjantis moterų užimtumas ne tik kelia visos ekonomikos augimą, bet taip pat prisideda prie demografinių problemų, kurias šiandien patiria Europa, mažinimo; mano, kad siekiant gauti didesnį turimos darbo jėgos potencialą, būtina skatinti kartų solidarumą; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį, kad siekiančiai tvaraus augimo Europai reikia sveikos, dinamiškos ir kvalifikuotos darbo jėgos; ir kad, deja, tam kenkia, inter alia, neigiamas gyventojų augimas daugumoje valstybių narių; mano, kad veiksminga vaikų priežiūros infrastruktūra, dėl kurios susitarta 2002 m. kovo 15–16 d. Barselonoje vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo metu, yra svarbus veiksnys derinant darbą ir šeiminį gyvenimą; mano, kad užtikrinus išvystytą, šeimos reikmėmis grindžiamą, vaiko priežiūrą, moteriai ir vyrui lengviau dirbti ir rūpintis šeima; pabrėžia, kad didėjantis moterų užimtumas ne tik kelia visos ekonomikos augimą, bet taip pat prisideda prie demografinių problemų, kurias šiandien patiria Europa, mažinimo; mano, kad siekiant gauti didesnį turimos darbo jėgos potencialą, būtina skatinti kartų solidarumą;

| 17. | nepaisant to, ragina valstybes nares atnaujinti savo imigracijos politiką ir, remiantis Jungtinių Amerikos Valstijų patirtimi šioje srityje, visų pirma siekti tikslingai pritraukti aukštos kvalifikacijos imigrantus, kurie atitiktų Europos darbo rinkos reikalavimus, ir stengtis bendradarbiauti su kilmės šalimis, kad būtų išvengta protų nutekėjimo; mano, kad vykdant švietimo politiką turėtų būti labiau siekiama pritraukti užsienio mokslininkus tyrėjus ir studentus, kurie liktų Europos Sąjungoje ilgesniam laikui (pvz., 2007–2012 m. „Erasmus Mondus“ programa); mano, kad siekiant sukurti pirmaujančią pasaulyje žiniomis grindžiamą ekonomiką privalu, kad, visos valstybės narės užtikrintų ir saugotų pagrindines oficialių migrantų teises bei suteiktų jiems informacijos apie bendras Europos vertybes ir gerbtų kultūrų įvairovę; |
| --- | --- |

17.

nepaisant to, ragina valstybes nares atnaujinti savo imigracijos politiką ir, remiantis Jungtinių Amerikos Valstijų patirtimi šioje srityje, visų pirma siekti tikslingai pritraukti aukštos kvalifikacijos imigrantus, kurie atitiktų Europos darbo rinkos reikalavimus, ir stengtis bendradarbiauti su kilmės šalimis, kad būtų išvengta protų nutekėjimo; mano, kad vykdant švietimo politiką turėtų būti labiau siekiama pritraukti užsienio mokslininkus tyrėjus ir studentus, kurie liktų Europos Sąjungoje ilgesniam laikui (pvz., 2007–2012 m. „Erasmus Mondus“ programa); mano, kad siekiant sukurti pirmaujančią pasaulyje žiniomis grindžiamą ekonomiką privalu, kad, visos valstybės narės užtikrintų ir saugotų pagrindines oficialių migrantų teises bei suteiktų jiems informacijos apie bendras Europos vertybes ir gerbtų kultūrų įvairovę;

Piliečių poreikiai ir būtina reakcija

| 18. | pabrėžia, kad dėl dabartinės krizės Bendrijos Lisabonos programoje yra keletas pagrindinių prioritetų, kurių Europos institucijos turėtų siekti ypač skubiai: skatindamos regioninį ir vietos konkurencingumą, laikydamosi konkurencijos teisės aktų nuostatų bei skatindamos vartotojų politiką siekiant veiksmingesnio ir teisingo rinkų veikimo ir išnaudojant visus bendros rinkos privalumus, ypač mažmeninės prekybos ir kitų paslaugų srityje; pagreitinti Smulkiojo verslo akto, visų pirma 2000 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/35/EB dėl kovos su pavėluotu mokėjimu komerciniuose sandoriuose (5) ir 2008 m. birželio 25 d. Komisijos pasiūlymą, siekiant priimti Tarybos reglamentą dėl Europos privačiosios bendrovės statuto (COM(2008)0396), įgyvendinimą; kuo greičiau įgyvendinti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir vadinamuosius penktosios laisvės pasiūlymus, kad būtų pagerintas laisvas žinių ir naujovių judėjimas skatinant žinių perdavimą švietimo, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos bei pramonės gamybos srityse; patvirtinti rentabilų Bendrijos patentų ir ES patentų teismo sistemą, kuri labai padidintų Europos įmonių konkurencingumą, palengvintų bendrovių prieigą prie finansavimo ir skatintų naujoves; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad dėl dabartinės krizės Bendrijos Lisabonos programoje yra keletas pagrindinių prioritetų, kurių Europos institucijos turėtų siekti ypač skubiai: skatindamos regioninį ir vietos konkurencingumą, laikydamosi konkurencijos teisės aktų nuostatų bei skatindamos vartotojų politiką siekiant veiksmingesnio ir teisingo rinkų veikimo ir išnaudojant visus bendros rinkos privalumus, ypač mažmeninės prekybos ir kitų paslaugų srityje; pagreitinti Smulkiojo verslo akto, visų pirma 2000 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/35/EB dėl kovos su pavėluotu mokėjimu komerciniuose sandoriuose (5) ir 2008 m. birželio 25 d. Komisijos pasiūlymą, siekiant priimti Tarybos reglamentą dėl Europos privačiosios bendrovės statuto (COM(2008)0396), įgyvendinimą; kuo greičiau įgyvendinti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir vadinamuosius penktosios laisvės pasiūlymus, kad būtų pagerintas laisvas žinių ir naujovių judėjimas skatinant žinių perdavimą švietimo, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos bei pramonės gamybos srityse; patvirtinti rentabilų Bendrijos patentų ir ES patentų teismo sistemą, kuri labai padidintų Europos įmonių konkurencingumą, palengvintų bendrovių prieigą prie finansavimo ir skatintų naujoves;

| 19. | mano, kad Europos Sąjunga turi siekti bendro pagrindinio tikslo: sukurti užimtumo galimybių ir tokiu būdu neleisti masinio nedarbo; mano, kad šis tikslas turėtų apspręsti Europos ekonomikos atkūrimo plano apimtį ir sudėtines dalis; mano, kad siekiant, kad Europos ekonomikos atkūrimo planas ir jį papildančios priemonės padarytų kuo geresnį poveikį Europos darbo rinkoms, būtina laikytis solidarumo principo; pabrėžia, kad reikia dėti papildomų pastangų siekiant remti pažeidžiamiausias visuomenės grupes; |
| --- | --- |

19.

mano, kad Europos Sąjunga turi siekti bendro pagrindinio tikslo: sukurti užimtumo galimybių ir tokiu būdu neleisti masinio nedarbo; mano, kad šis tikslas turėtų apspręsti Europos ekonomikos atkūrimo plano apimtį ir sudėtines dalis; mano, kad siekiant, kad Europos ekonomikos atkūrimo planas ir jį papildančios priemonės padarytų kuo geresnį poveikį Europos darbo rinkoms, būtina laikytis solidarumo principo; pabrėžia, kad reikia dėti papildomų pastangų siekiant remti pažeidžiamiausias visuomenės grupes;

| 20. | labai pritaria darbo rinkos politikai, kuria skatinamas visų asmenų patekimas į darbo rinką ir visą gyvenimą trunkantis mokymasis; ragina valstybes nares ir socialinius partnerius siekti naujoviškų susitarimų, kad visi žmonės turėtų darbą; be kita ko, pritaria, kad būtų sumažinti socialiniai mokesčiai mažesnėms pajamoms siekiant skatinti mažiau kvalifikuotų darbuotojų užimtumą ir kad būtų taikomi naujoviški sprendimai (pvz., taikomos sistemos, kuriomis būtų iš dalies subsidijuojamos namų ūkių ir vaikų priežiūros darbuotojų socialinio draudimo įmokos (angl. „service cheques“) ir kuriomis būtų padedama labiausiai pažeidžiamiems darbuotojams gauti darbus, teikiant subsidijas), kurie jau sėkmingai pradėti taikyti kai kuriose ES šalyse; tikisi šioje srityje keistis pažangiąja patirtimi; |
| --- | --- |

20.

labai pritaria darbo rinkos politikai, kuria skatinamas visų asmenų patekimas į darbo rinką ir visą gyvenimą trunkantis mokymasis; ragina valstybes nares ir socialinius partnerius siekti naujoviškų susitarimų, kad visi žmonės turėtų darbą; be kita ko, pritaria, kad būtų sumažinti socialiniai mokesčiai mažesnėms pajamoms siekiant skatinti mažiau kvalifikuotų darbuotojų užimtumą ir kad būtų taikomi naujoviški sprendimai (pvz., taikomos sistemos, kuriomis būtų iš dalies subsidijuojamos namų ūkių ir vaikų priežiūros darbuotojų socialinio draudimo įmokos (angl. „service cheques“) ir kuriomis būtų padedama labiausiai pažeidžiamiems darbuotojams gauti darbus, teikiant subsidijas), kurie jau sėkmingai pradėti taikyti kai kuriose ES šalyse; tikisi šioje srityje keistis pažangiąja patirtimi;

| 21. | pabrėžia, kad reikia didinti vartotojų apsaugos taisyklių efektyvumą, kad būtų patenkinti Sąjungos piliečių lūkesčiai, ypač susiję su finansiniais produktais; ragina valstybes nares parengti politikos priemones, kuriomis būtų remiami labiausiai nuo finansinės krizės nukentėję asmenys; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad reikia didinti vartotojų apsaugos taisyklių efektyvumą, kad būtų patenkinti Sąjungos piliečių lūkesčiai, ypač susiję su finansiniais produktais; ragina valstybes nares parengti politikos priemones, kuriomis būtų remiami labiausiai nuo finansinės krizės nukentėję asmenys;

| 22. | pabrėžia, kad svarbu nedelsiant užtikrinti laisvą judėjimą ir judumą darbo rinkoje, ir kartu primygtinai reikalauja užtikrinti, kad už vienodą darbą būtų vienodai atlyginama ir kad būtų visapusiškai laikomasi kolektyvinės sutarties ir gerbiamos profsąjungos, taip pat jų teisė imtis kolektyvinių veiksmų; pabrėžia, kad panaikinus judumo kliūtis Europos darbo rinkoje bus užtikrinta didesnė Europos darbo jėgos apsauga; pažymi, kad Europos Sąjunga turi stengtis paaiškinti piliečiams, kokių privalumų turi strategija, veiksmingai suderinanti plėtrą, integraciją, solidarumą ir darbo jėgos judumą; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad svarbu nedelsiant užtikrinti laisvą judėjimą ir judumą darbo rinkoje, ir kartu primygtinai reikalauja užtikrinti, kad už vienodą darbą būtų vienodai atlyginama ir kad būtų visapusiškai laikomasi kolektyvinės sutarties ir gerbiamos profsąjungos, taip pat jų teisė imtis kolektyvinių veiksmų; pabrėžia, kad panaikinus judumo kliūtis Europos darbo rinkoje bus užtikrinta didesnė Europos darbo jėgos apsauga; pažymi, kad Europos Sąjunga turi stengtis paaiškinti piliečiams, kokių privalumų turi strategija, veiksmingai suderinanti plėtrą, integraciją, solidarumą ir darbo jėgos judumą;

| 23. | pažymi, kad kai kurios valstybės narės įvedė minimalaus atlyginimo koncepciją; siūlo, kad ir kitos valstybės narės išnagrinėtų šią patirtį ir ja pasinaudotų; ragina valstybes nares visiems sudaryti sąlygas dalyvauti socialiniame ir ekonominiame gyvenime, ypač kai tai susiję su teisės aktais, kuriuose nustatomas minimalus atlyginimas, arba bet kokiais kitais teisiškai įpareigojančiais ir bendrai privalomais susitarimais, arba kolektyviniais susitarimais, priimtais vadovaujantis nacionalinėmis tradicijomis, kuriuos taikant būtų užtikrinama, kad visą dieną dirbantys asmenys galėtų pragyventi iš gaunamų pajamų; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad kai kurios valstybės narės įvedė minimalaus atlyginimo koncepciją; siūlo, kad ir kitos valstybės narės išnagrinėtų šią patirtį ir ja pasinaudotų; ragina valstybes nares visiems sudaryti sąlygas dalyvauti socialiniame ir ekonominiame gyvenime, ypač kai tai susiję su teisės aktais, kuriuose nustatomas minimalus atlyginimas, arba bet kokiais kitais teisiškai įpareigojančiais ir bendrai privalomais susitarimais, arba kolektyviniais susitarimais, priimtais vadovaujantis nacionalinėmis tradicijomis, kuriuos taikant būtų užtikrinama, kad visą dieną dirbantys asmenys galėtų pragyventi iš gaunamų pajamų;

| 24. | mano, kad finansinė krizė sudaro galimybes atlikti reikalingas reformas, didžiausią dėmesį skiriant patikimiems pagrindiniams ekonomikos principams nuo tinkamų investicijų į švietimą ir įgūdžių įgijimą iki viešųjų finansų kokybės ir aplinkos, kurioje būtų skatinamos naujovės ir darbo vietų kūrimas; mano, kad tvarus augimas ir darbo vietų kūrimas Europos Sąjungoje vis labiau priklauso nuo pažangos ir naujovių, kaip pagrindinių Europos konkurencingumo variklių; |
| --- | --- |

24.

mano, kad finansinė krizė sudaro galimybes atlikti reikalingas reformas, didžiausią dėmesį skiriant patikimiems pagrindiniams ekonomikos principams nuo tinkamų investicijų į švietimą ir įgūdžių įgijimą iki viešųjų finansų kokybės ir aplinkos, kurioje būtų skatinamos naujovės ir darbo vietų kūrimas; mano, kad tvarus augimas ir darbo vietų kūrimas Europos Sąjungoje vis labiau priklauso nuo pažangos ir naujovių, kaip pagrindinių Europos konkurencingumo variklių;

| 25. | ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares imtis skubių priemonių augimui skatinti ir darbo vietoms kurti bei paklausai ir vartotojų pasitikėjimui didinti; mano, kad, atsižvelgiant į šias aplinkybes, itin svarbu parengti pažangiojo augimo iniciatyvą, kurioje didžiausias dėmesys būtų skiriamas Lisabonos strategijos tikslams, pvz., investicijoms į vadinamąjį žinių trikampį (kurį sudaro švietimas, moksliniai tyrimai ir naujovės), ekologines technologijas, energijos vartojimo efektyvumą, tvarią infrastruktūrą ir ryšių technologijas; atkreipia dėmesį į sinerginį tokios iniciatyvos poveikį būsimo konkurencingumo, darbo rinkos ir aplinkos bei išteklių apsaugos atžvilgiu; |
| --- | --- |

25.

ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares imtis skubių priemonių augimui skatinti ir darbo vietoms kurti bei paklausai ir vartotojų pasitikėjimui didinti; mano, kad, atsižvelgiant į šias aplinkybes, itin svarbu parengti pažangiojo augimo iniciatyvą, kurioje didžiausias dėmesys būtų skiriamas Lisabonos strategijos tikslams, pvz., investicijoms į vadinamąjį žinių trikampį (kurį sudaro švietimas, moksliniai tyrimai ir naujovės), ekologines technologijas, energijos vartojimo efektyvumą, tvarią infrastruktūrą ir ryšių technologijas; atkreipia dėmesį į sinerginį tokios iniciatyvos poveikį būsimo konkurencingumo, darbo rinkos ir aplinkos bei išteklių apsaugos atžvilgiu;

| 26. | pabrėžia, kad valstybės narės turėtų tęsti darbo rinkų reformas, siekdamos sukurti daugiau darbo vietų, ir toliau pertvarkyti švietimo sistemas, kad padėtų kelti kvalifikaciją; mano, kad valstybės narės taip pat turėtų toliau dėti pastangas ir daugiau investuoti į švietimą bei taip skatinti produktyvumo augimą; be to, pabrėžia, kad norint įgyvendinti naujovių ir jų platinimo uždavinius, taip pat užtikrinti darbo jėgos galimybes įsidarbinti bei jos lankstumą turi būti tobulinamas švietimas ir mokymas, taip pat mokymasis visą gyvenimą; vis dėlto, akivaizdu, kad Europoje investicijos į žmogiškąjį kapitalą vis dar nepakankamos kuriant žinių ekonomiką; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad valstybės narės turėtų tęsti darbo rinkų reformas, siekdamos sukurti daugiau darbo vietų, ir toliau pertvarkyti švietimo sistemas, kad padėtų kelti kvalifikaciją; mano, kad valstybės narės taip pat turėtų toliau dėti pastangas ir daugiau investuoti į švietimą bei taip skatinti produktyvumo augimą; be to, pabrėžia, kad norint įgyvendinti naujovių ir jų platinimo uždavinius, taip pat užtikrinti darbo jėgos galimybes įsidarbinti bei jos lankstumą turi būti tobulinamas švietimas ir mokymas, taip pat mokymasis visą gyvenimą; vis dėlto, akivaizdu, kad Europoje investicijos į žmogiškąjį kapitalą vis dar nepakankamos kuriant žinių ekonomiką;

| 27. | pabrėžia, kad dabartinė krizė neturi tapti pretekstu atidėti labai reikalingą išlaidų perorientavimą į investicijas ekologiniams klausimams spręsti, o turėtų būti suprantama kaip papildoma paskata toliau siekti itin reikalingo pramonės ekologiškumo; įsitikinęs, kad klimato kaitos problemos sprendimo ekonominis aspektas aiškus ir kad imantis bet kokių priemonių atidėti reikalingus veiksmus išlaidos galų gale dar labiau padidės; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad dabartinė krizė neturi tapti pretekstu atidėti labai reikalingą išlaidų perorientavimą į investicijas ekologiniams klausimams spręsti, o turėtų būti suprantama kaip papildoma paskata toliau siekti itin reikalingo pramonės ekologiškumo; įsitikinęs, kad klimato kaitos problemos sprendimo ekonominis aspektas aiškus ir kad imantis bet kokių priemonių atidėti reikalingus veiksmus išlaidos galų gale dar labiau padidės;

| 28. | ragina valstybes nares persvarstyti savo biudžetus ir investuoti į pažangiojo augimo projektus, kartu visapusiškai pasinaudojant persvarstytu Stabilumo ir augimo paktu; |
| --- | --- |

28.

ragina valstybes nares persvarstyti savo biudžetus ir investuoti į pažangiojo augimo projektus, kartu visapusiškai pasinaudojant persvarstytu Stabilumo ir augimo paktu;

| 29. | pabrėžia, kad įvairių valstybių narių ekonomika yra glaudžiai tarpusavyje susijusi; todėl pabrėžia, kad būtinas efektyvesnis koordinavimas ir tobulesnis valdymas ir kad tai dar labiau reikalinga krizės laikais; atkreipia dėmesį, kad labiausiai aktyvesnio bendradarbiavimo reikia euro zonoje; atkreipia dėmesį į savo rezoliucijoje dėl EPS@10 pateiktas rekomendacijas; tikisi, kad Komisija pateiks aiškias ir tvirtas gaires dėl geriau koordinuoto valstybių narių požiūrio; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad įvairių valstybių narių ekonomika yra glaudžiai tarpusavyje susijusi; todėl pabrėžia, kad būtinas efektyvesnis koordinavimas ir tobulesnis valdymas ir kad tai dar labiau reikalinga krizės laikais; atkreipia dėmesį, kad labiausiai aktyvesnio bendradarbiavimo reikia euro zonoje; atkreipia dėmesį į savo rezoliucijoje dėl EPS@10 pateiktas rekomendacijas; tikisi, kad Komisija pateiks aiškias ir tvirtas gaires dėl geriau koordinuoto valstybių narių požiūrio;

| 30. | yra įsitikinęs, kad sprendimas atsisakyti kovoti su klimato kaita ir atidėti investicijas į aplinkos apsaugą vėlesniam laikui – tai nedovanotina klaida, kurios poveikis bus juntamas tuoj pat ir kuri taip pat turės įtakos būsimoms kartoms; |
| --- | --- |

30.

yra įsitikinęs, kad sprendimas atsisakyti kovoti su klimato kaita ir atidėti investicijas į aplinkos apsaugą vėlesniam laikui – tai nedovanotina klaida, kurios poveikis bus juntamas tuoj pat ir kuri taip pat turės įtakos būsimoms kartoms;

Europos veiksmų apimtis

| 31. | pabrėžia būtinybę sustiprinti Europos ir nacionalinių ekonomikos atkūrimo planų socialinį aspektą; ragina Komisiją stebėti ir teikti pasiūlymus dėl finansų krizės poveikio, ypač poveikio socialinei atskirčiai, skurdui ir pensijoms, iki pat 2009 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikimo; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia būtinybę sustiprinti Europos ir nacionalinių ekonomikos atkūrimo planų socialinį aspektą; ragina Komisiją stebėti ir teikti pasiūlymus dėl finansų krizės poveikio, ypač poveikio socialinei atskirčiai, skurdui ir pensijoms, iki pat 2009 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikimo;

| 32. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad pagal Europos socialinio fondo pagrindinė finansavimo sistema būtų iš esmės skirta tikslui perkvalifikuoti darbuotojus ir gerinti jų galimybes įsidarbinti, taip pat socialinės įtraukties veiksmams, siekiant įveikti blogiausias krizės socialines pasekmes; dar kartą pabrėžia, kad dėmesys pirmiausia turėtų būti skiriamas tiems, kurie labiausiai nutolę nuo darbo rinkos; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad pagal Europos socialinio fondo pagrindinė finansavimo sistema būtų iš esmės skirta tikslui perkvalifikuoti darbuotojus ir gerinti jų galimybes įsidarbinti, taip pat socialinės įtraukties veiksmams, siekiant įveikti blogiausias krizės socialines pasekmes; dar kartą pabrėžia, kad dėmesys pirmiausia turėtų būti skiriamas tiems, kurie labiausiai nutolę nuo darbo rinkos;

| 33. | pabrėžia, kad Europos reikia aplinką tausojančio „naujojo sandorio“, kuris taip pat padėtų spręsti ekonominę, ekologinę ir socialinę krizę; kuriant darbo vietas gamybos ir su pramone susijusiuose sektoriuose, kartu būtina labai daug investuoti į socialines paslaugas, visų pirma į švietimą ir sveikatos apsaugą ir sukurti geresnes mūsų vaikų ir studentų mokymosi sąlygas, padidinti mokytojų skaičių ir pagerinti fizines mokymosi sąlygas, nes tai investicijos, kurios ateityje atsipirks; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad Europos reikia aplinką tausojančio „naujojo sandorio“, kuris taip pat padėtų spręsti ekonominę, ekologinę ir socialinę krizę; kuriant darbo vietas gamybos ir su pramone susijusiuose sektoriuose, kartu būtina labai daug investuoti į socialines paslaugas, visų pirma į švietimą ir sveikatos apsaugą ir sukurti geresnes mūsų vaikų ir studentų mokymosi sąlygas, padidinti mokytojų skaičių ir pagerinti fizines mokymosi sąlygas, nes tai investicijos, kurios ateityje atsipirks;

| 34. | atkreipia dėmesį į tai, kad tausojančio „naujojo sandorio“ investicijomis taip pat turėtų būti siekiama tausaus pelno ir naudojamų išteklių, išskyrus naftą („svarbių išteklių“), pakeitimo kitais šaltiniais, nes artimiausioje ateityje jų pradės trūkti ir tai turės neigiamos įtakos tam tikrų sektorių, pvz., informacijos, ryšių ir pramogų pramonės, vystymuisi; pažymi, kad remiantis naujausiais tyrimais naudojant minėtus išteklius galima gauti daug tausios naudos ir taip sumažinti atliekas, sąnaudas ir priklausomybę nuo įprastų išteklių; |
| --- | --- |

34.

atkreipia dėmesį į tai, kad tausojančio „naujojo sandorio“ investicijomis taip pat turėtų būti siekiama tausaus pelno ir naudojamų išteklių, išskyrus naftą („svarbių išteklių“), pakeitimo kitais šaltiniais, nes artimiausioje ateityje jų pradės trūkti ir tai turės neigiamos įtakos tam tikrų sektorių, pvz., informacijos, ryšių ir pramogų pramonės, vystymuisi; pažymi, kad remiantis naujausiais tyrimais naudojant minėtus išteklius galima gauti daug tausios naudos ir taip sumažinti atliekas, sąnaudas ir priklausomybę nuo įprastų išteklių;

| 35. | pabrėžia, kad energetikos srityje šiuo metu Europa priklauso nuo iškastinio kuro, kuris yra pagrindinis jos energijos šaltinis; mano, kad nors būtina sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, tačiau kartu būtina pasiekti Europos energetinį saugumą; tiki, kad tai reiškia, jog reikia įvairinti iškastinio kuro šaltinius, kartu stengiantis išlaikyti priimtinas energijos kainas; mano, kad būtina atverti valstybių narių energetikos sektorius ir pasiekti tikrąją konkurenciją; mano, kad būtina pagerinti energetinį efektyvumą pasitelkus mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą bei propaguojant pažangiąją patirtį; mano, kad kadangi ateityje naftos ir dujų kainos bus didelės, Europa turėtų gebėti sumažinti šių kainų poveikį; mano, kad taip pat Europa turėtų kruopščiai apsvarstyti posūkį link vidaus rinkos, veiksmingiau paskirstyti energiją ES ir priešintis priklausomybei nuo energijos, gaunamos už Sąjungos ribų; mano, kad, būtina padidinti iš atsinaujinančių šaltinių gaunamos energijos dalį siekiant sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro; mano, kad reikėtų stiprinti mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą šioje srityje ir turėtų būti teikiama pirmenybė įvairiems vietos lygmens sprendimams, siekiant kuo geriau pasinaudoti turimais atsinaujinančiais energijos šaltiniais; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad energetikos srityje šiuo metu Europa priklauso nuo iškastinio kuro, kuris yra pagrindinis jos energijos šaltinis; mano, kad nors būtina sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, tačiau kartu būtina pasiekti Europos energetinį saugumą; tiki, kad tai reiškia, jog reikia įvairinti iškastinio kuro šaltinius, kartu stengiantis išlaikyti priimtinas energijos kainas; mano, kad būtina atverti valstybių narių energetikos sektorius ir pasiekti tikrąją konkurenciją; mano, kad būtina pagerinti energetinį efektyvumą pasitelkus mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą bei propaguojant pažangiąją patirtį; mano, kad kadangi ateityje naftos ir dujų kainos bus didelės, Europa turėtų gebėti sumažinti šių kainų poveikį; mano, kad taip pat Europa turėtų kruopščiai apsvarstyti posūkį link vidaus rinkos, veiksmingiau paskirstyti energiją ES ir priešintis priklausomybei nuo energijos, gaunamos už Sąjungos ribų; mano, kad, būtina padidinti iš atsinaujinančių šaltinių gaunamos energijos dalį siekiant sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro; mano, kad reikėtų stiprinti mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą šioje srityje ir turėtų būti teikiama pirmenybė įvairiems vietos lygmens sprendimams, siekiant kuo geriau pasinaudoti turimais atsinaujinančiais energijos šaltiniais;

| 36. | pažymi, kad Europos Sąjunga vis dar atsilieka nuo JAV naujovių kūrimo tempo; pabrėžia, kad naujovės gali užtikrinti greitą Europos ekonomikos atkūrimą suteikdamos santykinį privalumą pasaulinėse rinkose; atkreipia dėmesį į tai, kad ekonomikos nuosmukio laikotarpiais įprasta mažiau lėšų skirti moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai, tačiau tai neteisingas požiūris, nes visiškai priešingas tam, ką reikėtų daryti; tiki, kad didesnės investicijos į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą bei švietimą didina našumą, o kartu ir augimą; ragina investuoti į mokslinius tyrimus ir mokslą siekiant 3 proc. BVP tikslo; pabrėžia, kad ES biudžete turi būti numatyta didesnė moksliniams tyrimams skirta išlaidų dalis; valstybės narės turėtų padidinti ar bent jau įvykdyti savo investicijų į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą įsipareigojimus, taip pat jos turėtų remti privataus sektoriaus investicijas į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą pasitelkusios fiskalines priemones, paskolų garantijas, regionines partnerių grupes ir kompetencijos centrus ir bet kurias kitas įmanomas priemones, kurios gali padėti pasiekti šį tikslą; mano, jog suaugusiųjų švietimui ir visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi turėtų būti teikiama pirmenybė visais politikos lygmenimis, nes šie veiksmai didina darbo našumą ir kartu suteikia būtinus įgūdžius norint patekti į darbo rinką ir išsilaikyti itin konkurencingose užimtumo srityse; |
| --- | --- |

36.

pažymi, kad Europos Sąjunga vis dar atsilieka nuo JAV naujovių kūrimo tempo; pabrėžia, kad naujovės gali užtikrinti greitą Europos ekonomikos atkūrimą suteikdamos santykinį privalumą pasaulinėse rinkose; atkreipia dėmesį į tai, kad ekonomikos nuosmukio laikotarpiais įprasta mažiau lėšų skirti moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai, tačiau tai neteisingas požiūris, nes visiškai priešingas tam, ką reikėtų daryti; tiki, kad didesnės investicijos į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą bei švietimą didina našumą, o kartu ir augimą; ragina investuoti į mokslinius tyrimus ir mokslą siekiant 3 proc. BVP tikslo; pabrėžia, kad ES biudžete turi būti numatyta didesnė moksliniams tyrimams skirta išlaidų dalis; valstybės narės turėtų padidinti ar bent jau įvykdyti savo investicijų į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą įsipareigojimus, taip pat jos turėtų remti privataus sektoriaus investicijas į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą pasitelkusios fiskalines priemones, paskolų garantijas, regionines partnerių grupes ir kompetencijos centrus ir bet kurias kitas įmanomas priemones, kurios gali padėti pasiekti šį tikslą; mano, jog suaugusiųjų švietimui ir visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi turėtų būti teikiama pirmenybė visais politikos lygmenimis, nes šie veiksmai didina darbo našumą ir kartu suteikia būtinus įgūdžius norint patekti į darbo rinką ir išsilaikyti itin konkurencingose užimtumo srityse;

| 37. | atkreipia dėmesį, kad prasidedant dvidešimt pirmajam amžiui technikos ir telekomunikacijų priemonės suteikė globalizacijos jėgoms ligi šiol neįsivaizduojamą mastą, šios priemonės suliejo komunikacijas ir darbo rinkas ir prisidėjo prie pavyzdžio neturinčių naujovių laikotarpio, dėl šių priemonių ekonomika tapo daug našesnė, taip pat šios priemonės sujungė pasaulio piliečius; todėl mano, kad didindama ekonomikos galią ir poveikį ekonomikai, dar labiau atverdama telekomunikacijų, energetikos, mokslinių tyrimų ir paslaugų rinkas, Europos Sąjunga gali šios ekonominės sumaišties metu tapti stipresne ir pagerinti savo sveikatos apsaugos kokybę bei padidinti jos prieinamumą, pasiekti pažangos klimatui palankios energetikos vystymo ir plėtotės srityje, pagerinti švietimą valstybėse narėse ir paskatinti Europos Sąjungos tapimą pasaulio lydere technologijos ir taikomųjų technologijos naujovių srityse; pabrėžia, kad žiniomis grindžiamai ekonomikai kurti reikalinga aukštos kokybės paslaugų plėtotė ir plačiajuosčio ryšio strategija, kuria remiantis būtų galima pagreitinti tinklų atnaujinimą ir plėtrą; mano, kad Europos ekonomikos atkūrimo plane Komisijos pateiktas pasiūlymas iki 2010 m. sukurti visa apimantį plačiajuosčio ryšio tinklą yra būtinas žingsnis tam, kad Europos Sąjunga galėtų išlaikyti savo konkurencingumą; |
| --- | --- |

37.

atkreipia dėmesį, kad prasidedant dvidešimt pirmajam amžiui technikos ir telekomunikacijų priemonės suteikė globalizacijos jėgoms ligi šiol neįsivaizduojamą mastą, šios priemonės suliejo komunikacijas ir darbo rinkas ir prisidėjo prie pavyzdžio neturinčių naujovių laikotarpio, dėl šių priemonių ekonomika tapo daug našesnė, taip pat šios priemonės sujungė pasaulio piliečius; todėl mano, kad didindama ekonomikos galią ir poveikį ekonomikai, dar labiau atverdama telekomunikacijų, energetikos, mokslinių tyrimų ir paslaugų rinkas, Europos Sąjunga gali šios ekonominės sumaišties metu tapti stipresne ir pagerinti savo sveikatos apsaugos kokybę bei padidinti jos prieinamumą, pasiekti pažangos klimatui palankios energetikos vystymo ir plėtotės srityje, pagerinti švietimą valstybėse narėse ir paskatinti Europos Sąjungos tapimą pasaulio lydere technologijos ir taikomųjų technologijos naujovių srityse; pabrėžia, kad žiniomis grindžiamai ekonomikai kurti reikalinga aukštos kokybės paslaugų plėtotė ir plačiajuosčio ryšio strategija, kuria remiantis būtų galima pagreitinti tinklų atnaujinimą ir plėtrą; mano, kad Europos ekonomikos atkūrimo plane Komisijos pateiktas pasiūlymas iki 2010 m. sukurti visa apimantį plačiajuosčio ryšio tinklą yra būtinas žingsnis tam, kad Europos Sąjunga galėtų išlaikyti savo konkurencingumą;

| 38. | ragina daugiau dėmesio skirti Komisijos 2001 m. lapkričio 21 d. Baltajai knygai jaunimo klausimais (COM(2001)0681) ir Europos Tarybos 2005 m. kovo 22–23 d. priimtam Europos jaunimo paktui, kaip priemonėms, padedančioms įgyvendinti Lisabonos strategijos tikslus; mano, kad Komisija, rengdama pasiūlymus dėl teisės aktų, turėtų atsižvelgti į jaunimui daromą poveikį ir įtraukti į pasiūlymus struktūrinių dialogų su jaunimo organizacijomis rezultatus; taip pat mano, kad valstybės narės, įgyvendindamos Lisabonos nacionalines reformos programas, turėtų kreipti dėmesį į jaunimo problemas, o vykdydamos įvairios srities politiką atsižvelgti į jaunimui rūpimus klausimus; persvarstant pagrindinius Bolonės proceso po 2010 m. tikslus, pirmenybė turėtų būti teikiama didesniam studentų mobilumui ir įvairių švietimo sistemų kokybei, taip pat reikia imtis veiksmų įvairiose politikos srityse; pabrėžia, kad siekiant sukurti tikrąją Europos aukštojo švietimo erdvę reikia atkreipti dėmesį į tai, kad įvairūs mobilumo aspektai apima platesnę nei aukštojo mokslo sritį, jie susiję su socialiniais reikalais, finansais, imigracijos ir vizų politika; |
| --- | --- |

38.

ragina daugiau dėmesio skirti Komisijos 2001 m. lapkričio 21 d. Baltajai knygai jaunimo klausimais (COM(2001)0681) ir Europos Tarybos 2005 m. kovo 22–23 d. priimtam Europos jaunimo paktui, kaip priemonėms, padedančioms įgyvendinti Lisabonos strategijos tikslus; mano, kad Komisija, rengdama pasiūlymus dėl teisės aktų, turėtų atsižvelgti į jaunimui daromą poveikį ir įtraukti į pasiūlymus struktūrinių dialogų su jaunimo organizacijomis rezultatus; taip pat mano, kad valstybės narės, įgyvendindamos Lisabonos nacionalines reformos programas, turėtų kreipti dėmesį į jaunimo problemas, o vykdydamos įvairios srities politiką atsižvelgti į jaunimui rūpimus klausimus; persvarstant pagrindinius Bolonės proceso po 2010 m. tikslus, pirmenybė turėtų būti teikiama didesniam studentų mobilumui ir įvairių švietimo sistemų kokybei, taip pat reikia imtis veiksmų įvairiose politikos srityse; pabrėžia, kad siekiant sukurti tikrąją Europos aukštojo švietimo erdvę reikia atkreipti dėmesį į tai, kad įvairūs mobilumo aspektai apima platesnę nei aukštojo mokslo sritį, jie susiję su socialiniais reikalais, finansais, imigracijos ir vizų politika;

| 39. | mano, kad vidutiniu laikotarpiu finansų priežiūros struktūros perkėlimas į Europos lygmenį, veiksmingos konkurencijos taisyklės, tinkamas reglamentavimas ir didesnis finansų rinkos skaidrumas yra itin svarbūs siekiant išvengti dabartinės krizės pasikartojimo; laikosi nuomonės, kad integruota, išsami (aprėpianti visus finansų sektorius) ir darni priežiūros sistema, visų pirma užtikrinanti nuoseklų požiūrį reguliuojant tarptautinio masto finansinės rizikos sklaidą, veikianti pagal suderintus teisės aktus, sumažintų atitikties išlaidas tais atvejais, kai veikla vykdoma keliose jurisdikcijose; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl esamos priežiūros struktūros koregavimo pagal šiuos principus; nepaisant jau minėtų priemonių, ragina valstybes nares vidutiniu laikotarpiu grįžti prie proporcingo valstybinio finansavimo ir todėl prašo valstybes nares išaiškinti, kaip jos galės pasiekti šį tikslą; |
| --- | --- |

39.

mano, kad vidutiniu laikotarpiu finansų priežiūros struktūros perkėlimas į Europos lygmenį, veiksmingos konkurencijos taisyklės, tinkamas reglamentavimas ir didesnis finansų rinkos skaidrumas yra itin svarbūs siekiant išvengti dabartinės krizės pasikartojimo; laikosi nuomonės, kad integruota, išsami (aprėpianti visus finansų sektorius) ir darni priežiūros sistema, visų pirma užtikrinanti nuoseklų požiūrį reguliuojant tarptautinio masto finansinės rizikos sklaidą, veikianti pagal suderintus teisės aktus, sumažintų atitikties išlaidas tais atvejais, kai veikla vykdoma keliose jurisdikcijose; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl esamos priežiūros struktūros koregavimo pagal šiuos principus; nepaisant jau minėtų priemonių, ragina valstybes nares vidutiniu laikotarpiu grįžti prie proporcingo valstybinio finansavimo ir todėl prašo valstybes nares išaiškinti, kaip jos galės pasiekti šį tikslą;

| 40. | remia G20 Europos narių sprendimą, priimtą 2009 m. vasario pabaigoje Berlyne, „imtis galutinių veiksmų prieš mokesčių rojus“ ir nebendradarbiaujančias jurisdikcijas kiek galima greičiau susitariant dėl sankcijų rinkinio, kuris turi būti patvirtintas Londono aukščiausio lygio susitikime; rekomenduoja, kad ES savo lygmeniu patvirtintų atitinkamą teisinę sistemą su tinkamomis paskatomis rinkos dalyviams susilaikyti nuo verslo šiose jurisdikcijose; pabrėžia, kad sprendžiant šią problemą labai svarbu, kad požiūriai pasaulyje suartėtų; |
| --- | --- |

40.

remia G20 Europos narių sprendimą, priimtą 2009 m. vasario pabaigoje Berlyne, „imtis galutinių veiksmų prieš mokesčių rojus“ ir nebendradarbiaujančias jurisdikcijas kiek galima greičiau susitariant dėl sankcijų rinkinio, kuris turi būti patvirtintas Londono aukščiausio lygio susitikime; rekomenduoja, kad ES savo lygmeniu patvirtintų atitinkamą teisinę sistemą su tinkamomis paskatomis rinkos dalyviams susilaikyti nuo verslo šiose jurisdikcijose; pabrėžia, kad sprendžiant šią problemą labai svarbu, kad požiūriai pasaulyje suartėtų;

| 41. | ragina valstybes nares ir Europos Sąjungą pritaikyti ES biudžetą ir leisti panaudoti nepanaudotas lėšas siekiant remti Europos Sąjungos politikos tikslus; |
| --- | --- |

41.

ragina valstybes nares ir Europos Sąjungą pritaikyti ES biudžetą ir leisti panaudoti nepanaudotas lėšas siekiant remti Europos Sąjungos politikos tikslus;

| 42. | susirūpinęs dėl didėjančių regionų skirtumų, nes dėl finansinės krizės padarinių, be kita ko, didėja valstybių narių kreditingumo skirtumai ir todėl auga palūkanos valstybėse narėse, kurių reitingai mažesni; ragina parengti naujas naujoviškas finansines priemones, kad būtų sušvelninti šie padariniai ir pritraukta naujo kapitalo; |
| --- | --- |

42.

susirūpinęs dėl didėjančių regionų skirtumų, nes dėl finansinės krizės padarinių, be kita ko, didėja valstybių narių kreditingumo skirtumai ir todėl auga palūkanos valstybėse narėse, kurių reitingai mažesni; ragina parengti naujas naujoviškas finansines priemones, kad būtų sušvelninti šie padariniai ir pritraukta naujo kapitalo;

| 43. | pabrėžia, kad krizė kelia ypač neigiamų ekonominių ir socialinių pasekmių daugelyje naujųjų valstybių narių, labai sulėtindama jų sanglaudą su 15 senųjų ES valstybių narių; be to, mano, kad tai paveiks ir eurą bei euro zonos ekonomiką; taigi ragina imtis stipraus Europos solidarumo priemonių siekiant apsaugoti euro zoną ir sutvirtinti Europos Sąjungos vidinę darną, visų pirmą teikiant tvirtesnę paramą Centrinės ir Rytų Europos ekonomikai, ypač pritaikant struktūrinius fondus ir Globalizacijos fondą šioms šalims, taip pat specialią EIB paramą, teikiamą naujoms pažangioms finansinėms priemonėms; atkreipia dėmesį į tai, kad ekonominių krizių laikotarpiais, kai ekonominis nuosmukis kelia pavojų bendroms Europos vertybėms, Europos vienybė itin svarbi; taigi ragina, kad Komisija imtųsi įžvalgesnių ir atsargesnių veiksmų naujųjų valstybių narių atžvilgiu; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad krizė kelia ypač neigiamų ekonominių ir socialinių pasekmių daugelyje naujųjų valstybių narių, labai sulėtindama jų sanglaudą su 15 senųjų ES valstybių narių; be to, mano, kad tai paveiks ir eurą bei euro zonos ekonomiką; taigi ragina imtis stipraus Europos solidarumo priemonių siekiant apsaugoti euro zoną ir sutvirtinti Europos Sąjungos vidinę darną, visų pirmą teikiant tvirtesnę paramą Centrinės ir Rytų Europos ekonomikai, ypač pritaikant struktūrinius fondus ir Globalizacijos fondą šioms šalims, taip pat specialią EIB paramą, teikiamą naujoms pažangioms finansinėms priemonėms; atkreipia dėmesį į tai, kad ekonominių krizių laikotarpiais, kai ekonominis nuosmukis kelia pavojų bendroms Europos vertybėms, Europos vienybė itin svarbi; taigi ragina, kad Komisija imtųsi įžvalgesnių ir atsargesnių veiksmų naujųjų valstybių narių atžvilgiu;

| 44. | pažymi, kad ES finansavimo priemonės turėtų būti naudojamos viešosioms išlaidoms paremti; pažymi, kad siekiant prisidėti prie Europos ekonomikos atkūrimo reikėtų padidinti šių finansavimo priemonių įgyvendinimo mastą ir greitį; mano, kad ES sanglaudos politika – tai puiki teritorinio solidarumo, ypač jo tarpvalstybinių apsektų, priemonė; labai džiaugiasi tuo, kad sanglaudos politika neseniai pritaikyta prie Lisabonos strategijos; mano, kad daugiau regioninių lėšų skiriant verslumui, moksliniams tyrimams, naujovėms, užimtumui ir naujiems įgūdžiams skatinti, didelė dalis lėšų turėtų tapti prieinamomis vietos lygmeniu, siekiant padidinti verslo galimybes ir paremti labiausiai pažeidžiamus subjektus; |
| --- | --- |

44.

pažymi, kad ES finansavimo priemonės turėtų būti naudojamos viešosioms išlaidoms paremti; pažymi, kad siekiant prisidėti prie Europos ekonomikos atkūrimo reikėtų padidinti šių finansavimo priemonių įgyvendinimo mastą ir greitį; mano, kad ES sanglaudos politika – tai puiki teritorinio solidarumo, ypač jo tarpvalstybinių apsektų, priemonė; labai džiaugiasi tuo, kad sanglaudos politika neseniai pritaikyta prie Lisabonos strategijos; mano, kad daugiau regioninių lėšų skiriant verslumui, moksliniams tyrimams, naujovėms, užimtumui ir naujiems įgūdžiams skatinti, didelė dalis lėšų turėtų tapti prieinamomis vietos lygmeniu, siekiant padidinti verslo galimybes ir paremti labiausiai pažeidžiamus subjektus;

| 45. | atkreipia dėmesį, kad Transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) ir Transeuropinių energetikos tinklų (TEN-E) programos taip pat turėtų visapusiškai prisidėti prie Europos ekonomikos atkūrimo plano ir prie Lisabonos strategijos tikslų; mano, kad dėl sėkmingų koordinatorių pastangų ir Transeuropinių transporto tinklų vykdomosios agentūros įsteigimo bei įgyvendinimo teisės aktų, skirtų daugiarūšiškumo veiksmingumui padidinti, buvo parengta pakankamai TEN-T projektų visoje Europos Sąjungoje, kad būtų padidintas tvarusis augimas ir pagerintas judumas; |
| --- | --- |

45.

atkreipia dėmesį, kad Transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) ir Transeuropinių energetikos tinklų (TEN-E) programos taip pat turėtų visapusiškai prisidėti prie Europos ekonomikos atkūrimo plano ir prie Lisabonos strategijos tikslų; mano, kad dėl sėkmingų koordinatorių pastangų ir Transeuropinių transporto tinklų vykdomosios agentūros įsteigimo bei įgyvendinimo teisės aktų, skirtų daugiarūšiškumo veiksmingumui padidinti, buvo parengta pakankamai TEN-T projektų visoje Europos Sąjungoje, kad būtų padidintas tvarusis augimas ir pagerintas judumas;

| 46. | atkreipia dėmesį į svarbų EIB vaidmenį įgyvendinant Europos ekonomikos atkūrimo planą; džiaugiasi, kad valstybės narės padidino EIB kapitalą, kad galėtų suteikti daugiau paskolų MVĮ; primygtinai reikalauja, kad paskolas galėtų gauti visų valstybių narių įmonės, taikant skaidrius ir nešališkus kriterijus; ragina toliau stiprinti EIB vaidmenį, susijusį su naujomis naujoviškomis finansinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

46.

atkreipia dėmesį į svarbų EIB vaidmenį įgyvendinant Europos ekonomikos atkūrimo planą; džiaugiasi, kad valstybės narės padidino EIB kapitalą, kad galėtų suteikti daugiau paskolų MVĮ; primygtinai reikalauja, kad paskolas galėtų gauti visų valstybių narių įmonės, taikant skaidrius ir nešališkus kriterijus; ragina toliau stiprinti EIB vaidmenį, susijusį su naujomis naujoviškomis finansinėmis priemonėmis;

| 47. | atsižvelgdamas į ekonominį valdymą, mano, kad dabartinė finansų krizė reikalauja visų valstybių narių tvirto ir koordinuoto įsikišimo, kuris turi būti atliktas tinkamu laiku, taip pat reglamentavimo priemonių, siekiant sustiprinti finansų rinkas ir grąžinti pasitikėjimą; mano, kad reikia parengti naujas reglamentavimo priemones, paremtas skaidrumo ir atskaitomybės principais, taip pat reikia įgyvendinti naujas stebėsenos priemones, kad būtų apsaugotos vartotojų teisės; mano, kad naujajame reglamente turėtų būti įrašyti reikalavimai, pagal kuriuos bankams draudžiamas pernelyg didelis įsiskolinimo lygis ir reikalaujama turėti didesnius kapitalo rezervus; be to, atkreipia dėmesį šioje srityje į su įkainojimo taisyklėmis ir rizikos vertinimu susijusias dabartines problemas; atkreipia dėmesį į būtinybę neatsilikti nuo finansų naujovių ir į tai, kad Europa turėtų išplėsti savo reglamentavimo institucijų šios srities technines žinias; mano, kad daugiau reglamentavimo nebūtinai reiškia geresnį reglamentavimą; mano, kad valstybės narės privalo koordinuoti savo reglamentavimo veiksmus; mano, jog būtina apsaugoti euro zonos stabilizavimo standartus ir finansinės priežiūros reguliavimą; |
| --- | --- |

47.

atsižvelgdamas į ekonominį valdymą, mano, kad dabartinė finansų krizė reikalauja visų valstybių narių tvirto ir koordinuoto įsikišimo, kuris turi būti atliktas tinkamu laiku, taip pat reglamentavimo priemonių, siekiant sustiprinti finansų rinkas ir grąžinti pasitikėjimą; mano, kad reikia parengti naujas reglamentavimo priemones, paremtas skaidrumo ir atskaitomybės principais, taip pat reikia įgyvendinti naujas stebėsenos priemones, kad būtų apsaugotos vartotojų teisės; mano, kad naujajame reglamente turėtų būti įrašyti reikalavimai, pagal kuriuos bankams draudžiamas pernelyg didelis įsiskolinimo lygis ir reikalaujama turėti didesnius kapitalo rezervus; be to, atkreipia dėmesį šioje srityje į su įkainojimo taisyklėmis ir rizikos vertinimu susijusias dabartines problemas; atkreipia dėmesį į būtinybę neatsilikti nuo finansų naujovių ir į tai, kad Europa turėtų išplėsti savo reglamentavimo institucijų šios srities technines žinias; mano, kad daugiau reglamentavimo nebūtinai reiškia geresnį reglamentavimą; mano, kad valstybės narės privalo koordinuoti savo reglamentavimo veiksmus; mano, jog būtina apsaugoti euro zonos stabilizavimo standartus ir finansinės priežiūros reguliavimą;

| 48. | primena, kad dalis atsakomybės už finansų krizę tenka kreditų reitingų agentūroms; pritaria Europos Vadovų Tarybos raginimui paspartinti 2008 m. lapkričio 12 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kredito reitingų agentūrų (COM(2008)0704) dėl kreditų reitingų agentūrų reglamentavimo sugriežtinimo; |
| --- | --- |

48.

primena, kad dalis atsakomybės už finansų krizę tenka kreditų reitingų agentūroms; pritaria Europos Vadovų Tarybos raginimui paspartinti 2008 m. lapkričio 12 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kredito reitingų agentūrų (COM(2008)0704) dėl kreditų reitingų agentūrų reglamentavimo sugriežtinimo;

| 49. | ragina Komisiją pateikti teisėkūros pasiūlymą taikyti vadinamosioms mikroįmonėms išimtį iš 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtosios Tarybos direktyvos 78/660/EEB grindžiamos Europos ekonominės bendrijos steigimo sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių (6) aprėpties; |
| --- | --- |

49.

ragina Komisiją pateikti teisėkūros pasiūlymą taikyti vadinamosioms mikroįmonėms išimtį iš 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtosios Tarybos direktyvos 78/660/EEB grindžiamos Europos ekonominės bendrijos steigimo sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių (6) aprėpties;

| 50. | mano, kad būtina nedelsiant sustiprinti pasaulinį finansų sektoriaus reguliavimą, kuris turėtų gerokai peržengti klasikinio bankininkystės sektoriaus ribas, ir imtis ryžtingų priemonių siekiant nustatyti privalomas riziką ribojančios priežiūros priemones, skaidrumą ir pažangiąją patirtį, taip pat taikyti sankcijas visoms valstybėms ir teritorijoms, kurios nebendradarbiauja; ragina Komisija pateikti atitinkamų pasiūlymų ir ragina Tarybą parengti tarptautinių derybų politinę sferą, kad būtų greitai pritarta tokiam požiūriui; pabrėžia, kad stabili pasaulio finansų sistema – viešoji gėrybė, o atsakomybė už jos išsaugojimą tenka pasaulio vadovams; |
| --- | --- |

50.

mano, kad būtina nedelsiant sustiprinti pasaulinį finansų sektoriaus reguliavimą, kuris turėtų gerokai peržengti klasikinio bankininkystės sektoriaus ribas, ir imtis ryžtingų priemonių siekiant nustatyti privalomas riziką ribojančios priežiūros priemones, skaidrumą ir pažangiąją patirtį, taip pat taikyti sankcijas visoms valstybėms ir teritorijoms, kurios nebendradarbiauja; ragina Komisija pateikti atitinkamų pasiūlymų ir ragina Tarybą parengti tarptautinių derybų politinę sferą, kad būtų greitai pritarta tokiam požiūriui; pabrėžia, kad stabili pasaulio finansų sistema – viešoji gėrybė, o atsakomybė už jos išsaugojimą tenka pasaulio vadovams;

| 51. | ragina Tarybą iki 2009 m. kovo mėn. susitarti dėl 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (7) persvarstymo tam, kad būtų galima taikyti sumažintus PVM tarifus paslaugoms, kurioms teikti reikia daug darbuotojų, ir vykdyti kitas priemones siekiant paskatinti vietos paklausą; todėl ragina valstybes nares būti solidarias ir leisti taikyti diferencijuotas sektorinio PVM mažinimo galimybes, numatytas PVM direktyvoje, kurias valstybės narės gali įgyvendinti arba jų netaikyti pagal atitinkamus kiekvienos prioritetus. Diskriminuojančiomis mokesčių paskatomis turėtų būti skatinama vietos paklausa ir ekonomikos augimas; |
| --- | --- |

51.

ragina Tarybą iki 2009 m. kovo mėn. susitarti dėl 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (7) persvarstymo tam, kad būtų galima taikyti sumažintus PVM tarifus paslaugoms, kurioms teikti reikia daug darbuotojų, ir vykdyti kitas priemones siekiant paskatinti vietos paklausą; todėl ragina valstybes nares būti solidarias ir leisti taikyti diferencijuotas sektorinio PVM mažinimo galimybes, numatytas PVM direktyvoje, kurias valstybės narės gali įgyvendinti arba jų netaikyti pagal atitinkamus kiekvienos prioritetus. Diskriminuojančiomis mokesčių paskatomis turėtų būti skatinama vietos paklausa ir ekonomikos augimas;

| 52. | labai džiaugiasi, kad Komisija sušaukė aukšto lygio grupę biurokratijos mažinimo klausimams nagrinėti, ir prašo kuo greičiau įgyvendinti pasiūlymus, dėl kurių minėtoji grupė susitarė; pabrėžia, kad dėl Lisabonos strategijos turėtų sumažėti įmonėms tenkanti reglamentų našta ir kartu didėti našumas, taigi garantuojamas didesnis augimo mastas visuose sektoriuose; tiki, kad Europa turi apsvarstyti reglamento alternatyvas, pasikonsultuoti su suinteresuotosiomis šalimis dėl naujojo reglamento ir didžiausią dėmesį skirti santykiui tarp reglamento sąnaudų ir naudos; |
| --- | --- |

52.

labai džiaugiasi, kad Komisija sušaukė aukšto lygio grupę biurokratijos mažinimo klausimams nagrinėti, ir prašo kuo greičiau įgyvendinti pasiūlymus, dėl kurių minėtoji grupė susitarė; pabrėžia, kad dėl Lisabonos strategijos turėtų sumažėti įmonėms tenkanti reglamentų našta ir kartu didėti našumas, taigi garantuojamas didesnis augimo mastas visuose sektoriuose; tiki, kad Europa turi apsvarstyti reglamento alternatyvas, pasikonsultuoti su suinteresuotosiomis šalimis dėl naujojo reglamento ir didžiausią dėmesį skirti santykiui tarp reglamento sąnaudų ir naudos;

Lisabonos strategijos vertinimas, kiti etapai ir tolesni veiksmai

| 53. | džiaugiasi pažanga, pasiekta vykdant Bendrijos Lisabonos programą pastaraisiais metais, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad daug svarbių teisėkūros iniciatyvų vis dar nagrinėjama ir šie teisės aktai turėtų būti nedelsiant priimti; pabrėžia, kad nėra pusiausvyros tarp iniciatyvų, pateikiamų pagal įvairias Europos gaires, kiekybės ir kokybės; ragina laikytis proporcingesnio požiūrio siekiant visapusiškai darnios reformų programos, kurioje derėtų visos Europos politikos kryptys; pritaria Europos reformos išorės aspekto stiprinimui, dėl kurio nustatomi aukšti standartai, tinkama reglamentavimo sistema ir kooperaciniai darbo metodai siekiant bendradarbiauti su kitais tarptautiniais ekonominiais veikėjais ir nugalėti visą pasaulį apėmusius sunkumus; atsižvelgdamas į tai džiaugiasi darbu, kurį atliko įvairūs Komisijos generaliniai direktoratai, nustatydami naujus kokybinius rodiklius; ragina Tarybą prašyti Komisijos užtikrinti, kad šie rodikliai būtų naudojami ir atliekant būsimą nacionalinių reformų programų įvertinimą ir būtų įtraukti į Komisijos stebėseną, kad būtų gautas išsamesnis ir adekvatesnis Lisabonos ir Geteborgo strategijos sėkmės vaizdas; |
| --- | --- |

53.

džiaugiasi pažanga, pasiekta vykdant Bendrijos Lisabonos programą pastaraisiais metais, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad daug svarbių teisėkūros iniciatyvų vis dar nagrinėjama ir šie teisės aktai turėtų būti nedelsiant priimti; pabrėžia, kad nėra pusiausvyros tarp iniciatyvų, pateikiamų pagal įvairias Europos gaires, kiekybės ir kokybės; ragina laikytis proporcingesnio požiūrio siekiant visapusiškai darnios reformų programos, kurioje derėtų visos Europos politikos kryptys; pritaria Europos reformos išorės aspekto stiprinimui, dėl kurio nustatomi aukšti standartai, tinkama reglamentavimo sistema ir kooperaciniai darbo metodai siekiant bendradarbiauti su kitais tarptautiniais ekonominiais veikėjais ir nugalėti visą pasaulį apėmusius sunkumus; atsižvelgdamas į tai džiaugiasi darbu, kurį atliko įvairūs Komisijos generaliniai direktoratai, nustatydami naujus kokybinius rodiklius; ragina Tarybą prašyti Komisijos užtikrinti, kad šie rodikliai būtų naudojami ir atliekant būsimą nacionalinių reformų programų įvertinimą ir būtų įtraukti į Komisijos stebėseną, kad būtų gautas išsamesnis ir adekvatesnis Lisabonos ir Geteborgo strategijos sėkmės vaizdas;

| 54. | pabrėžia, kad siekiant didesnių Lisabonos strategijos rezultatų reikia veiksmingesnio įvairių lygių grupės spaudimo, kurį vykdytų Taryba pagal daugiašalės stebėsenos programą; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad siekiant didesnių Lisabonos strategijos rezultatų reikia veiksmingesnio įvairių lygių grupės spaudimo, kurį vykdytų Taryba pagal daugiašalės stebėsenos programą;

| 55. | atkreipia dėmesį į tai, kad atviram koordinavimo metodui, kuriuo Lisabonos strategija buvo pagrįsta devynerius metus, būdingi šie trūkumai, kurie išaiškėjo Europos Sąjungai susidūrus su naujomis vidaus ir išorės problemomis; todėl ragina, kad laikotarpis po Lisabonos strategijos būtų pagrįstas aktyvesne, labiau visuotine politika, t. y. dabar esamų bendros politikos krypčių (prekybos, vidaus rinkos, ekonominės ir pinigų sąjungos ir kt.) atnaujinimu ir naujomis bendros išorės politikos kryptimis (energetikos, kovos su klimato kaita, plėtros, migracijos ir kt.); |
| --- | --- |

55.

atkreipia dėmesį į tai, kad atviram koordinavimo metodui, kuriuo Lisabonos strategija buvo pagrįsta devynerius metus, būdingi šie trūkumai, kurie išaiškėjo Europos Sąjungai susidūrus su naujomis vidaus ir išorės problemomis; todėl ragina, kad laikotarpis po Lisabonos strategijos būtų pagrįstas aktyvesne, labiau visuotine politika, t. y. dabar esamų bendros politikos krypčių (prekybos, vidaus rinkos, ekonominės ir pinigų sąjungos ir kt.) atnaujinimu ir naujomis bendros išorės politikos kryptimis (energetikos, kovos su klimato kaita, plėtros, migracijos ir kt.);

| 56. | apgailestauja, kad likus tik metams iki Lisabonos strategijos pabaigos aiškiai nustatytų tikslų nepasiekta, o programos srityse padaryta pažanga yra nepakankama; mano, kad valstybių narių pastangoms trūksta vykdymo priemonių, kad būtų priartėta prie Lisabonos tikslų; tiki, kad Lisabonos strategiją būtina laikyti svarbia gaire rengiant ateities politiką, kurios tikslas – stipri, konkurencinga ir augimą skatinanti ES; taigi mano, kad Lisabonos politika verta, kad valstybės narės žvelgtų į ją rimčiau ir nelaikytų jos tiesiog tolimų tikslų rinkiniu, o suvoktų ją kaip veiksmų planą, kuriuo siekiama tolesnio Europos vystymosi; |
| --- | --- |

56.

apgailestauja, kad likus tik metams iki Lisabonos strategijos pabaigos aiškiai nustatytų tikslų nepasiekta, o programos srityse padaryta pažanga yra nepakankama; mano, kad valstybių narių pastangoms trūksta vykdymo priemonių, kad būtų priartėta prie Lisabonos tikslų; tiki, kad Lisabonos strategiją būtina laikyti svarbia gaire rengiant ateities politiką, kurios tikslas – stipri, konkurencinga ir augimą skatinanti ES; taigi mano, kad Lisabonos politika verta, kad valstybės narės žvelgtų į ją rimčiau ir nelaikytų jos tiesiog tolimų tikslų rinkiniu, o suvoktų ją kaip veiksmų planą, kuriuo siekiama tolesnio Europos vystymosi;

| 57. | siūlo, kad tolesnis „Lisabona plius“ darbotvarkės svarstymas (kuris turi prasidėti 2010 m.) turėtų būti pagrįstas dabartinės Lisabonos strategijos struktūra (Europos pramonės konkurencingumas ir ekologinis pritaikymas, daugiau ir geresnių darbo vietų, socialinė įtrauktis, tvarumas), tačiau pabrėžia būtinybę pateikti vienodesnį ir vienas kitą papildantį požiūrį, dėl kurio gerokai padidėtų Europos Lisabonos valdymo pajėgumai;
  c.
  prašo Komisijos iki 2009 m. pabaigos pateikti kruopštų pastarųjų devynerių Lisabonos strategijos metų įvertinimą, taip pat valstybių narių įsipareigojimų siekti Lisabonos tikslų ir šių tikslų pasiekimo įvertinimą; |
| --- | --- |

57.

siūlo, kad tolesnis „Lisabona plius“ darbotvarkės svarstymas (kuris turi prasidėti 2010 m.) turėtų būti pagrįstas dabartinės Lisabonos strategijos struktūra (Europos pramonės konkurencingumas ir ekologinis pritaikymas, daugiau ir geresnių darbo vietų, socialinė įtrauktis, tvarumas), tačiau pabrėžia būtinybę pateikti vienodesnį ir vienas kitą papildantį požiūrį, dėl kurio gerokai padidėtų Europos Lisabonos valdymo pajėgumai;
  c.
  prašo Komisijos iki 2009 m. pabaigos pateikti kruopštų pastarųjų devynerių Lisabonos strategijos metų įvertinimą, taip pat valstybių narių įsipareigojimų siekti Lisabonos tikslų ir šių tikslų pasiekimo įvertinimą;

| 58. | prašo Komisijos ištirti Lisabonos strategijos po 2010 m., kurioje keliami nauji tikslai ir uždaviniai, naudingumą, ir ypač įvertinti valstybių narių pasirengimą įgyvendinti šią naują programą ir šios programos įgyvendinamumą; pabrėžia, kad reikia nukreipti nauja kryptimi Integruotąsias ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo politikos gaires atsižvelgiant į ekonomikos nuosmukio sąlygas ir ragina Tarybą sutikti su trumpalaikėmis priemonėmis, skirtomis išlaikyti 2008 m. užimtumo lygį, investuoti į kovą su klimato kaita ir užtikrinti pakankamas pajamas, ypač labiausiai pažeidžiamoms visuomenės grupėms; tikisi, kad Komisija iš anksto prieš 2010 m. Tarybos pavasario susitikimą dėl Lisabonos pradės atitinkamas iniciatyvas ir pateiks pasiūlymų dėl šių tikslų; |
| --- | --- |

58.

prašo Komisijos ištirti Lisabonos strategijos po 2010 m., kurioje keliami nauji tikslai ir uždaviniai, naudingumą, ir ypač įvertinti valstybių narių pasirengimą įgyvendinti šią naują programą ir šios programos įgyvendinamumą; pabrėžia, kad reikia nukreipti nauja kryptimi Integruotąsias ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo politikos gaires atsižvelgiant į ekonomikos nuosmukio sąlygas ir ragina Tarybą sutikti su trumpalaikėmis priemonėmis, skirtomis išlaikyti 2008 m. užimtumo lygį, investuoti į kovą su klimato kaita ir užtikrinti pakankamas pajamas, ypač labiausiai pažeidžiamoms visuomenės grupėms; tikisi, kad Komisija iš anksto prieš 2010 m. Tarybos pavasario susitikimą dėl Lisabonos pradės atitinkamas iniciatyvas ir pateiks pasiūlymų dėl šių tikslų;

| 59. | pabrėžia, kad visų valstybių narių ir ES biudžetų išlaidų pritaikymas Lisabonos strategijai turi tapti tikrove, nes taip pati Lisabonos strategija taptų pagrindiniu tikslu ir gerokai išaugtų efektyvumas siekiant augimo ir darbo vietų kūrimo tikslų; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia, kad visų valstybių narių ir ES biudžetų išlaidų pritaikymas Lisabonos strategijai turi tapti tikrove, nes taip pati Lisabonos strategija taptų pagrindiniu tikslu ir gerokai išaugtų efektyvumas siekiant augimo ir darbo vietų kūrimo tikslų;

| 60. | pabrėžia, kad įrankiai, kurių reikia ES siekiant puoselėti Lisabonos tikslus, yra iš esmės visų susijusių politikos krypčių, visų finansinių priemonių ir fondų, taip pat ir ES biudžeto racionalizavimas siekiant paskatinti greitesnes ir didesnes pastangas, susijusias su augimu ir darbo vietų kūrimu; mano, kad artimiausiu metu reikės stipresnių fiskalinių paskatų, kad po finansų krizės ekonomika būtų greitai atkurta, turint mintyje tai, kad šios paskatos nukreips privačias lėšas ir veiksmus pagal tikslus, nustatytus Lisabonos ir Geteborgo strategijoje ir klimato kaitos ir energetikos teisės aktų pakete; atsižvelgdamas į tai įspėja dėl mokesčių sumažinimo nedarant skirtumo; mano, kad fiskalinėmis paskatomis turėtų būti siekiama socialinių ir ekologinių tikslų; mano, kad galimos priemonės būtų pridėtinės vertės mokesčio mažinimas paslaugoms, kurioms reikia daug darbuotojų, ir vietos mastu teikiamoms paslaugoms; taip pat mano, kad galima teikti finansavimą ekologinėms iniciatyvoms energetikos sektoriuje bei automobilių ir statybų sektoriuose, ypač dėl to, kad šie sektoriai patiria savo produktų paklausos nuosmukį; mano, kad vartotojus, pavyzdžiui, galima remti mokesčių nuolaidomis siekiant, kad jie pirktų labiau ekologiškus automobilius ir aplinką tausojančius būstus; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad įrankiai, kurių reikia ES siekiant puoselėti Lisabonos tikslus, yra iš esmės visų susijusių politikos krypčių, visų finansinių priemonių ir fondų, taip pat ir ES biudžeto racionalizavimas siekiant paskatinti greitesnes ir didesnes pastangas, susijusias su augimu ir darbo vietų kūrimu; mano, kad artimiausiu metu reikės stipresnių fiskalinių paskatų, kad po finansų krizės ekonomika būtų greitai atkurta, turint mintyje tai, kad šios paskatos nukreips privačias lėšas ir veiksmus pagal tikslus, nustatytus Lisabonos ir Geteborgo strategijoje ir klimato kaitos ir energetikos teisės aktų pakete; atsižvelgdamas į tai įspėja dėl mokesčių sumažinimo nedarant skirtumo; mano, kad fiskalinėmis paskatomis turėtų būti siekiama socialinių ir ekologinių tikslų; mano, kad galimos priemonės būtų pridėtinės vertės mokesčio mažinimas paslaugoms, kurioms reikia daug darbuotojų, ir vietos mastu teikiamoms paslaugoms; taip pat mano, kad galima teikti finansavimą ekologinėms iniciatyvoms energetikos sektoriuje bei automobilių ir statybų sektoriuose, ypač dėl to, kad šie sektoriai patiria savo produktų paklausos nuosmukį; mano, kad vartotojus, pavyzdžiui, galima remti mokesčių nuolaidomis siekiant, kad jie pirktų labiau ekologiškus automobilius ir aplinką tausojančius būstus;

| 61. | apgailestauja dėl vis dar mažo Lisabonos strategijos regimumo daugelio valstybių narių nacionalinėje politikoje; mano, kad pagrindinė jos sėkmingo įgyvendinimo prielaida yra visų suinteresuotųjų ūkio šalių sutelkimas; visų pirma mano, kad platesnis socialinių partnerių, nacionalinių parlamentų, regioninės ir vietos valdžios institucijų bei pilietinės visuomenės dalyvavimas padės pagerinti Lisabonos strategijos rezultatus ir viešųjų diskusijų dėl atitinkamų reformų kokybę; mano, kad suinteresuotųjų šalių sutelkimas gali būti užtikrinamas tinkamai įgyvendinant įvairių lygių valdymo principą; |
| --- | --- |

61.

apgailestauja dėl vis dar mažo Lisabonos strategijos regimumo daugelio valstybių narių nacionalinėje politikoje; mano, kad pagrindinė jos sėkmingo įgyvendinimo prielaida yra visų suinteresuotųjų ūkio šalių sutelkimas; visų pirma mano, kad platesnis socialinių partnerių, nacionalinių parlamentų, regioninės ir vietos valdžios institucijų bei pilietinės visuomenės dalyvavimas padės pagerinti Lisabonos strategijos rezultatus ir viešųjų diskusijų dėl atitinkamų reformų kokybę; mano, kad suinteresuotųjų šalių sutelkimas gali būti užtikrinamas tinkamai įgyvendinant įvairių lygių valdymo principą;

| 62. | dar kartą apgailestauja, kad iki šiol Parlamentas, Taryba ir Komisija, konsultuodamasi su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu bei Regionų komitetu, tarpusavyje nesuderino bendro darbo grafiko ir elgesio kodekso, kurie užtikrintų tinkamą bendradarbiavimą ir platų visų suinteresuotųjų ES institucijų įtraukimą į tolesnį tinkamą su Lisabonos strategija susijusių tolesnių veiksmų nagrinėjimą; ragina Tarybą ir Komisiją nedelsiant pateikti pasiūlymus dėl glaudesnio atitinkamų ES institucijų bendradarbiavimo artėjant Integruotųjų gairių persvarstymui, taip pat svarstymams dėl būsimos „Lisabona II“ darbotvarkės struktūros; |
| --- | --- |

62.

dar kartą apgailestauja, kad iki šiol Parlamentas, Taryba ir Komisija, konsultuodamasi su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu bei Regionų komitetu, tarpusavyje nesuderino bendro darbo grafiko ir elgesio kodekso, kurie užtikrintų tinkamą bendradarbiavimą ir platų visų suinteresuotųjų ES institucijų įtraukimą į tolesnį tinkamą su Lisabonos strategija susijusių tolesnių veiksmų nagrinėjimą; ragina Tarybą ir Komisiją nedelsiant pateikti pasiūlymus dėl glaudesnio atitinkamų ES institucijų bendradarbiavimo artėjant Integruotųjų gairių persvarstymui, taip pat svarstymams dėl būsimos „Lisabona II“ darbotvarkės struktūros;

*

* *

| 63. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, Regionų komitetui bei Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. |
| --- | --- |

63.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams, Regionų komitetui bei Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui.

---

(1)  OL C 282 E, 2008 11 6, p. 422.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0058.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0543.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0057.

(5)  OL L 200, 2000 8 8, p. 35.

(6)  OL L 222, 1978 8 14, p. 11.

(7)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/90 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/90

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisKova su klimato kaita

P6_TA(2009)0121

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES strategijos ruošiantis išsamiam klimato kaitos susitarimui Kopenhagoje ir tinkamo kovos su klimato kaita politikos finansavimo

2010/C 87 E/16

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 175 straipsnį,

atsižvelgdamas į klimato ir energetikos teisės aktų rinkinį, kurį Parlamentas patvirtino 2008 m. gruodžio 17 d., ypač savo poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/87/EB, siekiant patobulinti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą ir išplėsti jos taikymo sritį (1), taip pat į poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl valstybių narių pastangų mažinti į aplinką išmetamus šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekius, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį (2),

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 19 ir 20 d. ir 2008 m. gruodžio 11 ir 12 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimų pirmininkaujančios valstybės narės išvadas,

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 4 d. rezoliuciją „CARS 2050 – ateitis prasideda šiandien – rekomendacijos dėl būsimos integruotos ES kovos su klimato kaita politikos“ (3),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 1–12 d. Poznanėje (Lenkija) surengtas 14-ąją JT Bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) šalių konferenciją (COP 14) ir 4-ąją Konvencijos šalių konferenciją, laikomą Kioto protokolo šalių susitikimu (COP/MOP 4),

atsižvelgdamas į 2009 m. sausio 28 d. Komisijos komunikatą „Rengiantis išsamiam klimato kaitos susitarimui Kopenhagoje“ (COM(2009)0039),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą „Europos ekonomikos atkūrimo planas“ (COM(2008)0800),

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Ateities, kurioje taikomos mažai anglies dvideginio išmetančios technologijos, kūrimas“ (COM(2007)0723),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi 2009 m. gruodžio mėn. Kopenhagoje turėtų būti baigtos derybos dėl išsamaus tarptautinio susitarimo dėl kovos su klimato kaita, kuris atitiktų tikslą užtikrinti, kad temperatūra pasaulyje didėtų mažiau nei 2 °C, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2009 m. gruodžio mėn. Kopenhagoje turėtų būti baigtos derybos dėl išsamaus tarptautinio susitarimo dėl kovos su klimato kaita, kuris atitiktų tikslą užtikrinti, kad temperatūra pasaulyje didėtų mažiau nei 2 °C,

| B. | kadangi iš naujų tyrimų matyti, kad iki 2030 m. pasaulinį šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą galima sumažinti 40 proc. ir kad vėjo, saulės ir kitiems tvariems atsinaujinančios energijos ištekliams skyrus mažiau nei pusę procento pasaulinio BVP galima būtų patenkinti beveik trečdalį visų pasaulio energijos poreikių; kadangi efektyviai naudojant energiją galima būtų sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą daugiau kaip ketvirtadaliu ir kadangi galima būtų beveik sustabdyti miškų kirtimą, |
| --- | --- |

B.

kadangi iš naujų tyrimų matyti, kad iki 2030 m. pasaulinį šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą galima sumažinti 40 proc. ir kad vėjo, saulės ir kitiems tvariems atsinaujinančios energijos ištekliams skyrus mažiau nei pusę procento pasaulinio BVP galima būtų patenkinti beveik trečdalį visų pasaulio energijos poreikių; kadangi efektyviai naudojant energiją galima būtų sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą daugiau kaip ketvirtadaliu ir kadangi galima būtų beveik sustabdyti miškų kirtimą,

| C. | kadangi vis daugiau mokslininkų pripažįsta, kad, norint išvengti pavojingos klimato kaitos, reikės stabilizuoti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį atmosferoje ir užtikrinti 350 ppmv CO2 ekvivalento lygį, kuris daug žemesnis, nei rekomenduota anksčiau, |
| --- | --- |

C.

kadangi vis daugiau mokslininkų pripažįsta, kad, norint išvengti pavojingos klimato kaitos, reikės stabilizuoti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį atmosferoje ir užtikrinti 350 ppmv CO2 ekvivalento lygį, kuris daug žemesnis, nei rekomenduota anksčiau,

| D | kadangi Europos Sąjunga sutars dėl savo derybinės pozicijos Europos Vadovų Tarybos 2009 m. pavasario susitikime, |
| --- | --- |

D

kadangi Europos Sąjunga sutars dėl savo derybinės pozicijos Europos Vadovų Tarybos 2009 m. pavasario susitikime,

| E. | kadangi ES siekia atlikti lyderės vaidmenį kovojant su visuotiniu atšilimu ir visiškai remia JTBKKK derybų procesą, |
| --- | --- |

E.

kadangi ES siekia atlikti lyderės vaidmenį kovojant su visuotiniu atšilimu ir visiškai remia JTBKKK derybų procesą,

| F. | kadangi ES patvirtino minėtą klimato ir energetikos teisės aktų rinkinį, kurį sudaro teisinės priemonės, kaip įgyvendinti vienašalį įsipareigojimą iki 2020 m., palyginti su 1990 m. lygiu, 20 proc. sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, taip pat įsipareigojimą pereiti prie 30 proc. mažinimo, jei Kopenhagoje būtų sutarta dėl užtektinai plataus užmojo tarptautinio susitarimo, |
| --- | --- |

F.

kadangi ES patvirtino minėtą klimato ir energetikos teisės aktų rinkinį, kurį sudaro teisinės priemonės, kaip įgyvendinti vienašalį įsipareigojimą iki 2020 m., palyginti su 1990 m. lygiu, 20 proc. sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, taip pat įsipareigojimą pereiti prie 30 proc. mažinimo, jei Kopenhagoje būtų sutarta dėl užtektinai plataus užmojo tarptautinio susitarimo,

| G. | kadangi sparčiai didėja besivystančiose šalyse išmetamų dujų kiekis ir šios šalys negali sumažinti minėtojo kiekio, jei negaus didelės techninės ir finansinės paramos, |
| --- | --- |

G.

kadangi sparčiai didėja besivystančiose šalyse išmetamų dujų kiekis ir šios šalys negali sumažinti minėtojo kiekio, jei negaus didelės techninės ir finansinės paramos,

| H. | kadangi su miškų kirtimu ir nykimu susijusios emisijos besivystančiose šalyse sudaro maždaug 20 % pasaulio anglies dioksido emisijų ir taip pat kelia didelį pavojų klimato kaitos atžvilgiu, nes jie kenkia svarbiai miškų, kaip anglies dvideginio saugyklos, funkcijai; kadangi miškai kertami kritišku 13 milijonų hektarų per metus greičiu, ir daugiausiai tropinių regionų besivystančiose šalyse, |
| --- | --- |

H.

kadangi su miškų kirtimu ir nykimu susijusios emisijos besivystančiose šalyse sudaro maždaug 20 % pasaulio anglies dioksido emisijų ir taip pat kelia didelį pavojų klimato kaitos atžvilgiu, nes jie kenkia svarbiai miškų, kaip anglies dvideginio saugyklos, funkcijai; kadangi miškai kertami kritišku 13 milijonų hektarų per metus greičiu, ir daugiausiai tropinių regionų besivystančiose šalyse,

| I. | kadangi ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemos (ES LPS) modeliu gali būti remiamasi kuriant leidimų prekybos sistemas kitose išsivysčiusiose šalyse ir regionuose, |
| --- | --- |

I.

kadangi ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemos (ES LPS) modeliu gali būti remiamasi kuriant leidimų prekybos sistemas kitose išsivysčiusiose šalyse ir regionuose,

| J. | kadangi pusę pasaulinių klimato kaitos švelninimo pastangų tikslų galima pasiekti mažai kainuojančiomis visiems naudingomis priemonėmis, t. y., pagerinant energijos vartojimo efektyvumą, |
| --- | --- |

J.

kadangi pusę pasaulinių klimato kaitos švelninimo pastangų tikslų galima pasiekti mažai kainuojančiomis visiems naudingomis priemonėmis, t. y., pagerinant energijos vartojimo efektyvumą,

| K. | kadangi ateityje prekiaujant leidimais aukcionuose galima gauti daug pajamų, kurios galėtų būti naudojamos klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemonėms finansuoti besivystančiose šalyse, |
| --- | --- |

K.

kadangi ateityje prekiaujant leidimais aukcionuose galima gauti daug pajamų, kurios galėtų būti naudojamos klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemonėms finansuoti besivystančiose šalyse,

| L. | kadangi kokybiškų projektų besivystančiose šalyse, ypač mažų ir vidutinio dydžio įmonių, finansavimo palengvinimas priklauso nuo pagrįsto, skaidraus ir nenutrūkstamo informacijos apie esamą finansavimą ir būdus pateikti prašymą srauto; kadangi tarptautinė bendruomenė turi imtis šios atsakomybės, o ES – atlikti lyderės vaidmenį ir rodyti pavyzdį, |
| --- | --- |

L.

kadangi kokybiškų projektų besivystančiose šalyse, ypač mažų ir vidutinio dydžio įmonių, finansavimo palengvinimas priklauso nuo pagrįsto, skaidraus ir nenutrūkstamo informacijos apie esamą finansavimą ir būdus pateikti prašymą srauto; kadangi tarptautinė bendruomenė turi imtis šios atsakomybės, o ES – atlikti lyderės vaidmenį ir rodyti pavyzdį,

| M. | kadangi, remiantis naujausiais skaičiavimais, iki 2020 m. į išmetamų dujų kiekio mažinimą visame pasaulyje reikia naujai investuoti 175 mlrd. eurų, o daugiau kaip pusė šios sumos turėtų būti investuota besivystančiose šalyse, |
| --- | --- |

M.

kadangi, remiantis naujausiais skaičiavimais, iki 2020 m. į išmetamų dujų kiekio mažinimą visame pasaulyje reikia naujai investuoti 175 mlrd. eurų, o daugiau kaip pusė šios sumos turėtų būti investuota besivystančiose šalyse,

| N. | kadangi Komisija apskaičiavo, kad siekiant iki 2020 m. dvigubai sumažinti miškų kirtimą, tai kasmet kainuotų 15–25 mlrd. eurų, o jo nutraukimui reikėtų dar didesnių lėšų, |
| --- | --- |

N.

kadangi Komisija apskaičiavo, kad siekiant iki 2020 m. dvigubai sumažinti miškų kirtimą, tai kasmet kainuotų 15–25 mlrd. eurų, o jo nutraukimui reikėtų dar didesnių lėšų,

| O. | kadangi įvairiuose tarptautinių organizacijų tyrimuose apskaičiuota, kad besivystančių šalių prisitaikymo prie klimato kaitos kaina gali siekti dešimtis milijardų eurų per metus, |
| --- | --- |

O.

kadangi įvairiuose tarptautinių organizacijų tyrimuose apskaičiuota, kad besivystančių šalių prisitaikymo prie klimato kaitos kaina gali siekti dešimtis milijardų eurų per metus,

| 1. | pabrėžia, kad ES turi ir toliau atlikti lyderės vaidmenį tarptautinės klimato politikos srityje; pabrėžia, kad siekiant išsaugoti ES patikimumą šiame vaidmenyje svarbu, kad ji kalbėtų vienu balsu; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad ES turi ir toliau atlikti lyderės vaidmenį tarptautinės klimato politikos srityje; pabrėžia, kad siekiant išsaugoti ES patikimumą šiame vaidmenyje svarbu, kad ji kalbėtų vienu balsu;

| 2. | ragina ES aktyviai siekti sudaryti Kopenhagos susitarimą, pagal kurį būtų atsižvelgiama į naujausius mokslinius pranešimus apie klimato kaitą, būtų įsipareigojama užtikrinti stabilius lygius ir siekti tikslinių temperatūros dydžių, padėsiančių užtikrinti didelę tikimybę, kad bus išvengta pavojingos klimato kaitos, taip pat būtų numatytas nuolatinis persvarstymas, siekiant užtikrinti, kad tikslai atitiktų naujausias mokslo žinias; pritaria Komisijos pasiūlymams šioje srityje; |
| --- | --- |

2.

ragina ES aktyviai siekti sudaryti Kopenhagos susitarimą, pagal kurį būtų atsižvelgiama į naujausius mokslinius pranešimus apie klimato kaitą, būtų įsipareigojama užtikrinti stabilius lygius ir siekti tikslinių temperatūros dydžių, padėsiančių užtikrinti didelę tikimybę, kad bus išvengta pavojingos klimato kaitos, taip pat būtų numatytas nuolatinis persvarstymas, siekiant užtikrinti, kad tikslai atitiktų naujausias mokslo žinias; pritaria Komisijos pasiūlymams šioje srityje;

| 3. | primena, kad norint apriboti vidutinės pasaulinės temperatūros kilimą, kad jis neviršytų prieš industrializaciją buvusio lygio daugiau kaip 2 °C, būtina kad ne tik išsivysčiusios šalys žymiai sumažintų savo emisijas, bet ir kad besivystančios šalys prisidėtų siekiant šio tikslo; |
| --- | --- |

3.

primena, kad norint apriboti vidutinės pasaulinės temperatūros kilimą, kad jis neviršytų prieš industrializaciją buvusio lygio daugiau kaip 2 °C, būtina kad ne tik išsivysčiusios šalys žymiai sumažintų savo emisijas, bet ir kad besivystančios šalys prisidėtų siekiant šio tikslo;

| 4. | pažymi, kad norint užtikrinti, jog vidutinė temperatūra pasaulyje didėtų daug mažiau nei 2 °C, bus itin svarbu labiau nei įprasta mažinti besivystančiose šalyse išmetamų dujų kiekį, ir išsivysčiusios šalys turi joms suteikti visokeriopą paramą; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad norint užtikrinti, jog vidutinė temperatūra pasaulyje didėtų daug mažiau nei 2 °C, bus itin svarbu labiau nei įprasta mažinti besivystančiose šalyse išmetamų dujų kiekį, ir išsivysčiusios šalys turi joms suteikti visokeriopą paramą;

| 5. | pabrėžia, kad, siekiant būtinų klimato kaitos švelninimo veiksmų besivystančiose šalyse, reikia žymiai padidinti finansinius išteklius; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad, siekiant būtinų klimato kaitos švelninimo veiksmų besivystančiose šalyse, reikia žymiai padidinti finansinius išteklius;

| 6. | pabrėžia išsivysčiusių šalių atsakomybę teikti tinkamą, tvarią ir nuspėjamą finansinę ir techninę paramą besivystančioms šalims, siekiant suteikti pastarosioms paskatų įsipareigoti mažinti jose išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, prisitaikyti prie klimato kaitos pasekmių ir mažinti išmetamų dujų kiekį, susijusį su miškų kirtimu ir nykimu, bei sustiprinti pajėgumus, kad jos galėtų laikytis būsimo tarptautinio susitarimo įsipareigojimų; pabrėžia, kad daugelis šių lėšų turi būti naujos ir papildančios Oficialią vystymosi paramą (OVP); |
| --- | --- |

6.

pabrėžia išsivysčiusių šalių atsakomybę teikti tinkamą, tvarią ir nuspėjamą finansinę ir techninę paramą besivystančioms šalims, siekiant suteikti pastarosioms paskatų įsipareigoti mažinti jose išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, prisitaikyti prie klimato kaitos pasekmių ir mažinti išmetamų dujų kiekį, susijusį su miškų kirtimu ir nykimu, bei sustiprinti pajėgumus, kad jos galėtų laikytis būsimo tarptautinio susitarimo įsipareigojimų; pabrėžia, kad daugelis šių lėšų turi būti naujos ir papildančios Oficialią vystymosi paramą (OVP);

| 7. | primena minėtąją savo 2009 m. vasario 4 d. rezoliuciją, ypač jos dalis, skirtas tarptautiniam aspektui, taip pat finansavimo ir biudžeto klausimams; įskaitant ilgalaikio tikslo iki 2050 m. mažiausiai 80 % sumažinti ES ir kitų išsivysčiusių šalių kartu išmetamų dujų kiekį lyginant su 1990 m. nustatymo svarbą; |
| --- | --- |

7.

primena minėtąją savo 2009 m. vasario 4 d. rezoliuciją, ypač jos dalis, skirtas tarptautiniam aspektui, taip pat finansavimo ir biudžeto klausimams; įskaitant ilgalaikio tikslo iki 2050 m. mažiausiai 80 % sumažinti ES ir kitų išsivysčiusių šalių kartu išmetamų dujų kiekį lyginant su 1990 m. nustatymo svarbą;

| 8. | be to, primena savo rekomendaciją, kad tam tikri klimato pakete priimti principai turėtų būti naudojami kaip pagrindas sudarant tarptautinį susitarimą, visų pirma išsivysčiusių valstybių įsipareigojimų privalomos teisės normos, skirstymas pagal patvirtintą taršą ir metinio mažinimo koeficiento laikymosi režimas; |
| --- | --- |

8.

be to, primena savo rekomendaciją, kad tam tikri klimato pakete priimti principai turėtų būti naudojami kaip pagrindas sudarant tarptautinį susitarimą, visų pirma išsivysčiusių valstybių įsipareigojimų privalomos teisės normos, skirstymas pagal patvirtintą taršą ir metinio mažinimo koeficiento laikymosi režimas;

| 9. | pažymi, kad esamos finansų ir ekonomikos krizės metu ES kovos su klimato kaita tikslas gali būti suderinamas su svarbiomis naujomis ekonomikos galimybėmis vystyti naujas technologijas, kurti darbo vietas ir pagerinti energijos tiekimo patikimumą; pabrėžia, kad priėmus susitarimą Kopenhagoje galima būtų suteikti reikiamų paskatų tokiai „žaliajai naujajai politikai“, kuria būtų skatinamas ekonomikos augimas, propaguojamos ekologiškos technologijos ir užtikrinamos šios naujos darbo vietos ES ir besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad esamos finansų ir ekonomikos krizės metu ES kovos su klimato kaita tikslas gali būti suderinamas su svarbiomis naujomis ekonomikos galimybėmis vystyti naujas technologijas, kurti darbo vietas ir pagerinti energijos tiekimo patikimumą; pabrėžia, kad priėmus susitarimą Kopenhagoje galima būtų suteikti reikiamų paskatų tokiai „žaliajai naujajai politikai“, kuria būtų skatinamas ekonomikos augimas, propaguojamos ekologiškos technologijos ir užtikrinamos šios naujos darbo vietos ES ir besivystančiose šalyse;

| 10. | ragina Europos Tarybą siekti tarptautinio susitarimo su išsivysčiusiomis šalimis siekiant iki 25–40 %, kaip rekomenduoja Tarptautinė klimato kaitos komisija savo 4-joje įvertinimo ataskaitoje bendrai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir kad šis kiekis būtų mažinamas jų viduje; |
| --- | --- |

10.

ragina Europos Tarybą siekti tarptautinio susitarimo su išsivysčiusiomis šalimis siekiant iki 25–40 %, kaip rekomenduoja Tarptautinė klimato kaitos komisija savo 4-joje įvertinimo ataskaitoje bendrai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir kad šis kiekis būtų mažinamas jų viduje;

| 11. | yra susirūpinęs dėl to, kad minėtajame 2009 m. sausio 28 d. Komisijos komunikate tiksliai nenurodomas ES finansinės atsakomybės lygis; ragina Europos Vadovų Tarybą tvirtinant su Kopenhagos konferencija susijusius derybų įgaliojimus prisiimti apčiuopiamų įsipareigojimų dėl finansavimo, kurie atitiktų visuotines pastangas, būtinas norint užtikrinti, kad vidutinė temperatūra didėtų žymiai mažiau, nei 2 °C; |
| --- | --- |

11.

yra susirūpinęs dėl to, kad minėtajame 2009 m. sausio 28 d. Komisijos komunikate tiksliai nenurodomas ES finansinės atsakomybės lygis; ragina Europos Vadovų Tarybą tvirtinant su Kopenhagos konferencija susijusius derybų įgaliojimus prisiimti apčiuopiamų įsipareigojimų dėl finansavimo, kurie atitiktų visuotines pastangas, būtinas norint užtikrinti, kad vidutinė temperatūra didėtų žymiai mažiau, nei 2 °C;

| 12. | mano, kad, kaip 2008 m. gruodžio mėn. numatė Europos Vadovų Taryba, tokie įsipareigojimai dėl finansavimo turėtų apimti valstybių narių pažadą, jog didelė dalis pajamų, gaunamų rengiant aukcionus pagal ES LPS, bus naudojama veiksmams, kuriais klimato kaita bus švelninama ir prie jos bus prisitaikoma tarptautinį susitarimą ratifikuosiančiose besivystančiose šalyse, finansuoti, bet pabrėžia, kad kadangi į prekybos taršos leidimais sistemą įtraukta mažiau, nei 50 % ES išmetamų dujų kiekio, kai reikės dėti pastangas finansuoti šiuos svarbius veiksmus, bus būtina į šią sistemą įtraukti ir kitus valstybių narių ekonomikos sektorius; |
| --- | --- |

12.

mano, kad, kaip 2008 m. gruodžio mėn. numatė Europos Vadovų Taryba, tokie įsipareigojimai dėl finansavimo turėtų apimti valstybių narių pažadą, jog didelė dalis pajamų, gaunamų rengiant aukcionus pagal ES LPS, bus naudojama veiksmams, kuriais klimato kaita bus švelninama ir prie jos bus prisitaikoma tarptautinį susitarimą ratifikuosiančiose besivystančiose šalyse, finansuoti, bet pabrėžia, kad kadangi į prekybos taršos leidimais sistemą įtraukta mažiau, nei 50 % ES išmetamų dujų kiekio, kai reikės dėti pastangas finansuoti šiuos svarbius veiksmus, bus būtina į šią sistemą įtraukti ir kitus valstybių narių ekonomikos sektorius;

| 13. | reikalauja, kad taip įsipareigojant būtų suteikiamas nuspėjamas JT Bendrosios klimato kaitos konvencijos nustatytų, OVP papildančių ir nuo metinių valstybių narių biudžeto procedūrų nepriklausomų mechanizmų finansavimas; |
| --- | --- |

13.

reikalauja, kad taip įsipareigojant būtų suteikiamas nuspėjamas JT Bendrosios klimato kaitos konvencijos nustatytų, OVP papildančių ir nuo metinių valstybių narių biudžeto procedūrų nepriklausomų mechanizmų finansavimas;

| 14. | palankiai vertina dvi pirmiau minėtame 2009 m. sausio 28 d. Komisijos komunikate nurodytas novatoriško finansavimo alternatyvas, jei jos sukuriamos taip, kad būtų užtikrinamas pakankamai nuspėjamas finansavimo lygis; be to, sutinka su pasiūlymu, kad jos būtų suderinamos su finansavimu lėšomis, gautomis aukcionuose pardavus leidimus, skiriamus pagal aviacijos ir jūrų transporto sektoriams taikomą didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir leidimų prekybos sistemą; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina dvi pirmiau minėtame 2009 m. sausio 28 d. Komisijos komunikate nurodytas novatoriško finansavimo alternatyvas, jei jos sukuriamos taip, kad būtų užtikrinamas pakankamai nuspėjamas finansavimo lygis; be to, sutinka su pasiūlymu, kad jos būtų suderinamos su finansavimu lėšomis, gautomis aukcionuose pardavus leidimus, skiriamus pagal aviacijos ir jūrų transporto sektoriams taikomą didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir leidimų prekybos sistemą;

| 15. | palankiai vertina Komisijos idėją, kad dalis finansavimo turėtų būti skiriama paskolų forma, nes kai kuri veikla gali tapti abipusiai naudinga taip pat ir besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina Komisijos idėją, kad dalis finansavimo turėtų būti skiriama paskolų forma, nes kai kuri veikla gali tapti abipusiai naudinga taip pat ir besivystančiose šalyse;

| 16. | pabrėžia, kad privalomi tikslai sudarytų investuotojams sąlygas geriau įvertinti su klimato kaita susijusią riziką ir galimybes, taip pat leistų įtraukti investuotojus į projektus, kurie atitiktų klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos tikslus; be to, pabrėžia, kad reikia aiškumo dėl privataus kapitalo vaidmens investicijose, kurių reikia siekiant įgyvendinti šiuos tikslus; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad privalomi tikslai sudarytų investuotojams sąlygas geriau įvertinti su klimato kaita susijusią riziką ir galimybes, taip pat leistų įtraukti investuotojus į projektus, kurie atitiktų klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos tikslus; be to, pabrėžia, kad reikia aiškumo dėl privataus kapitalo vaidmens investicijose, kurių reikia siekiant įgyvendinti šiuos tikslus;

| 17. | vis dėlto mano, kad itin svarbu patvirtinti išsamesnį būsimo klimato politikos finansavimo veiksmų planą, kuriame būtų numatytos visos aktualios sritys ir finansavimo šaltiniai; mano, kad minėtasis 2009 m. sausio 28 d. Komisijos komunikatas – gera tokio darbo pradžia, tačiau pabrėžia, jog komunikatą turi papildyti aiškiai nustatytos priemonės; artėjant deryboms Kopenhagoje, ragina Europos Vadovų Tarybą suteikti Komisijai įgaliojimus skubiai parengti minėtąjį veiksmų planą; |
| --- | --- |

17.

vis dėlto mano, kad itin svarbu patvirtinti išsamesnį būsimo klimato politikos finansavimo veiksmų planą, kuriame būtų numatytos visos aktualios sritys ir finansavimo šaltiniai; mano, kad minėtasis 2009 m. sausio 28 d. Komisijos komunikatas – gera tokio darbo pradžia, tačiau pabrėžia, jog komunikatą turi papildyti aiškiai nustatytos priemonės; artėjant deryboms Kopenhagoje, ragina Europos Vadovų Tarybą suteikti Komisijai įgaliojimus skubiai parengti minėtąjį veiksmų planą;

| 18. | mano, kad didelė bendro indėlio į besivystančių šalių pastangas švelninti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti dalis turi būti skiriama projektams, kuriais siekiama sustabdyti miškų kirtimą ir nykimą ir miškų atsodinimo ir apželdinimo mišku projektams tokiose šalyse; |
| --- | --- |

18.

mano, kad didelė bendro indėlio į besivystančių šalių pastangas švelninti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti dalis turi būti skiriama projektams, kuriais siekiama sustabdyti miškų kirtimą ir nykimą ir miškų atsodinimo ir apželdinimo mišku projektams tokiose šalyse;

| 19. | palankiai vertina Kioto protokolo Švarios plėtros mechanizmą (angl. CDM), kuriuo besivystančioms šalims suteikiama galimybė dalyvauti anglies dioksido rinkoje; pabrėžia, kad kompensavimo priemonės, kurias išsivysčiusios šalys taiko, siekdamos įgyvendinti savo išmetamų dujų kiekio mažinimo tikslus, pagal tarptautinį klimato kaitos susitarimą negali tapti besivystančių šalių atsakomybe, susijusia su jų išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu; taigi primygtinai reikalauja, kad būsimoms kompensavimo priemonėms būtų taikomi griežti projektų kokybės kriterijai, siekiant, jog išsivysčiusios šalys iš besivystančių šalių neatimtų galimybių pigiai mažinti išmetamų dujų kiekį ir, be to, turi būti užtikrinami aukšto lygio standartai tokiems projektams, kuriais būtų patikimai, patikrinamai ir tikrai sumažinamas išmetamų dujų kiekis ir kuriais būtų padedama tvariai plėtrai tokiose šalyse; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina Kioto protokolo Švarios plėtros mechanizmą (angl. CDM), kuriuo besivystančioms šalims suteikiama galimybė dalyvauti anglies dioksido rinkoje; pabrėžia, kad kompensavimo priemonės, kurias išsivysčiusios šalys taiko, siekdamos įgyvendinti savo išmetamų dujų kiekio mažinimo tikslus, pagal tarptautinį klimato kaitos susitarimą negali tapti besivystančių šalių atsakomybe, susijusia su jų išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu; taigi primygtinai reikalauja, kad būsimoms kompensavimo priemonėms būtų taikomi griežti projektų kokybės kriterijai, siekiant, jog išsivysčiusios šalys iš besivystančių šalių neatimtų galimybių pigiai mažinti išmetamų dujų kiekį ir, be to, turi būti užtikrinami aukšto lygio standartai tokiems projektams, kuriais būtų patikimai, patikrinamai ir tikrai sumažinamas išmetamų dujų kiekis ir kuriais būtų padedama tvariai plėtrai tokiose šalyse;

| 20. | mano, kad bendras ES indėlis į besivystančių šalių pastangas švelninti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti iki 2020 m. neturėtų būti mažesnis nei 30 mlrd. eurų per metus iš šis skaičius dar gali augti sukaupus daugiau žinių apie klimato kaitos rimtumą ir jos kaštų mąstą; |
| --- | --- |

20.

mano, kad bendras ES indėlis į besivystančių šalių pastangas švelninti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti iki 2020 m. neturėtų būti mažesnis nei 30 mlrd. eurų per metus iš šis skaičius dar gali augti sukaupus daugiau žinių apie klimato kaitos rimtumą ir jos kaštų mąstą;

| 21. | pabrėžia, kad dideli lėšų, skirtų besivystančių šalių pastangoms švelninti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti, srautai yra tik dalis sprendimo; reikalauja, kad pinigai būtų leidžiami tvariai, vengiant biurokratijos, ypač MVĮ, ir korupcijos; pabrėžia, kad finansavimas turi būti nuspėjamas, suderintas ir skaidrus, juo turi būti didinami ir centralizuoto, ir vietos lygio pajėgumai besivystančiose šalyse, suteikiant pirmenybę žmonėms, kovojantiems su klimato kaita, o ne tik vyriausybėms; pabrėžia, kad todėl svarbu, kad informacija apie finansavimą būtų nuolatinė ir lengvai prieinama; ragina Tarybą ir būsimą Tarybai pirmininkausiančią Švediją aktyviai propaguoti šiuos principus 2009 m. gruodžio mėn. Jungtinių Tautų Bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) šalių konferencijos (COP15) derybų Kopenhagoje metu; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad dideli lėšų, skirtų besivystančių šalių pastangoms švelninti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti, srautai yra tik dalis sprendimo; reikalauja, kad pinigai būtų leidžiami tvariai, vengiant biurokratijos, ypač MVĮ, ir korupcijos; pabrėžia, kad finansavimas turi būti nuspėjamas, suderintas ir skaidrus, juo turi būti didinami ir centralizuoto, ir vietos lygio pajėgumai besivystančiose šalyse, suteikiant pirmenybę žmonėms, kovojantiems su klimato kaita, o ne tik vyriausybėms; pabrėžia, kad todėl svarbu, kad informacija apie finansavimą būtų nuolatinė ir lengvai prieinama; ragina Tarybą ir būsimą Tarybai pirmininkausiančią Švediją aktyviai propaguoti šiuos principus 2009 m. gruodžio mėn. Jungtinių Tautų Bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) šalių konferencijos (COP15) derybų Kopenhagoje metu;

| 22. | ragina Komisiją nebesipriešinti miškininkystės įtraukimui į prekybos taršos leidimais sistemas; mano, kad būsimiesiems „Dėl miškų kirtimo ir nykimo išmetamų dujų kiekio sumažinimo“ mechanizmams pagal susitarimą po 2012 m. reikės ir rinkos, ir ne rinkos sektoriaus finansavimo; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir Tarybą imtis vadovaujančio vaidmens kuriant bandomąsias anglies dioksido rinkas „Dėl miškų kirtimo ir nykimo išmetamų dujų kiekio sumažinimui“; toliau ragina Komisiją ir Tarybą apsvarstyti, kaip rinkos ir ne rinkos sektoriaus miškininkystei skirtos lėšos galėtų vienos kitas papildyti; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją nebesipriešinti miškininkystės įtraukimui į prekybos taršos leidimais sistemas; mano, kad būsimiesiems „Dėl miškų kirtimo ir nykimo išmetamų dujų kiekio sumažinimo“ mechanizmams pagal susitarimą po 2012 m. reikės ir rinkos, ir ne rinkos sektoriaus finansavimo; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir Tarybą imtis vadovaujančio vaidmens kuriant bandomąsias anglies dioksido rinkas „Dėl miškų kirtimo ir nykimo išmetamų dujų kiekio sumažinimui“; toliau ragina Komisiją ir Tarybą apsvarstyti, kaip rinkos ir ne rinkos sektoriaus miškininkystei skirtos lėšos galėtų vienos kitas papildyti;

| 23. | mano, kad jei ES imsis iniciatyvos ir teiks finansinę ir techninę paramą besivystančioms šalims, labai padidės tikimybė, jog derybos Kopenhagoje bus baigtos sėkmingai; mano, kad būtina, jog ES atliktų lyderės vaidmenį finansų srityje ir jau ankstyvuoju derybų etapu pateiktų konkrečių skaičių, siekiant užsitikrinti reikiamą vietos visuomenės paramą, skatinti besivystančias šalis nusistatyti plataus užmojo privalomus išmetamų dujų kiekio sumažinimo tikslus ir paskatinti panašiai prisidėti Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos šalis; |
| --- | --- |

23.

mano, kad jei ES imsis iniciatyvos ir teiks finansinę ir techninę paramą besivystančioms šalims, labai padidės tikimybė, jog derybos Kopenhagoje bus baigtos sėkmingai; mano, kad būtina, jog ES atliktų lyderės vaidmenį finansų srityje ir jau ankstyvuoju derybų etapu pateiktų konkrečių skaičių, siekiant užsitikrinti reikiamą vietos visuomenės paramą, skatinti besivystančias šalis nusistatyti plataus užmojo privalomus išmetamų dujų kiekio sumažinimo tikslus ir paskatinti panašiai prisidėti Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos šalis;

| 24. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES bendrai artėja prie Kioto protokolo tikslo, bet pažymi, kad kai kurioms valstybėms narėms dar labai toli iki joms nustatyto Kioto protokolo tikslo, ir tai galėtų pakenkti ES patikimumui Kopenhagos procese; todėl reikalauja, kad valstybės narės, kurios dar neartėja prie Kioto protokolo tikslo, turėtų pagyvinti savo veiklą; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į tai, kad ES bendrai artėja prie Kioto protokolo tikslo, bet pažymi, kad kai kurioms valstybėms narėms dar labai toli iki joms nustatyto Kioto protokolo tikslo, ir tai galėtų pakenkti ES patikimumui Kopenhagos procese; todėl reikalauja, kad valstybės narės, kurios dar neartėja prie Kioto protokolo tikslo, turėtų pagyvinti savo veiklą;

| 25. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat JTBKKK sekretoriatui su pastarajam skirtu prašymu perduoti šią rezoliuciją visoms susitariančiosioms šalims, kurios nėra ES valstybės narės. |
| --- | --- |

25.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat JTBKKK sekretoriatui su pastarajam skirtu prašymu perduoti šią rezoliuciją visoms susitariančiosioms šalims, kurios nėra ES valstybės narės.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0610.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0611.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0042.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/94 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/94

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisUžimtumo politikos gairės

P6_TA(2009)0122

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių įgyvendinimo 2008–2010 m.

2010/C 87 E/17

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 20 d. poziciją dėl užimtumo politikos gairių 2008–2010 m. (1),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą „Europos ekonomikos atkūrimo planas“ (COM(2008)0800),

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 15 d. Tarybos sprendimą Nr. 2008/618/EB dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2),

atsižvelgdamas į Komisijos 2009 m. sausio 28 d. pateiktą pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2008)0869),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 11–12 d. įvykusios Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriose numatyti ES veiksmai, kaip įveikti ekonomikos nuosmukį, išlaikyti ekonominę veiklą ir užimtumą,

atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl socialinės įtraukties skatinimo ir kovos su skurdu, įskaitant vaikų skurdą, Europos Sąjungoje (3),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi ekonominis augimas, užimtumas, kova su skurdu ir socialinė įtrauktis yra labai susiję, |
| --- | --- |

A.

kadangi ekonominis augimas, užimtumas, kova su skurdu ir socialinė įtrauktis yra labai susiję,

| B. | kadangi dėl dabartinės ekonominės krizės susiduriama su precedento neturinčiais sunkumais – didėjančiu nedarbo lygiu ir socialine atskirtimi, ir kadangi prognozuojama, kad ekonominė padėtis Europos Sąjungoje dar toliau blogės, užimtumo augimas sumažės arba net bus neigiamas, o nedarbo lygis Sąjungoje 2009 m. dar padidės, |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl dabartinės ekonominės krizės susiduriama su precedento neturinčiais sunkumais – didėjančiu nedarbo lygiu ir socialine atskirtimi, ir kadangi prognozuojama, kad ekonominė padėtis Europos Sąjungoje dar toliau blogės, užimtumo augimas sumažės arba net bus neigiamas, o nedarbo lygis Sąjungoje 2009 m. dar padidės,

| C. | kadangi Europos užimtumo strategija ir užimtumo politikos gairės – tai svarbiausios Lisabonos strategijoje numatytos priemonės, skirtos darbo rinkos problemoms spręsti, |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos užimtumo strategija ir užimtumo politikos gairės – tai svarbiausios Lisabonos strategijoje numatytos priemonės, skirtos darbo rinkos problemoms spręsti,

| D. | kadangi Sąjunga ir valstybės narės bendrai atsako už tai, kad būtų sprendžiamos su globalizacija susijusios problemos, piliečių abejonės ir būtų reaguojama į jos teikiamas galimybes, |
| --- | --- |

D.

kadangi Sąjunga ir valstybės narės bendrai atsako už tai, kad būtų sprendžiamos su globalizacija susijusios problemos, piliečių abejonės ir būtų reaguojama į jos teikiamas galimybes,

| E. | kadangi visuotinės ekonomikos ir finansų krizės sąlygomis reikia, kad Sąjunga pateiktų ryžtingą ir suderintą atsaką, siekdama užkirsti kelią atleidimams iš darbo, išlaikyti atitinkamas piliečių pajamas ir išvengti recesijos, taip pat užtikrinti, kad dabartiniai ekonominiai sunkumai ir užimtumo spragos virstų galimybėmis, |
| --- | --- |

E.

kadangi visuotinės ekonomikos ir finansų krizės sąlygomis reikia, kad Sąjunga pateiktų ryžtingą ir suderintą atsaką, siekdama užkirsti kelią atleidimams iš darbo, išlaikyti atitinkamas piliečių pajamas ir išvengti recesijos, taip pat užtikrinti, kad dabartiniai ekonominiai sunkumai ir užimtumo spragos virstų galimybėmis,

| F. | kadangi dėl minėtųjų priežasčių būtina, konsultuojantis su socialiniais partneriais ir laikantis nacionalinių papročių ir praktikos, skubiai padidinti pastangas visais valdymo lygmenimis, įtraukiant socialinius partnerius ir kitas suinteresuotas šalis, investuojant į žmones ir modernizuojant Europos darbo rinkas, ypač laikantis užimtumo garantijų ir rinkos lankstumo pusiausvyrą užtikrinančių požiūrių, |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl minėtųjų priežasčių būtina, konsultuojantis su socialiniais partneriais ir laikantis nacionalinių papročių ir praktikos, skubiai padidinti pastangas visais valdymo lygmenimis, įtraukiant socialinius partnerius ir kitas suinteresuotas šalis, investuojant į žmones ir modernizuojant Europos darbo rinkas, ypač laikantis užimtumo garantijų ir rinkos lankstumo pusiausvyrą užtikrinančių požiūrių,

Bendrais bruožais: ekonomikos atkūrimo ir užimtumo politikos gairės

| 1. | mano, kad, kai visas pasaulis patiria smarkią recesiją ir kai prognozuojama, jog iki 2009 m. pabaigos ES darbo neteks dar mažiausiai 3,5 milijono žmonių, Europos Sąjungos ir valstybių narių užimtumo politikos svarbiausi tikslai turi būti šie: trumpam sumažėjus paklausai išsaugoti kiek galima daugiau perspektyvių darbo vietų, padėti kurti darbo vietas ir išlaikyti darbą praradusių darbuotojų perkamąją galią bei jų gebėjimą greitai grįžti į darbinę veiklą; ragina Komisiją duoti aiškų ženklą valstybėms narėms, kad užimtumo gairės turėtų būti įgyvendinamos laikantis šių principų, ir teikti pirmenybę užimtumo problemos sprendimui 2009 m. pavasario Europos Vadovų Taryboje pateikiant pasiūlymus dėl Europos užimtumo iniciatyvos ir valstybėms narėms koordinuotai siekiant užtikrinti užimtumą ir kurti naujas darbo vietas; |
| --- | --- |

1.

mano, kad, kai visas pasaulis patiria smarkią recesiją ir kai prognozuojama, jog iki 2009 m. pabaigos ES darbo neteks dar mažiausiai 3,5 milijono žmonių, Europos Sąjungos ir valstybių narių užimtumo politikos svarbiausi tikslai turi būti šie: trumpam sumažėjus paklausai išsaugoti kiek galima daugiau perspektyvių darbo vietų, padėti kurti darbo vietas ir išlaikyti darbą praradusių darbuotojų perkamąją galią bei jų gebėjimą greitai grįžti į darbinę veiklą; ragina Komisiją duoti aiškų ženklą valstybėms narėms, kad užimtumo gairės turėtų būti įgyvendinamos laikantis šių principų, ir teikti pirmenybę užimtumo problemos sprendimui 2009 m. pavasario Europos Vadovų Taryboje pateikiant pasiūlymus dėl Europos užimtumo iniciatyvos ir valstybėms narėms koordinuotai siekiant užtikrinti užimtumą ir kurti naujas darbo vietas;

| 2. | teigiamai vertina Komisijos komunikatą „Europos ekonomikos atkūrimo planas“ ir tai, kad jame siekiama suderinti trumpalaikę fiskalinę paramą ir ilgalaikę Lisabonos strategiją bei Integruotąsias gaires; šiuo klausimu pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog bet kokios trumpalaikės valstybių narių priemonės, kurių imamasi norint atgaivinti ekonomiką, padėtų pasiekti bendrai sutartus tikslus; |
| --- | --- |

2.

teigiamai vertina Komisijos komunikatą „Europos ekonomikos atkūrimo planas“ ir tai, kad jame siekiama suderinti trumpalaikę fiskalinę paramą ir ilgalaikę Lisabonos strategiją bei Integruotąsias gaires; šiuo klausimu pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog bet kokios trumpalaikės valstybių narių priemonės, kurių imamasi norint atgaivinti ekonomiką, padėtų pasiekti bendrai sutartus tikslus;

| 3. | atkreipia dėmesį, kad dabartinės krizės sąlygomis pagrindinė dilema yra ta, jog Europos ekonomikos politikos priemonės nepakankamai išvystytos, kad galima būtų sėkmingai spręsti iškylančius uždavinius; taigi reikalauja persvarstyti ir atnaujinti pagrindines politikos priemones, visų pirma Integruotąsias gaires, Stabilumo ir augimo paktą (SAP), taip pat Tvarios plėtros strategiją, siekiant integruoti juos į vadinamąjį naująjį sandėrį dėl pažangaus augimo Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį, kad dabartinės krizės sąlygomis pagrindinė dilema yra ta, jog Europos ekonomikos politikos priemonės nepakankamai išvystytos, kad galima būtų sėkmingai spręsti iškylančius uždavinius; taigi reikalauja persvarstyti ir atnaujinti pagrindines politikos priemones, visų pirma Integruotąsias gaires, Stabilumo ir augimo paktą (SAP), taip pat Tvarios plėtros strategiją, siekiant integruoti juos į vadinamąjį naująjį sandėrį dėl pažangaus augimo Europos Sąjungoje;

| 4. | pabrėžia, kad ekonomikos nuosmukio metu būtina perorientuoti Integruotąsias gaires, ir ragina Tarybą priimti trumpalaikes priemones siekiant užtikrinti 2008 m. užimtumo lygį ir investuoti į kovą su klimato kaita, taip pat ragina valstybes nares ir socialinius partnerius, atsižvelgiant į nacionalinę praktiką, užtikrinti pakankamas pajamas, ypač skiriant dėmesį pažeidžiamiausioms visuomenės grupėms; tikisi, kad Komisija pradės atitinkamas iniciatyvas ir pateiks pasiūlymų dėl šių tikslų prieš būsimą Europos Vadovų Tarybos pavasario susitikimą; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad ekonomikos nuosmukio metu būtina perorientuoti Integruotąsias gaires, ir ragina Tarybą priimti trumpalaikes priemones siekiant užtikrinti 2008 m. užimtumo lygį ir investuoti į kovą su klimato kaita, taip pat ragina valstybes nares ir socialinius partnerius, atsižvelgiant į nacionalinę praktiką, užtikrinti pakankamas pajamas, ypač skiriant dėmesį pažeidžiamiausioms visuomenės grupėms; tikisi, kad Komisija pradės atitinkamas iniciatyvas ir pateiks pasiūlymų dėl šių tikslų prieš būsimą Europos Vadovų Tarybos pavasario susitikimą;

| 5. | primena, kad valstybių narių suderintas investavimas į penkis svarbiausius Lisabonos tikslus – mokslinius tyrimus, švietimą, aktyvią darbo rinkos politiką, vaikų priežiūrą ir privačių investicijų skatinimą – turi būti pagrindinė užimtumo politikos dalis ir kad vaikų priežiūros infrastruktūra turi būti laikoma viena iš pagrindinių sąlygų, kad į darbo rinką būtų įtraukta daugiau dalyvių, ypač moterų; ragina valstybes nares integruoti šiuos bendrus principus konsultuojantis su socialiniais partneriais nacionalinių reformų programų klausimais; |
| --- | --- |

5.

primena, kad valstybių narių suderintas investavimas į penkis svarbiausius Lisabonos tikslus – mokslinius tyrimus, švietimą, aktyvią darbo rinkos politiką, vaikų priežiūrą ir privačių investicijų skatinimą – turi būti pagrindinė užimtumo politikos dalis ir kad vaikų priežiūros infrastruktūra turi būti laikoma viena iš pagrindinių sąlygų, kad į darbo rinką būtų įtraukta daugiau dalyvių, ypač moterų; ragina valstybes nares integruoti šiuos bendrus principus konsultuojantis su socialiniais partneriais nacionalinių reformų programų klausimais;

Užimtumo gairės 2008–2010 m.: skubus kruopštaus įgyvendinimo poreikis

| 6. | mano, kad įgyvendindamos gaires, valstybės narės turi:






  — | atsižvelgti į reikalavimus, susijusius su aukšto užimtumo lygio skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, socialinės atskirties mažinimu, aukštu švietimo, mokymo ir žmonių sveikatos apsaugos lygiu, bei |
| --- | --- | --- |

6.

mano, kad įgyvendindamos gaires, valstybės narės turi:

—

atsižvelgti į reikalavimus, susijusius su aukšto užimtumo lygio skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, socialinės atskirties mažinimu, aukštu švietimo, mokymo ir žmonių sveikatos apsaugos lygiu, bei

| — | siekti kovoti su diskriminacija dėl asmens lyties, rasės ar tautinės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos; |
| --- | --- |

—

siekti kovoti su diskriminacija dėl asmens lyties, rasės ar tautinės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos;

| 7. | mano, kad valstybės narės turi užtikrinti sustiprintą gairių ir atvirojo koordinavimo metodo sąveiką socialinės apsaugos ir socialinės integracijos srityse; |
| --- | --- |

7.

mano, kad valstybės narės turi užtikrinti sustiprintą gairių ir atvirojo koordinavimo metodo sąveiką socialinės apsaugos ir socialinės integracijos srityse;

| 8. | mano, kad valstybės narės, bendradarbiaudamos su socialiniais partneriais ir vadovaudamosi kiekvienos valstybės narės nacionaline praktika, turi vertinti ir savo nacionaliniuose reformų planuose nurodyti, kaip turėtų būti siekiama geriau vadovautis Europos socialinės srities teisės aktuose, socialinių parnerių susitarimuose nustatytais principais ir taisyklėmis, taip pat svarbiausiais lygių galimybių ir nediskriminavimo principais bei juos įgyvendinti; |
| --- | --- |

8.

mano, kad valstybės narės, bendradarbiaudamos su socialiniais partneriais ir vadovaudamosi kiekvienos valstybės narės nacionaline praktika, turi vertinti ir savo nacionaliniuose reformų planuose nurodyti, kaip turėtų būti siekiama geriau vadovautis Europos socialinės srities teisės aktuose, socialinių parnerių susitarimuose nustatytais principais ir taisyklėmis, taip pat svarbiausiais lygių galimybių ir nediskriminavimo principais bei juos įgyvendinti;

| 9. | pakartoja, kad svarbu laikytis 21-oje gairėje apibrėžto užimtumo garantijų ir rinkos lankstumo pusiausvyrą užtikrinančio požiūrio siekiant apimti laikotarpį tarp dviejų darbo sutarčių, ir pabrėžia, kad siekiant šio tikslo reikalinga socialinio draudimo aukšto lygio apsauga ir aktyvi darbo rinkos politika; ypač svarbu, kad socialiniai partneriai dalyvautų rengiant ir socialinio dialogo bei kolektyvinių derybų metu įgyvendinant lankstumo ir užimtumo garantijų politiką; |
| --- | --- |

9.

pakartoja, kad svarbu laikytis 21-oje gairėje apibrėžto užimtumo garantijų ir rinkos lankstumo pusiausvyrą užtikrinančio požiūrio siekiant apimti laikotarpį tarp dviejų darbo sutarčių, ir pabrėžia, kad siekiant šio tikslo reikalinga socialinio draudimo aukšto lygio apsauga ir aktyvi darbo rinkos politika; ypač svarbu, kad socialiniai partneriai dalyvautų rengiant ir socialinio dialogo bei kolektyvinių derybų metu įgyvendinant lankstumo ir užimtumo garantijų politiką;

| 10. | teigiamai vertina Komisijos teiginį, kad būtina tobulinti motyvavimo sistemas, visų pirma skirtas žemos kvalifikacijos darbuotojams; didinti subsidijas pažeidžiamų asmenų ir didžiausios ilgalaikio nedarbo rizikos asmenų grupėms skirtoms darbo vietoms steigti ir trumpiems mokymo kursams rengti; suteikti profesinio persikvalifikavimo galimybes ir galimybes įgyti naujų įgūdžių, reikalingų darbui mažiau krizės paveiktuose sektoriuose; užtikrinti atitinkamą socialinę apsaugą suteikiant pajamų garantijas, taip pat labai svarbu įsipareigoti tęsti socialinį dialogą ir įtraukti socialinius partnerius; |
| --- | --- |

10.

teigiamai vertina Komisijos teiginį, kad būtina tobulinti motyvavimo sistemas, visų pirma skirtas žemos kvalifikacijos darbuotojams; didinti subsidijas pažeidžiamų asmenų ir didžiausios ilgalaikio nedarbo rizikos asmenų grupėms skirtoms darbo vietoms steigti ir trumpiems mokymo kursams rengti; suteikti profesinio persikvalifikavimo galimybes ir galimybes įgyti naujų įgūdžių, reikalingų darbui mažiau krizės paveiktuose sektoriuose; užtikrinti atitinkamą socialinę apsaugą suteikiant pajamų garantijas, taip pat labai svarbu įsipareigoti tęsti socialinį dialogą ir įtraukti socialinius partnerius;

| 11. | pabrėžia pažeidžiamiems asmenims skirtų veiksmų, ypač veiksmų, skirtų ilgalaikiams bedarbiams, žmonėms su negalia ir imigrantų grupėms, svarbą esant aukštam nedarbo lygiui; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia pažeidžiamiems asmenims skirtų veiksmų, ypač veiksmų, skirtų ilgalaikiams bedarbiams, žmonėms su negalia ir imigrantų grupėms, svarbą esant aukštam nedarbo lygiui;

| 12. | mano, kad, atsižvelgdama į ekonominės krizės rimtumą, Komisija turi būti pasirengusi imtis išimtinių priemonių suteikiant daugiau galimybių pasinaudoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšomis, kuriomis turi būti remiami darbuotojai, atsidūrę skirtingose situacijose, įskaitant laikinuosius darbuotojus, kurie prarado darbą, ir laikinai leisti naudotis Europos socialinio fondo (ESF) lėšomis siekiant paremti užimtumo išlaikymo priemones įgyvendinant mokymo programas; |
| --- | --- |

12.

mano, kad, atsižvelgdama į ekonominės krizės rimtumą, Komisija turi būti pasirengusi imtis išimtinių priemonių suteikiant daugiau galimybių pasinaudoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšomis, kuriomis turi būti remiami darbuotojai, atsidūrę skirtingose situacijose, įskaitant laikinuosius darbuotojus, kurie prarado darbą, ir laikinai leisti naudotis Europos socialinio fondo (ESF) lėšomis siekiant paremti užimtumo išlaikymo priemones įgyvendinant mokymo programas;

| 13. | mano, kad dėl ekonomikos krizės reikia sustiprinti ES priemones sprendžiant su restruktūrizavimu susijusius klausimus, ypač informavimo ir konsultavimosi teisių stiprinimo; |
| --- | --- |

13.

mano, kad dėl ekonomikos krizės reikia sustiprinti ES priemones sprendžiant su restruktūrizavimu susijusius klausimus, ypač informavimo ir konsultavimosi teisių stiprinimo;

| 14. | mano, kad vykdant kitą ES struktūrinių fondų reformą reikėtų labiau sutelkti dėmesį į fondų tikslą kurti tvarias ir kokybiškas darbo vietas; |
| --- | --- |

14.

mano, kad vykdant kitą ES struktūrinių fondų reformą reikėtų labiau sutelkti dėmesį į fondų tikslą kurti tvarias ir kokybiškas darbo vietas;

| 15. | toliau pabrėžia švietimo svarbą, siekiant užtikrinti ne tik galimybes įsidarbinti, bet ir darbuotojų judumą, kuris labai svarbus vidaus rinkos veikimui; todėl pabrėžia oficialiai ir neoficialiai įgytų įgūdžių pripažinimo svarbą; |
| --- | --- |

15.

toliau pabrėžia švietimo svarbą, siekiant užtikrinti ne tik galimybes įsidarbinti, bet ir darbuotojų judumą, kuris labai svarbus vidaus rinkos veikimui; todėl pabrėžia oficialiai ir neoficialiai įgytų įgūdžių pripažinimo svarbą;

| 16. | pabrėžia 23-os gairės ir didžiulių investicijų į visą gyvenimą trunkantį mokymąsi svarbą, siekiant sumažinti nedarbo lygį ir pasiekti tikslą kurti geresnes darbo vietas Europoje; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad visiems piliečiams reikia sudaryti vienodas sąlygas ir suteikti galimybę dalyvauti visą gyvenimą trunkančio mokymosi programose, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamoms grupėms; pabrėžia, kas ESF ir EGF turėtų neatidėliodami finansuoti minėtuosius veiksmus; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia 23-os gairės ir didžiulių investicijų į visą gyvenimą trunkantį mokymąsi svarbą, siekiant sumažinti nedarbo lygį ir pasiekti tikslą kurti geresnes darbo vietas Europoje; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad visiems piliečiams reikia sudaryti vienodas sąlygas ir suteikti galimybę dalyvauti visą gyvenimą trunkančio mokymosi programose, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamoms grupėms; pabrėžia, kas ESF ir EGF turėtų neatidėliodami finansuoti minėtuosius veiksmus;

| 17. | apgailestauja, kad žemiausio lygio pradinį išsilavinimą turintys asmenys, pagyvenę žmonės, kaimo vietovių gyventojai ir žmonės su negalia tikriausiai negalės dalyvauti švietimo, mokymo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi programose visose šalyse; |
| --- | --- |

17.

apgailestauja, kad žemiausio lygio pradinį išsilavinimą turintys asmenys, pagyvenę žmonės, kaimo vietovių gyventojai ir žmonės su negalia tikriausiai negalės dalyvauti švietimo, mokymo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi programose visose šalyse;

| 18. | pabrėžia, kad norint, kad suaugusieji aktyviau dalyvautų jiems skirtose mokymo programose, būtina pagerinti mokymo kokybę, ir kad mokymo efektyvumui skatinti skirtos priemonės apima mokymo centrų prieinamumą ir vaikų priežiūros vietoje galimybes, atvirojo ir nuotolinio mokymosi paslaugas atokiose vietovėse gyvenantiems asmenims, informaciją ir orientavimą, specializuotas programas ir lanksčią mokymo tvarką; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad norint, kad suaugusieji aktyviau dalyvautų jiems skirtose mokymo programose, būtina pagerinti mokymo kokybę, ir kad mokymo efektyvumui skatinti skirtos priemonės apima mokymo centrų prieinamumą ir vaikų priežiūros vietoje galimybes, atvirojo ir nuotolinio mokymosi paslaugas atokiose vietovėse gyvenantiems asmenims, informaciją ir orientavimą, specializuotas programas ir lanksčią mokymo tvarką;

| 19. | primena, kad Europoje vis dar pernelyg aukštas jaunimo nedarbo lygis; taip pat primena, kad ankstesnių ekonomikos krizių patirtis rodo, kad jauni suaugę žmonės, kurie palikę mokymo įstaigą tapo bedarbiais, turi gerokai mažesnę galimybę susirasti darbą; todėl pabrėžia, kad visos valstybės narės turi vykdyti 18-oje gairėje nustatytus reikalavimus ir kiekvienam jaunuoliui, baigusiam mokyklą, per keturis mėnesius turėtų būti pasiūlytas darbas, gamybinė praktika, papildomas mokymas ar kita užimtumo skatinimo priemonė; |
| --- | --- |

19.

primena, kad Europoje vis dar pernelyg aukštas jaunimo nedarbo lygis; taip pat primena, kad ankstesnių ekonomikos krizių patirtis rodo, kad jauni suaugę žmonės, kurie palikę mokymo įstaigą tapo bedarbiais, turi gerokai mažesnę galimybę susirasti darbą; todėl pabrėžia, kad visos valstybės narės turi vykdyti 18-oje gairėje nustatytus reikalavimus ir kiekvienam jaunuoliui, baigusiam mokyklą, per keturis mėnesius turėtų būti pasiūlytas darbas, gamybinė praktika, papildomas mokymas ar kita užimtumo skatinimo priemonė;

| 20. | ragina veikti ryžtingai siekiant išspręsti nepakankamo moterų dalyvavimo darbo rinkoje problemą; primena, kad moterų užimtumo lygis paprastai žemesnis ir kad moterys dažniau nei vyrai dirba nevisu etatu; todėl pabrėžia politikos, pagal kurią moterų ir vyrų atsakomybė būtų vienoda, svarbą; siekiant šio tikslo ragina valstybes nares skubiai vykdyti savo įsipareigojimus, susijusius su Barselonos tikslais; |
| --- | --- |

20.

ragina veikti ryžtingai siekiant išspręsti nepakankamo moterų dalyvavimo darbo rinkoje problemą; primena, kad moterų užimtumo lygis paprastai žemesnis ir kad moterys dažniau nei vyrai dirba nevisu etatu; todėl pabrėžia politikos, pagal kurią moterų ir vyrų atsakomybė būtų vienoda, svarbą; siekiant šio tikslo ragina valstybes nares skubiai vykdyti savo įsipareigojimus, susijusius su Barselonos tikslais;

| 21. | susirūpinęs pažymi, kad darbas nevisu etatu, kurį dažniausiai dirba moterys, yra užimtumo, labiau veikiamo ekonomikos krizės, forma; |
| --- | --- |

21.

susirūpinęs pažymi, kad darbas nevisu etatu, kurį dažniausiai dirba moterys, yra užimtumo, labiau veikiamo ekonomikos krizės, forma;

| 22. | mano, kad tuomet, kai nedarbo lygis yra aukštas, kyla akivaizdus pavojus, kad nukentės regioninė ir socialinė sanglauda, todėl pabrėžia 17-os gairės, susijusios su socialine ir teritorine sanglauda, įgyvendinimo svarbą norint užkirsti kelią problemoms šioje srityje; taigi ragina valstybes nares skatinti aktyvią socialinę visų asmenų integraciją siekiant, kad, užtikrinus pakankamas pajamas ir kokybiškas socialines paslaugas, taip pat galimybes įsidarbinti ir gauti pradinį ar tęstinį profesinį mokymą bei taip suteikus galimybę patekti į darbo rinką, būtų įveiktas skurdas ir socialinė atskirtis; |
| --- | --- |

22.

mano, kad tuomet, kai nedarbo lygis yra aukštas, kyla akivaizdus pavojus, kad nukentės regioninė ir socialinė sanglauda, todėl pabrėžia 17-os gairės, susijusios su socialine ir teritorine sanglauda, įgyvendinimo svarbą norint užkirsti kelią problemoms šioje srityje; taigi ragina valstybes nares skatinti aktyvią socialinę visų asmenų integraciją siekiant, kad, užtikrinus pakankamas pajamas ir kokybiškas socialines paslaugas, taip pat galimybes įsidarbinti ir gauti pradinį ar tęstinį profesinį mokymą bei taip suteikus galimybę patekti į darbo rinką, būtų įveiktas skurdas ir socialinė atskirtis;

| 23. | pabrėžia, kad ypač esant ekonomikos krizei svarbu investuoti į socialinio aprūpinimo sistemą; mano, kad tai sektorius, kuris teikia bendruomenei daugybę svarbių paslaugų ir įdarbina didelę dalį gyventojų; pabrėžia, kad reikia išlaikyti socialinio aprūpinimo sistemą siekiant neleisti, kad prastėtų bendruomenei teikiamų paslaugų kokybė ir didėtų nedarbo lygis; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad ypač esant ekonomikos krizei svarbu investuoti į socialinio aprūpinimo sistemą; mano, kad tai sektorius, kuris teikia bendruomenei daugybę svarbių paslaugų ir įdarbina didelę dalį gyventojų; pabrėžia, kad reikia išlaikyti socialinio aprūpinimo sistemą siekiant neleisti, kad prastėtų bendruomenei teikiamų paslaugų kokybė ir didėtų nedarbo lygis;

| 24. | apgailestauja, kad esant ekonomikos krizei tam tikrose įmonėse gali būti daromas spaudimas savanoriškai sumažinti darbo užmokestį kaip atleidimo iš darbo alternatyva; tačiau pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad dėl krizės nebūtų apskritai mažinami atlyginimai; mano, jog svarbu, kad:






  — | kiekviena valstybė narė, vadovaudamasi nacionalinėmis tradicijomis ir praktika, sukurtų politiką, skirtą pašalinti iš rinkos konkurencijai, grindžiamai atlyginimais, artimais skurdo ribai, |
| --- | --- | --- |

24.

apgailestauja, kad esant ekonomikos krizei tam tikrose įmonėse gali būti daromas spaudimas savanoriškai sumažinti darbo užmokestį kaip atleidimo iš darbo alternatyva; tačiau pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad dėl krizės nebūtų apskritai mažinami atlyginimai; mano, jog svarbu, kad:

—

kiekviena valstybė narė, vadovaudamasi nacionalinėmis tradicijomis ir praktika, sukurtų politiką, skirtą pašalinti iš rinkos konkurencijai, grindžiamai atlyginimais, artimais skurdo ribai,

| — | plačiai taikytų kolektyvinius susitarimus, |
| --- | --- |

—

plačiai taikytų kolektyvinius susitarimus,

| — | laikytųsi kolektyvinių susitarimų hierarchijos, |
| --- | --- |

—

laikytųsi kolektyvinių susitarimų hierarchijos,

| — | kolektyviniuose susitarimuose ir darbo teisėje nustatytų darbo sąlygų ir darbo užmokesčio būtų paisoma ir praktiškai įgyvendinamas; |
| --- | --- |

—

kolektyviniuose susitarimuose ir darbo teisėje nustatytų darbo sąlygų ir darbo užmokesčio būtų paisoma ir praktiškai įgyvendinamas;

Darnių veiksmų kaip atsako į ekonomikos krizę poreikis

| 25. | pabrėžia veiksmingų ir koordinuotų investicijų poreikį visose valstybėse narėse, įskaitant investicijas į gamybos infrastruktūrą, švietimą ir klimato kaitą, norint pasiekti tikslą padidinti užimtumo lygį, prisidėti prie kokybiškų darbo vietų kūrimo ir užtikrinti socialinę sanglaudą; šiomis aplinkybėmis pabrėžia ES paramos svarbą plėtojant šiuolaikišką ir tvarią pramonę; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia veiksmingų ir koordinuotų investicijų poreikį visose valstybėse narėse, įskaitant investicijas į gamybos infrastruktūrą, švietimą ir klimato kaitą, norint pasiekti tikslą padidinti užimtumo lygį, prisidėti prie kokybiškų darbo vietų kūrimo ir užtikrinti socialinę sanglaudą; šiomis aplinkybėmis pabrėžia ES paramos svarbą plėtojant šiuolaikišką ir tvarią pramonę;

| 26. | pabrėžia, kad svarbu ne tik kurti naujas darbo vietas, bet ir išlaikyti turimas bei pagerinti jų kokybę; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad svarbu ne tik kurti naujas darbo vietas, bet ir išlaikyti turimas bei pagerinti jų kokybę;

| 27. | ragina valstybes nares ir toliau skatinti nuosavybę įtraukiant visas suinteresuotas šalis, įskaitant socialinius partnerius ir prireikus kitus veikėjus, siekiant veiksmingai įgyvendinti Užimtumo politikos gaires; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares ir toliau skatinti nuosavybę įtraukiant visas suinteresuotas šalis, įskaitant socialinius partnerius ir prireikus kitus veikėjus, siekiant veiksmingai įgyvendinti Užimtumo politikos gaires;

*

* *

| 28. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Regionų komitetui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. |
| --- | --- |

28.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Regionų komitetui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0207.

(2)  OL L 198, 2008 7 26, p. 47.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0467.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/98 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/98

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisEuropos ekonomikos atkūrimo planas

P6_TA(2009)0123

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano (2008/2334(INI))

2010/C 87 E/18

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 4 d. Komisijos pranešimą pavasario Europos Vadovų Tarybai „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“ (COM(2009)0114),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano (COM(2008)0800),

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 29 d. Komisijos komunikatą „Įveikti finansinę krizę: Europos veiksmų programa“ (COM(2008)0706),

atsižvelgdamas į 2009 m. sausio 28 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonominės politikos gairių atnaujinimo 2009 m. ir dėl valstybių narių užimtumo politikos įgyvendinimo (COM(2009)0034),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 17 d. Komisijos komunikatą dėl Bendrijos laikinosios valstybės pagalbos priemonių sistemos siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis (1),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą dėl 2008–2010 m. Bendrijos Lisabonos programos įgyvendinimo ataskaitos (COM(2008)0881),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „Sanglaudos politika. Investicijos į tikrąją ekonomiką“ (COM(2008)0876),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Komisijos darbo dokumentą dėl bendrosios rinkos apžvalgos: dar vieni metai (SEC(2008)3064),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą dėl Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos išorinės dimensijos. Patekimo į rinką ir veiksmingesnio tarptautinio bendradarbiavimo reguliavimo klausimais sistemos kūrimo ataskaita (COM(2008)0874),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16 d. Komisijos pasiūlymą dėl reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (COM(2008)0867),

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą dėl integruotųjų ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairių (2008–2010 m.), į kurias įtraukta Komisijos rekomendacija dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonominės politikos gairių (pagal EB sutarties 99 straipsnį) ir pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (pagal EB sutarties 128 straipsnį) (COM(2007)0803),

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 7 d. Komisijos komunikatą „EPS@10: Ekonominės ir pinigų sąjungos laimėjimai ir uždaviniai po 10 metų nuo jos sukūrimo“ (COM(2008)0238) (komunikatą dėl EPS@10),

atsižvelgdamas į valstybių narių veiksmų planus ir atnaujintas nacionalines reformų programas 2008–2010 m. laikotarpiui,

atsižvelgdamas į ES finansinės priežiūros aukšto lygio ekspertų grupės, kuriai pirmininkauja Jacques de Larosière, ir jos artėjant 2009 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikimui, Komisijai 2009 m. vasario 25 d. pateiktą ataskaitą, sudėtį,

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 11–12 d. vykusiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui pirmininkavusios valstybės išvadas ekonomikos ir finansų klausimais,

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 12 d. euro grupės valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimą siekiant patvirtinti koordinuotą gelbėjimo planą, skirtą kovoti su ekonomikos krize,

atsižvelgdamas į 2008 m. kovo 13–14 d. vykusiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui pirmininkavusios valstybės išvadas dėl atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui naujo ciklo pradžios (2008–2010 m.),

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 7 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos (ECOFIN) posėdžio išvadas dėl skubaus reagavimo į finansų krizę,

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 4 d. Ekonomikos ir finansų tarybos (ECOFIN) posėdžio išvadas dėl tarptautinių iniciatyvų sprendžiant finansų krizę ir pasiruošimo tarptautiniam aukščiausiojo lygio susitikimui krizės klausimais,

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 2 d. Ekonomikos ir finansų tarybos (ECOFIN) įnašą į 2008 m. gruodžio 11–12 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimą,

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 1 d. susitarimo memorandumą dėl Europos Sąjungos finansinės priežiūros institucijų, centrinių bankų ir finansų ministerijų bendradarbiavimo tarpvalstybinio finansinio stabilumo klausimu,

atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl 2008 m. spalio 15 ir 16 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo (2),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 20 d. rezoliuciją dėl Integruotųjų ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairių (dalis: valstybių narių ir Bendrijos bendrosios ekonominės politikos gairės). Naujo ciklo pradžia (2008–2010 m.) (3),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją dėl EPS@10: pirmasis Ekonominės ir pinigų sąjungos dešimtmetis ir ateities uždaviniai (4) (rezoliuciją dėl EPS@10),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondų (5),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl Lamfalussy proceso tęsimo – būsimosios priežiūros struktūros (6),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Vystymosi komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones (A6–0063/2009),

| A. | kadangi tarptautinė ekonomika ir pasaulio rinkos pastaruosius 25 metus augo be precedento ir šis augimas istorijoje buvo unikalus – buvo pasiekti gamybos pajėgumai, lėmę gerovę didesniam žmonių skaičiui negu kada nors anksčiau; ekonomikai lėtėjant, o paklausai atitinkamai mažėjant, šie pajėgumai turi būti suderinti iš naujo, |
| --- | --- |

A.

kadangi tarptautinė ekonomika ir pasaulio rinkos pastaruosius 25 metus augo be precedento ir šis augimas istorijoje buvo unikalus – buvo pasiekti gamybos pajėgumai, lėmę gerovę didesniam žmonių skaičiui negu kada nors anksčiau; ekonomikai lėtėjant, o paklausai atitinkamai mažėjant, šie pajėgumai turi būti suderinti iš naujo,

| B. | kadangi finansų ir ekonomikos krizė kasdien vis gilėja ir, jei nebus imtasi daug energingesnių ir veiksmingesnių viešųjų veiksmų nei ligi šiol, Europos Sąjungai ir jos kaimyninėms šalims vis labiau gresia gili socialinė ir politinė krizė, kelianti pavojų Europos solidarumui, |
| --- | --- |

B.

kadangi finansų ir ekonomikos krizė kasdien vis gilėja ir, jei nebus imtasi daug energingesnių ir veiksmingesnių viešųjų veiksmų nei ligi šiol, Europos Sąjungai ir jos kaimyninėms šalims vis labiau gresia gili socialinė ir politinė krizė, kelianti pavojų Europos solidarumui,

| C. | kadangi pagrindinės problemos, kylančios siekiant nugalėti tarptautinės ir Europos ekonomikos nuosmukį, šiuo metu yra pasitikėjimo stoka finansų ir kapitalo rinkose ir augantis nedarbas, |
| --- | --- |

C.

kadangi pagrindinės problemos, kylančios siekiant nugalėti tarptautinės ir Europos ekonomikos nuosmukį, šiuo metu yra pasitikėjimo stoka finansų ir kapitalo rinkose ir augantis nedarbas,

| D. | kadangi dėl precedento neturėjusio dabartinės finansų krizės masto ir jos sukelto didelio nuosmukio ES ir tarptautiniu lygmenimis reikia iš esmės pertvarkyti finansų rinkų reguliavimo ir valdymo sistemą, kad būtų užkirstas kelias būsimoms tarptautinės ekonomikos problemoms, tokioms pat finansų rinkų problemoms, ir kad ES ekonomika taptų atsparesnė pokyčiams, |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl precedento neturėjusio dabartinės finansų krizės masto ir jos sukelto didelio nuosmukio ES ir tarptautiniu lygmenimis reikia iš esmės pertvarkyti finansų rinkų reguliavimo ir valdymo sistemą, kad būtų užkirstas kelias būsimoms tarptautinės ekonomikos problemoms, tokioms pat finansų rinkų problemoms, ir kad ES ekonomika taptų atsparesnė pokyčiams,

| E. | kadangi svarbiausių finansinių institucijų žlugimas kenkia kreditų rinkoms, trukdo kapitalo srautams, investicijoms ir prekybai ir mažina kainas ir vertes, taigi griauna stabilumą ir mažina kapitalą, kuris reikalingas finansų įstaigoms, kad jos galėtų teikti paskolas, ir bendrovėms, kad jos galėtų užsitikrinti savo finansavimą, |
| --- | --- |

E.

kadangi svarbiausių finansinių institucijų žlugimas kenkia kreditų rinkoms, trukdo kapitalo srautams, investicijoms ir prekybai ir mažina kainas ir vertes, taigi griauna stabilumą ir mažina kapitalą, kuris reikalingas finansų įstaigoms, kad jos galėtų teikti paskolas, ir bendrovėms, kad jos galėtų užsitikrinti savo finansavimą,

| F. | kadangi dabartinės finansų krizės priežastys – netvarkinga pinigų politika, politinėmis priemonėmis primestas didesnis būsto kreditavimas ir daugiausia JAV ir besiformuojančios ekonomikos valstybių, pvz., Kinijos (praeityje), makroekonominio disbalanso aspektai; pabrėžia, kad reikia toliau plėtoti ES konkurencingumą ir investicijas į infrastruktūrą bei mokslinius tyrimus, taip pat į naujas bendroves ir naujas rinkas, |
| --- | --- |

F.

kadangi dabartinės finansų krizės priežastys – netvarkinga pinigų politika, politinėmis priemonėmis primestas didesnis būsto kreditavimas ir daugiausia JAV ir besiformuojančios ekonomikos valstybių, pvz., Kinijos (praeityje), makroekonominio disbalanso aspektai; pabrėžia, kad reikia toliau plėtoti ES konkurencingumą ir investicijas į infrastruktūrą bei mokslinius tyrimus, taip pat į naujas bendroves ir naujas rinkas,

| G. | kadangi svarbiausi ES ekonomikos atkūrimo užtikrinimo politikos formuotojų prioritetai turėtų būti finansų ir kapitalų rinkų veikimo atkūrimas ir užimtumo apsauga, ir tai padėtų ES ekonomikai vėl pasiekti augimo, investavimo ir naujų darbo vietų kūrimo laikotarpį, |
| --- | --- |

G.

kadangi svarbiausi ES ekonomikos atkūrimo užtikrinimo politikos formuotojų prioritetai turėtų būti finansų ir kapitalų rinkų veikimo atkūrimas ir užimtumo apsauga, ir tai padėtų ES ekonomikai vėl pasiekti augimo, investavimo ir naujų darbo vietų kūrimo laikotarpį,

| H. | kadangi dabartiniu nuosmukiu reikėtų pasinaudoti kaip galimybe skatinti ekologiškas investicijas ir kurti ekologiškas darbo vietas, atitinkant ilgalaikius Lisabonos ir Gioteburgo strategijos tikslus bei klimato kaitos ir energetikos srities dokumentų paketą, |
| --- | --- |

H.

kadangi dabartiniu nuosmukiu reikėtų pasinaudoti kaip galimybe skatinti ekologiškas investicijas ir kurti ekologiškas darbo vietas, atitinkant ilgalaikius Lisabonos ir Gioteburgo strategijos tikslus bei klimato kaitos ir energetikos srities dokumentų paketą,

| I. | kadangi siekiant užtikrinti ekonomikos atkūrimą būtini koordinuoti veiksmai atsižvelgiant į ES teisės aktus, reglamentuojančius konkurenciją ir valstybės pagalbą, taip pat finansų ir darbo rinkų stabilumas, o kartu neturi būti iškraipoma bendrovių konkurencija ar sudaromos nevienodos sąlygos valstybėms narėms siekiant užtikrinti ES ekonomikos stabilumą ir konkurencingumą, |
| --- | --- |

I.

kadangi siekiant užtikrinti ekonomikos atkūrimą būtini koordinuoti veiksmai atsižvelgiant į ES teisės aktus, reglamentuojančius konkurenciją ir valstybės pagalbą, taip pat finansų ir darbo rinkų stabilumas, o kartu neturi būti iškraipoma bendrovių konkurencija ar sudaromos nevienodos sąlygos valstybėms narėms siekiant užtikrinti ES ekonomikos stabilumą ir konkurencingumą,

| J. | kadangi dėl finansų krizės poveikio realiajai ekonomikai susidarė išskirtinės ekonominės sąlygos, dėl kurių reikalingos laiku vykdomos, tikslingos, laikinos ir proporcingos priemonės ir sprendimai siekiant rasti būdų įveikti precedento neturinčią pasaulinę ekonomikos ir užimtumo padėtį, ir kadangi valstybės įsikišimas, nors ir neišvengiamas, iškraipo normaliomis sąlygomis esamą privataus ir viešojo sektorių vaidmenų pasiskirstymą, |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl finansų krizės poveikio realiajai ekonomikai susidarė išskirtinės ekonominės sąlygos, dėl kurių reikalingos laiku vykdomos, tikslingos, laikinos ir proporcingos priemonės ir sprendimai siekiant rasti būdų įveikti precedento neturinčią pasaulinę ekonomikos ir užimtumo padėtį, ir kadangi valstybės įsikišimas, nors ir neišvengiamas, iškraipo normaliomis sąlygomis esamą privataus ir viešojo sektorių vaidmenų pasiskirstymą,

| K. | kadangi dabartinės finansų reguliavimo sistemos trūkumus Parlamentas jau minėjo savo pozicijose dėl teisėkūros pasiūlymų ir savo rezoliucijose, |
| --- | --- |

K.

kadangi dabartinės finansų reguliavimo sistemos trūkumus Parlamentas jau minėjo savo pozicijose dėl teisėkūros pasiūlymų ir savo rezoliucijose,

| L. | kadangi iš naujausių Bendrijos pateiktų duomenų, susijusių su 2009 m. prognozėmis, matyti, jog ekonominės sąlygos sparčiai blogėja visoje Europos Sąjungoje, ir kadangi Europos Sąjunga ir valstybės narės šiuo metu labiausiai atsako už tai, kad būtų garantuojamas makroekonominis stabilumas, tvarus augimas ir užimtumas, |
| --- | --- |

L.

kadangi iš naujausių Bendrijos pateiktų duomenų, susijusių su 2009 m. prognozėmis, matyti, jog ekonominės sąlygos sparčiai blogėja visoje Europos Sąjungoje, ir kadangi Europos Sąjunga ir valstybės narės šiuo metu labiausiai atsako už tai, kad būtų garantuojamas makroekonominis stabilumas, tvarus augimas ir užimtumas,

| M. | kadangi finansų krizė atskleidė dilemą: ekonominės politikos reguliavimo kompetencija yra klausimas, kurį reikia spręsti ES lygmeniu, tačiau ekonomikos skatinimo planai – valstybių narių institucijų reikalas, |
| --- | --- |

M.

kadangi finansų krizė atskleidė dilemą: ekonominės politikos reguliavimo kompetencija yra klausimas, kurį reikia spręsti ES lygmeniu, tačiau ekonomikos skatinimo planai – valstybių narių institucijų reikalas,

| N. | kadangi atskirų valstybių narių inicijuoti trumpalaikiai veiksmai turi būti visapusiškai koordinuojami ES lygmeniu siekiant užtikrinti bendrą svertinį poveikį ir užkirsti kelią šalutiniam poveikiui, rinkų iškreipimui ir išteklių švaistymui dubliuojant veiksmus, |
| --- | --- |

N.

kadangi atskirų valstybių narių inicijuoti trumpalaikiai veiksmai turi būti visapusiškai koordinuojami ES lygmeniu siekiant užtikrinti bendrą svertinį poveikį ir užkirsti kelią šalutiniam poveikiui, rinkų iškreipimui ir išteklių švaistymui dubliuojant veiksmus,

| O. | kadangi trumpalaikiai veiksmai turi atitikti ir papildyti ilgalaikius tikslus padaryti Europos Sąjungą konkurencingiausia žiniomis grindžiama ekonomika nepakertant būsimo pasitikėjimo ir užtikrinant makroekonomikos stabilumą, |
| --- | --- |

O.

kadangi trumpalaikiai veiksmai turi atitikti ir papildyti ilgalaikius tikslus padaryti Europos Sąjungą konkurencingiausia žiniomis grindžiama ekonomika nepakertant būsimo pasitikėjimo ir užtikrinant makroekonomikos stabilumą,

| P. | kadangi turėtų būti pripažinti skirtingi valstybių narių pajėgumai dalyvauti atkūrimo programose; kadangi reikėtų taikyti pastebimą poveikį turintį papildomą Europos Sąjungos metodą, orientuotą į tarpusavyje suderintas politikos priemones ekonomikos, aplinkos, užimtumo ir socialinėje srityje, |
| --- | --- |

P.

kadangi turėtų būti pripažinti skirtingi valstybių narių pajėgumai dalyvauti atkūrimo programose; kadangi reikėtų taikyti pastebimą poveikį turintį papildomą Europos Sąjungos metodą, orientuotą į tarpusavyje suderintas politikos priemones ekonomikos, aplinkos, užimtumo ir socialinėje srityje,

| Q. | kadangi dėl narystės euro zonoje padidėjo atitinkamų valstybių narių ekonominis stabilumas; kadangi ekonominio nuosmukio laikotarpiu piliečiai tikisi ir atsakingų vyriausybės veiksmų, kuriais siekiama nugalėti ekonomikos nuosmukį, ir tvirtos Europos Sąjungos reakcijos, kuri atsispindėtų Sąjungos nuostatose ir socialinėje ir regioninėje sanglaudoje, kartu išlaikant taisykles ir principus, pagal kuriuos garantuojama stipri ir stabili valiuta, |
| --- | --- |

Q.

kadangi dėl narystės euro zonoje padidėjo atitinkamų valstybių narių ekonominis stabilumas; kadangi ekonominio nuosmukio laikotarpiu piliečiai tikisi ir atsakingų vyriausybės veiksmų, kuriais siekiama nugalėti ekonomikos nuosmukį, ir tvirtos Europos Sąjungos reakcijos, kuri atsispindėtų Sąjungos nuostatose ir socialinėje ir regioninėje sanglaudoje, kartu išlaikant taisykles ir principus, pagal kuriuos garantuojama stipri ir stabili valiuta,

| R. | kadangi ypač svarbu, kad būtų atkurtas pasitikėjimas, nes tik tada pradės tvarkingai veikti finansų rinkos ir sumažės poveikis realiajai ekonomikai, |
| --- | --- |

R.

kadangi ypač svarbu, kad būtų atkurtas pasitikėjimas, nes tik tada pradės tvarkingai veikti finansų rinkos ir sumažės poveikis realiajai ekonomikai,

| S. | kadangi neseniai į Europos Sąjungą įstojusios ir euro zonai nepriklausančios valstybės narės patiria didžiulį neigiamą spekuliacijos jų valiutų atžvilgiu, kapitalo nutekėjimo ir tarptautinių kreditų rinkų sąstingio poveikį, |
| --- | --- |

S.

kadangi neseniai į Europos Sąjungą įstojusios ir euro zonai nepriklausančios valstybės narės patiria didžiulį neigiamą spekuliacijos jų valiutų atžvilgiu, kapitalo nutekėjimo ir tarptautinių kreditų rinkų sąstingio poveikį,

Bendrosios nuostatos

| 1. | palankiai vertina greitą Komisijos iniciatyvą reaguojant į didelį besitęsiantį ekonominį nuosmukį pradėti įgyvendinti Europos ekonomikos atkūrimo planą (atkūrimo planas); tačiau apgailestauja, kad šio pasiūlymo Bendrijos dalis sudaro 15 proc. atkūrimo programos biudžeto, kurį vis dar reikia nedelsiant įgyvendinti; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina greitą Komisijos iniciatyvą reaguojant į didelį besitęsiantį ekonominį nuosmukį pradėti įgyvendinti Europos ekonomikos atkūrimo planą (atkūrimo planas); tačiau apgailestauja, kad šio pasiūlymo Bendrijos dalis sudaro 15 proc. atkūrimo programos biudžeto, kurį vis dar reikia nedelsiant įgyvendinti;

| 2. | pabrėžia, kad visų pirma atkūrimo planu turi būti siekiama skatinti Europos Sąjungos ekonomiką ir konkurencingumą, kad būtų užtikrinamos piliečių galimybės ir garantuojamas jų saugumas bei išvengta nedarbo augimo; mano, kad pagal atkūrimo planą turi būti sustabdytas ekonomikos nuosmukis sudarant galimybes finansų rinkoms vėl tinkamai veikti, sudarant palankesnes sąlygas investicijosms ir gerinant augimo ir darbo vietų kūrimo galimybes, kartu stiprinant ES ekonomiką ir darbo rinką, taip pat tobulinant bendras augimo ir darbo vietų kūrimo sąlygas; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad visų pirma atkūrimo planu turi būti siekiama skatinti Europos Sąjungos ekonomiką ir konkurencingumą, kad būtų užtikrinamos piliečių galimybės ir garantuojamas jų saugumas bei išvengta nedarbo augimo; mano, kad pagal atkūrimo planą turi būti sustabdytas ekonomikos nuosmukis sudarant galimybes finansų rinkoms vėl tinkamai veikti, sudarant palankesnes sąlygas investicijosms ir gerinant augimo ir darbo vietų kūrimo galimybes, kartu stiprinant ES ekonomiką ir darbo rinką, taip pat tobulinant bendras augimo ir darbo vietų kūrimo sąlygas;

| 3. | tikisi, kad Komisija pateiks aiškias ir veiksmingas gaires, kad visos valstybės narės, valdydamos šią gilėjančią ekonomikos krizę ir siekdamos išsaugoti Europoje kiek galima daugiau darbo vietų ir kuo didesnį užimtumą, laikytųsi geriau koordinuoto požiūrio; |
| --- | --- |

3.

tikisi, kad Komisija pateiks aiškias ir veiksmingas gaires, kad visos valstybės narės, valdydamos šią gilėjančią ekonomikos krizę ir siekdamos išsaugoti Europoje kiek galima daugiau darbo vietų ir kuo didesnį užimtumą, laikytųsi geriau koordinuoto požiūrio;

| 4. | primena, kad visa finansinė parama turi būti teikiama laiku, ji turi būti tikslinga ir laikina; perspėja dėl galimo ES konkurencijos politikos išstūmimo ir žlugimo; ragina kuo greičiau atkurti sąžiningai veikiančias konkurencingas rinkas, kaip nustatyta Sutartyse; susirūpinęs pažymi greitą valstybės skolos ir biudžetų deficito augimą; be to, ragina kuo skubiau grįžti prie patikimų valstybės finansų, kaip numatyta pagal persvarstytą Stabilumo ir augimo paktą, kad ateities kartoms nebūtų užkraunama pernelyg didelė našta; |
| --- | --- |

4.

primena, kad visa finansinė parama turi būti teikiama laiku, ji turi būti tikslinga ir laikina; perspėja dėl galimo ES konkurencijos politikos išstūmimo ir žlugimo; ragina kuo greičiau atkurti sąžiningai veikiančias konkurencingas rinkas, kaip nustatyta Sutartyse; susirūpinęs pažymi greitą valstybės skolos ir biudžetų deficito augimą; be to, ragina kuo skubiau grįžti prie patikimų valstybės finansų, kaip numatyta pagal persvarstytą Stabilumo ir augimo paktą, kad ateities kartoms nebūtų užkraunama pernelyg didelė našta;

| 5. | pabrėžia, kad per aiškiai apibrėžtą laiko tarpą turi būti atšauktos laikinos išimtys ir leidimai nukrypti nuo Bendrijos konkurencijos politikos ir grįžtama į įprastą padėtį; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad per aiškiai apibrėžtą laiko tarpą turi būti atšauktos laikinos išimtys ir leidimai nukrypti nuo Bendrijos konkurencijos politikos ir grįžtama į įprastą padėtį;

| 6. | pabrėžia, kad pasitelkiant atkūrimo planą turi būti pasiektas sąžiningas ir teisingas tarptautinis susitarimas, 2012 m. pakeisiantis Kioto protokolą ir kad šiuo susitarimu, inter alia, neturtingesnėms šalims būtų suteikta galimybė išvengti skurdo nedidinant pasaulinio atšilimo – padedant joms finansuoti masines investicijas į prisitaikymą prie klimato kaitos ir atsinaujinančių šaltinių energiją bei energijos suvartojimo veiksmingumą; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad pasitelkiant atkūrimo planą turi būti pasiektas sąžiningas ir teisingas tarptautinis susitarimas, 2012 m. pakeisiantis Kioto protokolą ir kad šiuo susitarimu, inter alia, neturtingesnėms šalims būtų suteikta galimybė išvengti skurdo nedidinant pasaulinio atšilimo – padedant joms finansuoti masines investicijas į prisitaikymą prie klimato kaitos ir atsinaujinančių šaltinių energiją bei energijos suvartojimo veiksmingumą;

| 7. | susirūpinęs pažymi greitą valstybės skolos ir biudžetų deficito augimą; yra susirūpinęs, kad valstybės skola gali tapti per sunki našta ateities kartoms; |
| --- | --- |

7.

susirūpinęs pažymi greitą valstybės skolos ir biudžetų deficito augimą; yra susirūpinęs, kad valstybės skola gali tapti per sunki našta ateities kartoms;

| 8. | nors pripažįsta, kad būtinybė prisitaikyti prie pasaulinės konkurencingos aplinkos ir grąžinti Europos ekonomikai augimą yra labai svarbūs bendrieji tikslai, ragina Europos Sąjungą padidinti investicijas į kvalifikaciją, mokymą ir tvarų darbo vietų kūrimą, užimtumo užtikrinimą ir masinio nedarbo prevenciją, kartu užtikrinant konstruktyvią mokesčių politiką, ir šie tikslai turėtų lemti atkūrimo plano dydį ir sudedamąsias dalis; tikisi, kad per 2009 m. pavasarį vyksiantį Europos Vadovų Tarybos susitikimą bus susitarta dėl aiškių gairių ir konkrečių priemonių siekiant išsaugoti užimtumą ir kurti naujas darbo vietas; |
| --- | --- |

8.

nors pripažįsta, kad būtinybė prisitaikyti prie pasaulinės konkurencingos aplinkos ir grąžinti Europos ekonomikai augimą yra labai svarbūs bendrieji tikslai, ragina Europos Sąjungą padidinti investicijas į kvalifikaciją, mokymą ir tvarų darbo vietų kūrimą, užimtumo užtikrinimą ir masinio nedarbo prevenciją, kartu užtikrinant konstruktyvią mokesčių politiką, ir šie tikslai turėtų lemti atkūrimo plano dydį ir sudedamąsias dalis; tikisi, kad per 2009 m. pavasarį vyksiantį Europos Vadovų Tarybos susitikimą bus susitarta dėl aiškių gairių ir konkrečių priemonių siekiant išsaugoti užimtumą ir kurti naujas darbo vietas;

| 9. | rekomenduoja užtikrinti, kad nacionaliniai atkūrimo planai būtų koordinuojami taip, kad kiekviena programa būtų parengta pagal atitinkamos šalies konkrečius poreikius, bet atsižvelgiant į bendrą interesą, bendras strategijas, kuriose apibrėžta ir kova su klimato kaita, ir užtikrinant kuo didesnį svertinį poveikį, ypač užimtumui – tai pagrindinė veiksmingumo sąlyga; |
| --- | --- |

9.

rekomenduoja užtikrinti, kad nacionaliniai atkūrimo planai būtų koordinuojami taip, kad kiekviena programa būtų parengta pagal atitinkamos šalies konkrečius poreikius, bet atsižvelgiant į bendrą interesą, bendras strategijas, kuriose apibrėžta ir kova su klimato kaita, ir užtikrinant kuo didesnį svertinį poveikį, ypač užimtumui – tai pagrindinė veiksmingumo sąlyga;

| 10. | rekomenduoja ES lygmeniu imtis naujų horizontalių iniciatyvų, nes skirtingi nacionaliniai pajėgumai ir galimybės naudotis biudžeto priemonėmis visoje ES gali lemti labai nevienodus rezultatus; tačiau primena kiekvienos valstybės narės atsakomybę už fiskalinę drausmę, investicijas ir struktūrines reformas; |
| --- | --- |

10.

rekomenduoja ES lygmeniu imtis naujų horizontalių iniciatyvų, nes skirtingi nacionaliniai pajėgumai ir galimybės naudotis biudžeto priemonėmis visoje ES gali lemti labai nevienodus rezultatus; tačiau primena kiekvienos valstybės narės atsakomybę už fiskalinę drausmę, investicijas ir struktūrines reformas;

| 11. | tvirtai rekomenduoja užtikrinti, kad įgyvendinami sprendimai nebūtų valstybių narių politikos priemonių suma, lemianti galimus prieštaravimus ir sąnaudas, kenkianti bendrajai rinkai, ekonominei ir pinigų sąjungai ir silpninanti Europos Sąjungos, kaip pasaulinės veikėjos, vaidmenį; |
| --- | --- |

11.

tvirtai rekomenduoja užtikrinti, kad įgyvendinami sprendimai nebūtų valstybių narių politikos priemonių suma, lemianti galimus prieštaravimus ir sąnaudas, kenkianti bendrajai rinkai, ekonominei ir pinigų sąjungai ir silpninanti Europos Sąjungos, kaip pasaulinės veikėjos, vaidmenį;

| 12. | pritaria Komisijoms įsipareigojimui pagal persvarstytą Stabilumo ir augimo paktą ir atkreipia dėmesį į jos siekį kuo lanksčiau vykdyti kovos su cikliškumu politiką, kuri numatyta pagal paktą, siekiant spręsti ekonomikos nuosmukio problemas, kad valstybėms narėms būtų sudaromos galimybės tinkamai reaguoti į ekonomikos krizę, t. y. įvertinti, ar sprendimai dėl trumpalaikių investicijų atitinka vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslus ir palankūs tvariam ekonomikos augimui ir ilgalaikiams Lisabonos strategijos tikslams siekti; |
| --- | --- |

12.

pritaria Komisijoms įsipareigojimui pagal persvarstytą Stabilumo ir augimo paktą ir atkreipia dėmesį į jos siekį kuo lanksčiau vykdyti kovos su cikliškumu politiką, kuri numatyta pagal paktą, siekiant spręsti ekonomikos nuosmukio problemas, kad valstybėms narėms būtų sudaromos galimybės tinkamai reaguoti į ekonomikos krizę, t. y. įvertinti, ar sprendimai dėl trumpalaikių investicijų atitinka vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslus ir palankūs tvariam ekonomikos augimui ir ilgalaikiams Lisabonos strategijos tikslams siekti;

| 13. | pabrėžia, kad valstybėms narėms būtina toliau vadovautis bendru požiūriu į persvarstytą Stabilumo ir augimo paktą siekiant veiksmingai spręsti dabartinėmis išimtinėmis aplinkybėmis kilusias problemas ir užtikrinti tvirtą įsipareigojimą, kad ekonomikai atsigavus bus grąžinta įprasta biudžetinė drausmė, taip įtvirtinant persvarstytame Stabilumo ir augimo pakte numatytą kovos su cikliškumu politiką; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad valstybėms narėms būtina toliau vadovautis bendru požiūriu į persvarstytą Stabilumo ir augimo paktą siekiant veiksmingai spręsti dabartinėmis išimtinėmis aplinkybėmis kilusias problemas ir užtikrinti tvirtą įsipareigojimą, kad ekonomikai atsigavus bus grąžinta įprasta biudžetinė drausmė, taip įtvirtinant persvarstytame Stabilumo ir augimo pakte numatytą kovos su cikliškumu politiką;

Finansų rinka: nuo krizės kontrolės iki patikimų rinkų ateityje

Pasitikėjimo finansų sektoriumi grąžinimas

| 14. | pritaria patvirtintoms trumpalaikėms priemonėms, kuriomis siekiama atkurti pasitikėjimą finansų sistema; primena, kad šių neatidėliotinų priemonių nepakanka norint išspręsti esmines problemas, susijusias su krizės priežastimis – pusiausvyros nebuvimą pasaulio mastu, per didelę riziką, per didelį skolinimąsi investicijoms ir trumpalaikiam pelnui palankią sistemą; primena, kad būtina persvarstyti užmokesčio sistemas, kaip galimą finansų nestabilumo šaltinį; |
| --- | --- |

14.

pritaria patvirtintoms trumpalaikėms priemonėms, kuriomis siekiama atkurti pasitikėjimą finansų sistema; primena, kad šių neatidėliotinų priemonių nepakanka norint išspręsti esmines problemas, susijusias su krizės priežastimis – pusiausvyros nebuvimą pasaulio mastu, per didelę riziką, per didelį skolinimąsi investicijoms ir trumpalaikiam pelnui palankią sistemą; primena, kad būtina persvarstyti užmokesčio sistemas, kaip galimą finansų nestabilumo šaltinį;

| 15. | ragina valstybes nares imtis koordinuotų veiksmų numatant bendrąsias ir specialiąsias nacionalinių bankų garantijas, kuriomis dengiami įsipareigojimai, tačiau nedengiamas nuosavas kapitalas, kad būtų sumažintas kreditų rinkų neapibrėžtumas ir supaprastintas šių rinkų veikimas; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares imtis koordinuotų veiksmų numatant bendrąsias ir specialiąsias nacionalinių bankų garantijas, kuriomis dengiami įsipareigojimai, tačiau nedengiamas nuosavas kapitalas, kad būtų sumažintas kreditų rinkų neapibrėžtumas ir supaprastintas šių rinkų veikimas;

| 16. | ragina valstybes nares, ypač tas, kurios priklauso euro zonai, apsvarstyti didelės Europos paskolos galimybę, kurią bendrai garantuotų valstybės narės; |
| --- | --- |

16.

ragina valstybes nares, ypač tas, kurios priklauso euro zonai, apsvarstyti didelės Europos paskolos galimybę, kurią bendrai garantuotų valstybės narės;

| 17. | dar kartą teigia, kad asmenų ir įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutinio dydžio įmones (MVĮ), santaupų apsauga ir kreditų teikimas joms yra svarbiausi motyvai, kuriais pateisinama išimtinė valstybės intervencija į finansų sistemą; primena valstybių narių vyriausybėms jų atsakomybę už atskaitomybę savo parlamentams naudojant viešąsias lėšas atkūrimo planams ir tvirtai rekomenduoja nustatyti tinkamą priežiūrą ir, jei reikia, sankcijas bei jas koordinuoti ES mastu, kad šie tikslai būtų pasiekti; |
| --- | --- |

17.

dar kartą teigia, kad asmenų ir įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutinio dydžio įmones (MVĮ), santaupų apsauga ir kreditų teikimas joms yra svarbiausi motyvai, kuriais pateisinama išimtinė valstybės intervencija į finansų sistemą; primena valstybių narių vyriausybėms jų atsakomybę už atskaitomybę savo parlamentams naudojant viešąsias lėšas atkūrimo planams ir tvirtai rekomenduoja nustatyti tinkamą priežiūrą ir, jei reikia, sankcijas bei jas koordinuoti ES mastu, kad šie tikslai būtų pasiekti;

| 18. | pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti, kad centrinių bankų palūkanų normų sumažinimo nauda būtų perkelta besiskolinantiems subjektams; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti, kad centrinių bankų palūkanų normų sumažinimo nauda būtų perkelta besiskolinantiems subjektams;

| 19. | primena, kad reguliavimo institucijos ir atitinkamos valstybių narių institucijos turi išsamiai patikrinti paskutinių mėnesių bankų ir bankininkų veiklą ir nustatyti, ar prie bankų nuosmukio neprisidėjo smerktina ar net nusikalstama veikla, taip pat užtikrinti, kad valstybės įsikišimu ir pinigų politikos sprendimais, susijais su palūkanų normomis, būtų galima įveikti kreditų krizę; |
| --- | --- |

19.

primena, kad reguliavimo institucijos ir atitinkamos valstybių narių institucijos turi išsamiai patikrinti paskutinių mėnesių bankų ir bankininkų veiklą ir nustatyti, ar prie bankų nuosmukio neprisidėjo smerktina ar net nusikalstama veikla, taip pat užtikrinti, kad valstybės įsikišimu ir pinigų politikos sprendimais, susijais su palūkanų normomis, būtų galima įveikti kreditų krizę;

| 20. | mano, kad reikia vykdyti griežtą finansų įstaigų atkūrimo paketų taikymo stebėseną – taip bus užtikrintos vienodos sąlygos: mokumo lygis, tikėtina nauda, tarpbankinės rinkos likvidumas, žmogiškųjų išteklių plėtotė ir klientų (privačių klientų ir verslininkų) pasitikėjimas; |
| --- | --- |

20.

mano, kad reikia vykdyti griežtą finansų įstaigų atkūrimo paketų taikymo stebėseną – taip bus užtikrintos vienodos sąlygos: mokumo lygis, tikėtina nauda, tarpbankinės rinkos likvidumas, žmogiškųjų išteklių plėtotė ir klientų (privačių klientų ir verslininkų) pasitikėjimas;

| 21. | mano, kad į bankininkystės sektoriaus atkūrimo planus turėtų būti įtrauktos piniginių paskatų, kreditų teikimo, skolinimo sąlygų, sektoriaus struktūros reformos ir socialinės politikos nuostatų apsaugos sąlygos; |
| --- | --- |

21.

mano, kad į bankininkystės sektoriaus atkūrimo planus turėtų būti įtrauktos piniginių paskatų, kreditų teikimo, skolinimo sąlygų, sektoriaus struktūros reformos ir socialinės politikos nuostatų apsaugos sąlygos;

| 22. | mano, kad reikėtų skatinti plėtoti mikrokreditus, ypač padarant juos privalomais komerciniams bankams, kurie naudojosi valstybės parama – mikrokreditai pripažįstami kaip veiksminga priemonė, turinti didelį svertinį poveikį; |
| --- | --- |

22.

mano, kad reikėtų skatinti plėtoti mikrokreditus, ypač padarant juos privalomais komerciniams bankams, kurie naudojosi valstybės parama – mikrokreditai pripažįstami kaip veiksminga priemonė, turinti didelį svertinį poveikį;

| 23. | primygtinai reikalauja, kad svarstant bet kokį naują reglamentavimą pirmiausia būtų siekiama grįžti prie įprasto bankų išduodamų kreditų lygio, ypač siekiant atkurti paskolų pavertimo vertybiniais popieriais procesą, kaip būtiną sąlygą atkurti hipotekos paskolų finansavimą, automobilių ir kredito kortelių finansavimą; |
| --- | --- |

23.

primygtinai reikalauja, kad svarstant bet kokį naują reglamentavimą pirmiausia būtų siekiama grįžti prie įprasto bankų išduodamų kreditų lygio, ypač siekiant atkurti paskolų pavertimo vertybiniais popieriais procesą, kaip būtiną sąlygą atkurti hipotekos paskolų finansavimą, automobilių ir kredito kortelių finansavimą;

| 24. | ragina Komisiją parengti aiškią atkūrimo paketo poveikio finansų sektoriaus konkurencingumui ir tarpbankinės rinkos veikimui analizę; ragina Komisiją sukurti tarpdisciplinines grupes, turinčias Komisijos Konkurencijos, Ekonomikos ir finansų, Vidaus rinkos ir paslaugų generalinių direktoratų, 3 lygmens priežiūros institucijų ir Europos centrinių bankų sistemos atstovų, siekiant sutelkti žinias ir praktinę patirtį bei užtikrinti, kad valstybėse narėse bus laiku priimami suderinti nešališki aukštos kokybės sprendimai; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją parengti aiškią atkūrimo paketo poveikio finansų sektoriaus konkurencingumui ir tarpbankinės rinkos veikimui analizę; ragina Komisiją sukurti tarpdisciplinines grupes, turinčias Komisijos Konkurencijos, Ekonomikos ir finansų, Vidaus rinkos ir paslaugų generalinių direktoratų, 3 lygmens priežiūros institucijų ir Europos centrinių bankų sistemos atstovų, siekiant sutelkti žinias ir praktinę patirtį bei užtikrinti, kad valstybėse narėse bus laiku priimami suderinti nešališki aukštos kokybės sprendimai;

Veiksmingesnės reguliavimo ir priežiūros struktūros

| 25. | mano, kad nors Europos centriniam bankui (ECB) oficialiai nesuteikti priežiūros įgaliojimai, būtina sustiprinti jo vaidmenį, susijusį su euro zonos finansų stabilumo stebėsena, visų pirma su visos ES bankininkystės sektoriaus priežiūra; taigi rekomenduoja, kad ECB dalyvautų vykdant sistemos požiūriu svarbių finansų institucijų visos ES masto makroekonominę priežiūrą pagal Sutarties 105 straipsnio 6 dalį; |
| --- | --- |

25.

mano, kad nors Europos centriniam bankui (ECB) oficialiai nesuteikti priežiūros įgaliojimai, būtina sustiprinti jo vaidmenį, susijusį su euro zonos finansų stabilumo stebėsena, visų pirma su visos ES bankininkystės sektoriaus priežiūra; taigi rekomenduoja, kad ECB dalyvautų vykdant sistemos požiūriu svarbių finansų institucijų visos ES masto makroekonominę priežiūrą pagal Sutarties 105 straipsnio 6 dalį;

| 26. | apgailestauja, kad trūksta aiškių ES politikos ir kitų priemonių, kuriomis visapusiškai ir laiku būtų sprendžiamas nevienodo finansų krizės poveikio euro zonai priklausančioms ir jai nepriklausančioms valstybėms narėms klausimas; |
| --- | --- |

26.

apgailestauja, kad trūksta aiškių ES politikos ir kitų priemonių, kuriomis visapusiškai ir laiku būtų sprendžiamas nevienodo finansų krizės poveikio euro zonai priklausančioms ir jai nepriklausančioms valstybėms narėms klausimas;

| 27. | pakartoja savo raginimą Komisijai išanalizuoti bankų, kurie perkėlė savo lėšas iš paskiausiai įstojusių valstybių narių į kitas valstybes nares, kai pastarosios patvirtino atkūrimo planus, elgesio poveikį ir kruopščiai ištirti spekuliacinius veiksmus (skolintų vertybinių popierių pardavimas), susijusius su paskiausiai įstojusių valstybių narių valiutomis; ragina Komisiją pateikti šios analizės rezultatus Larosière‘o grupei ir atsakingam Parlamento komitetui; |
| --- | --- |

27.

pakartoja savo raginimą Komisijai išanalizuoti bankų, kurie perkėlė savo lėšas iš paskiausiai įstojusių valstybių narių į kitas valstybes nares, kai pastarosios patvirtino atkūrimo planus, elgesio poveikį ir kruopščiai ištirti spekuliacinius veiksmus (skolintų vertybinių popierių pardavimas), susijusius su paskiausiai įstojusių valstybių narių valiutomis; ragina Komisiją pateikti šios analizės rezultatus Larosière‘o grupei ir atsakingam Parlamento komitetui;

| 28. | ragina Komisiją ir valstybes nares skubos tvarka spręsti banko garantijų problemą siekiant užtikrinti, kad vienodai sudarytos sistemos apsaugotų bankus nuo bankroto visoje Europos Sąjungoje, taigi atsirastų galimybės vėl atkurti tarpbankinį skolinimąsi, nes šis atkūrimas yra būtina bankininkystės krizės pabaigos sąlyga ir taip sudaromos galimybės teikti realiajai ekonomikai naujus kreditus, didinti investicijas ir vartojimą, kurie yra ekonomikos krizės įveikimo būdas; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją ir valstybes nares skubos tvarka spręsti banko garantijų problemą siekiant užtikrinti, kad vienodai sudarytos sistemos apsaugotų bankus nuo bankroto visoje Europos Sąjungoje, taigi atsirastų galimybės vėl atkurti tarpbankinį skolinimąsi, nes šis atkūrimas yra būtina bankininkystės krizės pabaigos sąlyga ir taip sudaromos galimybės teikti realiajai ekonomikai naujus kreditus, didinti investicijas ir vartojimą, kurie yra ekonomikos krizės įveikimo būdas;

| 29. | tvirtai ragina Larosière‘o grupę įgyvendinti ankstesnėse Parlamento rezoliucijose pateiktas rekomendacijas, susijusias su finansų rinkos priežiūra; ragina Komisiją patvirtinti savo įnašus stabiliai ir veiksmingai reguliavimo ir priežiūros struktūrai sukurti – ši struktūra gali užkirsti kelią neigiamam būsimų krizių poveikiui arba šį poveikį sumažinti; ragina Tarybą, prieš pritariant šioms išvadoms, deramai atsižvelgti į poziciją, kurią Parlamentas gali dėl jų pareikšti; |
| --- | --- |

29.

tvirtai ragina Larosière‘o grupę įgyvendinti ankstesnėse Parlamento rezoliucijose pateiktas rekomendacijas, susijusias su finansų rinkos priežiūra; ragina Komisiją patvirtinti savo įnašus stabiliai ir veiksmingai reguliavimo ir priežiūros struktūrai sukurti – ši struktūra gali užkirsti kelią neigiamam būsimų krizių poveikiui arba šį poveikį sumažinti; ragina Tarybą, prieš pritariant šioms išvadoms, deramai atsižvelgti į poziciją, kurią Parlamentas gali dėl jų pareikšti;

| 30. | atkreipia dėmesį į J. de Larosière’o grupės rekomendacijas ir pažymi, kad Parlamentas pastaraisiais metais jau reikalavo laikytis daugelio iš jų; palankiai vertina Komisijos ketinimą pasinaudoti savo iniciatyvos teise ir imtis veiksmų siekiant išspręsti neatidėliotinas su finansų krize susijusias problemas ir ragina Komisiją kuo greičiau pradėti šį procesą; ragina 2009 m. pavasario Europos Vadovų Tarybą duoti stiprų politinį postūmį ir parengti visų teisinių iniciatyvų planą, siekiant užtikrinti, kad, dalyvaujant Parlamentui, jos būtų laiku priimtos; |
| --- | --- |

30.

atkreipia dėmesį į J. de Larosière’o grupės rekomendacijas ir pažymi, kad Parlamentas pastaraisiais metais jau reikalavo laikytis daugelio iš jų; palankiai vertina Komisijos ketinimą pasinaudoti savo iniciatyvos teise ir imtis veiksmų siekiant išspręsti neatidėliotinas su finansų krize susijusias problemas ir ragina Komisiją kuo greičiau pradėti šį procesą; ragina 2009 m. pavasario Europos Vadovų Tarybą duoti stiprų politinį postūmį ir parengti visų teisinių iniciatyvų planą, siekiant užtikrinti, kad, dalyvaujant Parlamentui, jos būtų laiku priimtos;

| 31. | dar kartą patvirtina, kad skaidrumas ir geresnis rizikos valdymas, taip pat koordinuota priežiūra, – didžioji dalis tolesnės krizių prevencijos sprendimų ir kad reguliavimo reforma turi apimti viską, būti taikoma visiems finansų rinkų subjektams ir operacijoms; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl finansų rinkų pasaulinio pobūdžio būtina koordinuoti reformas tarptautiniu mastu; pabrėžia, kad reguliavimo iniciatyvomis turi būti siekiama visų finansų rinkų skaidrumo, tvarumo, stabilumo ir didesnės finansų rinkų subjektų atsakomybės; primena Komisijai, kad ji privalo reaguoti į Parlamento prašymus dėl rizikos draudimo fondų ir privataus kapitalo reguliavimo; |
| --- | --- |

31.

dar kartą patvirtina, kad skaidrumas ir geresnis rizikos valdymas, taip pat koordinuota priežiūra, – didžioji dalis tolesnės krizių prevencijos sprendimų ir kad reguliavimo reforma turi apimti viską, būti taikoma visiems finansų rinkų subjektams ir operacijoms; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl finansų rinkų pasaulinio pobūdžio būtina koordinuoti reformas tarptautiniu mastu; pabrėžia, kad reguliavimo iniciatyvomis turi būti siekiama visų finansų rinkų skaidrumo, tvarumo, stabilumo ir didesnės finansų rinkų subjektų atsakomybės; primena Komisijai, kad ji privalo reaguoti į Parlamento prašymus dėl rizikos draudimo fondų ir privataus kapitalo reguliavimo;

| 32. | mano, kad kredito reitingų agentūros turėtų panaikinti informacijos spragas ir atskleisti neapibrėžtą padėtį bei interesų konfliktus; dar kartą pabrėžia, kad siekiant išvengti prociklinio poveikio reikia persvarstyti ir tobulinti apskaitos politiką; |
| --- | --- |

32.

mano, kad kredito reitingų agentūros turėtų panaikinti informacijos spragas ir atskleisti neapibrėžtą padėtį bei interesų konfliktus; dar kartą pabrėžia, kad siekiant išvengti prociklinio poveikio reikia persvarstyti ir tobulinti apskaitos politiką;

| 33. | siūlo kruopščiai įvertinti, ar dėl būsimų veiksmų siekiant tinkamo finansų sektoriaus reguliavimo, t. y. reguliavimo sistemos makroekonominės priežiūros, taptų sunku arba neįmanoma atkurti ekonomiką ir įdiegti finansinių produktų srities naujoves, sumažėtų ES finansų rinkų patrauklumas, todėl finansų srautai ir įmonės būtų perkeliami į trečiąsias šalis; primena, kad ES yra labai suinteresuota išlikti pasaulio finansų rinkų lydere; |
| --- | --- |

33.

siūlo kruopščiai įvertinti, ar dėl būsimų veiksmų siekiant tinkamo finansų sektoriaus reguliavimo, t. y. reguliavimo sistemos makroekonominės priežiūros, taptų sunku arba neįmanoma atkurti ekonomiką ir įdiegti finansinių produktų srities naujoves, sumažėtų ES finansų rinkų patrauklumas, todėl finansų srautai ir įmonės būtų perkeliami į trečiąsias šalis; primena, kad ES yra labai suinteresuota išlikti pasaulio finansų rinkų lydere;

Realioji ekonomika: krizė kaip galimybė pasiekti tvarų augimą

Užimtumo apsauga ir paklausos didinimas

| 34. | ragina Komisiją ir valstybes nares naudoti visas turimas priemones, kad būtų remiamos ES įmonės, ypač MVĮ, skatinama kurti darbo vietas ir didinamas ES investuotojų, darbdavių, darbuotojų bei vartotojų pasitikėjimas; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją ir valstybes nares naudoti visas turimas priemones, kad būtų remiamos ES įmonės, ypač MVĮ, skatinama kurti darbo vietas ir didinamas ES investuotojų, darbdavių, darbuotojų bei vartotojų pasitikėjimas;

| 35. | tvirtai rekomenduoja visoje Europos Sąjungoje MVĮ, piliečiams ir tiems sektoriams, kurių tvariai ateičiai kyla pavojus dėl krizės, visų pirma dėl nepakankamo kreditų teikimo, skubiai užtikrinti pakankamas, finansiškai prieinamas ir pakankamai saugias galimybes gauti kreditų; ragina Komisiją užtikrinti, kad šioje srityje būtų keičiamasi gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

35.

tvirtai rekomenduoja visoje Europos Sąjungoje MVĮ, piliečiams ir tiems sektoriams, kurių tvariai ateičiai kyla pavojus dėl krizės, visų pirma dėl nepakankamo kreditų teikimo, skubiai užtikrinti pakankamas, finansiškai prieinamas ir pakankamai saugias galimybes gauti kreditų; ragina Komisiją užtikrinti, kad šioje srityje būtų keičiamasi gerąja patirtimi;

| 36. | pabrėžia, kad dabartinėje aplinkoje, kai MVĮ susiduria su didelėmis pinigų srautų problemomis ir ribotomis galimybėmis gauti kreditą, valdžios institucijos ir privatūs klientai MVĮ atžvilgiu turėtų laikytis maksimalaus 30 dienų trukmės mokėjimo termino; ragina Komisiją persvarstant Pavėluoto mokėjimo direktyvą (7) į ją įtraukti šį aspektą; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad dabartinėje aplinkoje, kai MVĮ susiduria su didelėmis pinigų srautų problemomis ir ribotomis galimybėmis gauti kreditą, valdžios institucijos ir privatūs klientai MVĮ atžvilgiu turėtų laikytis maksimalaus 30 dienų trukmės mokėjimo termino; ragina Komisiją persvarstant Pavėluoto mokėjimo direktyvą (7) į ją įtraukti šį aspektą;

| 37. | ragina ES ir nacionaliniu lygmenimis visapusiškai ir sparčiau įgyvendinti Parlamento rekomendacijas, susijusias su Komisijos komunikatu „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“ (COM(2008)0394); |
| --- | --- |

37.

ragina ES ir nacionaliniu lygmenimis visapusiškai ir sparčiau įgyvendinti Parlamento rekomendacijas, susijusias su Komisijos komunikatu „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“ (COM(2008)0394);

| 38. | ragina veiksmingai pradėti taikyti bendrą Europos užimtumo iniciatyvą, užtikrinant, kad įmonę galima būtų nemokamai įsteigti visoje Europos Sąjungoje per tris dienas ir kad pirmųjų darbuotojų įdarbinimo formalumai būtų atliekami vienoje vietoje, kad būtų tobulinamos motyvavimo sistemos, ypač tos, kurios skirtos žemos kvalifikacijos darbuotojams, teikiamos asmeninės konsultacijos, vykdomi intensyvūs darbuotojų mokymai, perkvalifikavimo mokymai, didinama kvalifikacija, sudaromos sąlygos atlikti gamybinę praktiką, subsidijuojamas įdarbinimas, taip pat teikiamos dotacijos savarankiškai dirbantiems asmenims ir įmonėms; be to, remia Komisijos iniciatyvą skirti Europos socialinio fondo finansavimą vystymuisi skatinti ir įgūdžių atitikčiai didinti; |
| --- | --- |

38.

ragina veiksmingai pradėti taikyti bendrą Europos užimtumo iniciatyvą, užtikrinant, kad įmonę galima būtų nemokamai įsteigti visoje Europos Sąjungoje per tris dienas ir kad pirmųjų darbuotojų įdarbinimo formalumai būtų atliekami vienoje vietoje, kad būtų tobulinamos motyvavimo sistemos, ypač tos, kurios skirtos žemos kvalifikacijos darbuotojams, teikiamos asmeninės konsultacijos, vykdomi intensyvūs darbuotojų mokymai, perkvalifikavimo mokymai, didinama kvalifikacija, sudaromos sąlygos atlikti gamybinę praktiką, subsidijuojamas įdarbinimas, taip pat teikiamos dotacijos savarankiškai dirbantiems asmenims ir įmonėms; be to, remia Komisijos iniciatyvą skirti Europos socialinio fondo finansavimą vystymuisi skatinti ir įgūdžių atitikčiai didinti;

| 39. | itin rekomenduoja, kad ES užimtumo iniciatyva apimtų ankstyvos intervencijos priemones, kai darbo vietos faktiškai jau prarastos, ne tik tam, kad būtų sumažintas darbo vietas prarandančių žmonių skaičius; mano, kad norint naudoti šias priemones reikės didelių investicijų į mokymus, taip pat į mokymo paslaugų teikėjus, kartu labai didelį dėmesį skiriant geresniam mokymo koordinavimui ir reintegracijos į darbo rinką programoms, taip pat nereikėtų naudoti tik trumpalaikių priemonių ir kartu reikėtų stengtis rengti kiek įmanoma aukštesnės kvalifikacijos darbuotojus, kad būtų padidintas bendras kvalifikacijos lygis Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

39.

itin rekomenduoja, kad ES užimtumo iniciatyva apimtų ankstyvos intervencijos priemones, kai darbo vietos faktiškai jau prarastos, ne tik tam, kad būtų sumažintas darbo vietas prarandančių žmonių skaičius; mano, kad norint naudoti šias priemones reikės didelių investicijų į mokymus, taip pat į mokymo paslaugų teikėjus, kartu labai didelį dėmesį skiriant geresniam mokymo koordinavimui ir reintegracijos į darbo rinką programoms, taip pat nereikėtų naudoti tik trumpalaikių priemonių ir kartu reikėtų stengtis rengti kiek įmanoma aukštesnės kvalifikacijos darbuotojus, kad būtų padidintas bendras kvalifikacijos lygis Europos Sąjungoje;

| 40. | pritaria Komisijos pasiūlymams ir ragina valstybes nares adaptuoti naujas reglamentų dėl Europos socialinio fondo, Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo ir Europos regioninės plėtros fondo nuostatas, taip pat supaprastinti procedūras ir užtikrinti didesnį finansuotinų išlaidų paskirstymą, kad veiksmingiau būtų siekiama užimtumo ir socialinės integracijos tikslų, toliau remti užimtumą pagrindiniuose ekonomikos sektoriuose ir užtikrinti, kad teikiant šias paslaugas socialinė ir teritorinė sanglauda išliktų prioritetinė sritis siekiant išvengti asimetriškos Europos Sąjungos plėtros; tikisi, kad greičiau bus skiriama lėšų užimtumui remti, ir tikisi, kad ES paramos programos bus skiriamos labiausiai pažeidžiamoms visuomenės grupėms padėti, įskaitant programas, kurios padės užtikrinti geras gyvenimo sąlygas ir galimybę visiems naudotis aukštos kokybės viešosiomis paslaugomis; |
| --- | --- |

40.

pritaria Komisijos pasiūlymams ir ragina valstybes nares adaptuoti naujas reglamentų dėl Europos socialinio fondo, Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo ir Europos regioninės plėtros fondo nuostatas, taip pat supaprastinti procedūras ir užtikrinti didesnį finansuotinų išlaidų paskirstymą, kad veiksmingiau būtų siekiama užimtumo ir socialinės integracijos tikslų, toliau remti užimtumą pagrindiniuose ekonomikos sektoriuose ir užtikrinti, kad teikiant šias paslaugas socialinė ir teritorinė sanglauda išliktų prioritetinė sritis siekiant išvengti asimetriškos Europos Sąjungos plėtros; tikisi, kad greičiau bus skiriama lėšų užimtumui remti, ir tikisi, kad ES paramos programos bus skiriamos labiausiai pažeidžiamoms visuomenės grupėms padėti, įskaitant programas, kurios padės užtikrinti geras gyvenimo sąlygas ir galimybę visiems naudotis aukštos kokybės viešosiomis paslaugomis;

| 41. | ragina valstybes nares investuoti į socialinės ekonomikos sektorių, kuris prisidėtų prie augimo, kadangi šis sektorius turi daug galimybių kurti aukštos kokybės darbo vietas ir stiprinti socialinę ir teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

41.

ragina valstybes nares investuoti į socialinės ekonomikos sektorių, kuris prisidėtų prie augimo, kadangi šis sektorius turi daug galimybių kurti aukštos kokybės darbo vietas ir stiprinti socialinę ir teritorinę sanglaudą;

| 42. | pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti bendrus lankstumo ir užimtumo garantijų principus ir tuo pačiu metu visiems užtikrinti atitinkamą socialinę apsaugą, ypač socialinės apsaugos sistemą, kuri užtikrintų tinkamą apsaugą nacionalinių tradicijų požiūriu; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti bendrus lankstumo ir užimtumo garantijų principus ir tuo pačiu metu visiems užtikrinti atitinkamą socialinę apsaugą, ypač socialinės apsaugos sistemą, kuri užtikrintų tinkamą apsaugą nacionalinių tradicijų požiūriu;

| 43. | ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir toliau nuolat stebėti, kaip kinta ES darbo rinka ir kokį poveikį rinkai daro krizė, ir imtis atitinkamų priemonių, kad Europos Sąjungos ekonomika būtų nukreipta tvarios plėtros linkme; |
| --- | --- |

43.

ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir toliau nuolat stebėti, kaip kinta ES darbo rinka ir kokį poveikį rinkai daro krizė, ir imtis atitinkamų priemonių, kad Europos Sąjungos ekonomika būtų nukreipta tvarios plėtros linkme;

| 44. | pabrėžia, kad visiems Europos Sąjungos piliečiams reikia užtikrinti tinkamą gyvenimo lygį, ir ragina imtis deramų neatidėliotinų priemonių; ragina pritaikyti socialinę politiką recesijos problemoms spręsti remiant aktyvios darbo rinkos politikos priemones ir socialinės įtraukties politiką ir ypatingą dėmesį atkreipti į pažeidžiamiausius visuomenės narius; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad visiems Europos Sąjungos piliečiams reikia užtikrinti tinkamą gyvenimo lygį, ir ragina imtis deramų neatidėliotinų priemonių; ragina pritaikyti socialinę politiką recesijos problemoms spręsti remiant aktyvios darbo rinkos politikos priemones ir socialinės įtraukties politiką ir ypatingą dėmesį atkreipti į pažeidžiamiausius visuomenės narius;

| 45. | ragina Komisiją visoje Europoje skubiai įvertinti įvairių pramonės sektorių recesijos riziką, kad prireikus būtų galima ES lygmeniu imtis intervencijos priemonių; tačiau pabrėžia, kad kai kurių ES pramonės sektorių problemų priežastis negali būti tik finansų krizė; taigi mano, kad valstybės pagalbos priemonės turėtų būti skiriamos labai tikslingai, kad nebūtų peržengtos finansų krizės pasekmių pašalinimo ribos, ir kad kartu su šiomis priemonėmis turėtų būti taikomos griežčiausios pertvarkymo, investavimo į naujoves ir tvarumo sąlygos; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją visoje Europoje skubiai įvertinti įvairių pramonės sektorių recesijos riziką, kad prireikus būtų galima ES lygmeniu imtis intervencijos priemonių; tačiau pabrėžia, kad kai kurių ES pramonės sektorių problemų priežastis negali būti tik finansų krizė; taigi mano, kad valstybės pagalbos priemonės turėtų būti skiriamos labai tikslingai, kad nebūtų peržengtos finansų krizės pasekmių pašalinimo ribos, ir kad kartu su šiomis priemonėmis turėtų būti taikomos griežčiausios pertvarkymo, investavimo į naujoves ir tvarumo sąlygos;

| 46. | įspėja, kad nebūtų nederamai sušvelnintos ES konkurencijos taisyklės, nes tai gali susilpninti vidaus rinką; yra susirūpinęs, kad valstybių narių atsako į ekonomikos nuosmukį priemonės gali skatinti atsirasti protekcionizmą ir iškraipyti konkurenciją – ilgainiui tai gerokai pakenktų ekonominei Europos Sąjungos piliečių gerovei; |
| --- | --- |

46.

įspėja, kad nebūtų nederamai sušvelnintos ES konkurencijos taisyklės, nes tai gali susilpninti vidaus rinką; yra susirūpinęs, kad valstybių narių atsako į ekonomikos nuosmukį priemonės gali skatinti atsirasti protekcionizmą ir iškraipyti konkurenciją – ilgainiui tai gerokai pakenktų ekonominei Europos Sąjungos piliečių gerovei;

| 47. | ragina įvertinti nacionalinių atkūrimo planų priemones atsižvelgiant į jų greitą poveikį perkamajai galiai; |
| --- | --- |

47.

ragina įvertinti nacionalinių atkūrimo planų priemones atsižvelgiant į jų greitą poveikį perkamajai galiai;

| 48. | ragina Tarybą pritarti pasiūlymui suteikti visoms valstybėms narėms galimybę taikyti mažesnį PVM tarifą su energijos taupymu susijusioms prekėms ir paslaugoms, darbui imlioms paslaugoms ir vietos mastu teikiamoms paslaugoms; mano, kad jos gali turėti poveikį užimtumui ir paklausos didinimui; |
| --- | --- |

48.

ragina Tarybą pritarti pasiūlymui suteikti visoms valstybėms narėms galimybę taikyti mažesnį PVM tarifą su energijos taupymu susijusioms prekėms ir paslaugoms, darbui imlioms paslaugoms ir vietos mastu teikiamoms paslaugoms; mano, kad jos gali turėti poveikį užimtumui ir paklausos didinimui;

| 49. | pabrėžia transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) programos naudą siekiant Lisabonos strategijos tikslų, Europos Sąjungos kovos su klimato kaita tikslų ir didesnės socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos, taip pat laiku teikiant paramą, kad būtų išlaikyta bendroji paklausa Europos Sąjungoje; pabrėžia, kokie svarbūs 30 TEN-T prioritetiniai projektai, ypač projektai dėl tarpvalstybinių koridorių, norint sugrąžinti ekonomikos augimą ir sudaryti sąlygas geresnio ir ekologiškesnio įvairių transporto rūšių derinio paklausai didėti; ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti naujus transporto infrastruktūros finansavimo metodus ir kitose finansinėse perspektyvose ir atkūrimo plane iš esmės padidinti TEN-T projektų biudžetą; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) programos naudą siekiant Lisabonos strategijos tikslų, Europos Sąjungos kovos su klimato kaita tikslų ir didesnės socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos, taip pat laiku teikiant paramą, kad būtų išlaikyta bendroji paklausa Europos Sąjungoje; pabrėžia, kokie svarbūs 30 TEN-T prioritetiniai projektai, ypač projektai dėl tarpvalstybinių koridorių, norint sugrąžinti ekonomikos augimą ir sudaryti sąlygas geresnio ir ekologiškesnio įvairių transporto rūšių derinio paklausai didėti; ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti naujus transporto infrastruktūros finansavimo metodus ir kitose finansinėse perspektyvose ir atkūrimo plane iš esmės padidinti TEN-T projektų biudžetą;

| 50. | prašo valstybes nares apsvarstyti galimybę sumažinti mažesnes pajamas gaunančių darbuotojų apmokestinimą siekiant didinti perkamąją galią ir skatinti mažmeninių produktų paklausą; |
| --- | --- |

50.

prašo valstybes nares apsvarstyti galimybę sumažinti mažesnes pajamas gaunančių darbuotojų apmokestinimą siekiant didinti perkamąją galią ir skatinti mažmeninių produktų paklausą;

Didesnė sanglauda ir mažesnis ekonomikos atotrūkis

| 51. | pabrėžia, kad itin svarbu, jog siūlomose nuostatose yra teritorinės sanglaudos skatinimo tikslai, nes Europos teritorijoje krizė akivaizdžiai padarė nevienodą poveikį; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad itin svarbu, jog siūlomose nuostatose yra teritorinės sanglaudos skatinimo tikslai, nes Europos teritorijoje krizė akivaizdžiai padarė nevienodą poveikį;

| 52. | ragina Komisiją deramai įvertinti, ypač atsižvelgiant į šią krizę, horizontalių politikos priemonių poveikį skirtingiems regioniniams rezultatams euro zonoje, kaip Komisija pažymi komunikate dėl EPS@10; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją deramai įvertinti, ypač atsižvelgiant į šią krizę, horizontalių politikos priemonių poveikį skirtingiems regioniniams rezultatams euro zonoje, kaip Komisija pažymi komunikate dėl EPS@10;

| 53. | ragina kurti deramas priemones, kuriomis būtų užtikrinama, kad spartesnis ne tokių dinamiškų regionų suartėjimas būtų grindžiamas strateginiais tikslais, pvz., didesniu ekonomikos ekologiškumu ir deramu dalyvavimu siekiant Lisabonos strategijos tikslų – skatinant naujoves, MVĮ ir labai mažų subjektų lygmens iniciatyvas; |
| --- | --- |

53.

ragina kurti deramas priemones, kuriomis būtų užtikrinama, kad spartesnis ne tokių dinamiškų regionų suartėjimas būtų grindžiamas strateginiais tikslais, pvz., didesniu ekonomikos ekologiškumu ir deramu dalyvavimu siekiant Lisabonos strategijos tikslų – skatinant naujoves, MVĮ ir labai mažų subjektų lygmens iniciatyvas;

| 54. | palankiai vertina visus Komisijos pasiūlymus, kuriais supaprastinama ir pagreitinama naudojimosi esamomis sanglaudos priemonėmis tvarka ir paspartinamas projektų įgyvendinimas – didžiausią lėšų dalį numatant laikotarpio pradžioje, laikinai didinant Bendrijos paramos išmokas, gerinant techninę pagalbą ir spartinant mokėjimo procedūras; |
| --- | --- |

54.

palankiai vertina visus Komisijos pasiūlymus, kuriais supaprastinama ir pagreitinama naudojimosi esamomis sanglaudos priemonėmis tvarka ir paspartinamas projektų įgyvendinimas – didžiausią lėšų dalį numatant laikotarpio pradžioje, laikinai didinant Bendrijos paramos išmokas, gerinant techninę pagalbą ir spartinant mokėjimo procedūras;

Pažangios ir tvarios struktūrinės reformos ir investicijos

| 55. | ragina ir ES, ir valstybių narių lygmeniu tobulinti atkūrimo politikos ir kitas priemones, kuriomis būtų galima padidinti paklausą ir pasitikėjimą visoje Europos Sąjungoje, kaip nurodyta bendrame Lisabonos strategijoje numatytame prioritetų sąraše: investuoti į švietimą, infrastruktūrą, mokslinius tyrimus ir plėtrą, įgūdžius ir visą gyvenimą trunkantį mokymąsi, energijos naudojimo efektyvumą ir ekologiškas technologijas, plačiajuosčius tinklus, miestų transportą, kūrybingas pramonės šakas ir paslaugas, sveikatos apsaugos paslaugas ir vaikams bei pagyvenusiems žmonėms skirtas paslaugas; |
| --- | --- |

55.

ragina ir ES, ir valstybių narių lygmeniu tobulinti atkūrimo politikos ir kitas priemones, kuriomis būtų galima padidinti paklausą ir pasitikėjimą visoje Europos Sąjungoje, kaip nurodyta bendrame Lisabonos strategijoje numatytame prioritetų sąraše: investuoti į švietimą, infrastruktūrą, mokslinius tyrimus ir plėtrą, įgūdžius ir visą gyvenimą trunkantį mokymąsi, energijos naudojimo efektyvumą ir ekologiškas technologijas, plačiajuosčius tinklus, miestų transportą, kūrybingas pramonės šakas ir paslaugas, sveikatos apsaugos paslaugas ir vaikams bei pagyvenusiems žmonėms skirtas paslaugas;

| 56. | teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą iš 2010 m. perkelti į 2009 m. 500 mln. EUR investicijų į transporto infrastruktūrą; vis dėlto pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės turi įtraukti miestų transporto ir TEN-T prioritetinius projektus į projektų, kurie gali būti finansuojami iš papildomų 5 mlrd. EUR lėšų, kurios bus sutelktos pagal ekonomikos atkūrimo planą, grupę; mano, kad daugiau asignavimų turėtų būti skiriama tiems TEN-T projektams, kuriuos jau beveik baigiama įgyvendinti; |
| --- | --- |

56.

teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą iš 2010 m. perkelti į 2009 m. 500 mln. EUR investicijų į transporto infrastruktūrą; vis dėlto pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės turi įtraukti miestų transporto ir TEN-T prioritetinius projektus į projektų, kurie gali būti finansuojami iš papildomų 5 mlrd. EUR lėšų, kurios bus sutelktos pagal ekonomikos atkūrimo planą, grupę; mano, kad daugiau asignavimų turėtų būti skiriama tiems TEN-T projektams, kuriuos jau beveik baigiama įgyvendinti;

| 57. | pabrėžia, kad dabartinėmis skaudžiomis aplinkybėmis ES lėšų reikia neseniai į Europos Sąjungą įstojusioms valstybėms narėms, nepriklausančioms euro zonai; šios lėšos būtų reikalinga biudžeto paskata šalims, neturinčioms veikimo laisvės, kurią turi euro zonai priklausančios valstybės narės, arba turinčioms didelius biudžeto ir einamosios sąskaitos deficitus; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad dabartinėmis skaudžiomis aplinkybėmis ES lėšų reikia neseniai į Europos Sąjungą įstojusioms valstybėms narėms, nepriklausančioms euro zonai; šios lėšos būtų reikalinga biudžeto paskata šalims, neturinčioms veikimo laisvės, kurią turi euro zonai priklausančios valstybės narės, arba turinčioms didelius biudžeto ir einamosios sąskaitos deficitus;

| 58. | pabrėžia, kad krizės ekonominiai ir socialiniai padariniai itin neigiami daugelyje naujųjų valstybių narių ir todėl kyla didelis pavojus, kad sumažės augimas bei stabilumas ir padidės skurdas; be to, mano, kad tai paveiks ir eurą bei euro zonos ekonomiką; todėl siekiant Bendrijos solidarumo ragina laikytis koordinuoto požiūrio Bendrijos mastu ir atsižvelgus į tai įtvirtinti kolektyvinę atsakomybę; ragina Komisiją persvarstyti ir sugriežtinti visas krizės paveiktų valstybių narių stabilizavimo priemones, įskaitant valiutos keitimo kursų stabilizavimą, kad būtų galima įgyvendinti nuostatas dėl skubių ir veiksmingų apsaugos priemonių ir reagavimo priemonių rinkinius; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia, kad krizės ekonominiai ir socialiniai padariniai itin neigiami daugelyje naujųjų valstybių narių ir todėl kyla didelis pavojus, kad sumažės augimas bei stabilumas ir padidės skurdas; be to, mano, kad tai paveiks ir eurą bei euro zonos ekonomiką; todėl siekiant Bendrijos solidarumo ragina laikytis koordinuoto požiūrio Bendrijos mastu ir atsižvelgus į tai įtvirtinti kolektyvinę atsakomybę; ragina Komisiją persvarstyti ir sugriežtinti visas krizės paveiktų valstybių narių stabilizavimo priemones, įskaitant valiutos keitimo kursų stabilizavimą, kad būtų galima įgyvendinti nuostatas dėl skubių ir veiksmingų apsaugos priemonių ir reagavimo priemonių rinkinius;

| 59. | ragina Komisiją apsvarstyti priemones, kuriomis galima pagerinti energetinį saugumą sparčiau plėtojant Europos Sąjungos dujų perdavimo vidaus tinklą, kuriuo būtų užtikrinamas tiekimo saugumas; |
| --- | --- |

59.

ragina Komisiją apsvarstyti priemones, kuriomis galima pagerinti energetinį saugumą sparčiau plėtojant Europos Sąjungos dujų perdavimo vidaus tinklą, kuriuo būtų užtikrinamas tiekimo saugumas;

| 60. | mano, kad tvirta viešojo investavimo politika, kuria siekiama sukurti mažai anglies dioksido išmetančią ekonomiką, itin svarbi sprendžiant ekonominio nuosmukio problemas; |
| --- | --- |

60.

mano, kad tvirta viešojo investavimo politika, kuria siekiama sukurti mažai anglies dioksido išmetančią ekonomiką, itin svarbi sprendžiant ekonominio nuosmukio problemas;

| 61. | atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares atlikti savo fiskalinių režimų reformą užtikrinant, kad tam tikri sektoriai, pvz., žemės ūkis, transportas ir energetika, kurie daro didelį poveikį aplinkai, veiktų tvariai; |
| --- | --- |

61.

atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares atlikti savo fiskalinių režimų reformą užtikrinant, kad tam tikri sektoriai, pvz., žemės ūkis, transportas ir energetika, kurie daro didelį poveikį aplinkai, veiktų tvariai;

| 62. | tvirtai pritaria, kad būtų pradėtos įgyvendinti miesto politikos priemonės, kuriomis transporto ir pastatų energijos naudojimo efektyvumas būtų derinamas su darbo vietų kūrimu; |
| --- | --- |

62.

tvirtai pritaria, kad būtų pradėtos įgyvendinti miesto politikos priemonės, kuriomis transporto ir pastatų energijos naudojimo efektyvumas būtų derinamas su darbo vietų kūrimu;

| 63. | pabrėžia, jog būtinos precedento neturinčios koordinuotos pastangos ir didelės investicijos į energetikos, aplinkos apsaugos ir infrastruktūros sritis, kad būtų remiama plėtra, kuriamos aukštos kokybės darbo vietos ir užtikrinama socialinė sanglauda; taigi mano, kad žmonės bus labiau linkę dėti pastangas, kurių reikalaujama iš jų, jei suvoks, kad tai daroma sąžiningai ir kad tai, be kita ko, užtikrins užimtumą ir socialinę integraciją; |
| --- | --- |

63.

pabrėžia, jog būtinos precedento neturinčios koordinuotos pastangos ir didelės investicijos į energetikos, aplinkos apsaugos ir infrastruktūros sritis, kad būtų remiama plėtra, kuriamos aukštos kokybės darbo vietos ir užtikrinama socialinė sanglauda; taigi mano, kad žmonės bus labiau linkę dėti pastangas, kurių reikalaujama iš jų, jei suvoks, kad tai daroma sąžiningai ir kad tai, be kita ko, užtikrins užimtumą ir socialinę integraciją;

| 64. | ragina ES imtis iniciatyvų švietimo ir mokymo, rizikos kapitalo, kreditų ir mikrokreditus teikiančių subjektų srityje, kad visoje Europos Sąjungoje didėtų ekonomikos augimas ir konvergencija; |
| --- | --- |

64.

ragina ES imtis iniciatyvų švietimo ir mokymo, rizikos kapitalo, kreditų ir mikrokreditus teikiančių subjektų srityje, kad visoje Europos Sąjungoje didėtų ekonomikos augimas ir konvergencija;

| 65. | pabrėžia, kad reikia mažinti privačių bendrovių bendrai finansuojamų investicinių projektų biurokratinę naštą; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių, kuriomis būtų spartinamos investicijos ir joms sudaromos geresnės sąlygos; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia, kad reikia mažinti privačių bendrovių bendrai finansuojamų investicinių projektų biurokratinę naštą; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių, kuriomis būtų spartinamos investicijos ir joms sudaromos geresnės sąlygos;

| 66. | pabrėžia, kad sprendžiant ūmias problemas, atsiradusias dėl ekonomikos krizės, nereikėtų pamiršti ilgalaikės strategijos ir galimybės pasiekti kai kuriuos labai pavėluotus tikslus, būtent:






  — | sparčiau šalinti paslaugų teikimo laisvės kliūtis, kaip numatyta Paslaugų direktyvoje (8), kurią vėluojama įgyvendinti, nes tai padėtų sukurti daugybę darbo vietų paslaugų sektoriuje; |
| --- | --- | --- |

66.

pabrėžia, kad sprendžiant ūmias problemas, atsiradusias dėl ekonomikos krizės, nereikėtų pamiršti ilgalaikės strategijos ir galimybės pasiekti kai kuriuos labai pavėluotus tikslus, būtent:

—

sparčiau šalinti paslaugų teikimo laisvės kliūtis, kaip numatyta Paslaugų direktyvoje (8), kurią vėluojama įgyvendinti, nes tai padėtų sukurti daugybę darbo vietų paslaugų sektoriuje;

| — | sparčiau įgyvendinti Pašto paslaugų direktyvą (9); |
| --- | --- |

—

sparčiau įgyvendinti Pašto paslaugų direktyvą (9);

| — | iki galo sukurti energijos vidaus rinką; |
| --- | --- |

—

iki galo sukurti energijos vidaus rinką;

| — | nedelsiant padidinti investicijas į mokslinius tyrimus ir plėtrą, įskaitant reikalavimą daryti dideles investicijas į mokslinius tyrimus ir plėtrą bei inovacijas, nes dar iki šiol nepasiektas gana kuklus 3 proc. BVP Lisabonos tikslas, daugiausia dėl to, kad savo 2 proc. dalies nesuteikė privatus sektorius, ir dėl to, kad, nepaisant deklaruojamo ES tikslo tapti dinamiškiausia žiniomis grindžiama ekonomika pasaulyje, didėja atotrūkis tarp lėšų, ES investuojamų į mokslinius tyrimus ir vystymąsi, palyginti su kitais regionais; |
| --- | --- |

—

nedelsiant padidinti investicijas į mokslinius tyrimus ir plėtrą, įskaitant reikalavimą daryti dideles investicijas į mokslinius tyrimus ir plėtrą bei inovacijas, nes dar iki šiol nepasiektas gana kuklus 3 proc. BVP Lisabonos tikslas, daugiausia dėl to, kad savo 2 proc. dalies nesuteikė privatus sektorius, ir dėl to, kad, nepaisant deklaruojamo ES tikslo tapti dinamiškiausia žiniomis grindžiama ekonomika pasaulyje, didėja atotrūkis tarp lėšų, ES investuojamų į mokslinius tyrimus ir vystymąsi, palyginti su kitais regionais;

| — | nedelsiant baigti rengti ES patentų sistemą; |
| --- | --- |

—

nedelsiant baigti rengti ES patentų sistemą;

| — | pašalinti visas likusias laisvo darbuotojų judėjimo kliūtis; |
| --- | --- |

—

pašalinti visas likusias laisvo darbuotojų judėjimo kliūtis;

| — | baigti kurti prioritetinius TEN-T tinklus; |
| --- | --- |

—

baigti kurti prioritetinius TEN-T tinklus;

Europos ekonominės priemonės: Europos Sąjunga veikia kartu

Ekonomikos koordinavimas

| 67. | ragina užtikrinti didesnį dabartinio valstybių narių lygmens atkūrimo plano, Lisabonos strategijos tikslų ir prioritetų, integruotųjų politikos gairių, nacionalinių reformų programų ir persvarstytame Stabilumo ir augimo pakte suteikiamų lankstumo galimybių taikymo nuoseklumą; |
| --- | --- |

67.

ragina užtikrinti didesnį dabartinio valstybių narių lygmens atkūrimo plano, Lisabonos strategijos tikslų ir prioritetų, integruotųjų politikos gairių, nacionalinių reformų programų ir persvarstytame Stabilumo ir augimo pakte suteikiamų lankstumo galimybių taikymo nuoseklumą;

| 68. | pažymi, kad pagrindinė dabartinės krizės dilema ta, kad Europos ekonomikos politikos priemonės dar nėra tokios pažangios, kad jas taikant būtų galima įveikti laukiančius sunkumus; todėl reikalauja iki 2010 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikimo persvarstyti pagrindines politikos priemones, ypač integruotąsias politikos gaires; |
| --- | --- |

68.

pažymi, kad pagrindinė dabartinės krizės dilema ta, kad Europos ekonomikos politikos priemonės dar nėra tokios pažangios, kad jas taikant būtų galima įveikti laukiančius sunkumus; todėl reikalauja iki 2010 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikimo persvarstyti pagrindines politikos priemones, ypač integruotąsias politikos gaires;

| 69. | ragina Komisiją remiantis savo ekonomikos augimo prognozėmis aktyviai konsultuoti nacionalinių reformų programų klausimu; |
| --- | --- |

69.

ragina Komisiją remiantis savo ekonomikos augimo prognozėmis aktyviai konsultuoti nacionalinių reformų programų klausimu;

| 70. | ragina Komisiją parengti išsamius atidaus atkūrimo planų veiksmingumo stebėjimo ir jo nuolatinio vertinimo kriterijus ir standartus, ypač susijusius su paskelbtų investicijų realumu, nepamirštant, kad dar negalima iki galo įvertinti viso krizės ir būtinų taisomųjų priemonių masto; |
| --- | --- |

70.

ragina Komisiją parengti išsamius atidaus atkūrimo planų veiksmingumo stebėjimo ir jo nuolatinio vertinimo kriterijus ir standartus, ypač susijusius su paskelbtų investicijų realumu, nepamirštant, kad dar negalima iki galo įvertinti viso krizės ir būtinų taisomųjų priemonių masto;

| 71. | ragina visas suinteresuotąsias šalis – Parlamentą, Tarybą, Komisiją ir ES bei valstybių narių lygmens socialinius partnerius – bendradarbiauti remiantis toliau nurodytais pasiūlymais, kurie bus pateikti 2009 m. kovo mėn. pavasario Europos Vadovų Taryboje:






  — | abipusiškai įtvirtinti į stabilumą ir ekonomikos augimą orientuotas makroekonominės politikos priemones užtikrinant, kad stabilumo politika ir investicijos taptų bendru, visoms suinteresuotosioms šalims aktualiu rūpesčiu; |
| --- | --- | --- |

71.

ragina visas suinteresuotąsias šalis – Parlamentą, Tarybą, Komisiją ir ES bei valstybių narių lygmens socialinius partnerius – bendradarbiauti remiantis toliau nurodytais pasiūlymais, kurie bus pateikti 2009 m. kovo mėn. pavasario Europos Vadovų Taryboje:

—

abipusiškai įtvirtinti į stabilumą ir ekonomikos augimą orientuotas makroekonominės politikos priemones užtikrinant, kad stabilumo politika ir investicijos taptų bendru, visoms suinteresuotosioms šalims aktualiu rūpesčiu;

| — | sukurti privalomą sistemą valstybėms narėms, kurioje jos, prieš priimdamos svarbius ekonominės politikos sprendimus, konsultuotųsi tarpusavyje ir su Komisija – ši sistema turi būti grindžiama bendru problemų, prioritetų ir reikiamų bei tinkamų taisomųjų priemonių suvokimu; |
| --- | --- |

—

sukurti privalomą sistemą valstybėms narėms, kurioje jos, prieš priimdamos svarbius ekonominės politikos sprendimus, konsultuotųsi tarpusavyje ir su Komisija – ši sistema turi būti grindžiama bendru problemų, prioritetų ir reikiamų bei tinkamų taisomųjų priemonių suvokimu;

| — | patvirtinti plataus užmojo, konkrečioms reikmėms pritaikytus nacionalinius atkūrimo planus, atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas, persvarstyti nacionalinius biudžetus reaguojant į naujausias ekonomikos prognozes ir įsipareigoti juos skubiai įgyvendinti; |
| --- | --- |

—

patvirtinti plataus užmojo, konkrečioms reikmėms pritaikytus nacionalinius atkūrimo planus, atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas, persvarstyti nacionalinius biudžetus reaguojant į naujausias ekonomikos prognozes ir įsipareigoti juos skubiai įgyvendinti;

| — | sudaryti nuoseklią ES trumpalaikių ir ilgalaikių priemonių strategiją, grindžiamą bendrais prioritetais ir tikslais; |
| --- | --- |

—

sudaryti nuoseklią ES trumpalaikių ir ilgalaikių priemonių strategiją, grindžiamą bendrais prioritetais ir tikslais;

| — | stiprinti euro zonos ekonomikos valdymą, kaip nurodyta 2008 m. lapkričio 18 d. Parlamento rezoliucijoje dėl EPS@10 išdėstytose rekomendacijose; |
| --- | --- |

—

stiprinti euro zonos ekonomikos valdymą, kaip nurodyta 2008 m. lapkričio 18 d. Parlamento rezoliucijoje dėl EPS@10 išdėstytose rekomendacijose;

| 72. | ragina Parlamentą, Tarybą, Komisiją ir Europos investicijų banką nedelsiant ištirti naudą, kuri būtų gaunama, jei būtų įsteigtas Europos valstybių paskolų fondas, kurio teikiamų paskolų aptarnavimo kainos būtų mažesnės nei atitinkamos bendro nacionalinių skolų aptarnavimo kainos ir kurios būtų laikinos, o po tam tikro laiko būtų perkeltos į nacionalines skolas; |
| --- | --- |

72.

ragina Parlamentą, Tarybą, Komisiją ir Europos investicijų banką nedelsiant ištirti naudą, kuri būtų gaunama, jei būtų įsteigtas Europos valstybių paskolų fondas, kurio teikiamų paskolų aptarnavimo kainos būtų mažesnės nei atitinkamos bendro nacionalinių skolų aptarnavimo kainos ir kurios būtų laikinos, o po tam tikro laiko būtų perkeltos į nacionalines skolas;

Europos investicijų bankas

| 73. | mano, kad Europos investicijų banko (EIB) dalyvavimas turi didžiulę reikšmę ir kad didelė dalis atkūrimo plane minimų skolintų lėšų priklauso jo kompetencijai; palankiai vertina valstybių narių susitarimą dėl EIB kapitalo didinimo; primena, kad kai kurioms EIB intervencijos priemonėms taip pat reikia paramos iš ES biudžeto, bet tai dabartiniame atkūrimo plane nenumatyta; mano, kad šią paramą galima būtų suteikti arba derinant dotacijas ir paskolas, arba naudojant kapitalo ar bendros rizikos pasidalijimo priemones, panašias į Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę ir Paskolų garantijų priemonę transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) projektams; pastaruoju atveju galima būtų prašyti EIB prisidėti naudojant nuosavus išteklius, nes taip labai padidėtų finansinio sverto poveikis; pabrėžia EIB vaidmenį pakartotinai finansuojant MVĮ, komercinius bankus, įskaitant esamas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes; atsižvelgdamas į tai primena, kad reikia parengti tausojančio aplinką finansavimo kriterijus; |
| --- | --- |

73.

mano, kad Europos investicijų banko (EIB) dalyvavimas turi didžiulę reikšmę ir kad didelė dalis atkūrimo plane minimų skolintų lėšų priklauso jo kompetencijai; palankiai vertina valstybių narių susitarimą dėl EIB kapitalo didinimo; primena, kad kai kurioms EIB intervencijos priemonėms taip pat reikia paramos iš ES biudžeto, bet tai dabartiniame atkūrimo plane nenumatyta; mano, kad šią paramą galima būtų suteikti arba derinant dotacijas ir paskolas, arba naudojant kapitalo ar bendros rizikos pasidalijimo priemones, panašias į Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę ir Paskolų garantijų priemonę transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) projektams; pastaruoju atveju galima būtų prašyti EIB prisidėti naudojant nuosavus išteklius, nes taip labai padidėtų finansinio sverto poveikis; pabrėžia EIB vaidmenį pakartotinai finansuojant MVĮ, komercinius bankus, įskaitant esamas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes; atsižvelgdamas į tai primena, kad reikia parengti tausojančio aplinką finansavimo kriterijus;

ES biudžetas

| 74. | primena, kad atkūrimo plane ir tolesnėse priemonėse, kuriuos Komisija pasiūlė 2009 m. sausio 28 d., numatytas maždaug 30 000 000 000 eurų Bendrijos įnašas ir šios lėšos bus išdalytos šiems sektoriams: 5 000 000 000 eurų bus skirta transeuropiniams energetikos tinklams ir sparčiajam internetui atliekant 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos (DFP) peržiūrą, taip pat vykdant priemones, susijusias su BŽŪP būklės patikra; struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo išankstiniams mokėjimams; keletui mokslinių tyrimų ir naujovių srities iniciatyvų, pvz., Europos ekologiškų automobilių iniciatyvai, ateities gamyklų iniciatyvai ir energiškai efektyvių pastatų iniciatyvai; galutinį baigiamąjį įgyvendinimo etapą pasiekusių transeuropinių transporto tinklų projektų išankstinio finansavimo padidinimui, taip pat iniciatyvoms, susijusioms su parama MVĮ arba Bendrijos naujovių programai (Konkurencingumo ir naujovių programai, angl. CIP) ir finansavimui, kurį jau skyrė EIB pagal esamas ar naujas paskolas ir lėšas; |
| --- | --- |

74.

primena, kad atkūrimo plane ir tolesnėse priemonėse, kuriuos Komisija pasiūlė 2009 m. sausio 28 d., numatytas maždaug 30 000 000 000 eurų Bendrijos įnašas ir šios lėšos bus išdalytos šiems sektoriams: 5 000 000 000 eurų bus skirta transeuropiniams energetikos tinklams ir sparčiajam internetui atliekant 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos (DFP) peržiūrą, taip pat vykdant priemones, susijusias su BŽŪP būklės patikra; struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo išankstiniams mokėjimams; keletui mokslinių tyrimų ir naujovių srities iniciatyvų, pvz., Europos ekologiškų automobilių iniciatyvai, ateities gamyklų iniciatyvai ir energiškai efektyvių pastatų iniciatyvai; galutinį baigiamąjį įgyvendinimo etapą pasiekusių transeuropinių transporto tinklų projektų išankstinio finansavimo padidinimui, taip pat iniciatyvoms, susijusioms su parama MVĮ arba Bendrijos naujovių programai (Konkurencingumo ir naujovių programai, angl. CIP) ir finansavimui, kurį jau skyrė EIB pagal esamas ar naujas paskolas ir lėšas;

| 75. | pabrėžia, kad dabartine krize neturėtų būti naudojamasi kaip pretekstu atidėti labai reikalingą išlaidų perorientavimą į ekologiškas investicijas, tačiau ji turėtų būti papildoma paskata daryti didesnę pažangą šio perorientavimo srityje, ir, atsižvelgdamas į tai, primena, kokia svarbi 2009 m. numatoma biudžeto peržiūra, kuri neturėtų apsiriboti teoriniais svarstymais, kaip biudžetas galėtų atrodyti po 2013 m., bet taip pat turėtų apimti ryžtingus pasiūlymus, susijusius su programų pakeitimu atliekant daugiamečių programų laikotarpio vidurio peržiūrą, siekiant reaguoti į dabartinę krizę, skatinti tvarų vystymąsi ir atsižvelgti į klimato kaitos keliamas problemas; |
| --- | --- |

75.

pabrėžia, kad dabartine krize neturėtų būti naudojamasi kaip pretekstu atidėti labai reikalingą išlaidų perorientavimą į ekologiškas investicijas, tačiau ji turėtų būti papildoma paskata daryti didesnę pažangą šio perorientavimo srityje, ir, atsižvelgdamas į tai, primena, kokia svarbi 2009 m. numatoma biudžeto peržiūra, kuri neturėtų apsiriboti teoriniais svarstymais, kaip biudžetas galėtų atrodyti po 2013 m., bet taip pat turėtų apimti ryžtingus pasiūlymus, susijusius su programų pakeitimu atliekant daugiamečių programų laikotarpio vidurio peržiūrą, siekiant reaguoti į dabartinę krizę, skatinti tvarų vystymąsi ir atsižvelgti į klimato kaitos keliamas problemas;

| 76. | pabrėžia, kad kai kurie siūlomo atkūrimo plano elementai apibrėžti labai neaiškiai; prašo Komisijos nedelsiant pateikti abiem biudžeto valdymo institucijoms visą išsamią informaciją, kurios reikia, kad būtų priimtas sprendimas; taip pat pabrėžia, kad dėl keleto atkūrimo plano elementų reikėtų pakeisti esamas daugiametes programas; atsižvelgdamas į tai, primena, kad šiuos pakeitimus būtina padaryti visapusiškai atsižvelgiant į Parlamento įgaliojimus; |
| --- | --- |

76.

pabrėžia, kad kai kurie siūlomo atkūrimo plano elementai apibrėžti labai neaiškiai; prašo Komisijos nedelsiant pateikti abiem biudžeto valdymo institucijoms visą išsamią informaciją, kurios reikia, kad būtų priimtas sprendimas; taip pat pabrėžia, kad dėl keleto atkūrimo plano elementų reikėtų pakeisti esamas daugiametes programas; atsižvelgdamas į tai, primena, kad šiuos pakeitimus būtina padaryti visapusiškai atsižvelgiant į Parlamento įgaliojimus;

| 77. | pabrėžia, kad yra rizikos, jog Komisijos siūlomo atkūrimo plano įgyvendinimas užtruks, ir ragina visas susijusias institucijas kuo greičiau priimti būtinus sprendimus atsižvelgiant į labai sunkią ekonominę padėtį, į kurią šiuo metu patekusi Europos Sąjunga; |
| --- | --- |

77.

pabrėžia, kad yra rizikos, jog Komisijos siūlomo atkūrimo plano įgyvendinimas užtruks, ir ragina visas susijusias institucijas kuo greičiau priimti būtinus sprendimus atsižvelgiant į labai sunkią ekonominę padėtį, į kurią šiuo metu patekusi Europos Sąjunga;

| 78. | pabrėžia, kad dauguma Komisijos pasiūlytų Bendrijos priemonių pagrįsta jau suplanuotų biudžeto asignavimų perkėlimu, o ne naujų biudžeto išteklių sutelkimu; ragina Komisiją padaryti visas būtinas išvadas, išanalizavus labai blogas ekonomines prognozes, Komisijos paskelbtas 2009 m. sausio mėn., ir iš naujo įvertinti savo pasiūlymus dėl biudžeto atsižvelgiant į šias naujas prognozes; |
| --- | --- |

78.

pabrėžia, kad dauguma Komisijos pasiūlytų Bendrijos priemonių pagrįsta jau suplanuotų biudžeto asignavimų perkėlimu, o ne naujų biudžeto išteklių sutelkimu; ragina Komisiją padaryti visas būtinas išvadas, išanalizavus labai blogas ekonomines prognozes, Komisijos paskelbtas 2009 m. sausio mėn., ir iš naujo įvertinti savo pasiūlymus dėl biudžeto atsižvelgiant į šias naujas prognozes;

| 79. | pritaria atkūrimo planui ir susijusioms iniciatyvoms ir primena, kad naujos išlaidos, nenumatytos 2009 m. biudžete, privalo būti padengiamos iš naujų lėšų, kad nebūtų pažeisti įsipareigojimai, prisiimti pagal 2007–2013 m. DFP, dėl kurios susitarė abi biudžeto valdymo institucijos; atsižvelgdamas į tai, primena galimybes, kurios numatytos pagal 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo, visų pirma jo 21–23 punktų, nuostatas; |
| --- | --- |

79.

pritaria atkūrimo planui ir susijusioms iniciatyvoms ir primena, kad naujos išlaidos, nenumatytos 2009 m. biudžete, privalo būti padengiamos iš naujų lėšų, kad nebūtų pažeisti įsipareigojimai, prisiimti pagal 2007–2013 m. DFP, dėl kurios susitarė abi biudžeto valdymo institucijos; atsižvelgdamas į tai, primena galimybes, kurios numatytos pagal 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo, visų pirma jo 21–23 punktų, nuostatas;

| 80. | pabrėžia, kad atkūrimo plane numatyti daugiasluoksniai koordinuoti veiksmai, kuriais siekiama sustiprinti Europos šalių ekonomiką; primena Parlamento pasirengimą pradėti derybas su Taryba dėl Komisijos pasiūlyto 5 000 000 000 eurų, numatytų 2007–2013 m. DFP, persvarstymo ir kitų priemonių, kurios turėtų poveikį biudžetui, pakeitimo; mano, kad derybose pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas projektų, remiamų šio biudžeto persvarstymo metu, plėtimui pagal valstybių narių prioritetus; |
| --- | --- |

80.

pabrėžia, kad atkūrimo plane numatyti daugiasluoksniai koordinuoti veiksmai, kuriais siekiama sustiprinti Europos šalių ekonomiką; primena Parlamento pasirengimą pradėti derybas su Taryba dėl Komisijos pasiūlyto 5 000 000 000 eurų, numatytų 2007–2013 m. DFP, persvarstymo ir kitų priemonių, kurios turėtų poveikį biudžetui, pakeitimo; mano, kad derybose pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas projektų, remiamų šio biudžeto persvarstymo metu, plėtimui pagal valstybių narių prioritetus;

| 81. | pripažįsta vyraujantį EIB ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) vaidmenį prisidedant prie investicijų finansavimo ir didinant įmonių, visų pirma MVĮ, galimybes gauti finansavimą; atkreipia dėmesį į tai, kad ES biudžeto įnašai į EIB operacijas galėtų sukelti didelį finansinio sverto poveikį investicijoms, ir norėtų ištirti, kaip ES biudžetas galėtų toliau prisidėti prie tokio poveikio atsiradimo, taip pat norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad bet kuriuo atveju kartu turėtų būti pateikiamas Parlamento, Tarybos, Komisijos ir EIB susitarimo memorandumas dėl investicijų prioritetų, kuriame būtų užtikrinama, kad investicijos bus skiriamos tikrai tvariems projektams; išreiškia susirūpinimą dėl to, kad Taryba ir Komisija vis dažniau patiki EIB ir ERPB daug papildomų užduočių prieš tai nesuteikus visų būtinų ekonominių ir finansinių garantijų, kad EIB ir ERPB galėtų sėkmingai įvykdyti šias užduotis; atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija siūlo skirti daugiau lėšų finansinėms priemonėms, kurias vykdo EIB pagal 2007–2013 m. DFP; prašo Komisijos pateikti veiklos, kuri jau vykdoma pagal minėtąsias priemones, pirmąjį įvertinimą ir pasiūlyti priemonių, susijusių su JASMINE, JASPERS, JEREMIE ir panašių programų įgyvendinimo biudžetinių ir reglamentavimo problemų sprendimu; |
| --- | --- |

81.

pripažįsta vyraujantį EIB ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) vaidmenį prisidedant prie investicijų finansavimo ir didinant įmonių, visų pirma MVĮ, galimybes gauti finansavimą; atkreipia dėmesį į tai, kad ES biudžeto įnašai į EIB operacijas galėtų sukelti didelį finansinio sverto poveikį investicijoms, ir norėtų ištirti, kaip ES biudžetas galėtų toliau prisidėti prie tokio poveikio atsiradimo, taip pat norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad bet kuriuo atveju kartu turėtų būti pateikiamas Parlamento, Tarybos, Komisijos ir EIB susitarimo memorandumas dėl investicijų prioritetų, kuriame būtų užtikrinama, kad investicijos bus skiriamos tikrai tvariems projektams; išreiškia susirūpinimą dėl to, kad Taryba ir Komisija vis dažniau patiki EIB ir ERPB daug papildomų užduočių prieš tai nesuteikus visų būtinų ekonominių ir finansinių garantijų, kad EIB ir ERPB galėtų sėkmingai įvykdyti šias užduotis; atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija siūlo skirti daugiau lėšų finansinėms priemonėms, kurias vykdo EIB pagal 2007–2013 m. DFP; prašo Komisijos pateikti veiklos, kuri jau vykdoma pagal minėtąsias priemones, pirmąjį įvertinimą ir pasiūlyti priemonių, susijusių su JASMINE, JASPERS, JEREMIE ir panašių programų įgyvendinimo biudžetinių ir reglamentavimo problemų sprendimu;

| 82. | tikisi, kad Komisija išaiškins savo ketinimus dėl būsimų veiksmų, ypač atsižvelgdama į galimą ES biudžeto indėlį siekiant sustiprinti šias priemones; prašo Komisijos nurodyti dviem biudžeto valdymo institucijoms, kokiu mastu naujoms priemonėms, kuriomis gali naudotis EIB, finansuodamas būsimas iniciatyvas, reikės lėšų iš ES biudžeto; be to, pabrėžia, kad patikėjus daugiau užduočių EIB ir ERPB kyla rimtų abejonių dėl finansuojamų projektų demokratinės kontrolės, kai klausimai susiję su ES biudžeto lėšomis; |
| --- | --- |

82.

tikisi, kad Komisija išaiškins savo ketinimus dėl būsimų veiksmų, ypač atsižvelgdama į galimą ES biudžeto indėlį siekiant sustiprinti šias priemones; prašo Komisijos nurodyti dviem biudžeto valdymo institucijoms, kokiu mastu naujoms priemonėms, kuriomis gali naudotis EIB, finansuodamas būsimas iniciatyvas, reikės lėšų iš ES biudžeto; be to, pabrėžia, kad patikėjus daugiau užduočių EIB ir ERPB kyla rimtų abejonių dėl finansuojamų projektų demokratinės kontrolės, kai klausimai susiję su ES biudžeto lėšomis;

| 83. | apgailestauja, kad Komisijos pasiūlymas investuoti į transeuropinius energetikos tinklus ir plačiajuosčio ryšio infrastruktūros projektus ir toliau neduoda rezultatų, nes nepasiekta susitarimo Taryboje, nors tai prieštarauja Europos Vadovų Tarybos valiai, paskelbtai 2008 m. gruodžio mėn.; mano, kad ES biudžetas turėtų būti naudojamas siekiant prisidėti prie dabartinės ekonomikos krizės problemos sprendimo atitinkamomis priemonėmis, kurios numatytos Tarpinstituciniame susitarime, ir ragina Tarybą kuo greičiau su Parlamentu aptarti šį klausimą; mano, kad pasinaudoti galima tik tais rezervais, kurių prieinamumas patvirtintas, o ne apskaičiuotas remiantis būsimų biudžetinių metų poreikiais; primena, kad biudžeto lėšų perkėlimas gali trukdyti vykdyti patvirtintą politiką; mano, kad laikotarpio vidurio peržiūra yra paskutinė vėlyvoji galimybė reaguoti į ekonomikos krizę; atkreipia dėmesį į tai, kad jei atkūrimo planas bus patvirtintas, jis turės didelį poveikį 2009 m. biudžetui; primena Komisijai, kad šis pasiūlymas yra orientacinis ir privaloma, kad teisės aktų leidėjas jį patvirtintų; reikalauja, kad būtų pateikiama išsamesnė informacija kiekvieno projekto rengimo etapu siekiant užtikrinti spartų šių projektų įgyvendinimą, taip pat šių projektų artimiausio poveikio visos ES užimtumui ir ekonomikos augimui įvertinimas, ir prašo konkrečių skaičių, susijusių su įgyvendinimu, visų pirma atsižvelgiant į finansinį programavimą; pabrėžia, kad ES išlaidos energetikos projektams, kurias pagal šiuo metu galiojančią ES finansinę programą būtina sumažinti, turėtų būti daugiausia skiriamos projektams, kuriuos galima greitai pradėti ir kurie padėtų pasiekti Europos Sąjungos kovos su klimato kaita politikos 2020 m. tikslus, t. y. energijos taupymo ir energijos efektyvumo projektams, taip pat investicijoms į atsinaujinančių energijos šaltinių tinklus; |
| --- | --- |

83.

apgailestauja, kad Komisijos pasiūlymas investuoti į transeuropinius energetikos tinklus ir plačiajuosčio ryšio infrastruktūros projektus ir toliau neduoda rezultatų, nes nepasiekta susitarimo Taryboje, nors tai prieštarauja Europos Vadovų Tarybos valiai, paskelbtai 2008 m. gruodžio mėn.; mano, kad ES biudžetas turėtų būti naudojamas siekiant prisidėti prie dabartinės ekonomikos krizės problemos sprendimo atitinkamomis priemonėmis, kurios numatytos Tarpinstituciniame susitarime, ir ragina Tarybą kuo greičiau su Parlamentu aptarti šį klausimą; mano, kad pasinaudoti galima tik tais rezervais, kurių prieinamumas patvirtintas, o ne apskaičiuotas remiantis būsimų biudžetinių metų poreikiais; primena, kad biudžeto lėšų perkėlimas gali trukdyti vykdyti patvirtintą politiką; mano, kad laikotarpio vidurio peržiūra yra paskutinė vėlyvoji galimybė reaguoti į ekonomikos krizę; atkreipia dėmesį į tai, kad jei atkūrimo planas bus patvirtintas, jis turės didelį poveikį 2009 m. biudžetui; primena Komisijai, kad šis pasiūlymas yra orientacinis ir privaloma, kad teisės aktų leidėjas jį patvirtintų; reikalauja, kad būtų pateikiama išsamesnė informacija kiekvieno projekto rengimo etapu siekiant užtikrinti spartų šių projektų įgyvendinimą, taip pat šių projektų artimiausio poveikio visos ES užimtumui ir ekonomikos augimui įvertinimas, ir prašo konkrečių skaičių, susijusių su įgyvendinimu, visų pirma atsižvelgiant į finansinį programavimą; pabrėžia, kad ES išlaidos energetikos projektams, kurias pagal šiuo metu galiojančią ES finansinę programą būtina sumažinti, turėtų būti daugiausia skiriamos projektams, kuriuos galima greitai pradėti ir kurie padėtų pasiekti Europos Sąjungos kovos su klimato kaita politikos 2020 m. tikslus, t. y. energijos taupymo ir energijos efektyvumo projektams, taip pat investicijoms į atsinaujinančių energijos šaltinių tinklus;

| 84. | primena bendrus pareiškimus, dėl kurių susitarta 2008 m. lapkričio 21 d. derinimo posėdyje: pareiškimą tema „Sanglaudos politikos įgyvendinimas“, kuriame pabrėžiama spartesnio struktūrinio ir sanglaudos fondų įgyvendinimo nauda ekonomikai, ir pareiškimą tema „Mokėjimų asignavimai“, kuriame pritariama naujų iniciatyvų, visų pirma susijusių su ekonomikos krize, finansavimui; atkreipia dėmesį į tai, kad papildomų išankstinių išmokų, numatytų 2009 m. remiantis Komisijos pasiūlymu dėl Europos socialinio fondo (ESF), Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Sanglaudos fondo finansų valdymo, suma yra 6 300 000 000 eurų ir kad kiti siūlomi fondų finansų valdymo pakeitimai gali paspartinti tarpinius mokėjimus; |
| --- | --- |

84.

primena bendrus pareiškimus, dėl kurių susitarta 2008 m. lapkričio 21 d. derinimo posėdyje: pareiškimą tema „Sanglaudos politikos įgyvendinimas“, kuriame pabrėžiama spartesnio struktūrinio ir sanglaudos fondų įgyvendinimo nauda ekonomikai, ir pareiškimą tema „Mokėjimų asignavimai“, kuriame pritariama naujų iniciatyvų, visų pirma susijusių su ekonomikos krize, finansavimui; atkreipia dėmesį į tai, kad papildomų išankstinių išmokų, numatytų 2009 m. remiantis Komisijos pasiūlymu dėl Europos socialinio fondo (ESF), Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Sanglaudos fondo finansų valdymo, suma yra 6 300 000 000 eurų ir kad kiti siūlomi fondų finansų valdymo pakeitimai gali paspartinti tarpinius mokėjimus;

| 85. | prašo Komisijos informuoti biudžeto valdymo instituciją ir išaiškinti, ar pagal fondų finansų valdymo programą numatytos išmokos bus mokamos pagal tvarkaraštį, kurį sudarė biudžeto valdymo institucija 2009 m., t. y. ar išmokų lygio, dėl kurio susitarė Parlamentas ir Taryba, pakaks dabartinėms ir būsimoms iniciatyvoms finansuoti; |
| --- | --- |

85.

prašo Komisijos informuoti biudžeto valdymo instituciją ir išaiškinti, ar pagal fondų finansų valdymo programą numatytos išmokos bus mokamos pagal tvarkaraštį, kurį sudarė biudžeto valdymo institucija 2009 m., t. y. ar išmokų lygio, dėl kurio susitarė Parlamentas ir Taryba, pakaks dabartinėms ir būsimoms iniciatyvoms finansuoti;

| 86. | primena, kad visi išmokų lygio pakeitimai, kuriuos Komisija pasiūlys, privalo būti įtraukti į taisomąjį biudžetą, kad juos patvirtintų abi biudžeto valdymo institucijos; |
| --- | --- |

86.

primena, kad visi išmokų lygio pakeitimai, kuriuos Komisija pasiūlys, privalo būti įtraukti į taisomąjį biudžetą, kad juos patvirtintų abi biudžeto valdymo institucijos;

| 87. | pabrėžia transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) programos naudą siekiant Lisabonos strategijos tikslų, Europos Sąjungos kovos su klimato kaita tikslų ir didesnės socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos, tuo pat metu laiku teikiant paramą, kad būtų išlaikyta bendroji paklausa Europos Sąjungoje; taigi teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą iš 2010 m. į 2009 m. perkelti 500 000 000 eurų investicijų į transporto infrastruktūrą; |
| --- | --- |

87.

pabrėžia transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) programos naudą siekiant Lisabonos strategijos tikslų, Europos Sąjungos kovos su klimato kaita tikslų ir didesnės socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos, tuo pat metu laiku teikiant paramą, kad būtų išlaikyta bendroji paklausa Europos Sąjungoje; taigi teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą iš 2010 m. į 2009 m. perkelti 500 000 000 eurų investicijų į transporto infrastruktūrą;

| 88. | prašo Komisiją pateikiant konkrečių projektų, dėl kurių pateikta paraiška gauti ES biudžeto finansavimą, sąrašą, kaip 2008 m. gruodžio mėn. prašė Europos Vadovų Taryba, atsižvelgti į tai, kad ilgainiui reikia didinti ES ekonomikos konkurencingumą toliau įgyvendinant projektus, dėl kurių nuspręsta ir kurie jau suplanuoti; |
| --- | --- |

88.

prašo Komisiją pateikiant konkrečių projektų, dėl kurių pateikta paraiška gauti ES biudžeto finansavimą, sąrašą, kaip 2008 m. gruodžio mėn. prašė Europos Vadovų Taryba, atsižvelgti į tai, kad ilgainiui reikia didinti ES ekonomikos konkurencingumą toliau įgyvendinant projektus, dėl kurių nuspręsta ir kurie jau suplanuoti;

| 89. | rekomenduoja Europos biudžeto išlaidų struktūrai taikyti lankstų požiūrį ir neįsipareigotus asignavimus arba ne kasmet į biudžetą įtraukiamus asignavimus skirti sanglaudos srities prioritetams; dar kartą ragina skubiai stiprinti Europos biudžetą, iš naujo įvertinti jo dydį ir išlaidų struktūrą; |
| --- | --- |

89.

rekomenduoja Europos biudžeto išlaidų struktūrai taikyti lankstų požiūrį ir neįsipareigotus asignavimus arba ne kasmet į biudžetą įtraukiamus asignavimus skirti sanglaudos srities prioritetams; dar kartą ragina skubiai stiprinti Europos biudžetą, iš naujo įvertinti jo dydį ir išlaidų struktūrą;

Europos Sąjunga ir pasaulinis valdymas

| 90. | tvirtai ragina Europos Sąjungą atlikti atskirą vadovaujantį vaidmenį tarptautiniuose forumuose, ypač Finansinio stabilumo forume (FSF) ir Tarptautiniame valiutos fonde (TVF), taip pat būsimuose didžiojo dvidešimtuko (G20) susitikimuose; mano, kad ypač svarbu stiprinti daugiašalį valiutos zonų ir finansų rinkų stebėjimą; primena, kad laisvų pasaulinių kapitalo srautų laikais konvergencija yra pagrindinis tikrai vienodų konkurencijos sąlygų ir visapusiškos reguliavimo bei priežiūros sistemos aspektas; |
| --- | --- |

90.

tvirtai ragina Europos Sąjungą atlikti atskirą vadovaujantį vaidmenį tarptautiniuose forumuose, ypač Finansinio stabilumo forume (FSF) ir Tarptautiniame valiutos fonde (TVF), taip pat būsimuose didžiojo dvidešimtuko (G20) susitikimuose; mano, kad ypač svarbu stiprinti daugiašalį valiutos zonų ir finansų rinkų stebėjimą; primena, kad laisvų pasaulinių kapitalo srautų laikais konvergencija yra pagrindinis tikrai vienodų konkurencijos sąlygų ir visapusiškos reguliavimo bei priežiūros sistemos aspektas;

| 91. | primena ateinančio didžiojo dvidešimtuko (G20) susitikimo, vyksiančio 2009 m. balandžio 2 d. Londone, svarbą – planuojama, kad šiame susitikime pareiškimai virs sprendimais; primena, kad svarbu susitarti dėl aiškaus veiksmų tvarkaraščio, siekiant, kad procesas būtų orientuotas į rezultatus; primygtinai teigia, kad reikia susitarti ne tik dėl finansinių motyvų, bet ES valstybių ir vyriausybių vadovai turi apsvarstyti ir tai, kaip ištaisyti pasaulinį disbalansą ir susitarti koordinuoti įvairius neseniai patvirtintus atkūrimo planus atsižvelgiant į nedarbo klausimą; pritaria tam, kad formuojant ES poziciją dėl būsimos finansinės struktūros būtų naudojamasi Larosière grupės rekomendacijomis; ragina Tarybą ir Komisiją prieš susitariant dėl derybų pozicijos, kurios bus laikomasi susitikime, išklausyti Parlamento požiūrį; |
| --- | --- |

91.

primena ateinančio didžiojo dvidešimtuko (G20) susitikimo, vyksiančio 2009 m. balandžio 2 d. Londone, svarbą – planuojama, kad šiame susitikime pareiškimai virs sprendimais; primena, kad svarbu susitarti dėl aiškaus veiksmų tvarkaraščio, siekiant, kad procesas būtų orientuotas į rezultatus; primygtinai teigia, kad reikia susitarti ne tik dėl finansinių motyvų, bet ES valstybių ir vyriausybių vadovai turi apsvarstyti ir tai, kaip ištaisyti pasaulinį disbalansą ir susitarti koordinuoti įvairius neseniai patvirtintus atkūrimo planus atsižvelgiant į nedarbo klausimą; pritaria tam, kad formuojant ES poziciją dėl būsimos finansinės struktūros būtų naudojamasi Larosière grupės rekomendacijomis; ragina Tarybą ir Komisiją prieš susitariant dėl derybų pozicijos, kurios bus laikomasi susitikime, išklausyti Parlamento požiūrį;

| 92. | tvirtai remia G20 Europos narių sprendimą imtis galutinių veiksmų prieš „mokesčių rojus“ ir nebendradarbiaujančias jurisdikcijas kiek galima greičiau susitariant dėl sankcijų rinkinio, kuris turi būti patvirtintas Londono aukščiausio lygio susitikime; rekomenduoja ES priimti savo pačios lygiu atitinkamą verslo su tomis jurisdikcijomis apribojimo teisinę sistemą; pabrėžia, kad sprendžiant šią problemą labai svarbu, kad požiūriai pasaulyje suartėtų; |
| --- | --- |

92.

tvirtai remia G20 Europos narių sprendimą imtis galutinių veiksmų prieš „mokesčių rojus“ ir nebendradarbiaujančias jurisdikcijas kiek galima greičiau susitariant dėl sankcijų rinkinio, kuris turi būti patvirtintas Londono aukščiausio lygio susitikime; rekomenduoja ES priimti savo pačios lygiu atitinkamą verslo su tomis jurisdikcijomis apribojimo teisinę sistemą; pabrėžia, kad sprendžiant šią problemą labai svarbu, kad požiūriai pasaulyje suartėtų;

| 93. | tvirtai rekomenduoja deramai įvertinti tarptautinių operacijų poveikį realiajai Europos Sąjungos ekonomikai, ypač prekybai, klimato kaitai ir finansams; remia aktyvesnį tarptautinį dialogą su svarbiausiais valiutos blokais siekiant išvengti manipuliavimo valiuta ir realiosios ekonomikos pažeidžiamumo; |
| --- | --- |

93.

tvirtai rekomenduoja deramai įvertinti tarptautinių operacijų poveikį realiajai Europos Sąjungos ekonomikai, ypač prekybai, klimato kaitai ir finansams; remia aktyvesnį tarptautinį dialogą su svarbiausiais valiutos blokais siekiant išvengti manipuliavimo valiuta ir realiosios ekonomikos pažeidžiamumo;

| 94. | ragina Tarybą ir Komisiją aktyviau konsultuotis ir puoselėti bendradarbiavimo santykius su Europos Sąjungos prekybos partneriais, ypač su naująja JAV administracija; |
| --- | --- |

94.

ragina Tarybą ir Komisiją aktyviau konsultuotis ir puoselėti bendradarbiavimo santykius su Europos Sąjungos prekybos partneriais, ypač su naująja JAV administracija;

| 95. | mano, kad dabartinė krizė neturi trukdyti Europos Sąjungos įsipareigojimams skatinti tarptautinį vystymąsi ir kovoti su pasaulio skurdu; įspėja, kad reikia vengti remtis protekcionistinėmis politikos priemonėmis; pabrėžia, kad laiku užbaigus Dohos prekybos derybų raundą viso pasaulio mastu būtų labai sustiprintos ekonomikos atkūrimo pastangos; |
| --- | --- |

95.

mano, kad dabartinė krizė neturi trukdyti Europos Sąjungos įsipareigojimams skatinti tarptautinį vystymąsi ir kovoti su pasaulio skurdu; įspėja, kad reikia vengti remtis protekcionistinėmis politikos priemonėmis; pabrėžia, kad laiku užbaigus Dohos prekybos derybų raundą viso pasaulio mastu būtų labai sustiprintos ekonomikos atkūrimo pastangos;

*

* *

| 96. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos centriniam bankui, Europos investicijų bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir euro grupės pirmininkui. |
| --- | --- |

96.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos centriniam bankui, Europos investicijų bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir euro grupės pirmininkui.

---

(1)  OL C 16, 2009 1 22, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0506.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0058.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0543.

(5)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0425.

(6)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0476.

(7)  2000 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/35/EB dėl kovos su pavėluotu mokėjimu komerciniuose sandoriuose (OL L 200, 2000 8 8, p. 35).

(8)  2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (OL L 376, 2006 12 27, p. 36).

(9)  2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/6/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 97/67/EB, siekiant visiško Bendrijos pašto paslaugų vidaus rinkos suformavimo (OL L 52, 2008 2 27, p. 3).

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/113 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/113

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisSanglaudos politika. Investicijos į tikrąją ekonomiką

P6_TA(2009)0124

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sanglaudos politikos. Investicijos į tikrąją ekonomiką (2009/2009(INI))

2010/C 87 E/19

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. lapkričio 26 d. komunikatą „Europos ekonomikos atkūrimo planas“ (COM(2008)0800),

atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. gruodžio 16 d. komunikatą „Sanglaudos politika. Investicijos į tikrąją ekonomiką“ (COM(2008)0876),

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų 2008 m. lapkričio 14 d. darbo dokumentą „Regionai 2020 m. ES regionų ateities uždavinių vertinimas“ (SEC(2008)2868),

atsižvelgdamas į pirmininkaujančios šalies išvadas, pateiktas 2008 m. gruodžio 11 ir 12 d. Europos Vadovų Tarybai,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, tam tikras nuostatas dėl finansų valdymo (COM(2008)0803),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1081/2006 dėl Europos socialinio fondo, į jį įtraukiant naujus iš ESF tinkamų finansuoti išlaidų tipus (COM(2008)0813),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatas dėl investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiosios energijos naudojimą būstuose tinkamumo finansuoti (COM(2008)0838),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A6–0075/2009),

| A. | kadangi Europos ekonomika patiria pasaulinės finansų krizės ir labiausiai paplitusio ir didžiausio per 60 metų nuosmukio pasekmes, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos ekonomika patiria pasaulinės finansų krizės ir labiausiai paplitusio ir didžiausio per 60 metų nuosmukio pasekmes,

| B. | kadangi ES sanglaudos politikos indėlis į Europos ekonomikos atkūrimo planą svarbus ir yra didžiausias Bendrijos investicijų į tikrąją ekonomiką šaltinis, kurį naudojant teikiama tikslinga pagalba siekiant tenkinti svarbiausius poreikius ir pagalba viešojo ir privataus sektorių augimo galimybių turinčioms sritims, |
| --- | --- |

B.

kadangi ES sanglaudos politikos indėlis į Europos ekonomikos atkūrimo planą svarbus ir yra didžiausias Bendrijos investicijų į tikrąją ekonomiką šaltinis, kurį naudojant teikiama tikslinga pagalba siekiant tenkinti svarbiausius poreikius ir pagalba viešojo ir privataus sektorių augimo galimybių turinčioms sritims,

| C. | kadangi daugiau kaip 65 proc. 2007–2013 m. laikotarpiu ES sanglaudos politikai įgyvendinti numatytų lėšų yra svarbi finansinė priemonė, skirta investicijoms į keturias Sąjungos atnaujintas Lisabonos augimo ir užimtumo strategijos prioritetines sritis, t. y. žmones, verslą, infrastruktūrą ir energetiką, mokslinius tyrimus ir naujoves, ir kadangi šios investicijos būtinos siekiant veiksmingai spręsti dabartinę finansų krizės problemą, |
| --- | --- |

C.

kadangi daugiau kaip 65 proc. 2007–2013 m. laikotarpiu ES sanglaudos politikai įgyvendinti numatytų lėšų yra svarbi finansinė priemonė, skirta investicijoms į keturias Sąjungos atnaujintas Lisabonos augimo ir užimtumo strategijos prioritetines sritis, t. y. žmones, verslą, infrastruktūrą ir energetiką, mokslinius tyrimus ir naujoves, ir kadangi šios investicijos būtinos siekiant veiksmingai spręsti dabartinę finansų krizės problemą,

| D. | kadangi dabartinė recesija turėtų būti suprantama kaip galimybė skatinti ekologiškas investicijas ir kurti ekologiškas darbo vietas, |
| --- | --- |

D.

kadangi dabartinė recesija turėtų būti suprantama kaip galimybė skatinti ekologiškas investicijas ir kurti ekologiškas darbo vietas,

| E. | kadangi sėkmė mažinant ekonominį nuosmukį priklauso nuo valstybių narių ir regionų ryžto sparčiai įgyvendinti jų programose nustatytus tikslus, |
| --- | --- |

E.

kadangi sėkmė mažinant ekonominį nuosmukį priklauso nuo valstybių narių ir regionų ryžto sparčiai įgyvendinti jų programose nustatytus tikslus,

| 1. | labai palankiai vertina tai, kad priimtas Europos ekonomikos atkūrimo planas, kuriame apibrėžiami valstybių narių ir Komisijos koordinuoti veiksmai, skirti ekonomikos krizei įveikti; mano, kad planas, grindžiamas solidarumo ir socialinio teisingumo principu, neturėtų prieštarauti Lisabonos strategijai, taip pat mano, kad siūlomomis priemonėmis bus prisidėta prie nuodugnių ir ilgalaikių struktūrinių reformų; |
| --- | --- |

1.

labai palankiai vertina tai, kad priimtas Europos ekonomikos atkūrimo planas, kuriame apibrėžiami valstybių narių ir Komisijos koordinuoti veiksmai, skirti ekonomikos krizei įveikti; mano, kad planas, grindžiamas solidarumo ir socialinio teisingumo principu, neturėtų prieštarauti Lisabonos strategijai, taip pat mano, kad siūlomomis priemonėmis bus prisidėta prie nuodugnių ir ilgalaikių struktūrinių reformų;

| 2. | mano, kad ES sanglaudos politika, kurią įgyvendinant siekiama užtikrinti ekonomikos augimą ir socialinę plėtrą ir iš tiesų paskatinti ekonomikos vystymąsi trumpuoju, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais, gali labai prisidėti siekiant įveikti dabartinę finansų krizę ir dedant pastangas atkurti ES regionų, taip pat ir tų, kurių padėtis nuolat sunki, ekonomiką; |
| --- | --- |

2.

mano, kad ES sanglaudos politika, kurią įgyvendinant siekiama užtikrinti ekonomikos augimą ir socialinę plėtrą ir iš tiesų paskatinti ekonomikos vystymąsi trumpuoju, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais, gali labai prisidėti siekiant įveikti dabartinę finansų krizę ir dedant pastangas atkurti ES regionų, taip pat ir tų, kurių padėtis nuolat sunki, ekonomiką;

| 3. | pabrėžia tai, kad struktūriniai fondai yra veiksminga priemonė, galinti padėti regionams vykdyti ekonomines ir socialines struktūrines reformas ir įgyvendinti veiksmus pagal keturias prioritetines plano sritis siekiant paskatinti ekonomikos augimą, ir todėl pritaria, kad jie būtų naudojami užuot laukus, kol bus sukurta naujų ekonominių priemonių; pažymi, kad šie veiksmai papildo veiksmus, kurių imamasi nacionaliniu lygmeniu; mano, kad nacionaliniai biudžetai ir taip patiria didelį spaudimą, taigi siekiant laiku paspartinti ekonomikos augimą ir teikti paramą, visų pirma nukentėjusiems nuo krizės, reikėtų greičiau skirti ES sanglaudos politikos lėšų ir imtis veiksmų; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia tai, kad struktūriniai fondai yra veiksminga priemonė, galinti padėti regionams vykdyti ekonomines ir socialines struktūrines reformas ir įgyvendinti veiksmus pagal keturias prioritetines plano sritis siekiant paskatinti ekonomikos augimą, ir todėl pritaria, kad jie būtų naudojami užuot laukus, kol bus sukurta naujų ekonominių priemonių; pažymi, kad šie veiksmai papildo veiksmus, kurių imamasi nacionaliniu lygmeniu; mano, kad nacionaliniai biudžetai ir taip patiria didelį spaudimą, taigi siekiant laiku paspartinti ekonomikos augimą ir teikti paramą, visų pirma nukentėjusiems nuo krizės, reikėtų greičiau skirti ES sanglaudos politikos lėšų ir imtis veiksmų;

| 4. | pritaria Komisijos pateiktiems ir Europos ekonomikos atkūrimo planą papildantiems pasiūlymams dėl teisės aktų, kuriais siekiama iš dalies pakeisti tris galiojančius reglamentus dėl 2007–2013 m. struktūrinių fondų (reglamentai (EB) Nr. 1083/2006, Nr. 1080/2006 ir Nr. 1081/2006); visiškai pritaria siūlomiems pakeitimams, kuriais siekiama pagerinti pinigų srautus ir likvidumą valstybėse narėse, palengvinti finansų inžinerijos priemonių naudojimą, padidinti paramos galimybes teikiant investicijas, kurios skatintų efektyviau naudoti energiją ir gyvenamuosiuose namuose skatintų naudoti energiją iš atsinaujinančių šaltinių, padidintų struktūrinių fondų lankstumą ir pritaikytų juos prie poreikių, kurių atsirado susidarius ypatingai ekonominei padėčiai, atsižvelgiant į ilgalaikę perspektyvą; |
| --- | --- |

4.

pritaria Komisijos pateiktiems ir Europos ekonomikos atkūrimo planą papildantiems pasiūlymams dėl teisės aktų, kuriais siekiama iš dalies pakeisti tris galiojančius reglamentus dėl 2007–2013 m. struktūrinių fondų (reglamentai (EB) Nr. 1083/2006, Nr. 1080/2006 ir Nr. 1081/2006); visiškai pritaria siūlomiems pakeitimams, kuriais siekiama pagerinti pinigų srautus ir likvidumą valstybėse narėse, palengvinti finansų inžinerijos priemonių naudojimą, padidinti paramos galimybes teikiant investicijas, kurios skatintų efektyviau naudoti energiją ir gyvenamuosiuose namuose skatintų naudoti energiją iš atsinaujinančių šaltinių, padidintų struktūrinių fondų lankstumą ir pritaikytų juos prie poreikių, kurių atsirado susidarius ypatingai ekonominei padėčiai, atsižvelgiant į ilgalaikę perspektyvą;

| 5. | prašo Komisijos atidžiai stebėti valstybių narių vykdomas ekonomines priemones siekiant užtikrinti, kad jos nepažeistų laisvos rinkos konkurencijos ir socialinių standartų, kurie nuo pat EB įsteigimo yra svarbios Europos integracijos dalys, taip pat stebėti, kad būtų įgyvendinami Bendrijos teisės aktų dėl aplinkos ir klimato apsaugos reikalavimai; |
| --- | --- |

5.

prašo Komisijos atidžiai stebėti valstybių narių vykdomas ekonomines priemones siekiant užtikrinti, kad jos nepažeistų laisvos rinkos konkurencijos ir socialinių standartų, kurie nuo pat EB įsteigimo yra svarbios Europos integracijos dalys, taip pat stebėti, kad būtų įgyvendinami Bendrijos teisės aktų dėl aplinkos ir klimato apsaugos reikalavimai;

| 6. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad priemonės, kurios buvo priimtos siekiant paspartinti, supaprastinti ir padaryti lankstesnį struktūrinių ir sanglaudos fondų įgyvendinimą, nesumažintų jų atsakomybės stebėti, kaip fondai panaudojami; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad priemonės, kurios buvo priimtos siekiant paspartinti, supaprastinti ir padaryti lankstesnį struktūrinių ir sanglaudos fondų įgyvendinimą, nesumažintų jų atsakomybės stebėti, kaip fondai panaudojami;

| 7. | palankiai vertina Komisijos sudarytą ekspertų grupę (darbo grupė supaprastinimo klausimais), kurios tikslas – rasti būdų, kaip dar labiau supaprastinti struktūrinių fondų panaudojimo procedūras; nekantriai laukia naujų Komisijos pasiūlymų dėl supaprastinimo, kuriuos ji ketina pateikti 2009 m. pradžioje; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina Komisijos sudarytą ekspertų grupę (darbo grupė supaprastinimo klausimais), kurios tikslas – rasti būdų, kaip dar labiau supaprastinti struktūrinių fondų panaudojimo procedūras; nekantriai laukia naujų Komisijos pasiūlymų dėl supaprastinimo, kuriuos ji ketina pateikti 2009 m. pradžioje;

| 8. | ragina valstybes nares ir regionus užtikrinti, kad būtų visiškai taikomas bendrojo reglamento dėl struktūrinių fondų 11 straipsnyje (Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006) nustatytas partnerystės principas ir kad būtų laikomasi reikalavimo visapusiškai įtraukti partnerius; |
| --- | --- |

8.

ragina valstybes nares ir regionus užtikrinti, kad būtų visiškai taikomas bendrojo reglamento dėl struktūrinių fondų 11 straipsnyje (Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006) nustatytas partnerystės principas ir kad būtų laikomasi reikalavimo visapusiškai įtraukti partnerius;

| 9. | pabrėžia svarbų visuomeninių organizacijų, NVO ir socialinės ekonomikos vaidmenį skatinant socialinę sanglaudą ir įtrauktį, ypač ekonomikos krizės metu; ragina Komisiją užtikrinti, kad supaprastinant struktūrinių fondų veiklą bus sumažinta šių organizacijų administracinė našta; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia svarbų visuomeninių organizacijų, NVO ir socialinės ekonomikos vaidmenį skatinant socialinę sanglaudą ir įtrauktį, ypač ekonomikos krizės metu; ragina Komisiją užtikrinti, kad supaprastinant struktūrinių fondų veiklą bus sumažinta šių organizacijų administracinė našta;

| 10. | yra itin susirūpinęs dėl asimetrinio teritorinio krizės poveikio visoje Europoje ir dėl to, kad krizė daro didesnį poveikį toms valstybėms narėms, kurių pragyvenimo lygis žemesnis už ES vidutinį pragyvenimo lygį, ir ragina Komisiją bei valstybes nares planuojant ir įgyvendinant konkrečias kovos su ekonomine krize priemones tinkamai atsižvelgti į teritorinės sanglaudos tikslą; visų pirma prašo Komisijos užtikrinti tinkamą geografinę pusiausvyrą pateikiant Europos Tarybos prašymu specialių projektų, skirtų investicijoms į infrastruktūrą ir energijos naudojimo veiksmingumą didinti, sąrašą; |
| --- | --- |

10.

yra itin susirūpinęs dėl asimetrinio teritorinio krizės poveikio visoje Europoje ir dėl to, kad krizė daro didesnį poveikį toms valstybėms narėms, kurių pragyvenimo lygis žemesnis už ES vidutinį pragyvenimo lygį, ir ragina Komisiją bei valstybes nares planuojant ir įgyvendinant konkrečias kovos su ekonomine krize priemones tinkamai atsižvelgti į teritorinės sanglaudos tikslą; visų pirma prašo Komisijos užtikrinti tinkamą geografinę pusiausvyrą pateikiant Europos Tarybos prašymu specialių projektų, skirtų investicijoms į infrastruktūrą ir energijos naudojimo veiksmingumą didinti, sąrašą;

| 11. | mano, kad tokių priemonių, kaip lankstumas ir spartesnis mokėjimų atlikimas, vienkartinės išmokos ir nustatyto dydžio tarifai, taikymas pagreitins politikos, visų pirma infrastruktūros, energetikos ir aplinkos apsaugos sektoriuose, taip pat ESF projektų įgyvendinimą; taigi mano, kad Komisija turėtų pateikti valstybėms narėms aiškias gaires; vis dėlto apgailestauja, kad neskiriama dėmesio kitoms svarbioms priemonėms, kaip antai pasiūlymams nedelsiant padidinti likvidumą, remiantis tuo, kad ateinančiais metais būtų daugiau išankstinių mokėjimų; |
| --- | --- |

11.

mano, kad tokių priemonių, kaip lankstumas ir spartesnis mokėjimų atlikimas, vienkartinės išmokos ir nustatyto dydžio tarifai, taikymas pagreitins politikos, visų pirma infrastruktūros, energetikos ir aplinkos apsaugos sektoriuose, taip pat ESF projektų įgyvendinimą; taigi mano, kad Komisija turėtų pateikti valstybėms narėms aiškias gaires; vis dėlto apgailestauja, kad neskiriama dėmesio kitoms svarbioms priemonėms, kaip antai pasiūlymams nedelsiant padidinti likvidumą, remiantis tuo, kad ateinančiais metais būtų daugiau išankstinių mokėjimų;

| 12. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą padidinti išankstinius mokėjimus, kad būtų palengvintas projektų vykdymas suteikiant finansinių išteklių ankstyvuoju projekto įgyvendinimo etapu, ir taip sumažinti banko paskolų poreikį; vis dėlto ragina bankus ir finansų įstaigas panaudoti visas jų turimas priemones siekiant toliau teikti kreditus ekonomikai finansuoti ir mažinti palūkanas skolininkams atsižvelgiant į centrinių bankų palūkanų normų mažinimą; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą padidinti išankstinius mokėjimus, kad būtų palengvintas projektų vykdymas suteikiant finansinių išteklių ankstyvuoju projekto įgyvendinimo etapu, ir taip sumažinti banko paskolų poreikį; vis dėlto ragina bankus ir finansų įstaigas panaudoti visas jų turimas priemones siekiant toliau teikti kreditus ekonomikai finansuoti ir mažinti palūkanas skolininkams atsižvelgiant į centrinių bankų palūkanų normų mažinimą;

| 13. | itin pabrėžia teigiamą vaidmenį, kurį, siekiant didinti solidarumą ir atkurti pasitikėjimą, gali atlikti sanglaudos politika, pagal kurią galėtų būti nustatomos valstybės investicijų teikimo priemonės, skirtos vidaus paklausai skatinti; |
| --- | --- |

13.

itin pabrėžia teigiamą vaidmenį, kurį, siekiant didinti solidarumą ir atkurti pasitikėjimą, gali atlikti sanglaudos politika, pagal kurią galėtų būti nustatomos valstybės investicijų teikimo priemonės, skirtos vidaus paklausai skatinti;

| 14. | ragina valstybes nares ir regionų bei vietos valdžios institucijas užtikrinti savo įnašą, kaip to reikalaujama pagal bendro finansavimo taisykles, kad būtų galima visiškai panaudoti struktūrinių fondų lėšas; |
| --- | --- |

14.

ragina valstybes nares ir regionų bei vietos valdžios institucijas užtikrinti savo įnašą, kaip to reikalaujama pagal bendro finansavimo taisykles, kad būtų galima visiškai panaudoti struktūrinių fondų lėšas;

| 15. | pabrėžia priemonių, skirtų žmonėms ir verslo įmonėms, bet visų pirma užimtumui remti, svarbą siekiant sėkmingai atkurti ekonomiką; ragina imtis ryžtingų veiksmų siekiant remti paklausą, taip pat priemones, skirtas padėti mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), socialinės ekonomikos įmonėms bei vietos ir regionų valdžios institucijoms siekiant, kad būtų vykdoma sanglaudos politika ir užtikrintos pagrindinės investicijos bei infrastruktūros projektai; ragina valstybes nares daugiau naudotis struktūriniais fondais siekiant užtikrinti darbo vietų kūrimą, remti MVĮ, skatinti verslumą ir profesinį mokymą; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia priemonių, skirtų žmonėms ir verslo įmonėms, bet visų pirma užimtumui remti, svarbą siekiant sėkmingai atkurti ekonomiką; ragina imtis ryžtingų veiksmų siekiant remti paklausą, taip pat priemones, skirtas padėti mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), socialinės ekonomikos įmonėms bei vietos ir regionų valdžios institucijoms siekiant, kad būtų vykdoma sanglaudos politika ir užtikrintos pagrindinės investicijos bei infrastruktūros projektai; ragina valstybes nares daugiau naudotis struktūriniais fondais siekiant užtikrinti darbo vietų kūrimą, remti MVĮ, skatinti verslumą ir profesinį mokymą;

| 16. | pritaria pasiūlymui, kad visoje Sąjungoje būtų leidžiama iš ERPF skirti investicijas siekiant didinti energijos vartojimo efektyvumą ir gyvenamuose namuose naudoti energiją iš atsinaujinančių šaltinių; ragina valstybes nares ir regionus visapusiškai naudotis šia nauja galimybe ir atitinkamai pritaikyti savo veiklos programas siekiant sustiprinti su tvariu vystymusi susijusias pastangas ir investuoti į klimatui žalos nedarančią infrastruktūrą bei naujoves; pabrėžia apskritai bet kokių investicijų į Europos energetikos infrastruktūrą svarbą, kuri išryškėjo, pvz., per pastarąją dujų krizę; |
| --- | --- |

16.

pritaria pasiūlymui, kad visoje Sąjungoje būtų leidžiama iš ERPF skirti investicijas siekiant didinti energijos vartojimo efektyvumą ir gyvenamuose namuose naudoti energiją iš atsinaujinančių šaltinių; ragina valstybes nares ir regionus visapusiškai naudotis šia nauja galimybe ir atitinkamai pritaikyti savo veiklos programas siekiant sustiprinti su tvariu vystymusi susijusias pastangas ir investuoti į klimatui žalos nedarančią infrastruktūrą bei naujoves; pabrėžia apskritai bet kokių investicijų į Europos energetikos infrastruktūrą svarbą, kuri išryškėjo, pvz., per pastarąją dujų krizę;

| 17. | ragina valstybes nares išnagrinėti sąveiką tarp finansavimo, teikiamo pagal sanglaudos politiką, ir kitų Bendrijos lėšų šaltinių (TEN-T, TEN-E, Septintoji bendroji mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programa, Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa), taip pat Europos investicijų banko ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko teikiamo finansavimo; ragina valstybes nares supaprastinti ir pagerinti prieigą prie fondų lėšų, kurias galima naudoti įgyvendinant finansines priemones JESSICA, JASMINE ir JEREMIE, siekiant paskatinti jomis dažniau naudotis MVĮ ir suinteresuotus naudos gavėjus; |
| --- | --- |

17.

ragina valstybes nares išnagrinėti sąveiką tarp finansavimo, teikiamo pagal sanglaudos politiką, ir kitų Bendrijos lėšų šaltinių (TEN-T, TEN-E, Septintoji bendroji mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programa, Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa), taip pat Europos investicijų banko ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko teikiamo finansavimo; ragina valstybes nares supaprastinti ir pagerinti prieigą prie fondų lėšų, kurias galima naudoti įgyvendinant finansines priemones JESSICA, JASMINE ir JEREMIE, siekiant paskatinti jomis dažniau naudotis MVĮ ir suinteresuotus naudos gavėjus;

| 18. | ragina Komisiją parengti priemones siekiant padidinti pinigų srautą atsakingoms institucijoms ir padidinti techninę paramą valstybėms narėms, taip pat išplėsti regionų pažangiosios praktikos mainus siekiant pagerinti projektų kokybę ir jų įgyvendinimo veiksmingumą; pabrėžia priemonės JASPERS svarbą rengiant projektus; ragina Komisiją padėti valstybėms narėms, jei būtina, persvarstyti jų veiklos programas; pabrėžia, kad būtina tuoj pat informuoti vietos ir regionų valdžios institucijas apie programų pakeitimus; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją parengti priemones siekiant padidinti pinigų srautą atsakingoms institucijoms ir padidinti techninę paramą valstybėms narėms, taip pat išplėsti regionų pažangiosios praktikos mainus siekiant pagerinti projektų kokybę ir jų įgyvendinimo veiksmingumą; pabrėžia priemonės JASPERS svarbą rengiant projektus; ragina Komisiją padėti valstybėms narėms, jei būtina, persvarstyti jų veiklos programas; pabrėžia, kad būtina tuoj pat informuoti vietos ir regionų valdžios institucijas apie programų pakeitimus;

| 19. | mano, kad siekiant paspartinti programos vykdymą svarbu, jog Komisija patvirtintų nustatytas nacionalines valdymo ir kontrolės sistemas, ir ragina valstybes nares kuo skubiau užbaigti Komisijos informavimo procesą; |
| --- | --- |

19.

mano, kad siekiant paspartinti programos vykdymą svarbu, jog Komisija patvirtintų nustatytas nacionalines valdymo ir kontrolės sistemas, ir ragina valstybes nares kuo skubiau užbaigti Komisijos informavimo procesą;

| 20. | pabrėžia švietimo ir mokymo vaidmenį siekiant užtikrinti ilgalaikį ekonomikos augimą ir reikalauja atnaujinti ESF priemones, kad būtų užtikrinta daugiau išteklių ir pasiektas didesnis lankstumo lygis; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia švietimo ir mokymo vaidmenį siekiant užtikrinti ilgalaikį ekonomikos augimą ir reikalauja atnaujinti ESF priemones, kad būtų užtikrinta daugiau išteklių ir pasiektas didesnis lankstumo lygis;

| 21. | ragina Komisiją parengti atitinkamus išsamius atkūrimo planų veiksmingumo stebėsenos ir nuolatinio vertinimo kriterijus ir standartus nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, visų pirma atitikties skaidrumo reikalavimams kriterijus; ragina 2010 m. atlikti reformų efektyvumo vertinimą po to, kai buvo priimti persvarstyti struktūrinių fondų reglamentai, siekiant toliau gerinti šių priemonių veiksmingumą, taip pat išnagrinėti sunkumus ir priežastis, dėl kurių vėluojama šias priemones įgyvendinti; ragina Komisiją atsižvelgti į šias pastabas savo pasiūlymuose dėl kitos kartos struktūrinių fondų programų; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją parengti atitinkamus išsamius atkūrimo planų veiksmingumo stebėsenos ir nuolatinio vertinimo kriterijus ir standartus nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, visų pirma atitikties skaidrumo reikalavimams kriterijus; ragina 2010 m. atlikti reformų efektyvumo vertinimą po to, kai buvo priimti persvarstyti struktūrinių fondų reglamentai, siekiant toliau gerinti šių priemonių veiksmingumą, taip pat išnagrinėti sunkumus ir priežastis, dėl kurių vėluojama šias priemones įgyvendinti; ragina Komisiją atsižvelgti į šias pastabas savo pasiūlymuose dėl kitos kartos struktūrinių fondų programų;

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

22.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms.

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienis

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/116 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/116

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienisGeresnės karjeros ir judumo galimybės. Mokslo darbuotojams skirta Europos partnerystė

P6_TA(2009)0125

2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl geresnių karjeros ir judumo galimybių. Mokslo darbuotojams skirta Europos partnerystė (2008/2213(INI))

2010/C 87 E/20

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 23 d. Komisijos komunikatą Geresnės karjeros ir judumo galimybės. Mokslo darbuotojams skirta Europos partnerystė (COM(2008)0317) ir prie jo pridėtus Komisijos tarnybų darbo dokumentus, t. y. poveikio vertinimą (SEC(2008)1911) ir jo santrauką (SEC(2008)1912),

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimą 2006/973/EB dėl specialiosios programos „Žmonės“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (1),

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2008 m. gruodžio 3 d. nuomonę (2),

atsižvelgdamas į 2001 m. birželio 20 d. Komisijos komunikatą „Europos mokslinių tyrimų erdvei skirta judumo strategija“ (COM(2001)0331) ir 2003 m. liepos 18 d. komunikatą „Mokslo darbuotojai Europos mokslinių tyrimų erdvėje. Viena profesija – plačios karjeros galimybės“ (COM(2003)0436), ir 2005 m. kovo 11 d. Komisijos rekomendaciją 2005/251/EB dėl Europos mokslininkų chartijos ir Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekso (3),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą bei Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A6–0067/2009),

| A. | kadangi Europai reikia daugiau mokslo darbuotojų, galinčių, be kita ko, plėtoti netirtų sričių mokslinius tyrimus, nes jų būtinai reikia siekiant didinti našumą bei konkurencingumą ir jie padeda siekti Lisabonos strategijos tikslų, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europai reikia daugiau mokslo darbuotojų, galinčių, be kita ko, plėtoti netirtų sričių mokslinius tyrimus, nes jų būtinai reikia siekiant didinti našumą bei konkurencingumą ir jie padeda siekti Lisabonos strategijos tikslų,

| B. | kadangi norint panaikinti mokslo darbuotojų trūkumą, būtina paskatinti Europos mokslininkų, dirbančių ne Europos Sąjungoje, grįžimą ir suteikti geresnes galimybes mokslininkams iš trečiųjų šalių, norintiems dirbti Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

B.

kadangi norint panaikinti mokslo darbuotojų trūkumą, būtina paskatinti Europos mokslininkų, dirbančių ne Europos Sąjungoje, grįžimą ir suteikti geresnes galimybes mokslininkams iš trečiųjų šalių, norintiems dirbti Europos Sąjungoje,

| C. | kadangi siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjunga turėtų kvalifikuotų žmogiškųjų išteklių ir pritrauktų tokių išteklių iš trečiųjų šalių, svarbiausia yra teikti mokslo darbuotojams palankias karjeros Europos Sąjungoje galimybes, |
| --- | --- |

C.

kadangi siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjunga turėtų kvalifikuotų žmogiškųjų išteklių ir pritrauktų tokių išteklių iš trečiųjų šalių, svarbiausia yra teikti mokslo darbuotojams palankias karjeros Europos Sąjungoje galimybes,

| D. | kadangi Europos Sąjungai būtina kovoti su neigiamomis ekonomikos tendencijomis, sutelkiant dėmesį į švietimą ir mokslinius tyrimus, todėl reikia imtis visų įmanomų priemonių, kad būtų užtikrintas mokslo darbuotojų užimtumas, saugumas ir judumas ir kad jie liktų Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Sąjungai būtina kovoti su neigiamomis ekonomikos tendencijomis, sutelkiant dėmesį į švietimą ir mokslinius tyrimus, todėl reikia imtis visų įmanomų priemonių, kad būtų užtikrintas mokslo darbuotojų užimtumas, saugumas ir judumas ir kad jie liktų Europos Sąjungoje,

| E. | kadangi mokslo darbuotojų judumas yra vienas pagrindinių veiksnių siekiant užtikrinti, kad Europos mokslinių tyrimų erdvė (EMTE) būtų iki galo įgyvendinta, |
| --- | --- |

E.

kadangi mokslo darbuotojų judumas yra vienas pagrindinių veiksnių siekiant užtikrinti, kad Europos mokslinių tyrimų erdvė (EMTE) būtų iki galo įgyvendinta,

| F. | kadangi siekiant, kad Europa galėtų užtikrinti patenkinamą mokslinių tyrimų sektoriaus plėtrą, turi būti užtikrintas laisvas mokslo darbuotojų judėjimas; kadangi dėl šios priežasties nepaprastai svarbus yra suderintas valstybių narių tarpusavio ir viešojo bei privačiojo sektorių bendradarbiavimas šioje srityje, |
| --- | --- |

F.

kadangi siekiant, kad Europa galėtų užtikrinti patenkinamą mokslinių tyrimų sektoriaus plėtrą, turi būti užtikrintas laisvas mokslo darbuotojų judėjimas; kadangi dėl šios priežasties nepaprastai svarbus yra suderintas valstybių narių tarpusavio ir viešojo bei privačiojo sektorių bendradarbiavimas šioje srityje,

| G. | kadangi daugeliu atveju galimybės gauti informacijos apie mokslo darbuotojų įsidarbinimo galimybes yra ribotos, nes dauguma konkursų vyksta mokslinių tyrimų įstaigų viduje, |
| --- | --- |

G.

kadangi daugeliu atveju galimybės gauti informacijos apie mokslo darbuotojų įsidarbinimo galimybes yra ribotos, nes dauguma konkursų vyksta mokslinių tyrimų įstaigų viduje,

| H. | kadangi Europos mokslo darbuotojai senėja ir todėl skubiai reikia iniciatyvų, skirtų suteikti jauniems žmonėms, ypač moterims, galimybių siekti mokslo darbuotojo karjeros ir daryti ją patrauklią, |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos mokslo darbuotojai senėja ir todėl skubiai reikia iniciatyvų, skirtų suteikti jauniems žmonėms, ypač moterims, galimybių siekti mokslo darbuotojo karjeros ir daryti ją patrauklią,

| I. | kadangi daugelyje mokslinių tyrimų įstaigų perkėlimo į aukštesnes mokslines pareigas tvarka tebėra nelanksti ir grindžiama darbo stažu, o ne mokslo darbuotojų pasiekimais, |
| --- | --- |

I.

kadangi daugelyje mokslinių tyrimų įstaigų perkėlimo į aukštesnes mokslines pareigas tvarka tebėra nelanksti ir grindžiama darbo stažu, o ne mokslo darbuotojų pasiekimais,

| J. | kadangi dėl to, kad paraiškų teikimo tvarka yra sudėtinga, o mokslo darbuotojams trūksta administracinių įgūdžių, susijusių su tokiais klausimais, kaip formų pildymas užsienio kalba ir patentų registravimas, mokslo darbuotojai netenka noro dalyvauti judumo projektuose, |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl to, kad paraiškų teikimo tvarka yra sudėtinga, o mokslo darbuotojams trūksta administracinių įgūdžių, susijusių su tokiais klausimais, kaip formų pildymas užsienio kalba ir patentų registravimas, mokslo darbuotojai netenka noro dalyvauti judumo projektuose,

| K. | kadangi daugelis universitetų dar nepripažįsta dalijimosi žiniomis su pramonės atstovais, verslo bendruomene ir visuomene svarbos ir dėl to trūksta ryšių su verslo pasauliu ir mažėja konkurencingumas Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

K.

kadangi daugelis universitetų dar nepripažįsta dalijimosi žiniomis su pramonės atstovais, verslo bendruomene ir visuomene svarbos ir dėl to trūksta ryšių su verslo pasauliu ir mažėja konkurencingumas Europos Sąjungoje,

| L. | kadangi kalbiniai įgūdžiai yra svarbūs mokslo darbuotojų judumui, skatinant judumą į šalis, kuriose kalbama plačiau vartojamomis kalbomis, todėl kitoms šalims lieka mažiau galimybių gauti naudos iš judžių mokslo darbuotojų atliekamo darbo, |
| --- | --- |

L.

kadangi kalbiniai įgūdžiai yra svarbūs mokslo darbuotojų judumui, skatinant judumą į šalis, kuriose kalbama plačiau vartojamomis kalbomis, todėl kitoms šalims lieka mažiau galimybių gauti naudos iš judžių mokslo darbuotojų atliekamo darbo,

| M. | kadangi judumas yra būtinas doktorantūros studijų aspektas, nes sudaro galimybes sukaupti didesnę mokslinių tyrimų patirtį ir suteikia daugiau karjeros gerinimo galimybių, |
| --- | --- |

M.

kadangi judumas yra būtinas doktorantūros studijų aspektas, nes sudaro galimybes sukaupti didesnę mokslinių tyrimų patirtį ir suteikia daugiau karjeros gerinimo galimybių,

| N. | kadangi kai kurioms valstybėms narėms judumas svarbus siekiant įveikti sunkumus, susijusius su jų jaunų mokslo darbuotojų mokymu srityse, kuriose nėra kritinės studentų doktorantų masės arba tinkamos mokslinių tyrimų infrastruktūros, |
| --- | --- |

N.

kadangi kai kurioms valstybėms narėms judumas svarbus siekiant įveikti sunkumus, susijusius su jų jaunų mokslo darbuotojų mokymu srityse, kuriose nėra kritinės studentų doktorantų masės arba tinkamos mokslinių tyrimų infrastruktūros,

| O. | kadangi reikėtų gerinti mokslinių tyrimų įstaigų, įmonių ir pramonės bendradarbiavimą siekiant užtikrinti dalijimąsi žiniomis, tobulesnes naujoves ir efektyvesnį lėšų naudojimą, |
| --- | --- |

O.

kadangi reikėtų gerinti mokslinių tyrimų įstaigų, įmonių ir pramonės bendradarbiavimą siekiant užtikrinti dalijimąsi žiniomis, tobulesnes naujoves ir efektyvesnį lėšų naudojimą,

| P. | kadangi dalyvavimas ES mokslinių tyrimų programose yra puikus būdas populiarinti mokslo darbuotojo profesiją, nes jos sudaro sąlygas konkuruoti tarptautiniu mastu, prisijungti prie tarptautinių mokslinių tyrimų tinklų ir didinti pačių mokslo darbuotojų mokslinių tyrimų galimybių finansavimą, |
| --- | --- |

P.

kadangi dalyvavimas ES mokslinių tyrimų programose yra puikus būdas populiarinti mokslo darbuotojo profesiją, nes jos sudaro sąlygas konkuruoti tarptautiniu mastu, prisijungti prie tarptautinių mokslinių tyrimų tinklų ir didinti pačių mokslo darbuotojų mokslinių tyrimų galimybių finansavimą,

| Q. | kadangi daugumoje mokslo ir inžinerijos sričių bei atsakinguose postuose moterys vis dar menkai atstovaujamos, |
| --- | --- |

Q.

kadangi daugumoje mokslo ir inžinerijos sričių bei atsakinguose postuose moterys vis dar menkai atstovaujamos,

Priėmimas į darbą viešo konkurso tvarka ir stipendijų perkėlimas į kitą šalį

| 1. | teigiamai vertina ir remia Komisijos iniciatyvą dėl Mokslo darbuotojams skirtos Europos partnerystės ir mano, kad siūlomi veiksmai turėtų būti veiksmingi šalinant pagrindines Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo kliūtis; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina ir remia Komisijos iniciatyvą dėl Mokslo darbuotojams skirtos Europos partnerystės ir mano, kad siūlomi veiksmai turėtų būti veiksmingi šalinant pagrindines Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo kliūtis;

| 2. | pabrėžia, kad siekiant sukurti pasaulinio lygio Europos mokslinių tyrimų sistemą, remiantis Komisijos ir valstybių narių visapusiška partneryste, būtinas aktyvus visų partnerių dalyvavimas regionų, nacionaliniu ir Europos lygmenimis; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad siekiant sukurti pasaulinio lygio Europos mokslinių tyrimų sistemą, remiantis Komisijos ir valstybių narių visapusiška partneryste, būtinas aktyvus visų partnerių dalyvavimas regionų, nacionaliniu ir Europos lygmenimis;

| 3. | pabrėžia, kad reikia prisiimti įsipareigojimų dėl siūlomos iniciatyvos patvirtinant konkrečius pasiūlymus, taip pat užtikrinti, kad būtų sparčiai tęsiamas tikslų, susijusių su minėta specialiąja programa „Žmonės“, įgyvendinimas; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad reikia prisiimti įsipareigojimų dėl siūlomos iniciatyvos patvirtinant konkrečius pasiūlymus, taip pat užtikrinti, kad būtų sparčiai tęsiamas tikslų, susijusių su minėta specialiąja programa „Žmonės“, įgyvendinimas;

| 4. | ragina gerinti galimybes gauti informacijos apie mokslo darbuotojų priėmimo į darbą galimybes bei didinti jos skaidrumą, o valstybinėse įstaigose darbuotojus dažniau priimti į darbą viešo konkurso tvarka; mano, kad informacija apie priėmimą į darbą turėtų būti skelbiama atitinkamos mokslinių tyrimų įstaigos interneto svetainėje ir mokslo darbuotojų judumo svetainėje EURAXESS; |
| --- | --- |

4.

ragina gerinti galimybes gauti informacijos apie mokslo darbuotojų priėmimo į darbą galimybes bei didinti jos skaidrumą, o valstybinėse įstaigose darbuotojus dažniau priimti į darbą viešo konkurso tvarka; mano, kad informacija apie priėmimą į darbą turėtų būti skelbiama atitinkamos mokslinių tyrimų įstaigos interneto svetainėje ir mokslo darbuotojų judumo svetainėje EURAXESS;

| 5. | pabrėžia poreikį ateityje apibrėžti ir įdiegti bendrą ES karjeros modelį mokslinių tyrimų srityje, taip pat sukurti integruotą informacijos apie darbo ir stažuočių pasiūlymus mokslinių tyrimų srityje Europos Sąjungoje sistemą, taip pat laikosi nuomonės, kad tai svarbiausia siekiant sukurti bendrą darbo rinką mokslo darbuotojams; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia poreikį ateityje apibrėžti ir įdiegti bendrą ES karjeros modelį mokslinių tyrimų srityje, taip pat sukurti integruotą informacijos apie darbo ir stažuočių pasiūlymus mokslinių tyrimų srityje Europos Sąjungoje sistemą, taip pat laikosi nuomonės, kad tai svarbiausia siekiant sukurti bendrą darbo rinką mokslo darbuotojams;

| 6. | taip pat pabrėžia, jog, atsižvelgiant į tai, kad būtinas visų partnerių įnašas, svarbus, pirma, valstybių narių pasiryžimas dalyvauti procese, antra, Komisijos įsipareigojimas padėti vykdyti procesą ir visų partnerių veiklą rengiant ir platinant pagalbinę medžiagą, tikslią informaciją ir sudarant galimybes keistis pažangiąja patirtimi; |
| --- | --- |

6.

taip pat pabrėžia, jog, atsižvelgiant į tai, kad būtinas visų partnerių įnašas, svarbus, pirma, valstybių narių pasiryžimas dalyvauti procese, antra, Komisijos įsipareigojimas padėti vykdyti procesą ir visų partnerių veiklą rengiant ir platinant pagalbinę medžiagą, tikslią informaciją ir sudarant galimybes keistis pažangiąja patirtimi;

| 7. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares kurti mokslinių kvalifikacijų, o ypač neoficialiai įgytų kvalifikacijų, savitarpio pripažinimo standartus; |
| --- | --- |

7.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares kurti mokslinių kvalifikacijų, o ypač neoficialiai įgytų kvalifikacijų, savitarpio pripažinimo standartus;

| 8. | primena 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo (4) svarbą ir ragina Komisiją skatinti valstybes nares rengti nacionalines kvalifikacijų sistemas ir padėti joms tai daryti, siekiant iki 2010 m. susieti jas su Europos kvalifikacijų sąranga; |
| --- | --- |

8.

primena 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo (4) svarbą ir ragina Komisiją skatinti valstybes nares rengti nacionalines kvalifikacijų sistemas ir padėti joms tai daryti, siekiant iki 2010 m. susieti jas su Europos kvalifikacijų sąranga;

| 9. | primygtinai ragina valstybes nares atnaujinti pastangas įgyvendinti minėtoje Europos mokslininkų chartijoje ir Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekse numatytus principus; |
| --- | --- |

9.

primygtinai ragina valstybes nares atnaujinti pastangas įgyvendinti minėtoje Europos mokslininkų chartijoje ir Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekse numatytus principus;

| 10. | skatina valstybes nares ir valstybines mokslinių tyrimų įstaigas teikti mokslo darbuotojams būtinas paramos paslaugas supaprastinant paraiškų teikimo tvarką ir didinant mokslo darbuotojų galimybes gauti finansavimą, taip pat taikant individualias subsidijas, dėl kurių pagerėtų mokslininkų galimybės tirti pasirinktas temas; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti, kad būtų naudojamos vienodos mokslo darbuotojų judumo paraiškų formos; |
| --- | --- |

10.

skatina valstybes nares ir valstybines mokslinių tyrimų įstaigas teikti mokslo darbuotojams būtinas paramos paslaugas supaprastinant paraiškų teikimo tvarką ir didinant mokslo darbuotojų galimybes gauti finansavimą, taip pat taikant individualias subsidijas, dėl kurių pagerėtų mokslininkų galimybės tirti pasirinktas temas; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti, kad būtų naudojamos vienodos mokslo darbuotojų judumo paraiškų formos;

| 11. | ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares atkreipti dėmesį į judumo ir partnerystės programas, vykdomas kartu su trečiosioms šalimis, pvz. į Erasmus Mundus, atsižvelgiant į visų dalyvaujančių mokslo darbuotojų profesinės sąveikos ir judumo poreikius; |
| --- | --- |

11.

ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares atkreipti dėmesį į judumo ir partnerystės programas, vykdomas kartu su trečiosioms šalimis, pvz. į Erasmus Mundus, atsižvelgiant į visų dalyvaujančių mokslo darbuotojų profesinės sąveikos ir judumo poreikius;

| 12. | skatina valstybes nares ir Komisiją pervarstyti būtinas individualių mokslinių tyrimų stipendijų perkeliamumo sąlygas, kai tai leidžia finansuojančioms įstaigoms geriau tenkinti savo mokslinių tyrimų poreikius, o mokslo darbuotojams – pasinaudoti mokslinių tyrimų galimybėmis, neprieinamomis jų šalių įstaigose; mano, kad persvarstant pirmiausia turėtų būti sprendžiamas klausimas dėl stipendijų perkeliamumo padarinių valstybių narių mokslinių tyrimų įstaigoms ir dėl nevienodo mokslininkų pasiskirstymo Europos Sąjungos viduje ir tarp ES bei trečiųjų šalių grėsmės; |
| --- | --- |

12.

skatina valstybes nares ir Komisiją pervarstyti būtinas individualių mokslinių tyrimų stipendijų perkeliamumo sąlygas, kai tai leidžia finansuojančioms įstaigoms geriau tenkinti savo mokslinių tyrimų poreikius, o mokslo darbuotojams – pasinaudoti mokslinių tyrimų galimybėmis, neprieinamomis jų šalių įstaigose; mano, kad persvarstant pirmiausia turėtų būti sprendžiamas klausimas dėl stipendijų perkeliamumo padarinių valstybių narių mokslinių tyrimų įstaigoms ir dėl nevienodo mokslininkų pasiskirstymo Europos Sąjungos viduje ir tarp ES bei trečiųjų šalių grėsmės;

| 13. | mano, kad didinant mokslo darbuotojų judumą ir stiprinant mokslo darbuotojų iš kitų valstybių narių pritraukiančių įstaigų išteklius bus skatinami kompetencijos centrai ir ta kompetencija bus skleidžiama visoje Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

13.

mano, kad didinant mokslo darbuotojų judumą ir stiprinant mokslo darbuotojų iš kitų valstybių narių pritraukiančių įstaigų išteklius bus skatinami kompetencijos centrai ir ta kompetencija bus skleidžiama visoje Europos Sąjungoje;

| 14. | pabrėžia, kaip svarbu skaidriai pradėti abiejų lyčių mokslo darbuotojų atrankos ir paaukštinimo pareigose procesus; ragina valstybes nares užtikrinti geresnę pusiausvyrą tarp vyrų ir moterų institucijose, atsakingose už mokslo darbuotojų priėmimą ir paaukštinimą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kaip svarbu skaidriai pradėti abiejų lyčių mokslo darbuotojų atrankos ir paaukštinimo pareigose procesus; ragina valstybes nares užtikrinti geresnę pusiausvyrą tarp vyrų ir moterų institucijose, atsakingose už mokslo darbuotojų priėmimą ir paaukštinimą;

| 15. | mano, jog siekiant užtikrinti, kad būtų skleidžiamos žinios ir kad naujoviški įvairių netirtų sričių moksliniai tyrimai pritrauktų pasišventusius ir kompetentingus mokslo darbuotojus bei didesnius finansinius išteklius, mokslo darbuotojų judumui Europoje turėtų būti teikiama pirmenybė; |
| --- | --- |

15.

mano, jog siekiant užtikrinti, kad būtų skleidžiamos žinios ir kad naujoviški įvairių netirtų sričių moksliniai tyrimai pritrauktų pasišventusius ir kompetentingus mokslo darbuotojus bei didesnius finansinius išteklius, mokslo darbuotojų judumui Europoje turėtų būti teikiama pirmenybė;

| 16. | ragina palengvinti mainus su trečiųjų šalių mokslo darbuotojais, sukuriant tokias priemones kaip specialios vizos mokslo darbuotojams; |
| --- | --- |

16.

ragina palengvinti mainus su trečiųjų šalių mokslo darbuotojais, sukuriant tokias priemones kaip specialios vizos mokslo darbuotojams;

| 17. | mano, kad didesnio judumo turėtų būti siekiama stiprinant mokslinių tyrimų įstaigų bei universitetų interesus ir jiems skirtą paramą, kad pagal „mokslininko talono“ sistemą jie galėtų priimti mokslo darbuotojus iš kitų valstybių narių; mano, kad šiuo „mokslininko talonu“ turėtų būti pervedami pinigai mokslo darbuotojams ir jį turėtų atvykusieji į ne savo valstybės narės mokslinių tyrimų įstaigas; taip pat mano, kad ši papildoma parama mokslo darbuotojų judumui turėtų papildyti dabartines finansavimo sistemas ir šis „mokslininko talonas“ skatintų valstybes nares ir mokslinių tyrimų įstaigas konkuruoti pritraukiant talentingiausius mokslininkus; |
| --- | --- |

17.

mano, kad didesnio judumo turėtų būti siekiama stiprinant mokslinių tyrimų įstaigų bei universitetų interesus ir jiems skirtą paramą, kad pagal „mokslininko talono“ sistemą jie galėtų priimti mokslo darbuotojus iš kitų valstybių narių; mano, kad šiuo „mokslininko talonu“ turėtų būti pervedami pinigai mokslo darbuotojams ir jį turėtų atvykusieji į ne savo valstybės narės mokslinių tyrimų įstaigas; taip pat mano, kad ši papildoma parama mokslo darbuotojų judumui turėtų papildyti dabartines finansavimo sistemas ir šis „mokslininko talonas“ skatintų valstybes nares ir mokslinių tyrimų įstaigas konkuruoti pritraukiant talentingiausius mokslininkus;

Socialinės apsaugos ir papildomos pensijos užtikrinimas judiems mokslo darbuotojams

| 18. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares ištirti galimybę sukurti Europos mokslo darbuotojų pensijų fondą, neatsižvelgiant į mokslinių tyrimų sutarties galiojimo laiką; |
| --- | --- |

18.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares ištirti galimybę sukurti Europos mokslo darbuotojų pensijų fondą, neatsižvelgiant į mokslinių tyrimų sutarties galiojimo laiką;

| 19. | primena, kad tik atsižvelgdama į mokslo darbuotojų, nacionalinių mokslinių tyrimų įstaigų ir moksliniais tyrimais suinteresuotų asmenų nuomones valstybė narė gali parengti išsamų nacionalinį veiksmų planą, skirtą visapusiškai Europos partnerystei užmegzti; |
| --- | --- |

19.

primena, kad tik atsižvelgdama į mokslo darbuotojų, nacionalinių mokslinių tyrimų įstaigų ir moksliniais tyrimais suinteresuotų asmenų nuomones valstybė narė gali parengti išsamų nacionalinį veiksmų planą, skirtą visapusiškai Europos partnerystei užmegzti;

Palankios užimtumo ir darbo sąlygos

| 20. | ragina valstybes nares ir valstybines mokslinių tyrimų įstaigas teikti mokslo darbuotojams, atvykstantiems iš kitų šalių, būtinas paramos paslaugas, įskaitant apgyvendinimo, mokyklų ir vaikų priežiūros paslaugas; mano, kad reikėtų reklamuoti šias paslaugas visose mokslininkų priėmimo į darbą interneto svetainėse; |
| --- | --- |

20.

ragina valstybes nares ir valstybines mokslinių tyrimų įstaigas teikti mokslo darbuotojams, atvykstantiems iš kitų šalių, būtinas paramos paslaugas, įskaitant apgyvendinimo, mokyklų ir vaikų priežiūros paslaugas; mano, kad reikėtų reklamuoti šias paslaugas visose mokslininkų priėmimo į darbą interneto svetainėse;

| 21. | ragina užtikrinti lankstesnes mokslo darbuotojų – vyrų ir moterų – darbo sąlygas, kad jie galėtų derinti darbą ir šeimos gyvenimą, ir ragina panaikinti skirtingų lyčių mokslo darbuotojų atlyginimų skirtumus; |
| --- | --- |

21.

ragina užtikrinti lankstesnes mokslo darbuotojų – vyrų ir moterų – darbo sąlygas, kad jie galėtų derinti darbą ir šeimos gyvenimą, ir ragina panaikinti skirtingų lyčių mokslo darbuotojų atlyginimų skirtumus;

| 22. | ragina valstybes nares parengti priemones, kuriomis būtų siekiama sudaryti sąlygas šeimos nariams gyventi kartu, kai abu sutuoktiniai yra mokslo darbuotojai; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares parengti priemones, kuriomis būtų siekiama sudaryti sąlygas šeimos nariams gyventi kartu, kai abu sutuoktiniai yra mokslo darbuotojai;

| 23. | primygtinai ragina valstybes nares geriau išnaudoti minėtos specialiosios programos „Žmonės“ finansavimo programų teikiamas galimybes siekiant išvengti „protų nutekėjimo“ Europos Sąjungos viduje; ragina valstybes nares sudaryti mokslo darbuotojams palankesnes sąlygas grįžti į savo šalies įstaigas didinant jų atlyginimus arba siūlant papildomų išmokų, kad užtikrintų ekonomines sąlygas, panašias į turėtas judumo laikotarpiu; |
| --- | --- |

23.

primygtinai ragina valstybes nares geriau išnaudoti minėtos specialiosios programos „Žmonės“ finansavimo programų teikiamas galimybes siekiant išvengti „protų nutekėjimo“ Europos Sąjungos viduje; ragina valstybes nares sudaryti mokslo darbuotojams palankesnes sąlygas grįžti į savo šalies įstaigas didinant jų atlyginimus arba siūlant papildomų išmokų, kad užtikrintų ekonomines sąlygas, panašias į turėtas judumo laikotarpiu;

| 24. | ragina valstybes nares ir valstybines mokslinių tyrimų įstaigas gerinti mokslo darbuotojų karjeros galimybes skatinant reformas, kuriomis būtų siekiama padidinti mokslo darbuotojų darbo rinkos konkurencingumą ir sumažinti jos suvaržymus, susijusius su pavaldumu įstaigoms; mano, kad skiriant mokslo darbuotojus į pareigas turėtų būti sudaryta galimybė pripažinti užsienio švietimo įstaigoje praleistą mokslinių tyrimų laikotarpį; |
| --- | --- |

24.

ragina valstybes nares ir valstybines mokslinių tyrimų įstaigas gerinti mokslo darbuotojų karjeros galimybes skatinant reformas, kuriomis būtų siekiama padidinti mokslo darbuotojų darbo rinkos konkurencingumą ir sumažinti jos suvaržymus, susijusius su pavaldumu įstaigoms; mano, kad skiriant mokslo darbuotojus į pareigas turėtų būti sudaryta galimybė pripažinti užsienio švietimo įstaigoje praleistą mokslinių tyrimų laikotarpį;

| 25. | yra susirūpinęs dėl to, kad patyrusių arba karjerą baigiančių mokslininkų sutartyse trūksta lanksčių priemonių, nes tai kliudo jų judumui ir neleidžia deramai keistis žiniomis ir patirtimi; apgailestauja dėl to, kad privačiame sektoriuje kartais trūksta priemonių, panašių į viešajame sektoriuje taikomas personalo tvarkymo ir valdymo priemones; |
| --- | --- |

25.

yra susirūpinęs dėl to, kad patyrusių arba karjerą baigiančių mokslininkų sutartyse trūksta lanksčių priemonių, nes tai kliudo jų judumui ir neleidžia deramai keistis žiniomis ir patirtimi; apgailestauja dėl to, kad privačiame sektoriuje kartais trūksta priemonių, panašių į viešajame sektoriuje taikomas personalo tvarkymo ir valdymo priemones;

| 26. | ragina valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas dalyvauti Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintojoje bendrojoje programoje (2007–2013 m.) (5) užtikrinant veiksmingas paramos paslaugas, ypač nacionalinius informacinius centrus, kad būtų galima geriau pasinaudoti bendrojo finansavimo galimybėmis; |
| --- | --- |

26.

ragina valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas dalyvauti Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintojoje bendrojoje programoje (2007–2013 m.) (5) užtikrinant veiksmingas paramos paslaugas, ypač nacionalinius informacinius centrus, kad būtų galima geriau pasinaudoti bendrojo finansavimo galimybėmis;

| 27. | ragina valstybes nares ir valstybines mokslinių tyrimų įstaigas skatinti judumą, pavyzdžiui, laikant jį tvirta rekomendacija skiriant mokslo darbuotojus į pareigas ir perkeliant į aukštesnes pareigas po to, kai jie grįžta pagyvenę kitose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

27.

ragina valstybes nares ir valstybines mokslinių tyrimų įstaigas skatinti judumą, pavyzdžiui, laikant jį tvirta rekomendacija skiriant mokslo darbuotojus į pareigas ir perkeliant į aukštesnes pareigas po to, kai jie grįžta pagyvenę kitose valstybėse narėse;

| 28. | mano, kad valstybės narės turi toliau didinti biudžeto lėšas, skirtas moksliniams tyrimams, kad būtų galima kurti kokybiškas darbo vietas, atitinkančias pagrindinius etikos principus ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją; |
| --- | --- |

28.

mano, kad valstybės narės turi toliau didinti biudžeto lėšas, skirtas moksliniams tyrimams, kad būtų galima kurti kokybiškas darbo vietas, atitinkančias pagrindinius etikos principus ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją;

Europos mokslo darbuotojų mokymo tobulinimas, gebėjimų ugdymas ir patirties plėtimas

| 29. | skatina valstybes nares pripažinti pramonės sektoriuje sukauptą mokslo darbuotojų patirtį vertinga savybe perkeliant juos į aukštesnes pareigas, kad būtų galima didinti judumą privačiajame ir viešajame sektoriuose; |
| --- | --- |

29.

skatina valstybes nares pripažinti pramonės sektoriuje sukauptą mokslo darbuotojų patirtį vertinga savybe perkeliant juos į aukštesnes pareigas, kad būtų galima didinti judumą privačiajame ir viešajame sektoriuose;

| 30. | ragina valstybes nares investuoti į taikomuosius mokslinius tyrimus, kad būtų užtikrintas artimesnis universitetų, mokslinių tyrimų įstaigų ir privataus sektoriaus bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

30.

ragina valstybes nares investuoti į taikomuosius mokslinius tyrimus, kad būtų užtikrintas artimesnis universitetų, mokslinių tyrimų įstaigų ir privataus sektoriaus bendradarbiavimas;

| 31. | primygtinai ragina valstybes nares gerinti jaunų mokslo darbuotojų karjeros galimybes, pvz., didinant finansavimą ir suteikiant galimybes būti perkeltiems į aukštesnes pareigas ne dėl darbo stažo, o dėl kitokių pasiekimų, pavyzdžiui, dėl gebėjimo diegti naujoves bei įmonėse atliktų stažuočių; |
| --- | --- |

31.

primygtinai ragina valstybes nares gerinti jaunų mokslo darbuotojų karjeros galimybes, pvz., didinant finansavimą ir suteikiant galimybes būti perkeltiems į aukštesnes pareigas ne dėl darbo stažo, o dėl kitokių pasiekimų, pavyzdžiui, dėl gebėjimo diegti naujoves bei įmonėse atliktų stažuočių;

| 32. | ragina Komisiją ir valstybes nares persvarstyti teisinį doktorantūros studentų statusą valstybėse narėse ir ištirti galimybę valstybių narių darbo teisės aktuose nustatyti vienodą doktorantūros studento statusą; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją ir valstybes nares persvarstyti teisinį doktorantūros studentų statusą valstybėse narėse ir ištirti galimybę valstybių narių darbo teisės aktuose nustatyti vienodą doktorantūros studento statusą;

| 33. | primygtinai ragina valstybes nares skatinti jaunų mokslo darbuotojų karjeros perspektyvų gerinimą, be kita ko, palaikant tarpdalykinį mokymą ir pripažįstant tarpdalykinio judumo naudą; |
| --- | --- |

33.

primygtinai ragina valstybes nares skatinti jaunų mokslo darbuotojų karjeros perspektyvų gerinimą, be kita ko, palaikant tarpdalykinį mokymą ir pripažįstant tarpdalykinio judumo naudą;

| 34. | ragina valstybes nares skatinti naujovių diegimą, remdamas aukštesnio rango mokslo darbuotojų tarpdalykinį, daugiadalykinį ir tarptautinį judumą, taip pat siekdamas prisidėti prie jaunų mokslo darbuotojų mokymo veiklos; |
| --- | --- |

34.

ragina valstybes nares skatinti naujovių diegimą, remdamas aukštesnio rango mokslo darbuotojų tarpdalykinį, daugiadalykinį ir tarptautinį judumą, taip pat siekdamas prisidėti prie jaunų mokslo darbuotojų mokymo veiklos;

| 35. | itin rekomenduoja užtikrinti geresnį mokslo darbuotojų parengimą visos jų karjeros metu, siekiant padidinti jų galimybes įsidarbinti ir gauti paaukštinimą; |
| --- | --- |

35.

itin rekomenduoja užtikrinti geresnį mokslo darbuotojų parengimą visos jų karjeros metu, siekiant padidinti jų galimybes įsidarbinti ir gauti paaukštinimą;

| 36. | pabrėžia, kad žinių visuomenėje puikių mokslo tyrimų pamatai padedami mokykloje; todėl ragina valstybes nares laikytis savo biudžetinių įsipareigojimų švietimo srityje; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad žinių visuomenėje puikių mokslo tyrimų pamatai padedami mokykloje; todėl ragina valstybes nares laikytis savo biudžetinių įsipareigojimų švietimo srityje;

| 37. | ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares iš bendrojo biudžeto skirti daugiau lėšų moksliniams tyrimams, vadovaujantis prisiimtu įsipareigojimu iki 2010 m. pasiekti 3 proc. augimą ir apmokyti vidutiniškai 600 000 daugiau mokslo darbuotojų; |
| --- | --- |

37.

ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares iš bendrojo biudžeto skirti daugiau lėšų moksliniams tyrimams, vadovaujantis prisiimtu įsipareigojimu iki 2010 m. pasiekti 3 proc. augimą ir apmokyti vidutiniškai 600 000 daugiau mokslo darbuotojų;

| 38. | pabrėžia, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti doktorantūros studentams, nes tai – pati mokslo darbuotojo karjeros pradžia; mano, kad jaunų mokslo darbuotojų judumas, ypač kompetencijos centrų tinkluose, padidintų jų galimybes prisidėti prie Europos mokslinių tyrimų plėtros; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti doktorantūros studentams, nes tai – pati mokslo darbuotojo karjeros pradžia; mano, kad jaunų mokslo darbuotojų judumas, ypač kompetencijos centrų tinkluose, padidintų jų galimybes prisidėti prie Europos mokslinių tyrimų plėtros;

| 39. | ragina valstybes nares remti stipresnius akademinės bendruomenės ir pramonės ryšius ir mokslo darbuotojų bei valdytojų judumą tarp abiejų sričių, rengiant specialias programas, kaip antai Prancūzijoje įgyvendinama programa „Conventions Industrielles de Formation par la Recherche“ (CIFRE); |
| --- | --- |

39.

ragina valstybes nares remti stipresnius akademinės bendruomenės ir pramonės ryšius ir mokslo darbuotojų bei valdytojų judumą tarp abiejų sričių, rengiant specialias programas, kaip antai Prancūzijoje įgyvendinama programa „Conventions Industrielles de Formation par la Recherche“ (CIFRE);

| 40. | mano, kad pagal atitinkamas ES aukštojo mokslo programas vykdomi aktyvesni mainai, sutelkiant dėmesį į mokslinius tyrimus, padės parengti būsimas Europos mokslo darbuotojų kartas ir padidinti mokslinių tyrimų sektoriaus dinamiškumą; |
| --- | --- |

40.

mano, kad pagal atitinkamas ES aukštojo mokslo programas vykdomi aktyvesni mainai, sutelkiant dėmesį į mokslinius tyrimus, padės parengti būsimas Europos mokslo darbuotojų kartas ir padidinti mokslinių tyrimų sektoriaus dinamiškumą;

*

* *

| 41. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

41.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 400, 2006 12 30, p. 271.

(2)  OL C 175, 2009 7 28, p. 81.

(3)  OL L 75, 2005 3 22, p.67.

(4)  OL C 111, 2008 5 6, p. 1.

(5)  OL L 412, 2006 12 30, p. 1.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/122 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/122

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienisVaizdo žaidimų naudotojų, ypač nepilnamečių, apsauga

P6_TA(2009)0126

2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vaizdo žaidimų naudotojų, ypač nepilnamečių, apsaugos (2008/2173(INI))

2010/C 87 E/21

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 22 d. Komisijos komunikatą dėl vaizdo žaidimų naudotojų, ypač nepilnamečių, apsaugos (COM(2008)0207),

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 1 d. Tarybos rezoliuciją dėl vartotojų, ypač jaunimo, apsaugos tam tikrus vaizdo ir kompiuterinius žaidimus ženklinant pagal amžiaus grupę (1),

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją 2006/952/EB dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos ir dėl atsakymo teisės, atsižvelgiant į Europos audiovizualinių ir internetinių informacinių paslaugų pramonės konkurencingumą (2),

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos komunikatą dėl europinio požiūrio į žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą skaitmeninėje aplinkoje (COM(2007)0833),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Kultūros ir švietimo komiteto bei Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A6-0051/2009),

| A. | kadangi vaizdo žaidimai Europoje plačiai paplitę ir jų populiarumas vis didėja, o vaizdo žaidimų rinka sparčiai auga, |
| --- | --- |

A.

kadangi vaizdo žaidimai Europoje plačiai paplitę ir jų populiarumas vis didėja, o vaizdo žaidimų rinka sparčiai auga,

| B. | kadangi dauguma vaizdo žaidimų nėra smurtiniai ir tai naudotojams yra pramoga, kuri dažnai padeda lavinti įvairius jų gebėjimus ir įgyti žinių, |
| --- | --- |

B.

kadangi dauguma vaizdo žaidimų nėra smurtiniai ir tai naudotojams yra pramoga, kuri dažnai padeda lavinti įvairius jų gebėjimus ir įgyti žinių,

| C. | kadangi anksčiau vaizdo žaidimai daugiausia būdavo skiriami nepilnamečiams, o dabar vis daugiau vaizdo žaidimų kuriama būtent suaugusiesiems, |
| --- | --- |

C.

kadangi anksčiau vaizdo žaidimai daugiausia būdavo skiriami nepilnamečiams, o dabar vis daugiau vaizdo žaidimų kuriama būtent suaugusiesiems,

| D. | kadangi vaizdo žaidimų rinka yra pasaulinė, |
| --- | --- |

D.

kadangi vaizdo žaidimų rinka yra pasaulinė,

| E. | kadangi nuspręsti dėl priemonių, kuriomis būtų apribotas vaizdo žaidimų pardavimas arba jie uždrausti, yra valstybių narių kompetencija, |
| --- | --- |

E.

kadangi nuspręsti dėl priemonių, kuriomis būtų apribotas vaizdo žaidimų pardavimas arba jie uždrausti, yra valstybių narių kompetencija,

| F. | kadangi norint apsaugoti vaikų psichinę sveikatą būtina visiškai netoleruoti ir ryžtingai kovoti su pažeidimais, kurie pažeidžia vaikų apsaugos nuostatas, susijusias su vaizdo žaidimais, |
| --- | --- |

F.

kadangi norint apsaugoti vaikų psichinę sveikatą būtina visiškai netoleruoti ir ryžtingai kovoti su pažeidimais, kurie pažeidžia vaikų apsaugos nuostatas, susijusias su vaizdo žaidimais,

| 1. | palankiai vertina minėtąjį Komisijos komunikatą dėl vaizdo žaidimų naudotojų, ypač nepilnamečių, apsaugos; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina minėtąjį Komisijos komunikatą dėl vaizdo žaidimų naudotojų, ypač nepilnamečių, apsaugos;

| 2. | pabrėžia žaidimų sektoriaus įnašą siekiant Lisabonos darbotvarkėje numatytų tikslų bei pabrėžia daugiakultūrinį daugelio žaidimų aspektą; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia žaidimų sektoriaus įnašą siekiant Lisabonos darbotvarkėje numatytų tikslų bei pabrėžia daugiakultūrinį daugelio žaidimų aspektą;

| 3. | pabrėžia, kad vaizdo žaidimai yra puikūs stimuliatoriai, kurie ne tik teikia pramogą, bet gali būti naudojami ir švietimo tikslais; mano, kad mokyklos turėtų atkreipti dėmesį į vaizdo žaidimus ir informuoti vaikus bei tėvus apie privalumus ir trūkumus, kurių gali turėti vaizdo žaidimai; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vaizdo žaidimai yra puikūs stimuliatoriai, kurie ne tik teikia pramogą, bet gali būti naudojami ir švietimo tikslais; mano, kad mokyklos turėtų atkreipti dėmesį į vaizdo žaidimus ir informuoti vaikus bei tėvus apie privalumus ir trūkumus, kurių gali turėti vaizdo žaidimai;

| 4. | pabrėžia, kad vaizdo žaidimai yra vienas mėgstamiausių įvairaus amžiaus ir socialinės padėties piliečių laisvalaikio užsiėmimų; pripažįsta vaizdo žaidimų lavinamąją vertę, taip pat ir tai, kad jie padeda nepilnamečiams susipažinti su naujosiomis technologijomis; tačiau pritaria Komisijos reiškiamam susirūpinimui dėl galimo pavojaus, kurį nepilnamečiams kelia netinkamas vaizdo žaidimų naudojimas; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad vaizdo žaidimai yra vienas mėgstamiausių įvairaus amžiaus ir socialinės padėties piliečių laisvalaikio užsiėmimų; pripažįsta vaizdo žaidimų lavinamąją vertę, taip pat ir tai, kad jie padeda nepilnamečiams susipažinti su naujosiomis technologijomis; tačiau pritaria Komisijos reiškiamam susirūpinimui dėl galimo pavojaus, kurį nepilnamečiams kelia netinkamas vaizdo žaidimų naudojimas;

| 5. | mano, kad vaizdo žaidimai gali padėti mokytis faktų ir įgyti informacinėje visuomenėje svarbių įgūdžių, kaip antai strateginis mąstymas, kūrybingumas, bendradarbiavimas ir novatoriškas mąstymas; |
| --- | --- |

5.

mano, kad vaizdo žaidimai gali padėti mokytis faktų ir įgyti informacinėje visuomenėje svarbių įgūdžių, kaip antai strateginis mąstymas, kūrybingumas, bendradarbiavimas ir novatoriškas mąstymas;

| 6. | pabrėžia vaizdo žaidimų naudą medicinoje, ypač tai, kad įrodyta, jog vadinamoji vaizdo žaidimų terapija veiksminga reabilituojant insulto ištiktus ligonius, asmenis, patyrusius trauminių smegenų sužalojimų, raumenų sutrikimų turinčius asmenis ir vaikus autistus; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia vaizdo žaidimų naudą medicinoje, ypač tai, kad įrodyta, jog vadinamoji vaizdo žaidimų terapija veiksminga reabilituojant insulto ištiktus ligonius, asmenis, patyrusius trauminių smegenų sužalojimų, raumenų sutrikimų turinčius asmenis ir vaikus autistus;

| 7. | mano, kad vaizdo žaidimams skirtos suderintos ženklinimo etiketėmis taisyklės padėtų geriau suprasti ženklinimo etiketėmis sistemas ir prisidėtų prie veiksmingo vidaus rinkos veikimo; todėl palankiai vertina Tarybos ir Komisijos darbą skatinant nustatyti visoje ES galiojančias vaizdo žaidimams skirtas ženklinimo etiketėmis taisykles ir sukurti savanorišką vaikams skirtų interaktyviųjų žaidimų etikos kodeksą; |
| --- | --- |

7.

mano, kad vaizdo žaidimams skirtos suderintos ženklinimo etiketėmis taisyklės padėtų geriau suprasti ženklinimo etiketėmis sistemas ir prisidėtų prie veiksmingo vidaus rinkos veikimo; todėl palankiai vertina Tarybos ir Komisijos darbą skatinant nustatyti visoje ES galiojančias vaizdo žaidimams skirtas ženklinimo etiketėmis taisykles ir sukurti savanorišką vaikams skirtų interaktyviųjų žaidimų etikos kodeksą;

| 8. | pažymi, kad rinkos sąlygos iš esmės pasikeitė, nes anksčiau vaizdo žaidimai buvo daugiausia perkami parduotuvėse ir buvo žaidžiama kompiuteriu arba žaidimų pultu, o dabar žaidimus galima nusipirkti ir parsisiųsdinti iš interneto; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad rinkos sąlygos iš esmės pasikeitė, nes anksčiau vaizdo žaidimai buvo daugiausia perkami parduotuvėse ir buvo žaidžiama kompiuteriu arba žaidimų pultu, o dabar žaidimus galima nusipirkti ir parsisiųsdinti iš interneto;

| 9. | pažymi, kad vaizdo žaidimus galima žaisti skirtingais būdais, pvz., žaidimų pultais ir asmeniniais kompiuteriais, taip pat vis dažniau naudojant mobilius įrenginius, pvz., mobiliuosius telefonus; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad vaizdo žaidimus galima žaisti skirtingais būdais, pvz., žaidimų pultais ir asmeniniais kompiuteriais, taip pat vis dažniau naudojant mobilius įrenginius, pvz., mobiliuosius telefonus;

| 10. | primena, kad vaizdo žaidimai tampa vis interaktyvesni ar net dinamiško turinio, kuris sudaro galimybę naudotojams patiems kurti žaidimo dalis; pažymi, kad naudotojai vis didesniu mastu gali dalyvauti forumų diskusijose, pokalbiuose raštu ir balsu ir priklausyti į tam tikrus vaizdo žaidimus integruotoms bendruomenėms; atkreipia dėmesį į rinkos diferenciaciją – vis daugiau žaidimų kuriama specialiai suaugusiesiems; |
| --- | --- |

10.

primena, kad vaizdo žaidimai tampa vis interaktyvesni ar net dinamiško turinio, kuris sudaro galimybę naudotojams patiems kurti žaidimo dalis; pažymi, kad naudotojai vis didesniu mastu gali dalyvauti forumų diskusijose, pokalbiuose raštu ir balsu ir priklausyti į tam tikrus vaizdo žaidimus integruotoms bendruomenėms; atkreipia dėmesį į rinkos diferenciaciją – vis daugiau žaidimų kuriama specialiai suaugusiesiems;

| 11. | mano, jog paskutinės tendencijos rodo, kad svarbu užtikrinti tinkamą nepilnamečių apsaugą, inter alia, užkirsti jiems kelią žaisti žalingo turinio žaidimus; |
| --- | --- |

11.

mano, jog paskutinės tendencijos rodo, kad svarbu užtikrinti tinkamą nepilnamečių apsaugą, inter alia, užkirsti jiems kelią žaisti žalingo turinio žaidimus;

| 12. | primena, kad tėvams vis sunkiau kontroliuoti vaikus, nes vaizdo žaidimai nėra parduodami tik aiškiai ir lengvai perskaitoma etikete paženklintoje pakuotėje, ir vaikai be tėvų žinios arba sutikimo gali atsisiųsti internetu jų amžiui netinkamų vaizdo žaidimų; |
| --- | --- |

12.

primena, kad tėvams vis sunkiau kontroliuoti vaikus, nes vaizdo žaidimai nėra parduodami tik aiškiai ir lengvai perskaitoma etikete paženklintoje pakuotėje, ir vaikai be tėvų žinios arba sutikimo gali atsisiųsti internetu jų amžiui netinkamų vaizdo žaidimų;

| 13. | primena, kad nors smurtas vaizdo žaidimuose savaime nelemia smurtinio elgesio, kai kurie specialistai laikosi nuomonės, kad ilgalaikis žiaurumo scenų matymas vaizdo žaidimuose gali turėti neigiamą poveikį asmenims, kurie žaidžia šiuos žaidimus, o tai gali lemti smurtinį jų elgesį; todėl pažymi, kad nagrinėjant žaidimų poveikį elgesiui, ypač vaikų, reikia laikytis atsargumo principo; |
| --- | --- |

13.

primena, kad nors smurtas vaizdo žaidimuose savaime nelemia smurtinio elgesio, kai kurie specialistai laikosi nuomonės, kad ilgalaikis žiaurumo scenų matymas vaizdo žaidimuose gali turėti neigiamą poveikį asmenims, kurie žaidžia šiuos žaidimus, o tai gali lemti smurtinį jų elgesį; todėl pažymi, kad nagrinėjant žaidimų poveikį elgesiui, ypač vaikų, reikia laikytis atsargumo principo;

| 14. | pažymi, kad kai kurių žaidėjų problema yra priklausomybė nuo žaidimų; ragina gamintojus, mažmeninės prekybos atstovus, tėvus ir kitus suinteresuotuosius subjektus imtis veiksmų bet kokiam neigiamam poveikiui išvengti; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad kai kurių žaidėjų problema yra priklausomybė nuo žaidimų; ragina gamintojus, mažmeninės prekybos atstovus, tėvus ir kitus suinteresuotuosius subjektus imtis veiksmų bet kokiam neigiamam poveikiui išvengti;

| 15. | pabrėžia, kad dėl dabartinių pokyčių didėja žaidimams, ypač interneto žaidimams, skirtų veiksmingų amžiaus patikrinimo sistemų poreikis; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad dėl dabartinių pokyčių didėja žaidimams, ypač interneto žaidimams, skirtų veiksmingų amžiaus patikrinimo sistemų poreikis;

| 16. | mano, kad reikėtų išnagrinėti skirtingus požiūrius, kaip galima sustiprinti vaizdo žaidimų kontrolę, pripažįstant, kad jokia sistema greičiausiai visiškai neužtikrins, kad vaikai neras prieigos prie netinkamų vaizdo žaidimų; |
| --- | --- |

16.

mano, kad reikėtų išnagrinėti skirtingus požiūrius, kaip galima sustiprinti vaizdo žaidimų kontrolę, pripažįstant, kad jokia sistema greičiausiai visiškai neužtikrins, kad vaikai neras prieigos prie netinkamų vaizdo žaidimų;

| 17. | ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiaujant su pramonės atstovais ištirti privalumus „raudonojo mygtuko“, kurį būtų galima įmontuoti (mobiliuose) žaidimų pultuose ar žaidimų prietaisuose ir kompiuteriuose ir kuris neleistų žaisti konkretaus žaidimo arba galėtų kontroliuoti galimybę dalyvauti konkrečiose žaidimo dalyse konkrečiu laiku; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiaujant su pramonės atstovais ištirti privalumus „raudonojo mygtuko“, kurį būtų galima įmontuoti (mobiliuose) žaidimų pultuose ar žaidimų prietaisuose ir kompiuteriuose ir kuris neleistų žaisti konkretaus žaidimo arba galėtų kontroliuoti galimybę dalyvauti konkrečiose žaidimo dalyse konkrečiu laiku;

| 18. | ragina dėti daugiau pastangų šiuo klausimu, pvz., galbūt į Europos žaidimų informacijos (angl. PEGI) klasifikavimo pagal amžių sistemą integruoti garsinį įspėjimą, ir tikisi, kad žaidimų srities profesionalai sistemingai diegs internetinių žaidimų prieigos modelius tam, kad būtų užtikrinama, jog vaikai nesusidurtų su žalingu interneto turiniu; |
| --- | --- |

18.

ragina dėti daugiau pastangų šiuo klausimu, pvz., galbūt į Europos žaidimų informacijos (angl. PEGI) klasifikavimo pagal amžių sistemą integruoti garsinį įspėjimą, ir tikisi, kad žaidimų srities profesionalai sistemingai diegs internetinių žaidimų prieigos modelius tam, kad būtų užtikrinama, jog vaikai nesusidurtų su žalingu interneto turiniu;

| 19. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti tinkamas vaizdo žaidimų pirkimo internetu kontrolės priemones, įskaitant tiesioginį pirkimą naudojantis kredito kortelėmis ar čekiais; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad svarbu užtikrinti tinkamas vaizdo žaidimų pirkimo internetu kontrolės priemones, įskaitant tiesioginį pirkimą naudojantis kredito kortelėmis ar čekiais;

| 20. | mano, kad dėl su vaizdo žaidimais, ypač interneto vaizdo žaidimais, susijusių pokyčių būtina didinti visuomenės sąmoningumą vaizdo žaidimų turinio klausimais, tėvų kontrolę ir sukurti daugiau tokių priemonių kaip PEGI sistema; palankiai vertina pramonės atstovų atliktą darbą siekiant įgyvendinti savitvarką; |
| --- | --- |

20.

mano, kad dėl su vaizdo žaidimais, ypač interneto vaizdo žaidimais, susijusių pokyčių būtina didinti visuomenės sąmoningumą vaizdo žaidimų turinio klausimais, tėvų kontrolę ir sukurti daugiau tokių priemonių kaip PEGI sistema; palankiai vertina pramonės atstovų atliktą darbą siekiant įgyvendinti savitvarką;

| 21. | teigiamai vertina PEGI Online sistemą, kuri dėsningai atsirado vystant PEGI sistemą ir yra skirta internetinėms technologijoms, pvz., siunčiamiems ar internetiniams žaidimams; pritaria tolesniam Komisijos teikiamam finansavimui pagal programą „Saugesnis internetas“, kurią vykdant siekiama spręsti problemas, susijusias su saugiu interneto naudojimu ir naujosiomis interneto technologijomis; ragina Komisiją įgyvendinant programą „Saugesnis internetas“ skatinti sistemiškai tirti vaizdo žaidimų poveikį nepilnamečiams; |
| --- | --- |

21.

teigiamai vertina PEGI Online sistemą, kuri dėsningai atsirado vystant PEGI sistemą ir yra skirta internetinėms technologijoms, pvz., siunčiamiems ar internetiniams žaidimams; pritaria tolesniam Komisijos teikiamam finansavimui pagal programą „Saugesnis internetas“, kurią vykdant siekiama spręsti problemas, susijusias su saugiu interneto naudojimu ir naujosiomis interneto technologijomis; ragina Komisiją įgyvendinant programą „Saugesnis internetas“ skatinti sistemiškai tirti vaizdo žaidimų poveikį nepilnamečiams;

| 22. | džiaugiasi Europos Tarybos darbu siekiant nustatyti su vaizdo žaidimais susijusias gaires ir suteikti vaikams daugiau žinių apie interneto saugumą apskritai; |
| --- | --- |

22.

džiaugiasi Europos Tarybos darbu siekiant nustatyti su vaizdo žaidimais susijusias gaires ir suteikti vaikams daugiau žinių apie interneto saugumą apskritai;

| 23. | mano, jog reikėtų nacionaliniu mastu rengti informavimo ir sąmoningumo ugdymo kampanijas, skirtas vartotojams, ypač tėvams, siekiant padėti jiems rinktis vaizdo žaidimus, atitinkančius jų vaikų amžiaus ir žinių reikalavimus, ir nepirkti tinkamai nepaženklintų gaminių; ragina valstybes nares keistis pažangiąja patirtimi šioje srityje; |
| --- | --- |

23.

mano, jog reikėtų nacionaliniu mastu rengti informavimo ir sąmoningumo ugdymo kampanijas, skirtas vartotojams, ypač tėvams, siekiant padėti jiems rinktis vaizdo žaidimus, atitinkančius jų vaikų amžiaus ir žinių reikalavimus, ir nepirkti tinkamai nepaženklintų gaminių; ragina valstybes nares keistis pažangiąja patirtimi šioje srityje;

| 24. | mano, kad PEGI sistema yra svarbi priemonė, padidinusi skaidrumą ir sudariusi galimybes žaidimus perkantiems vartotojams, ypač tėvams, apgalvotai rinktis ir apsispręsti, ar žaidimas tinkamas vaikams; tačiau apgailestauja dėl to, jog neatrodo, kad daugelis vartotojų, ypač tėvai, pakankamai žinotų apie vaizdo žaidimus ir galimą jų poveikį vaikams; |
| --- | --- |

24.

mano, kad PEGI sistema yra svarbi priemonė, padidinusi skaidrumą ir sudariusi galimybes žaidimus perkantiems vartotojams, ypač tėvams, apgalvotai rinktis ir apsispręsti, ar žaidimas tinkamas vaikams; tačiau apgailestauja dėl to, jog neatrodo, kad daugelis vartotojų, ypač tėvai, pakankamai žinotų apie vaizdo žaidimus ir galimą jų poveikį vaikams;

| 25. | ragina Komisiją pasiūlyti priemonių, kuriomis būtų galima prisidėti prie to, kad interneto vaizdo žaidimų aplinka taptų saugesnė, įskaitant novatoriškus vaikų apsaugos nuo prieigos prie jiems netinkamo turinio interneto vaizdo žaidimų metodus; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją pasiūlyti priemonių, kuriomis būtų galima prisidėti prie to, kad interneto vaizdo žaidimų aplinka taptų saugesnė, įskaitant novatoriškus vaikų apsaugos nuo prieigos prie jiems netinkamo turinio interneto vaizdo žaidimų metodus;

| 26. | ragina valstybes nares ir toliau glaudžiai dirbti kartu skatinant nepilnamečių apsaugą; ragina vaizdo žaidimų ir žaidimų pultų gamintojus ir toliau tobulinti PEGI ir PEGI Online sistemas, ypač reguliariai atnaujinti klasifikavimo pagal amžių ir ženklinimo kriterijus, aktyviai reklamuoti PEGI sistemą ir didinti pasirašiusiųjų sąrašą; ragina valstybes nares užtikrinti, kad nacionalinės klasifikavimo sistemos nebūtų kuriamos skatinant rinkos susiskaidymą; |
| --- | --- |

26.

ragina valstybes nares ir toliau glaudžiai dirbti kartu skatinant nepilnamečių apsaugą; ragina vaizdo žaidimų ir žaidimų pultų gamintojus ir toliau tobulinti PEGI ir PEGI Online sistemas, ypač reguliariai atnaujinti klasifikavimo pagal amžių ir ženklinimo kriterijus, aktyviai reklamuoti PEGI sistemą ir didinti pasirašiusiųjų sąrašą; ragina valstybes nares užtikrinti, kad nacionalinės klasifikavimo sistemos nebūtų kuriamos skatinant rinkos susiskaidymą;

| 27. | ragina Komisiją ir valstybes nares dirbti su vartotojų organizacijomis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais siekiant ugdyti vartotojų, ypač jaunųjų vartotojų, ir jų tėvų sąmoningumą nustatytų klasifikavimo sistemų, ypač PEGI sistemos, klausimais rengiant informavimo kampanijas; pabrėžia, kad svarbu skleisti šią informaciją mokyklose; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją ir valstybes nares dirbti su vartotojų organizacijomis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais siekiant ugdyti vartotojų, ypač jaunųjų vartotojų, ir jų tėvų sąmoningumą nustatytų klasifikavimo sistemų, ypač PEGI sistemos, klausimais rengiant informavimo kampanijas; pabrėžia, kad svarbu skleisti šią informaciją mokyklose;

| 28. | ragina valstybes nares vykdyti tėvams ir mokytojams skirtas informavimo kampanijas siekiant sumažinti technologinį atotrūkį tarp kartų, skatinti naudoti PEGI ir PEGI Online sistemas bei saugiau ir sąmoningiau naudoti naująsias technologijas, įskaitant vaizdo žaidimus; |
| --- | --- |

28.

ragina valstybes nares vykdyti tėvams ir mokytojams skirtas informavimo kampanijas siekiant sumažinti technologinį atotrūkį tarp kartų, skatinti naudoti PEGI ir PEGI Online sistemas bei saugiau ir sąmoningiau naudoti naująsias technologijas, įskaitant vaizdo žaidimus;

| 29. | ragina Komisiją greitu laiku užtikrinti geresnes sąlygas kompetentingoms nacionalinėms švietimo institucijoms keistis pažangiąja patirtimi, kad mokėjimas naudotis žaidimais būtų įtrauktas į pradinių ir vidurinių mokyklų mokymo tikslus; ragina visus suinteresuotuosius subjektus nuolat keistis patirtimi ir informacija siekiant nustatyti su vaizdo žaidimais susijusią gerąją patirtį; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją greitu laiku užtikrinti geresnes sąlygas kompetentingoms nacionalinėms švietimo institucijoms keistis pažangiąja patirtimi, kad mokėjimas naudotis žaidimais būtų įtrauktas į pradinių ir vidurinių mokyklų mokymo tikslus; ragina visus suinteresuotuosius subjektus nuolat keistis patirtimi ir informacija siekiant nustatyti su vaizdo žaidimais susijusią gerąją patirtį;

| 30. | pažymi, kad šiuo metu ne visos valstybės narės yra nustačiusios taisykles, kuriomis būtų užtikrinama, kad mažmeninės prekybos atstovai ribotų smurtinių žaidimų pardavimą suaugusiesiems, ir ragina interneto kavinių savininkus neleisti savo kavinėse vaikams žaisti žaidimų, kurie suklasifikuoti kaip skirti vyresnio amžiaus grupės vaikams; pažymi 2008 m. gruodžio 9 d. paskelbtą Eurobarometro tyrimą „Siekiant saugesnio interneto naudojimo vaikams. Tėvų perspektyva“ (3), kuriame nurodoma, kad 3,2 proc. 6–17 m. amžiaus vaikų naudojasi internetu interneto kavinėse neprižiūrimi suaugusiųjų; mano, kad naudinga būtų laikytis bendro požiūrio dėl sankcijų taikymo mažmeninės prekybos atstovams ir interneto kavinių savininkams; todėl ragina valstybes nares nustatyti tinkamas priemones, kad vaikams nebūtų leidžiama pirkti ir žaisti žaidimų, kurie suklasifikuoti kaip skirti vyresnio amžiaus grupės vaikams, pvz., tikrinti vaikų tapatybę; remia Komisijos pasiūlymą priimti visos Europos elgesio kodeksą vaizdo žaidimų gamintojams ir mažmeninės prekybos atstovams, kad būtų užkirstas kelias smurtinių ir žalingų vaizdo žaidimų pardavimui nepilnamečiams; |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad šiuo metu ne visos valstybės narės yra nustačiusios taisykles, kuriomis būtų užtikrinama, kad mažmeninės prekybos atstovai ribotų smurtinių žaidimų pardavimą suaugusiesiems, ir ragina interneto kavinių savininkus neleisti savo kavinėse vaikams žaisti žaidimų, kurie suklasifikuoti kaip skirti vyresnio amžiaus grupės vaikams; pažymi 2008 m. gruodžio 9 d. paskelbtą Eurobarometro tyrimą „Siekiant saugesnio interneto naudojimo vaikams. Tėvų perspektyva“ (3), kuriame nurodoma, kad 3,2 proc. 6–17 m. amžiaus vaikų naudojasi internetu interneto kavinėse neprižiūrimi suaugusiųjų; mano, kad naudinga būtų laikytis bendro požiūrio dėl sankcijų taikymo mažmeninės prekybos atstovams ir interneto kavinių savininkams; todėl ragina valstybes nares nustatyti tinkamas priemones, kad vaikams nebūtų leidžiama pirkti ir žaisti žaidimų, kurie suklasifikuoti kaip skirti vyresnio amžiaus grupės vaikams, pvz., tikrinti vaikų tapatybę; remia Komisijos pasiūlymą priimti visos Europos elgesio kodeksą vaizdo žaidimų gamintojams ir mažmeninės prekybos atstovams, kad būtų užkirstas kelias smurtinių ir žalingų vaizdo žaidimų pardavimui nepilnamečiams;

| 31. | ragina valstybes nares parengti specialiuosius civilinės ir baudžiamosios teisės aktus dėl mažmeninės prekybos žiauriais televizijos, vaizdo ir kompiuteriniais žaidimais; mano, kad ypač didelį dėmesį būtina skirti kompiuteriniams žaidimams vaikams ir jaunimui, kuriais pirmiausia siekiama pelno; |
| --- | --- |

31.

ragina valstybes nares parengti specialiuosius civilinės ir baudžiamosios teisės aktus dėl mažmeninės prekybos žiauriais televizijos, vaizdo ir kompiuteriniais žaidimais; mano, kad ypač didelį dėmesį būtina skirti kompiuteriniams žaidimams vaikams ir jaunimui, kuriais pirmiausia siekiama pelno;

| 32. | ragina Komisiją nustatyti konkrečias teisines priemones, kuriomis būtų kovojama su interneto žaidimų naudojimu vykdant nesąžiningą komercinę veiklą, pvz., nesąžiningu nepilnamečių vartotojų skatinimu prisiimti teisinius įsipareigojimus (pvz., automatinis registravimas arba žalingos numerių rinkimo programos, skambinančios brangių mokamų linijų numeriais), ir antikonkurencinių reklamos žinučių siuntimu (pvz., paslėpta reklama arba kiti slaptos rinkodaros būdai); |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją nustatyti konkrečias teisines priemones, kuriomis būtų kovojama su interneto žaidimų naudojimu vykdant nesąžiningą komercinę veiklą, pvz., nesąžiningu nepilnamečių vartotojų skatinimu prisiimti teisinius įsipareigojimus (pvz., automatinis registravimas arba žalingos numerių rinkimo programos, skambinančios brangių mokamų linijų numeriais), ir antikonkurencinių reklamos žinučių siuntimu (pvz., paslėpta reklama arba kiti slaptos rinkodaros būdai);

| 33. | ragina Komisiją ir valstybes nares dirbti su kitų pasaulio kraštų valdžios institucijomis ir raginti nustatyti tarptautines gaires, ženklinimo etiketėmis sistemas ir etikos kodeksus, kuriais būtų skatinama nustatyti pasaulines vaizdo ir interneto žaidimų klasifikavimo sistemas; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją ir valstybes nares dirbti su kitų pasaulio kraštų valdžios institucijomis ir raginti nustatyti tarptautines gaires, ženklinimo etiketėmis sistemas ir etikos kodeksus, kuriais būtų skatinama nustatyti pasaulines vaizdo ir interneto žaidimų klasifikavimo sistemas;

| 34. | laikosi nuomonės, kad reikėtų paraginti pramonės atstovus toliau kurti ir tobulinti savitvarkos sistemas ir kad šiuo metu ES mastu taikomi teisės aktai šioje srityje nėra būtini; |
| --- | --- |

34.

laikosi nuomonės, kad reikėtų paraginti pramonės atstovus toliau kurti ir tobulinti savitvarkos sistemas ir kad šiuo metu ES mastu taikomi teisės aktai šioje srityje nėra būtini;

| 35. | primena, jog svarbu, kad dabartinės žiniasklaidos priemonės skatintų tėvų atsakomybę ir rodytų suaugusiųjų vaizdo žaidimų reklamą tik tuo laiku, kai televiziją mažiau žiūri vaikai; |
| --- | --- |

35.

primena, jog svarbu, kad dabartinės žiniasklaidos priemonės skatintų tėvų atsakomybę ir rodytų suaugusiųjų vaizdo žaidimų reklamą tik tuo laiku, kai televiziją mažiau žiūri vaikai;

| 36. | mano, kad už vaizdo žaidimų uždraudimą atsakingos viešosios valdžios institucijos turi pranešti atitinkamoms kitų valstybių narių institucijoms ir įspėti apie draudimą PEGI sistemoje, atsiųsdamos automatinę įspėjamąją žinutę; |
| --- | --- |

36.

mano, kad už vaizdo žaidimų uždraudimą atsakingos viešosios valdžios institucijos turi pranešti atitinkamoms kitų valstybių narių institucijoms ir įspėti apie draudimą PEGI sistemoje, atsiųsdamos automatinę įspėjamąją žinutę;

| 37. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į MEDIA programą ir nacionalinius mokesčių lengvatų mechanizmus, remti naujas tendencijas šiame sparčiai augančiame kūrybiškų žinių ekonomikos sektoriuje, ypač skatinant vaizdo žaidimų lavinamuosius, įvairialypės terpės ir kultūrinius aspektus ir suteikiant atitinkamas mokymosi galimybes ir kursus; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją, atsižvelgiant į MEDIA programą ir nacionalinius mokesčių lengvatų mechanizmus, remti naujas tendencijas šiame sparčiai augančiame kūrybiškų žinių ekonomikos sektoriuje, ypač skatinant vaizdo žaidimų lavinamuosius, įvairialypės terpės ir kultūrinius aspektus ir suteikiant atitinkamas mokymosi galimybes ir kursus;

| 38. | ragina Komisiją parengti gaires, kad būtų išvengta galimo interesų konflikto su vertinimo institucijomis ir šios organizacijos išliktų nepriklausomos nuo įvairių su šia pramonės šaka susijusių interesų grupių įtakos; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją parengti gaires, kad būtų išvengta galimo interesų konflikto su vertinimo institucijomis ir šios organizacijos išliktų nepriklausomos nuo įvairių su šia pramonės šaka susijusių interesų grupių įtakos;

| 39. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

39.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 65, 2002 3 14, p. 2.

(2)  OL L 378, 2006 12 27, p. 72.

(3)  http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_248_en.pdf.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/126 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/126

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienisBendros aviacijos erdvės su Izraeliu kūrimas

P6_TA(2009)0127

2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros aviacijos erdvės su Izraeliu kūrimo (2008/2136(INI))

2010/C 87 E/22

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 9 d. Komisijos komunikatą „Bendros aviacijos erdvės su Izraeliu kūrimas“ (COM(2007)0691),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl Bendrijos išorės politikos aviacijos srityje darbotvarkės rengimo (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0090/2009),

| A. | kadangi siekiant, kad būtų sėkmingai sudaryti visapusiški oro transporto susitarimai, reikia įgyvendinti išankstinę taisyklių, ypač susijusių su sauga, saugumu, konkurencija, valstybės pagalba, aplinkos apsauga ir darbuotojų teisėmis, suvienodinimo sąlygą, |
| --- | --- |

A.

kadangi siekiant, kad būtų sėkmingai sudaryti visapusiški oro transporto susitarimai, reikia įgyvendinti išankstinę taisyklių, ypač susijusių su sauga, saugumu, konkurencija, valstybės pagalba, aplinkos apsauga ir darbuotojų teisėmis, suvienodinimo sąlygą,

| B. | kadangi derybose dėl visapusiško oro transporto susitarimo su Izraeliu Komisija turėtų remtis valstybių narių ir kitų suinteresuotųjų šalių sukauptomis žiniomis ir informacija ir turėtų įtraukti jas į derybas ir į procesus, vykdomus prieš derybas ir po jų, |
| --- | --- |

B.

kadangi derybose dėl visapusiško oro transporto susitarimo su Izraeliu Komisija turėtų remtis valstybių narių ir kitų suinteresuotųjų šalių sukauptomis žiniomis ir informacija ir turėtų įtraukti jas į derybas ir į procesus, vykdomus prieš derybas ir po jų,

| C. | kadangi Izraelis yra svarbiausia aviacijos rinka Artimuosiuose Rytuose, turinti daug augimo galimybių, taip pat atsižvelgiant į strateginę jo, kaip tilto tarp Europos ir Artimųjų Rytų bei dar labiau nutolusių regionų, padėtį, |
| --- | --- |

C.

kadangi Izraelis yra svarbiausia aviacijos rinka Artimuosiuose Rytuose, turinti daug augimo galimybių, taip pat atsižvelgiant į strateginę jo, kaip tilto tarp Europos ir Artimųjų Rytų bei dar labiau nutolusių regionų, padėtį,

| 1. | palankiai vertina pradėtas derybas su Izraeliu dėl visapusiško oro transporto susitarimo; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina pradėtas derybas su Izraeliu dėl visapusiško oro transporto susitarimo;

| 2. | pabrėžia susitarimo svarbą sąlygų plėsti bendrą aviacijos erdvę sudarymo požiūriu; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia susitarimo svarbą sąlygų plėsti bendrą aviacijos erdvę sudarymo požiūriu;

| 3. | pabrėžia, kad susitarimas neturėtų riboti patekimo į rinką lygio, kuris jau pasiektas dabar galiojančiuose dvišaliuose susitarimuose; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad susitarimas neturėtų riboti patekimo į rinką lygio, kuris jau pasiektas dabar galiojančiuose dvišaliuose susitarimuose;

| 4. | pabrėžia, kad susitarimas turėtų būti subalansuotas patekimo į rinką požiūriu, be to, patekimas į rinką turi būti įgyvendinamas palaipsniui, būti abipusis ir tvarus; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad susitarimas turėtų būti subalansuotas patekimo į rinką požiūriu, be to, patekimas į rinką turi būti įgyvendinamas palaipsniui, būti abipusis ir tvarus;

| 5. | pabrėžia, kad rinkų atvėrimas turi vykti lygiagrečiai su saugos, saugumo, aplinkos apsaugos, valstybės pagalbos ir konkurencijos teisės sričių reglamentavimo vienodinimu, o liberalizacijos lygis turi būti siejamas su vienodų galimybių įgyvendinimo laipsniu tose srityse; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad rinkų atvėrimas turi vykti lygiagrečiai su saugos, saugumo, aplinkos apsaugos, valstybės pagalbos ir konkurencijos teisės sričių reglamentavimo vienodinimu, o liberalizacijos lygis turi būti siejamas su vienodų galimybių įgyvendinimo laipsniu tose srityse;

| 6. | pripažįsta, kad ilgų ir vidutinio nuotolio skrydžių srityje aviacijos sektorius suteikia greičiausią šalių, vietų ir žmonių pasiekimo būdą ir kad ateityje šio sektoriaus transporto priemonės ir toliau bus patraukliausios greičio ir išlaidų požiūriu; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta, kad ilgų ir vidutinio nuotolio skrydžių srityje aviacijos sektorius suteikia greičiausią šalių, vietų ir žmonių pasiekimo būdą ir kad ateityje šio sektoriaus transporto priemonės ir toliau bus patraukliausios greičio ir išlaidų požiūriu;

| 7. | pripažįsta svarbų aviacijos sektoriaus indėlį kuriant darbo vietas (tiesiogiai ir netiesiogiai), visų pirma jungiant tokias pasaulio vietas, kurių dabar negalima pasiekti jokia kita konkurencinga transporto priemone; vis dėlto skatina naudotis transporto rūšių derinimu ir jį plėtoti, taip pat naudotis kitomis transporto rūšimis; |
| --- | --- |

7.

pripažįsta svarbų aviacijos sektoriaus indėlį kuriant darbo vietas (tiesiogiai ir netiesiogiai), visų pirma jungiant tokias pasaulio vietas, kurių dabar negalima pasiekti jokia kita konkurencinga transporto priemone; vis dėlto skatina naudotis transporto rūšių derinimu ir jį plėtoti, taip pat naudotis kitomis transporto rūšimis;

| 8. | pripažįsta, kad aviacijos sektorius turi tam tikrą neigiamą poveikį aplinkai, visų pirma, kaip triukšmo šaltinis ir didelis teršėjas; todėl mano, kad labai svarbu, jog susitarime būtų numatyta galimybė imtis veiksmų Europos Sąjungoje dėl aplinkos apsaugos klausimų, siekiant sušvelninti aviacijos poveikį vandens, oro kokybei ir triukšmo lygiui; |
| --- | --- |

8.

pripažįsta, kad aviacijos sektorius turi tam tikrą neigiamą poveikį aplinkai, visų pirma, kaip triukšmo šaltinis ir didelis teršėjas; todėl mano, kad labai svarbu, jog susitarime būtų numatyta galimybė imtis veiksmų Europos Sąjungoje dėl aplinkos apsaugos klausimų, siekiant sušvelninti aviacijos poveikį vandens, oro kokybei ir triukšmo lygiui;

| 9. | pabrėžia, kad susitarime turėtų būti numatytos griežtos oro saugos ir saugumo taisyklės; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad susitarime turėtų būti numatytos griežtos oro saugos ir saugumo taisyklės;

| 10. | pabrėžia, kad derybos turėtų vykti glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, kurios turi būtino išmanymo ir patirties padedant tokiose derybose; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad derybos turėtų vykti glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, kurios turi būtino išmanymo ir patirties padedant tokiose derybose;

| 11. | ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos Parlamentas ir visi suinteresuoti asmenys visų derybų metu gautų visą informaciją ir su jais būtų konsultuojamasi; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos Parlamentas ir visi suinteresuoti asmenys visų derybų metu gautų visą informaciją ir su jais būtų konsultuojamasi;

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

12.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL C 287 E, 2006 11 24, p. 84.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/127 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/127

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienisBlogėjanti humanitarinė padėtis Šri Lankoje

P6_TA(2009)0129

2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl blogėjančios humanitarinės padėties Šri Lankoje

2010/C 87 E/23

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 91 straipsnį ir į 90 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi maždaug 170 000 civilių yra patekę ypatingąją padėtį, kadangi jie yra pakliuvę Šri Lankos armijos ir grupuotės „Tamil Elamo išlaisvinimo tigrai“ (angl. LTTE) mūšio zonoje ir kad jiems neprieinama net pagrindinė pagalba, |
| --- | --- |

A.

kadangi maždaug 170 000 civilių yra patekę ypatingąją padėtį, kadangi jie yra pakliuvę Šri Lankos armijos ir grupuotės „Tamil Elamo išlaisvinimo tigrai“ (angl. LTTE) mūšio zonoje ir kad jiems neprieinama net pagrindinė pagalba,

| B. | kadangi nuo sausio mėn. pabaigos JT agentūros užfiksavo, kad žuvo daugiau negu 2 300, o sužeista mažiausiai 6 500 civilių, |
| --- | --- |

B.

kadangi nuo sausio mėn. pabaigos JT agentūros užfiksavo, kad žuvo daugiau negu 2 300, o sužeista mažiausiai 6 500 civilių,

| 1. | ragina Šri Lankos armiją ir LTTE nedelsiant nutraukti ugnį ir leisti civiliams gyventojams palikti kovos zoną; smerkia visus smurto ir gąsdinimo veiksmus, dėl kurių civiliams užkirstas kelias palikti konflikto zoną; |
| --- | --- |

1.

ragina Šri Lankos armiją ir LTTE nedelsiant nutraukti ugnį ir leisti civiliams gyventojams palikti kovos zoną; smerkia visus smurto ir gąsdinimo veiksmus, dėl kurių civiliams užkirstas kelias palikti konflikto zoną;

| 2. | smerkia civilių gyventojų užpuldinėjimus, apie kuriuos patvirtina Tarptautinės krizių grupės turimi dokumentai; |
| --- | --- |

2.

smerkia civilių gyventojų užpuldinėjimus, apie kuriuos patvirtina Tarptautinės krizių grupės turimi dokumentai;

| 3. | ragina abi šalis gerbti tarptautinės humanitarinės teisės nuostatas ir saugoti kovos zonoje atsidūrusius ir saugioje zonoje likusius civilius gyventojus bei jiems padėti; |
| --- | --- |

3.

ragina abi šalis gerbti tarptautinės humanitarinės teisės nuostatas ir saugoti kovos zonoje atsidūrusius ir saugioje zonoje likusius civilius gyventojus bei jiems padėti;

| 4. | reiškia susirūpinimą dėl perpildytų Šri Lankos Vyriausybės įsteigtų pabėgėlių stovyklų ir jose sudaromų prastų sąlygų; |
| --- | --- |

4.

reiškia susirūpinimą dėl perpildytų Šri Lankos Vyriausybės įsteigtų pabėgėlių stovyklų ir jose sudaromų prastų sąlygų;

| 5. | reikalauja užtikrinti visapusišką ir nevaržomą prieigą į kovos zoną ir į pabėgėlių stovyklas tarptautinių ir nacionalinių humanitarinių organizacijų atstovams ir žurnalistams; |
| --- | --- |

5.

reikalauja užtikrinti visapusišką ir nevaržomą prieigą į kovos zoną ir į pabėgėlių stovyklas tarptautinių ir nacionalinių humanitarinių organizacijų atstovams ir žurnalistams;

| 6. | ragina Šri Lankos Vyriausybę bendradarbiauti su šalimis ir pagalbos organizacijomis, kurios norėtų ir galėtų evakuoti civilius; |
| --- | --- |

6.

ragina Šri Lankos Vyriausybę bendradarbiauti su šalimis ir pagalbos organizacijomis, kurios norėtų ir galėtų evakuoti civilius;

| 7. | paveda Primininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Šri Lankos Vyriausybei, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, taip pat Komisijai susipažinti. |
| --- | --- |

7.

paveda Primininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Šri Lankos Vyriausybei, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, taip pat Komisijai susipažinti.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/128 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/128

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienisES žemės ūkio paskirties žemės kokybės prastėjimo problema

P6_TA(2009)0130

2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos, o ypač Pietų Europos, žemės ūkio paskirties žemės kokybės prastėjimo problemos sprendimo naudojant ES žemės ūkio politikos priemones (2008/2219(INI))

2010/C 87 E/24

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 1994 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl kovos su dykumėjimu šalyse, kurios patiria dideles sausras ir (ar) dykumėjimą, ypač esančiose Afrikoje, ir 1992 m. biologinės įvairovės konvenciją,

atsižvelgdamas į savo Europos Parlamento poziciją, priimtą per pirmąjį svarstymą 2007 m. lapkričio 14 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, nustatančią dirvožemio apsaugos sistemą (1),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl vandens trūkumo ir sausrų problemos Europos Sąjungoje sprendimo (2),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A6–0086/2009),

| A. | kadangi žemės ūkis yra ūkio sektorius, kuris labai priklauso nuo gamtos reiškinių ir kartu jame yra didelė intervencijos galimybė, |
| --- | --- |

A.

kadangi žemės ūkis yra ūkio sektorius, kuris labai priklauso nuo gamtos reiškinių ir kartu jame yra didelė intervencijos galimybė,

| B. | kadangi žemės ūkis yra geriausias būdas išvengti dirvožemio prastėjimo ir tam reikalinga pagrįsta strategija, kuria būtų prisidedama išsaugant šią veiklą, |
| --- | --- |

B.

kadangi žemės ūkis yra geriausias būdas išvengti dirvožemio prastėjimo ir tam reikalinga pagrįsta strategija, kuria būtų prisidedama išsaugant šią veiklą,

| C. | kadangi Europos Sąjungos žemės ūkio bendruomenei tenka svarbus vaidmuo kovojant su dykumėjimu, o Europos Sąjungos gamintojui – esminis vaidmuo tausojant nuolatinių sausrų veikiamų regionų žemės ūkio paskirties dirvožemį, ir kadangi vandens surinkimui yra ypač naudingos nuolatinės kultūros, pievos ir miško kultūros, |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Sąjungos žemės ūkio bendruomenei tenka svarbus vaidmuo kovojant su dykumėjimu, o Europos Sąjungos gamintojui – esminis vaidmuo tausojant nuolatinių sausrų veikiamų regionų žemės ūkio paskirties dirvožemį, ir kadangi vandens surinkimui yra ypač naudingos nuolatinės kultūros, pievos ir miško kultūros,

| D. | kadangi, ypač Pietų Europos, tačiau ir kitų Europos Sąjungos valstybių narių regionų, žemės ūkio paskirties dirvožemio kokybė labiausiai prastėja nuo neigiamo žmogaus veiklos ir klimato veiksnių poveikio aplinkai, |
| --- | --- |

D.

kadangi, ypač Pietų Europos, tačiau ir kitų Europos Sąjungos valstybių narių regionų, žemės ūkio paskirties dirvožemio kokybė labiausiai prastėja nuo neigiamo žmogaus veiklos ir klimato veiksnių poveikio aplinkai,

| E. | kadangi per daug intensyvus žemės apdirbimas taip pat gali prisidėti prie dirvožemio erozijos, ir dėl to jis taps nederlingu, |
| --- | --- |

E.

kadangi per daug intensyvus žemės apdirbimas taip pat gali prisidėti prie dirvožemio erozijos, ir dėl to jis taps nederlingu,

| F. | kadangi dykumėjimas šiuo metu laikytinas viena didžiausių grėsmių, dėl kurių prastėja dirvožemis Viduržemio jūros šalyse, |
| --- | --- |

F.

kadangi dykumėjimas šiuo metu laikytinas viena didžiausių grėsmių, dėl kurių prastėja dirvožemis Viduržemio jūros šalyse,

| G. | kadangi dirvožemis yra maisto produktų, pašarų, tekstilės ir kuro gamybos pagrindas ir jo vaidmuo yra svarbus surenkant anglies dioksidą; kadangi dirvožemis yra kaip niekada paveiktas vėjo ir laminarinių vandens srautų sukeltos erozijos, taršos, įdruskėjimo, sandarinimo, trūksta organinių medžiagų ir nyksta dirvožemio biologinė įvairovė, |
| --- | --- |

G.

kadangi dirvožemis yra maisto produktų, pašarų, tekstilės ir kuro gamybos pagrindas ir jo vaidmuo yra svarbus surenkant anglies dioksidą; kadangi dirvožemis yra kaip niekada paveiktas vėjo ir laminarinių vandens srautų sukeltos erozijos, taršos, įdruskėjimo, sandarinimo, trūksta organinių medžiagų ir nyksta dirvožemio biologinė įvairovė,

| H. | kadangi neigiami padariniai, su kuriais jau buvo susidurta, yra susiję su hidrogeologinio stabilumo pažeidimu, jūros vandens įsiveržimu į pakrančių žemės sluoksnius, dirvožemio įdruskėjimu, žemės ūkio paskirties dirvožemio praradimu, biologinės įvairovės mažėjimu, tokių reiškinių kaip pažeidžiamumo gaisrams ir augalų bei gyvūnų ligoms didėjimu, |
| --- | --- |

H.

kadangi neigiami padariniai, su kuriais jau buvo susidurta, yra susiję su hidrogeologinio stabilumo pažeidimu, jūros vandens įsiveržimu į pakrančių žemės sluoksnius, dirvožemio įdruskėjimu, žemės ūkio paskirties dirvožemio praradimu, biologinės įvairovės mažėjimu, tokių reiškinių kaip pažeidžiamumo gaisrams ir augalų bei gyvūnų ligoms didėjimu,

| I. | kadangi minėtieji natūralios aplinkos ir žmogaus veiklos bei gamybos sąveikos pokyčiai turi svarbių padarinių augalų ir gyvūnų augimo sistemai, dirvožemio produktyvumui, maisto prekių pasiūlai ir iš to kylančių pasekmių maisto saugai, kaip ir susijusių teritorijų socialinei, kultūrinei ir ekonominei struktūrai dėl apleidimo reiškinio, kartu su hirogeologinio pobūdžio pasekmėmis, |
| --- | --- |

I.

kadangi minėtieji natūralios aplinkos ir žmogaus veiklos bei gamybos sąveikos pokyčiai turi svarbių padarinių augalų ir gyvūnų augimo sistemai, dirvožemio produktyvumui, maisto prekių pasiūlai ir iš to kylančių pasekmių maisto saugai, kaip ir susijusių teritorijų socialinei, kultūrinei ir ekonominei struktūrai dėl apleidimo reiškinio, kartu su hirogeologinio pobūdžio pasekmėmis,

| J. | kadangi drėkinimas taip pat yra skirtas išlaikyti dirvožemio drėgnį bei papildyti požeminio vandens sluoksnius ir kuriant bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) turėtų būtų atsižvelgiama į šiuos faktorius, |
| --- | --- |

J.

kadangi drėkinimas taip pat yra skirtas išlaikyti dirvožemio drėgnį bei papildyti požeminio vandens sluoksnius ir kuriant bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) turėtų būtų atsižvelgiama į šiuos faktorius,

| K. | kadangi dėl vandens trūkumo ir sausrų kyla pagrindinių žemės ūkio produktų kainos ir kadangi būtina užtikrinti pastovų maisto produktų tiekimą visuomenei, |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl vandens trūkumo ir sausrų kyla pagrindinių žemės ūkio produktų kainos ir kadangi būtina užtikrinti pastovų maisto produktų tiekimą visuomenei,

| L. | kadangi žemės ūkio ir miškininkystės sistemų valdymas leidžia daryti įtaką bendrajam anglies lygiui, nes taip galima prisidėti mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą, |
| --- | --- |

L.

kadangi žemės ūkio ir miškininkystės sistemų valdymas leidžia daryti įtaką bendrajam anglies lygiui, nes taip galima prisidėti mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą,

| M. | primindamas, kad esama pirmiau minėtos Jungtinių Tautų Organizacijos konvencijos dėl kovos su dykumėjimu šalyse, kurios tikslas yra kovoti su ariamos žemės nualinimu ir sausromis, ir kad Parlamentas remia šią konvenciją, |
| --- | --- |

M.

primindamas, kad esama pirmiau minėtos Jungtinių Tautų Organizacijos konvencijos dėl kovos su dykumėjimu šalyse, kurios tikslas yra kovoti su ariamos žemės nualinimu ir sausromis, ir kad Parlamentas remia šią konvenciją,

| N. | pripažindamas, kad Vandens pagrindų direktyva (Direktyva 2000/60/EB (3)) yra reglamentuojanti ir pagrindinė dirvožemio apsaugos priemonė, kuria skatinama bendradarbiauti tarp regionų, tvariai naudoti vandenį ir apsaugoti turimus vandens išteklius ir, greta to, prisidedama švelninant potvynių ir sausrų pasekmes, |
| --- | --- |

N.

pripažindamas, kad Vandens pagrindų direktyva (Direktyva 2000/60/EB (3)) yra reglamentuojanti ir pagrindinė dirvožemio apsaugos priemonė, kuria skatinama bendradarbiauti tarp regionų, tvariai naudoti vandenį ir apsaugoti turimus vandens išteklius ir, greta to, prisidedama švelninant potvynių ir sausrų pasekmes,

| O. | kadangi reikalingi integruoti ir tarpdisciplininiai veiksmai, siekiant išvengti sprendimų ieškojimo kritinės padėties sąlygomis, nes tai gali sukelti tolesnius neigiamus padarinius ir kenksmingus grandininius pokyčius, |
| --- | --- |

O.

kadangi reikalingi integruoti ir tarpdisciplininiai veiksmai, siekiant išvengti sprendimų ieškojimo kritinės padėties sąlygomis, nes tai gali sukelti tolesnius neigiamus padarinius ir kenksmingus grandininius pokyčius,

| P. | kadangi tikslinga stebėti padėtį, reiškinių raidą ir naujų rizikos situacijų susidarymą naudojantis palydovų duomenimis ir dirvožemių modeliais (kartografija), |
| --- | --- |

P.

kadangi tikslinga stebėti padėtį, reiškinių raidą ir naujų rizikos situacijų susidarymą naudojantis palydovų duomenimis ir dirvožemių modeliais (kartografija),

| Q. | kadangi padažnėjo ekstremalios meteorologinės sąlygos, kartojasi sausrų ir smarkių liūčių laikotarpiai, kurie pagreitina litosferos nykimo procesą, ypač tose vietovėse, kuriose dirvožemio struktūra yra pažeidžiamesnė tiek Šiaurės, tiek Pietų Europoje, |
| --- | --- |

Q.

kadangi padažnėjo ekstremalios meteorologinės sąlygos, kartojasi sausrų ir smarkių liūčių laikotarpiai, kurie pagreitina litosferos nykimo procesą, ypač tose vietovėse, kuriose dirvožemio struktūra yra pažeidžiamesnė tiek Šiaurės, tiek Pietų Europoje,

| R. | kadangi padidėjo maisto prekių paklausa ir kainos pasauliniu lygiu, |
| --- | --- |

R.

kadangi padidėjo maisto prekių paklausa ir kainos pasauliniu lygiu,

| 1. | mano, kad reikalinga tiesiogiai tarp BŽŪP krypčių ir valdymo metodų įtraukti bendrosios klimato apsaugos principus ir priemones bei sumažinti nuostolius, kurie kyla būtent dėl prastėjančios dirvožemio kokybės; |
| --- | --- |

1.

mano, kad reikalinga tiesiogiai tarp BŽŪP krypčių ir valdymo metodų įtraukti bendrosios klimato apsaugos principus ir priemones bei sumažinti nuostolius, kurie kyla būtent dėl prastėjančios dirvožemio kokybės;

| 2. | pabrėžia, kad žemės ūkio sektoriaus pritaikymo prie klimato kaitos priemonių finansavimas Bendrijos lygiu turi vykti teritoriškai, atsižvelgiant į įvairiems Europos Sąjungos regionams kylančios grėsmės laipsnį; atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis patikimu tarptautinių ir Europos institucijų vertinimu, žemės ūkyje naudojamas dirvožemis Pietų Europoje yra jautresnis klimato kaitos poveikiui; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad žemės ūkio sektoriaus pritaikymo prie klimato kaitos priemonių finansavimas Bendrijos lygiu turi vykti teritoriškai, atsižvelgiant į įvairiems Europos Sąjungos regionams kylančios grėsmės laipsnį; atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis patikimu tarptautinių ir Europos institucijų vertinimu, žemės ūkyje naudojamas dirvožemis Pietų Europoje yra jautresnis klimato kaitos poveikiui;

| 3. | apgailestauja dėl valstybių ir vyriausybių vadovų požiūrio priimant sprendimą sumažinti lėšas kaimo plėtrai ir laikosi nuomonės, kad po antrojo svarstymo numatytų lėšų nepakanka norint spręsti naujas problemas, iškilusias dėl klimato kaitos; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja dėl valstybių ir vyriausybių vadovų požiūrio priimant sprendimą sumažinti lėšas kaimo plėtrai ir laikosi nuomonės, kad po antrojo svarstymo numatytų lėšų nepakanka norint spręsti naujas problemas, iškilusias dėl klimato kaitos;

| 4. | mano, kad dėl dabartinių problemų, tarp jų maisto produktų trūkumas, vandens stygius, temperatūros evapotranspiracijos augimas bei dirvožemio nualinimo pavojus, būtina kurti naują, išsamią ir mokslinę žemės ūkio politiką, kuri atitiktų Viduržemio jūros klimato sąlygas; mano, kad, padedant Europos Sąjungos ir nacionalinėms institucijoms, šioje politikoje turi atsispindėti moksliniai tyrimai ir kultūrų išvedimas, pritaikyti prie naujų aplinkos iššūkių, įskaitant vandens tausojimą, ūkininkams teikiant pakankamus išteklius, kad būtų galima jiems užtikrinti europinį gyvenimo lygį; |
| --- | --- |

4.

mano, kad dėl dabartinių problemų, tarp jų maisto produktų trūkumas, vandens stygius, temperatūros evapotranspiracijos augimas bei dirvožemio nualinimo pavojus, būtina kurti naują, išsamią ir mokslinę žemės ūkio politiką, kuri atitiktų Viduržemio jūros klimato sąlygas; mano, kad, padedant Europos Sąjungos ir nacionalinėms institucijoms, šioje politikoje turi atsispindėti moksliniai tyrimai ir kultūrų išvedimas, pritaikyti prie naujų aplinkos iššūkių, įskaitant vandens tausojimą, ūkininkams teikiant pakankamus išteklius, kad būtų galima jiems užtikrinti europinį gyvenimo lygį;

| 5. | mano, kad dirvožemio apsaugos strategijoje su geromis BŽŪP agronominėmis ir aplinkos sąlygomis susiję principai turės labiau skatinti veiksmus, nukreiptus į esamų drėkinimo ir nusausinimo sistemų veikimo ir ekologinio tvarumo tikrinimą ir gerinimą, rengiant ekologiškai tvarius, prie vietos pritaikytus vandentvarkos planus ir konsultuojant sausringose vietovėse ūkininkaujančius žemdirbius prie vietos pritaikytų, vandenį taupančių kultūrų auginimo klausimais; |
| --- | --- |

5.

mano, kad dirvožemio apsaugos strategijoje su geromis BŽŪP agronominėmis ir aplinkos sąlygomis susiję principai turės labiau skatinti veiksmus, nukreiptus į esamų drėkinimo ir nusausinimo sistemų veikimo ir ekologinio tvarumo tikrinimą ir gerinimą, rengiant ekologiškai tvarius, prie vietos pritaikytus vandentvarkos planus ir konsultuojant sausringose vietovėse ūkininkaujančius žemdirbius prie vietos pritaikytų, vandenį taupančių kultūrų auginimo klausimais;

| 6. | palaiko Europos Sąjungos paramą vandens tvarkymo žemės ūkio plotuose tobulinimui ir mano, kad tam reikėtų skatinti veiksmingesnių drėkinimo technologijų, pritaikytų skirtingoms kultūroms, įdiegimą, skatinti šios srities mokslinius tyrimus ir biotechnologijos laimėjimų panaudojimą; |
| --- | --- |

6.

palaiko Europos Sąjungos paramą vandens tvarkymo žemės ūkio plotuose tobulinimui ir mano, kad tam reikėtų skatinti veiksmingesnių drėkinimo technologijų, pritaikytų skirtingoms kultūroms, įdiegimą, skatinti šios srities mokslinius tyrimus ir biotechnologijos laimėjimų panaudojimą;

| 7. | mano, kad reikalinga sukurti ir per konsorciumus valdyti labai mažas talpas, skirtas drėkinimui (kalvų ežeriukus) ir kovai su gaisrais tose vietovėse, kurias reikia drėkinti dėl natūralaus nykimo, geriausiomis veiklos sąnaudomis, taip pat naudojant nuotėkų valymo įrenginius ir surenkant į žemės paviršiuje esančius telkinius išvalytą miesto vandenį; |
| --- | --- |

7.

mano, kad reikalinga sukurti ir per konsorciumus valdyti labai mažas talpas, skirtas drėkinimui (kalvų ežeriukus) ir kovai su gaisrais tose vietovėse, kurias reikia drėkinti dėl natūralaus nykimo, geriausiomis veiklos sąnaudomis, taip pat naudojant nuotėkų valymo įrenginius ir surenkant į žemės paviršiuje esančius telkinius išvalytą miesto vandenį;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, koks svarbus yra terasinis auginimo būdas kovojant su erozija ir gerinant dirvožemio savybę kaupti vandenį, ir laiko tikslinga imtis priemonių terasoms išlaikyti, atkurti ir įkurti; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, koks svarbus yra terasinis auginimo būdas kovojant su erozija ir gerinant dirvožemio savybę kaupti vandenį, ir laiko tikslinga imtis priemonių terasoms išlaikyti, atkurti ir įkurti;

| 9. | mano, kad į agrarines miško sistemas turėtų būti įtrauktos pakraščių ir (arba) užterštų žemės ūkio plotų apsodinimo mišku programos, atsižvelgiant į tai, kad augalų šaknys galėtų sulaikyti nestabilų viršutinį dirvožemio sluoksnį ant stabilios apačioje esančios uolienos, kuri veikia kaip nuotėkų valymo substratas; |
| --- | --- |

9.

mano, kad į agrarines miško sistemas turėtų būti įtrauktos pakraščių ir (arba) užterštų žemės ūkio plotų apsodinimo mišku programos, atsižvelgiant į tai, kad augalų šaknys galėtų sulaikyti nestabilų viršutinį dirvožemio sluoksnį ant stabilios apačioje esančios uolienos, kuri veikia kaip nuotėkų valymo substratas;

| 10. | palaiko Bendrijos politikos miškininkystės sektoriuje, kurios pagrindinis tikslas – kovoti su klimato kaita, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

10.

palaiko Bendrijos politikos miškininkystės sektoriuje, kurios pagrindinis tikslas – kovoti su klimato kaita, įgyvendinimą;

| 11. | mano, kad taip pat būtina skatinti žemės ūkio intervencijas, kurios užtikrintų augalinės dangos išsaugojimą siekiant išvengti erozijos sukelto upių vagų įdruskėjimo; |
| --- | --- |

11.

mano, kad taip pat būtina skatinti žemės ūkio intervencijas, kurios užtikrintų augalinės dangos išsaugojimą siekiant išvengti erozijos sukelto upių vagų įdruskėjimo;

| 12. | pažymi, kad daugelis Viduržemio jūros regiono krūmų rūšių yra gana atsparios ugniai ir puikiai atsigauna, todėl turėtų būti vertinamos, be to, daugelio jų šaknys gali padėti sustabdyti dirvožemio eroziją; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad daugelis Viduržemio jūros regiono krūmų rūšių yra gana atsparios ugniai ir puikiai atsigauna, todėl turėtų būti vertinamos, be to, daugelio jų šaknys gali padėti sustabdyti dirvožemio eroziją;

| 13. | mano, kad šiuo tikslu būtų galima auginti tokias rūšis, kurioms reikia mažiau vandens, arba kad kai kuriais atvejais pavasarines kultūras būtų galima pakeisti žieminėmis kultūromis, kurias reikia ne tik mažiau drėkinti, bet kurios ir veiksmingai apsaugo dirvožemį, nes kritiniu erozijos laikotarpiu žiemą dirvožemį dengia želmenys; |
| --- | --- |

13.

mano, kad šiuo tikslu būtų galima auginti tokias rūšis, kurioms reikia mažiau vandens, arba kad kai kuriais atvejais pavasarines kultūras būtų galima pakeisti žieminėmis kultūromis, kurias reikia ne tik mažiau drėkinti, bet kurios ir veiksmingai apsaugo dirvožemį, nes kritiniu erozijos laikotarpiu žiemą dirvožemį dengia želmenys;

| 14. | mano, kad vietinės veisimo produkcijos gamintojai galėtų išvesti geriau prie aplinkos prisitaikančius ekotipus, todėl reikėtų tai skatinti konkrečiais veiksmais; |
| --- | --- |

14.

mano, kad vietinės veisimo produkcijos gamintojai galėtų išvesti geriau prie aplinkos prisitaikančius ekotipus, todėl reikėtų tai skatinti konkrečiais veiksmais;

| 15. | ragina skatinti išsaugoti ir sodinti gyvatvores, ypač regionuose, kuriuose pastaraisiais metais jos išnyko; |
| --- | --- |

15.

ragina skatinti išsaugoti ir sodinti gyvatvores, ypač regionuose, kuriuose pastaraisiais metais jos išnyko;

| 16. | pripažįsta svarbų augalų genetinių išteklių vaidmenį pritaikant žemės valdymą prie besikeičiančių klimato sąlygų; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares kurti programas, skatinančias žemdirbius ir sodininkus bei mažąsias ir vidutines augalininkystės įmones išlaikyti ir vystyti augalų genetinius išteklius; |
| --- | --- |

16.

pripažįsta svarbų augalų genetinių išteklių vaidmenį pritaikant žemės valdymą prie besikeičiančių klimato sąlygų; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares kurti programas, skatinančias žemdirbius ir sodininkus bei mažąsias ir vidutines augalininkystės įmones išlaikyti ir vystyti augalų genetinius išteklius;

| 17. | primena pūdymų svarbą atstatant žemės ūkio paskirties žemes ir sulaikant vandenį; ragina Komisiją ir atitinkamas valstybes nares skatinti Viduržemio jūros ekosistemoms pritaikytas žemės ūkio sistemas; |
| --- | --- |

17.

primena pūdymų svarbą atstatant žemės ūkio paskirties žemes ir sulaikant vandenį; ragina Komisiją ir atitinkamas valstybes nares skatinti Viduržemio jūros ekosistemoms pritaikytas žemės ūkio sistemas;

| 18. | mano, kad be organinių medžiagų išlaikymo dirvožemyje kriterijų, principai, susiję su geromis BŽŪP agrarinėmis ir aplinkos sąlygomis, turėtų skatinti absorbcijos ir anglies judinimo sistemas, geriau išnaudojant sausringųjų zonų žemdirbystės techniką (mažesnis žemės įdirbimas, kultūrų rotacija, prie aplinkos tinkantys genotipai, suminio garavimo kontrolė, tikslingas tręšimas, integruota kova ir t. t.); |
| --- | --- |

18.

mano, kad be organinių medžiagų išlaikymo dirvožemyje kriterijų, principai, susiję su geromis BŽŪP agrarinėmis ir aplinkos sąlygomis, turėtų skatinti absorbcijos ir anglies judinimo sistemas, geriau išnaudojant sausringųjų zonų žemdirbystės techniką (mažesnis žemės įdirbimas, kultūrų rotacija, prie aplinkos tinkantys genotipai, suminio garavimo kontrolė, tikslingas tręšimas, integruota kova ir t. t.);

| 19. | ragina kompetentingas įstaigas vietos lygiu imtis programuoti valdymo ir vandens naudojimo drėkinimui technologijų planus dėl pakitusių poreikių ir aplinkos sąlygų, numatyti kryptingą vandens išteklių naudojimą atsižvelgiant į kokybę ir imtis veiksmų drėkinimo vandens tvarkymo įstaigų lygiu, kad būtų kuo efektyviau tvarkomi turimi vandens ištekliai, atsižvelgiant į poreikį sumažinti išteklių nuostolius paskirstymo sistemose; |
| --- | --- |

19.

ragina kompetentingas įstaigas vietos lygiu imtis programuoti valdymo ir vandens naudojimo drėkinimui technologijų planus dėl pakitusių poreikių ir aplinkos sąlygų, numatyti kryptingą vandens išteklių naudojimą atsižvelgiant į kokybę ir imtis veiksmų drėkinimo vandens tvarkymo įstaigų lygiu, kad būtų kuo efektyviau tvarkomi turimi vandens ištekliai, atsižvelgiant į poreikį sumažinti išteklių nuostolius paskirstymo sistemose;

| 20. | palaiko Bendrijos sausros stebėsenos centro, kaip atskiro Europos aplinkos agentūros Kopenhagoje skyriaus, įsteigimą ir Europos Sąjungos gebėjimų koordinuotai reaguoti į gaisrus stiprinimą, kadangi abu reiškiniai daro didelę įtaką dykumėjimui ir žemės ūkio paskirties žemės prastėjimui, ypač Viduržemio jūros regionuose; |
| --- | --- |

20.

palaiko Bendrijos sausros stebėsenos centro, kaip atskiro Europos aplinkos agentūros Kopenhagoje skyriaus, įsteigimą ir Europos Sąjungos gebėjimų koordinuotai reaguoti į gaisrus stiprinimą, kadangi abu reiškiniai daro didelę įtaką dykumėjimui ir žemės ūkio paskirties žemės prastėjimui, ypač Viduržemio jūros regionuose;

| 21. | pabrėžia, jog būtina pagerinti valstybių narių perduodamos informacijos ir jų tarpusavio bendradarbiavimo veiksmingumą; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, jog būtina pagerinti valstybių narių perduodamos informacijos ir jų tarpusavio bendradarbiavimo veiksmingumą;

| 22. | rekomenduoja sukurti greito įspėjimo ir nuolatinės dirvožemio būklės stebėsenos sistemą, kad būtų galima tinkamu laiku imtis veiksmų prieš eroziją, organinės medžiagos praradimą, dėl kurio išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos, ir ariamosios žemės bei biologinės įvairovės praradimą; |
| --- | --- |

22.

rekomenduoja sukurti greito įspėjimo ir nuolatinės dirvožemio būklės stebėsenos sistemą, kad būtų galima tinkamu laiku imtis veiksmų prieš eroziją, organinės medžiagos praradimą, dėl kurio išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos, ir ariamosios žemės bei biologinės įvairovės praradimą;

| 23. | todėl ragina Komisiją, kad pasiūlyme nustatant naujas kalnuotas ir ūkininkauti nepalankias vietoves bei salų teritorijas, kaip numatyta 2009 m., kaip į vieną prioritetinių vertinimo parametrų būtų atsižvelgiama į rizikos laipsnį stebėtinoms, prastėjančio dirvožemio ir dykumėjimo vietovėms; |
| --- | --- |

23.

todėl ragina Komisiją, kad pasiūlyme nustatant naujas kalnuotas ir ūkininkauti nepalankias vietoves bei salų teritorijas, kaip numatyta 2009 m., kaip į vieną prioritetinių vertinimo parametrų būtų atsižvelgiama į rizikos laipsnį stebėtinoms, prastėjančio dirvožemio ir dykumėjimo vietovėms;

| 24. | mano, kad būtina intensyvinti mokslinius tyrimus, plėtrą ir inovacijas, ypatingą dėmesį skiriant labiausiai vandens stygių ir sausrą patyrusiems regionams ir atsižvelgiant į biotechnologijų pažangą; |
| --- | --- |

24.

mano, kad būtina intensyvinti mokslinius tyrimus, plėtrą ir inovacijas, ypatingą dėmesį skiriant labiausiai vandens stygių ir sausrą patyrusiems regionams ir atsižvelgiant į biotechnologijų pažangą;

| 25. | ragina Komisiją apžvelgiant Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos vidurio laikotarpį, kaip numatyta 2009 m., apsvarstyti didesnės iniciatyvos galimybę remti mokslinių tyrimų ir plėtros programas, kurias jau pradėjo nemažai valstybių narių, kurių tikslas – pagerinti tvaresnio dirvožemio ir su jo prastėjimo reiškiniais susiduriančių vietovių valdymo žinias; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją apžvelgiant Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos vidurio laikotarpį, kaip numatyta 2009 m., apsvarstyti didesnės iniciatyvos galimybę remti mokslinių tyrimų ir plėtros programas, kurias jau pradėjo nemažai valstybių narių, kurių tikslas – pagerinti tvaresnio dirvožemio ir su jo prastėjimo reiškiniais susiduriančių vietovių valdymo žinias;

| 26. | ragina Komisiją apsvarstyti būtinybę sukurti sistemą, kurią būtų galima naudoti kovai su klimato kaitos priežastimis ir padariniais, ypač dirvožemio kokybės prastėjimu; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją apsvarstyti būtinybę sukurti sistemą, kurią būtų galima naudoti kovai su klimato kaitos priežastimis ir padariniais, ypač dirvožemio kokybės prastėjimu;

| 27. | mano, kad tinkamos mokymo programos ir atnaujinimas turėtų būti nukreipti ir į sektoriaus darbuotojus, ir į visuomenę, turint dvejopą tikslą: ieškoti konkrečių sprendimų ir ugdyti vartotojų sąmoningumą bei kolektyvinę atsakomybę už teritorijos išteklių naudojimą; |
| --- | --- |

27.

mano, kad tinkamos mokymo programos ir atnaujinimas turėtų būti nukreipti ir į sektoriaus darbuotojus, ir į visuomenę, turint dvejopą tikslą: ieškoti konkrečių sprendimų ir ugdyti vartotojų sąmoningumą bei kolektyvinę atsakomybę už teritorijos išteklių naudojimą;

| 28. | ragina Sąjungą įgyvendinti ūkininkų, ypač jaunųjų ūkininkų, informavimo ir mokymo priemones siekiant, kad būtų propaguojamos dirvožemį tausojančios žemės ūkio technikos, ypač klimato kaitos ir žemės ūkio gamybos poveikio klimatui klausimais; |
| --- | --- |

28.

ragina Sąjungą įgyvendinti ūkininkų, ypač jaunųjų ūkininkų, informavimo ir mokymo priemones siekiant, kad būtų propaguojamos dirvožemį tausojančios žemės ūkio technikos, ypač klimato kaitos ir žemės ūkio gamybos poveikio klimatui klausimais;

| 29. | kadangi 2008 m. birželio 5 d. rezoliucijos dėl jaunųjų ūkininkų ateities pagal vykdomą BŽŪP reformą (4) pagrindu projektų finansavimas turės būti prioritetiniu būdu suderintas su veikla, kuri galėtų paskatinti jaunuosius ūkininkus imtis žemės ūkio; |
| --- | --- |

29.

kadangi 2008 m. birželio 5 d. rezoliucijos dėl jaunųjų ūkininkų ateities pagal vykdomą BŽŪP reformą (4) pagrindu projektų finansavimas turės būti prioritetiniu būdu suderintas su veikla, kuri galėtų paskatinti jaunuosius ūkininkus imtis žemės ūkio;

| 30. | mano, kad Sąjunga turi sustiprinti ir pagerinti savarankiškumą ir apsirūpinimą maistu ir pašarais taip pat plėtodama geresnę žemės ūkio paskirties dirvožemio bei jo produktyvumo apsaugą, ypač remdama tvarų ganiavų naudojimą (ganyklinio ūkio programomis ir išmokomis už gamtą tausojantį ganymą ir t. t.), siekiant didesnės nepriklausomybės nuo pašarų importo; mano, kad norint prisidėti prie pasaulinio aprūpinimo maistu ir tvarumo BŽŪP turi būti siekiama subalansuoto augalininkystės, gyvulininkystės ir energijos gamybos santykio Europos Sąjungos žemės ūkyje; |
| --- | --- |

30.

mano, kad Sąjunga turi sustiprinti ir pagerinti savarankiškumą ir apsirūpinimą maistu ir pašarais taip pat plėtodama geresnę žemės ūkio paskirties dirvožemio bei jo produktyvumo apsaugą, ypač remdama tvarų ganiavų naudojimą (ganyklinio ūkio programomis ir išmokomis už gamtą tausojantį ganymą ir t. t.), siekiant didesnės nepriklausomybės nuo pašarų importo; mano, kad norint prisidėti prie pasaulinio aprūpinimo maistu ir tvarumo BŽŪP turi būti siekiama subalansuoto augalininkystės, gyvulininkystės ir energijos gamybos santykio Europos Sąjungos žemės ūkyje;

| 31. | atsižvelgdamas į pasaulinę anglies dioksido rinką, ragina skatinti apsaugoti ir atsodinti miškus bei juos atželdinti naudojant mišrių rūšių medžius, visų pirma valstybėse narėse, kuriose nebeliko natūralių miškų, ir pabrėžia, kad reikia sukurti visapusišką tvaraus miškų valdymo Europos Sąjungoje sistemą; |
| --- | --- |

31.

atsižvelgdamas į pasaulinę anglies dioksido rinką, ragina skatinti apsaugoti ir atsodinti miškus bei juos atželdinti naudojant mišrių rūšių medžius, visų pirma valstybėse narėse, kuriose nebeliko natūralių miškų, ir pabrėžia, kad reikia sukurti visapusišką tvaraus miškų valdymo Europos Sąjungoje sistemą;

| 32. | pabrėžia miškų vaidmenį vandens apykaitoje bei miškingų plotų, ganyklų ir ariamos žemės pusiausvyros svarbą tvariai vandentvarkai; taip pat pabrėžia dirvožemių, kuriuose daug organinių medžiagų, vaidmens ir pritaikytos sėjomainos svarbą; įspėja dėl pavojaus žemės ūkiui, maisto saugai ir tvariai vandentvarkai, kurį kelia intensyvėjantis žemės dirbimas; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia miškų vaidmenį vandens apykaitoje bei miškingų plotų, ganyklų ir ariamos žemės pusiausvyros svarbą tvariai vandentvarkai; taip pat pabrėžia dirvožemių, kuriuose daug organinių medžiagų, vaidmens ir pritaikytos sėjomainos svarbą; įspėja dėl pavojaus žemės ūkiui, maisto saugai ir tvariai vandentvarkai, kurį kelia intensyvėjantis žemės dirbimas;

| 33. | ragina, kad žemės ūkio srityje, kuri susijusi su pievų išlaikymu, nuolatinėmis ganyklomis ir miškų plotais, būtų pripažinta galimybė susieti žaliųjų sertifikatų išdavimą su viešųjų gėrybių gamyba (CO2 laikymas, biologinė įvairovė, dirvožemio priežiūra); |
| --- | --- |

33.

ragina, kad žemės ūkio srityje, kuri susijusi su pievų išlaikymu, nuolatinėmis ganyklomis ir miškų plotais, būtų pripažinta galimybė susieti žaliųjų sertifikatų išdavimą su viešųjų gėrybių gamyba (CO2 laikymas, biologinė įvairovė, dirvožemio priežiūra);

| 34. | ragina valstybes nares naudoti BŽŪP antrąjį ramstį, kad žemės ūkio srityje, kuri susijusi su pievų išlaikymu, nuolatinėmis ganyklomis ir miškų plotais, būtų galima mokėti išmokas ir taip prisidėti prie viešųjų gėrybių gamybos (CO2 laikymas, biologinė įvairovė, dirvožemio priežiūra); ragina Komisiją ganiavų išlaikymui suteikti prioritetą; |
| --- | --- |

34.

ragina valstybes nares naudoti BŽŪP antrąjį ramstį, kad žemės ūkio srityje, kuri susijusi su pievų išlaikymu, nuolatinėmis ganyklomis ir miškų plotais, būtų galima mokėti išmokas ir taip prisidėti prie viešųjų gėrybių gamybos (CO2 laikymas, biologinė įvairovė, dirvožemio priežiūra); ragina Komisiją ganiavų išlaikymui suteikti prioritetą;

| 35. | prašo Komisijos ir Tarybos remiantis dirvožemio nualinimo apribojimą skatinančiomis priemonėmis išnagrinėti įvairias nualintų dirvožemių atstatymo strategijas; |
| --- | --- |

35.

prašo Komisijos ir Tarybos remiantis dirvožemio nualinimo apribojimą skatinančiomis priemonėmis išnagrinėti įvairias nualintų dirvožemių atstatymo strategijas;

| 36. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

36.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 282 E, 2008 11 6, p. 281.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0473.

(3)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0258.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/133 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/133

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienisDarbuotojų dalyvavimas įmonių, turinčių Europos statutą, valdyme

P6_TA(2009)0131

2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl darbuotojų dalyvavimo įmonių, turinčių Europos statutą, valdyme ir kitos papildomosios priemonės

2010/C 87 E/25

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 25 d. Komisijos komunikatą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“ (COM(2008)0394)ir į Komisijos 2008 ir 2009 m. darbo programas,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Europos privačios įmonės statutas padės mažųjų ir vidutinio dydžio įmonių veiklai vidaus rinkoje, tačiau jis taip pat bus prieinamas didesnėms įmonėms, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos privačios įmonės statutas padės mažųjų ir vidutinio dydžio įmonių veiklai vidaus rinkoje, tačiau jis taip pat bus prieinamas didesnėms įmonėms,

| 1. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į EB sutarties 138 straipsnį, pradėti konsultuotis su socialiniais partneriais ir įvertinti, o prireikus modernizuoti, parengti ar stiprinti darbuotojų dalyvavimo vidaus rinkoje nuostatas; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją, atsižvelgiant į EB sutarties 138 straipsnį, pradėti konsultuotis su socialiniais partneriais ir įvertinti, o prireikus modernizuoti, parengti ar stiprinti darbuotojų dalyvavimo vidaus rinkoje nuostatas;

| 2. | ragina Komisiją įvertinti galiojančių Europos įmonių statutų ir atitinkamų Europos Teisingumo Teismo sprendimų (pvz., „Daily Mail and General Trust“, „Sevic Systems“, „Inspire Art“, „Überseering“ ir „Cartesio“ bylos) poveikį darbuotojų dalyvavimui įmonių valdybose bei galimam vengimui laikytis atitinkamų nacionalinių nuostatų ar siekiui jas apeiti; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją įvertinti galiojančių Europos įmonių statutų ir atitinkamų Europos Teisingumo Teismo sprendimų (pvz., „Daily Mail and General Trust“, „Sevic Systems“, „Inspire Art“, „Überseering“ ir „Cartesio“ bylos) poveikį darbuotojų dalyvavimui įmonių valdybose bei galimam vengimui laikytis atitinkamų nacionalinių nuostatų ar siekiui jas apeiti;

| 3. | ragina Komisiją įvertinti su pirmiau minėta siūloma konsultacija susijusias tarpvalstybinio pobūdžio problemas įmonių valdymo, mokesčių teisės ir darbuotojų finansinių įnašų į akcininkų programas atžvilgiu; ragina persvarstyti ir (arba) parengti naujus pasiūlymus, kuriuos aptartų Taryba ir Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją įvertinti su pirmiau minėta siūloma konsultacija susijusias tarpvalstybinio pobūdžio problemas įmonių valdymo, mokesčių teisės ir darbuotojų finansinių įnašų į akcininkų programas atžvilgiu; ragina persvarstyti ir (arba) parengti naujus pasiūlymus, kuriuos aptartų Taryba ir Parlamentas;

| 4. | ragina Komisiją įvertinti, ar nustatyti Europos privačios įmonės statuto taisyklę, pagal kurią paskolos ar akcininko kito įnašo kompensacija būtų pervesta, jei tinkamesnis būtų akcinio kapitalo įnašas (t.y. kai pati įmonė yra pernelyg įsiskolinusi); mano, kad reikėtų apsvarstyti taisyklės, pagal kurią akcininkas turi gražinti gautą kompensaciją, jei ji buvo išmokėta prieš pat įmonei tampant nemokia, nustatymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją įvertinti, ar nustatyti Europos privačios įmonės statuto taisyklę, pagal kurią paskolos ar akcininko kito įnašo kompensacija būtų pervesta, jei tinkamesnis būtų akcinio kapitalo įnašas (t.y. kai pati įmonė yra pernelyg įsiskolinusi); mano, kad reikėtų apsvarstyti taisyklės, pagal kurią akcininkas turi gražinti gautą kompensaciją, jei ji buvo išmokėta prieš pat įmonei tampant nemokia, nustatymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/134 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/134

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienisMigrantų vaikai

P6_TA(2009)0132

2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl migrantų vaikų, paliktų kilmės šalyje

2010/C 87 E/26

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, ypač į jos 3 ir 20 straipsnius,

atsižvelgdamas į Tarptautinę visų darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos konvenciją, ypač į jos 38, 42 ir 45 straipsnius,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 24 straipsnį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi laisvas darbuotojų judėjimas yra naudingas visų valstybių narių ekonomikai ir juo ES piliečiams užtikrinama galimybė gerinti ekonominę padėtį ir asmeniškai tobulėti, |
| --- | --- |

A.

kadangi laisvas darbuotojų judėjimas yra naudingas visų valstybių narių ekonomikai ir juo ES piliečiams užtikrinama galimybė gerinti ekonominę padėtį ir asmeniškai tobulėti,

| B. | kadangi šį teigiamą poveikį gali mažinti nepageidaujamas pašalinis migracijos poveikis, pvz., apgailėtina kilmės šalyje paliktų vaikų padėtis jų tėvams migravus į kitą valstybę narę, |
| --- | --- |

B.

kadangi šį teigiamą poveikį gali mažinti nepageidaujamas pašalinis migracijos poveikis, pvz., apgailėtina kilmės šalyje paliktų vaikų padėtis jų tėvams migravus į kitą valstybę narę,

| C. | kadangi darbo jėgos migracija per pastaruosius dešimtmečius nuolat augo ir šiuo metu dauguma pasaulio tarptautinių migrantų – 64 milijonai – gyvena Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

C.

kadangi darbo jėgos migracija per pastaruosius dešimtmečius nuolat augo ir šiuo metu dauguma pasaulio tarptautinių migrantų – 64 milijonai – gyvena Europos Sąjungoje,

| D. | kadangi migracija gali labai skatinti plėtrą, tačiau ir kilmės, ir priimančiose šalyse taip pat kelia vis dar neišspręstų problemų, |
| --- | --- |

D.

kadangi migracija gali labai skatinti plėtrą, tačiau ir kilmės, ir priimančiose šalyse taip pat kelia vis dar neišspręstų problemų,

| E. | kadangi UNICEF ir asociacijos „Social Alternatives“ atliktų tyrimų Rumunijoje duomenimis, 2008 m. mažiausiai 350 000 vaikų turėjo bent vieną iš tėvų, kuris dirbo kitoje šalyje, ir buvo beveik 126 000 vaikų, kurių abu tėvai dirbo užsienyje, |
| --- | --- |

E.

kadangi UNICEF ir asociacijos „Social Alternatives“ atliktų tyrimų Rumunijoje duomenimis, 2008 m. mažiausiai 350 000 vaikų turėjo bent vieną iš tėvų, kuris dirbo kitoje šalyje, ir buvo beveik 126 000 vaikų, kurių abu tėvai dirbo užsienyje,

| F. | kadangi migracija gali turėti teigiamą poveikį kilmės šalies namų ūkiams, nes pervedant pinigus ir kitais būdais mažinamas skurdas ir daugiau investuojama į žmogiškąjį kapitalą, |
| --- | --- |

F.

kadangi migracija gali turėti teigiamą poveikį kilmės šalies namų ūkiams, nes pervedant pinigus ir kitais būdais mažinamas skurdas ir daugiau investuojama į žmogiškąjį kapitalą,

| G. | kadangi vis dėlto kitoje valstybėje narėje dirbančių tėvų palikti vaikai taip pat gali susidurti su neigiamais reiškiniais, įskaitant pavojų nesulaukti tinkamos fizinės ir psichinės sveikatos priežiūros, ir su neigiamais padariniais, susijusiais su psichine sveikata, pvz., depresija, laiko žaidimams ir ugdymui stoka, mokyklos nelankymu ir bendru nedalyvavimu švietimo ir mokymo procesuose, prasta mityba ir vaikų išnaudojimu, |
| --- | --- |

G.

kadangi vis dėlto kitoje valstybėje narėje dirbančių tėvų palikti vaikai taip pat gali susidurti su neigiamais reiškiniais, įskaitant pavojų nesulaukti tinkamos fizinės ir psichinės sveikatos priežiūros, ir su neigiamais padariniais, susijusiais su psichine sveikata, pvz., depresija, laiko žaidimams ir ugdymui stoka, mokyklos nelankymu ir bendru nedalyvavimu švietimo ir mokymo procesuose, prasta mityba ir vaikų išnaudojimu,

| H. | kadangi, nors ir įgyvendinama politika, kuria siekiama gerinti migrantų vaikų, kartu su tėvais persikeliančių į paskirties šalį, gyvenimo ir švietimo sąlygas, reiškinys, kai vaikai paliekami kilmės šalyje, sulaukė mažai dėmesio, |
| --- | --- |

H.

kadangi, nors ir įgyvendinama politika, kuria siekiama gerinti migrantų vaikų, kartu su tėvais persikeliančių į paskirties šalį, gyvenimo ir švietimo sąlygas, reiškinys, kai vaikai paliekami kilmės šalyje, sulaukė mažai dėmesio,

| I. | kadangi vaikai dažnai paliekami kilmės šalyje dėl to, jog trūksta informacijos apie paskirties šalyje siūlomas galimybes ir privalumus, |
| --- | --- |

I.

kadangi vaikai dažnai paliekami kilmės šalyje dėl to, jog trūksta informacijos apie paskirties šalyje siūlomas galimybes ir privalumus,

| 1. | ragina Komisiją atlikti tyrimą siekiant įvertinti reiškinio, kai migrantų vaikai paliekami kilmės šalyje, mastą ES lygmeniu ir surinkti visos ES duomenis, susijusius su šiuo reiškiniu; |
| --- | --- |

1.

ragina Komisiją atlikti tyrimą siekiant įvertinti reiškinio, kai migrantų vaikai paliekami kilmės šalyje, mastą ES lygmeniu ir surinkti visos ES duomenis, susijusius su šiuo reiškiniu;

| 2. | ragina valstybes nares imtis priemonių siekiant pagerinti vaikų, kuriuos jų tėvai paliko kilmės šalyje, padėtį ir užtikrinti jų normalią švietimo ir socialinę raidą; |
| --- | --- |

2.

ragina valstybes nares imtis priemonių siekiant pagerinti vaikų, kuriuos jų tėvai paliko kilmės šalyje, padėtį ir užtikrinti jų normalią švietimo ir socialinę raidą;

| 3. | ragina valstybės nares parengti bendradarbiavimo priemones, kad būtų išvengta žalingo poveikio šeimoms (ypač vaikams), kuris atsiranda dėl gyvenimo atskirai ir atstumų, kuriuos jiems tenka įveikti; |
| --- | --- |

3.

ragina valstybės nares parengti bendradarbiavimo priemones, kad būtų išvengta žalingo poveikio šeimoms (ypač vaikams), kuris atsiranda dėl gyvenimo atskirai ir atstumų, kuriuos jiems tenka įveikti;

| 4. | ragina valstybes nares geriau informuoti migrantus apie jų ir jų šeimos narių teises, susijusias su laisvu judėjimu, ir apie valstybėse narėse bei Europos lygmeniu prieinamą informaciją gyvenimo užsienyje ir darbo sąlygų kitoje valstybėje narėje klausimais; |
| --- | --- |

4.

ragina valstybes nares geriau informuoti migrantus apie jų ir jų šeimos narių teises, susijusias su laisvu judėjimu, ir apie valstybėse narėse bei Europos lygmeniu prieinamą informaciją gyvenimo užsienyje ir darbo sąlygų kitoje valstybėje narėje klausimais;

| 5. | ragina Komisiją pasiūlyti visoms suinteresuotosioms šalims tinkamai taikyti jau esamas priemones, kuriomis galima padėti migrantams ir jų vaikams, likusiems kilmės šalyje; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją pasiūlyti visoms suinteresuotosioms šalims tinkamai taikyti jau esamas priemones, kuriomis galima padėti migrantams ir jų vaikams, likusiems kilmės šalyje;

| 6. | ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai įtraukti socialinius partnerius ir NVO į veiksmus, kuriais siekiama pagerinti migrantų vaikų padėtį; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviai įtraukti socialinius partnerius ir NVO į veiksmus, kuriais siekiama pagerinti migrantų vaikų padėtį;

| 7. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Regionų komitetui, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, šalių narių vyriausybėms ir parlamentams, ir socialiniams partneriams. |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Regionų komitetui, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, šalių narių vyriausybėms ir parlamentams, ir socialiniams partneriams.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/135 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/135

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienis2008 m. Kroatijos pažangos ataskaita

P6_TA(2009)0133

2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 m. Kroatijos pažangos ataskaitos

2010/C 87 E/27

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 3 d. Tarybos sprendimą pradėti derybas su Kroatija dėl stojimo į ES,

atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl 2007 m. Kroatijos pažangos ataskaitos (1),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 5 d. Komisijos pranešimą dėl 2008 m. Kroatijos pažangos ataskaitos (SEC(2008)2694),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Kroatija padarė didelę pažangą visose trijose srityse, kurioms taikomi Kopenhagos kriterijai, |
| --- | --- |

A.

kadangi Kroatija padarė didelę pažangą visose trijose srityse, kurioms taikomi Kopenhagos kriterijai,

| B. | kadangi minėtus didelius pasiekimus reikia įtvirtinti ir imtis nuoseklių pastangų siekiant priimti ir įgyvendinti Komisijos ataskaitoje ir šioje rezoliucijoje aptariamas reformas, |
| --- | --- |

B.

kadangi minėtus didelius pasiekimus reikia įtvirtinti ir imtis nuoseklių pastangų siekiant priimti ir įgyvendinti Komisijos ataskaitoje ir šioje rezoliucijoje aptariamas reformas,

| C. | kadangi ES ėmėsi veiksmų siekdama pagerinti plėtros proceso kokybę, |
| --- | --- |

C.

kadangi ES ėmėsi veiksmų siekdama pagerinti plėtros proceso kokybę,

| D. | kadangi 2007 m. lapkričio 6 d. Komisijos komunikate „2007–2008 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai“ (COM(2007)0663) ypač didelis dėmesys nuo pat ankstyvųjų derybų dėl stojimo į ES etapų skiriamas teisinės valstybės principo įgyvendinimui ir tinkamam valdymui, ypač pabrėžiant kovą su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, administracinę ir teismų reformą bei pilietinės visuomenės kūrimą, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2007 m. lapkričio 6 d. Komisijos komunikate „2007–2008 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai“ (COM(2007)0663) ypač didelis dėmesys nuo pat ankstyvųjų derybų dėl stojimo į ES etapų skiriamas teisinės valstybės principo įgyvendinimui ir tinkamam valdymui, ypač pabrėžiant kovą su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, administracinę ir teismų reformą bei pilietinės visuomenės kūrimą,

| E. | kadangi visos susijusios šalys privalo siekti bendro tikslo – iki 2009 m. užbaigti derybas dėl stojimo su Kroatija, |
| --- | --- |

E.

kadangi visos susijusios šalys privalo siekti bendro tikslo – iki 2009 m. užbaigti derybas dėl stojimo su Kroatija,

| F. | kadangi dėl 2008 m. įvykdytų žmogžudysčių ir išpuolių išryškėjo poreikis Kroatijoje rimtai ir skubiai imtis spręsti korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo problemas, |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl 2008 m. įvykdytų žmogžudysčių ir išpuolių išryškėjo poreikis Kroatijoje rimtai ir skubiai imtis spręsti korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo problemas,

| G. | kadangi buvo paskirti nauji vidaus reikalų ir teisingumo ministrai bei naujas policijos vadovas ir jiems buvo pavesta spręsti šias problemas, |
| --- | --- |

G.

kadangi buvo paskirti nauji vidaus reikalų ir teisingumo ministrai bei naujas policijos vadovas ir jiems buvo pavesta spręsti šias problemas,

Bendros pastabos

| 1. | teigiamai vertina tai, kad 2008 m. Kroatija, priimdama teisės aktus ir vykdydama reformas, būtinas norint tapti ES nare, pasiekė gerų rezultatų; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina tai, kad 2008 m. Kroatija, priimdama teisės aktus ir vykdydama reformas, būtinas norint tapti ES nare, pasiekė gerų rezultatų;

| 2. | ypač džiaugiasi galėdamas pažymėti, kad teisės aktų leidybos ir reglamentavimo darbas pagaliau buvo derinamas su pastangomis stiprinti ir gerinti administracinius gebėjimus, kurių reikia siekiant įgyvendinti šias reformas; |
| --- | --- |

2.

ypač džiaugiasi galėdamas pažymėti, kad teisės aktų leidybos ir reglamentavimo darbas pagaliau buvo derinamas su pastangomis stiprinti ir gerinti administracinius gebėjimus, kurių reikia siekiant įgyvendinti šias reformas;

| 3. | yra įsitikinęs, kad tikslas užbaigti derybas 2009 m. laikantis Komisijos išleisto orientacinio veiksmų plano gali būti pasiektas, jeigu Kroatijos vyriausybė dės daugiau pastangų, ypač siekdama spręsti opius su stojimo procesu susijusius klausimus, įskaitant kovą su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, ir iki galo įvykdys šiose srityse nustatytus reikalavimus, taip pat jeigu Taryba norės ir galės nedelsdama pradėti derybas dėl visų skyrių; |
| --- | --- |

3.

yra įsitikinęs, kad tikslas užbaigti derybas 2009 m. laikantis Komisijos išleisto orientacinio veiksmų plano gali būti pasiektas, jeigu Kroatijos vyriausybė dės daugiau pastangų, ypač siekdama spręsti opius su stojimo procesu susijusius klausimus, įskaitant kovą su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, ir iki galo įvykdys šiose srityse nustatytus reikalavimus, taip pat jeigu Taryba norės ir galės nedelsdama pradėti derybas dėl visų skyrių;

| 4. | pritaria Komisijos rekomendacijai, kad Taryba įsteigtų ad hoc techninę darbo grupę, atsakingą už Stojimo sutarties parengimą; taip pat rekomenduoja, kad ši grupė dirbtų lygiagrečiai vykstančioms deryboms, todėl savo veiklą ji turėtų pradėti pirmojoje 2009 m. pusėje; be to, teigiamai vertina Komisijos ketinimą 2009 m. pateikti komunikatą, kuriame būtų išsamiai išdėstytas finansinis Kroatijos įstojimo į ES poveikis; |
| --- | --- |

4.

pritaria Komisijos rekomendacijai, kad Taryba įsteigtų ad hoc techninę darbo grupę, atsakingą už Stojimo sutarties parengimą; taip pat rekomenduoja, kad ši grupė dirbtų lygiagrečiai vykstančioms deryboms, todėl savo veiklą ji turėtų pradėti pirmojoje 2009 m. pusėje; be to, teigiamai vertina Komisijos ketinimą 2009 m. pateikti komunikatą, kuriame būtų išsamiai išdėstytas finansinis Kroatijos įstojimo į ES poveikis;

Politiniai kriterijai

| 5. | yra patenkintas dėl pažangos, padarytos priimant tam tikrų sričių svarbiausius dokumentus ir pagrindinius teisės aktus, visų pirma susijusius su diskriminacijos panaikinimu, moterų teisėmis, mažumų teisėmis ir pabėgėlių grąžinimu; nurodo, kad šiuo metu svarbiausia greitai ir veiksmingai juos įgyvendinti; |
| --- | --- |

5.

yra patenkintas dėl pažangos, padarytos priimant tam tikrų sričių svarbiausius dokumentus ir pagrindinius teisės aktus, visų pirma susijusius su diskriminacijos panaikinimu, moterų teisėmis, mažumų teisėmis ir pabėgėlių grąžinimu; nurodo, kad šiuo metu svarbiausia greitai ir veiksmingai juos įgyvendinti;

| 6. | vis dėlto pabrėžia, kad būtina tęsti viešojo administravimo reformą, pradėti taikyti naują darbo užmokesčio sistemą ir visapusiškai peržiūrėti administracines procedūras siekiant padidinti Kroatijos valstybės tarnybos skaidrumą, atskaitomybę ir atskyrimą nuo politikos; ragina ypatingą dėmesį skirti regionų ir vietos valdymo institucijoms, kadangi jų gebėjimas prisiimti naujus įsipareigojimus labai svarbus norint, kad decentralizacijos procesas būtų sėkmingas; |
| --- | --- |

6.

vis dėlto pabrėžia, kad būtina tęsti viešojo administravimo reformą, pradėti taikyti naują darbo užmokesčio sistemą ir visapusiškai peržiūrėti administracines procedūras siekiant padidinti Kroatijos valstybės tarnybos skaidrumą, atskaitomybę ir atskyrimą nuo politikos; ragina ypatingą dėmesį skirti regionų ir vietos valdymo institucijoms, kadangi jų gebėjimas prisiimti naujus įsipareigojimus labai svarbus norint, kad decentralizacijos procesas būtų sėkmingas;

| 7. | pabrėžia, kad svarbu užsienio investuotojams užtikrinti teisinį tikrumą ir lygybę prieš įstatymą, ir, atsižvelgdamas į tai, ragina Kroatijos valdžios institucijas greitai priimti sprendimus pagrindinėse turto grąžinimo bylose laikantis atitinkamų Kroatijos konstitucinio teismo sprendimų; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad svarbu užsienio investuotojams užtikrinti teisinį tikrumą ir lygybę prieš įstatymą, ir, atsižvelgdamas į tai, ragina Kroatijos valdžios institucijas greitai priimti sprendimus pagrindinėse turto grąžinimo bylose laikantis atitinkamų Kroatijos konstitucinio teismo sprendimų;

| 8. | mano, kad reikia uolesnių pastangų teismų sektoriuje siekiant pašalinti pagrindines priežastis, dėl kurių bylos neišnagrinėjamos ir pernelyg ilgai tęsiasi teisminės procedūros, pradėti rimtai ir visapusiškai gerinti teismų darbą, aprėpiant visų tipų teismus, pradėti taikyti objektyvią ir skaidrią teisėjų atrankos procedūrą ir individualaus jų vertinimo ir paaukštinimo kriterijus, užtikrinti, kad karo nusikaltimai būtų nagrinėjami remiantis bendrais standartais, nepaisant etninės kilmės, ir pagaliau rasti būdus, kaip spręsti teismo nuosprendžių priėmimo ir procesų vykdymo in absentia problemą, ypač stiprinant regionų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

8.

mano, kad reikia uolesnių pastangų teismų sektoriuje siekiant pašalinti pagrindines priežastis, dėl kurių bylos neišnagrinėjamos ir pernelyg ilgai tęsiasi teisminės procedūros, pradėti rimtai ir visapusiškai gerinti teismų darbą, aprėpiant visų tipų teismus, pradėti taikyti objektyvią ir skaidrią teisėjų atrankos procedūrą ir individualaus jų vertinimo ir paaukštinimo kriterijus, užtikrinti, kad karo nusikaltimai būtų nagrinėjami remiantis bendrais standartais, nepaisant etninės kilmės, ir pagaliau rasti būdus, kaip spręsti teismo nuosprendžių priėmimo ir procesų vykdymo in absentia problemą, ypač stiprinant regionų bendradarbiavimą;

| 9. | atsižvelgia į 2008 m. gruodžio 12 d. Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai prokuroro pareiškimą Jungtinių Tautų Saugumo Taryboje, kuriame jis nurodo, kad Kroatija atsiliepė į daugumą prokuratūros prašymų suteikti pagalbą, tačiau pabrėžia, kad kai kurie svarbūs kariniai dokumentai, susiję su Gotovinos byla, ir toliau yra neprieinami; ragina Kroatijos vyriausybę sustiprinti savo pastangas, kad šie svarbūs dokumentai būtų nedelsiant prieinami tribunolui; |
| --- | --- |

9.

atsižvelgia į 2008 m. gruodžio 12 d. Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai prokuroro pareiškimą Jungtinių Tautų Saugumo Taryboje, kuriame jis nurodo, kad Kroatija atsiliepė į daugumą prokuratūros prašymų suteikti pagalbą, tačiau pabrėžia, kad kai kurie svarbūs kariniai dokumentai, susiję su Gotovinos byla, ir toliau yra neprieinami; ragina Kroatijos vyriausybę sustiprinti savo pastangas, kad šie svarbūs dokumentai būtų nedelsiant prieinami tribunolui;

| 10. | pritaria tam, kad Kroatijos vyriausybė pagaliau ėmėsi papildomų priemonių siekdama kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu; pabrėžia, kad aktyvesnę Kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu biuro (USKOK) tyrimų ir baudžiamojo persekiojimo veiklą turi lydėti tokios pat aktyvios policijos ir teismų pastangos norint, kad ši veikla duotų rezultatų; mano, kad negali būti jokios tolerancijos jokiu lygmeniu ir kad būtina priimti ir vykdyti nuosprendžius, įskaitant turto areštą; atsižvelgdamas į tai palankiai vertina priimtus teisės aktus, susijusius su laikinu visų asmenų, kaltinamų korupcija ir organizuotu nusikaltimu, turto įšaldymu; |
| --- | --- |

10.

pritaria tam, kad Kroatijos vyriausybė pagaliau ėmėsi papildomų priemonių siekdama kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu; pabrėžia, kad aktyvesnę Kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu biuro (USKOK) tyrimų ir baudžiamojo persekiojimo veiklą turi lydėti tokios pat aktyvios policijos ir teismų pastangos norint, kad ši veikla duotų rezultatų; mano, kad negali būti jokios tolerancijos jokiu lygmeniu ir kad būtina priimti ir vykdyti nuosprendžius, įskaitant turto areštą; atsižvelgdamas į tai palankiai vertina priimtus teisės aktus, susijusius su laikinu visų asmenų, kaltinamų korupcija ir organizuotu nusikaltimu, turto įšaldymu;

| 11. | su pasitenkinimu atkreipia dėmesį į tai, kad keturiuose skirtinguose teismuose oficialiai atidaryti specialūs kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu skyriai ir kad šešiasdešimt teisėjų, paskirtų dirbti šiuose skyriuose, kruopščiai patikrinti, o siekiant atspindėti jų darbo sudėtingumą ir svarbą jiems numatytos didelės finansinės paskatos; |
| --- | --- |

11.

su pasitenkinimu atkreipia dėmesį į tai, kad keturiuose skirtinguose teismuose oficialiai atidaryti specialūs kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu skyriai ir kad šešiasdešimt teisėjų, paskirtų dirbti šiuose skyriuose, kruopščiai patikrinti, o siekiant atspindėti jų darbo sudėtingumą ir svarbą jiems numatytos didelės finansinės paskatos;

| 12. | atsižvelgdamas į tai, ragina Kroatijos vyriausybę užtikrinti, kad policijai ir teismams būtų suteikta veiksmų laisvė ir žmogiškieji bei finansiniai ištekliai, kurių reikia siekiant įgyvendinti jų įgaliojimus kovojant su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

12.

atsižvelgdamas į tai, ragina Kroatijos vyriausybę užtikrinti, kad policijai ir teismams būtų suteikta veiksmų laisvė ir žmogiškieji bei finansiniai ištekliai, kurių reikia siekiant įgyvendinti jų įgaliojimus kovojant su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu;

| 13. | teigiamai vertina tai, kad Kroatijoje esama spaudos laisvės, bet atkreipia dėmesį į neseniai įvykusius korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo atvejus tyrusių žurnalistų bauginimus ir netgi nužudymus; ragina policiją ir teismus ryžtingai imtis tirti šiuos atvejus ir pateikti kaltinimus siekiant atkurti šalyje palankią atmosferą ir užtikrinti ilgalaikę atitiktį politiniams stojimo kriterijams; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia būtinybę visiškai ginti žmogaus teises, dėl kurių negali būti jokių politinių derybų; |
| --- | --- |

13.

teigiamai vertina tai, kad Kroatijoje esama spaudos laisvės, bet atkreipia dėmesį į neseniai įvykusius korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo atvejus tyrusių žurnalistų bauginimus ir netgi nužudymus; ragina policiją ir teismus ryžtingai imtis tirti šiuos atvejus ir pateikti kaltinimus siekiant atkurti šalyje palankią atmosferą ir užtikrinti ilgalaikę atitiktį politiniams stojimo kriterijams; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia būtinybę visiškai ginti žmogaus teises, dėl kurių negali būti jokių politinių derybų;

| 14. | teigiamai vertina tai, kad Kroatijos vyriausybė patvirtinto konstitucinio nacionalinių mažumų įstatymo įgyvendinimo veiksmų planą ir padidino finansavimą; ragina Kroatijos valdžios institucijas įgyvendinti minėtąjį planą glaudžiai konsultuojantis su mažumoms atstovaujančiomis nevyriausybinėmis organizacijomis; taip pat pabrėžia, kad reikia daugiau dėmesio skirti ekonominėms ir socialinėms mažumų teisėms, ypač mažumų galimybėms įsidarbinti, ir parengti ilgalaikę strategiją dėl mažumoms priklausančių asmenų įdarbinimo viešojo administravimo ir teismų sistemos įstaigose; be to, ragina nacionalinių mažumų tarybas, siekiant visiškai nepriklausomai naudotis savo įgaliojimais, naudotis savo biudžetine nepriklausomybe nuo vietos valdžios institucijų, kurioms jos turėtų teikti patarimus; |
| --- | --- |

14.

teigiamai vertina tai, kad Kroatijos vyriausybė patvirtinto konstitucinio nacionalinių mažumų įstatymo įgyvendinimo veiksmų planą ir padidino finansavimą; ragina Kroatijos valdžios institucijas įgyvendinti minėtąjį planą glaudžiai konsultuojantis su mažumoms atstovaujančiomis nevyriausybinėmis organizacijomis; taip pat pabrėžia, kad reikia daugiau dėmesio skirti ekonominėms ir socialinėms mažumų teisėms, ypač mažumų galimybėms įsidarbinti, ir parengti ilgalaikę strategiją dėl mažumoms priklausančių asmenų įdarbinimo viešojo administravimo ir teismų sistemos įstaigose; be to, ragina nacionalinių mažumų tarybas, siekiant visiškai nepriklausomai naudotis savo įgaliojimais, naudotis savo biudžetine nepriklausomybe nuo vietos valdžios institucijų, kurioms jos turėtų teikti patarimus;

| 15. | teigiamai vertina Kroatijos laimėjimus mažumų politikos srityje, ypač tai, kad šalyje mažumoms užtikrintos švietimo galimybės ir parlamentinis atstovavimas; |
| --- | --- |

15.

teigiamai vertina Kroatijos laimėjimus mažumų politikos srityje, ypač tai, kad šalyje mažumoms užtikrintos švietimo galimybės ir parlamentinis atstovavimas;

| 16. | teigiamai vertina nuolatinę pažangą mažumų švietimo srityje; vis dėlto yra susirūpinęs, kad pagal dabartinę sistemą toliau skatinama segregacija, o ne stengiamasi integruoti skirtingas etnines grupes (pvz., surenkant bendras klases); taip pat susirūpinęs ypač romų atveju, nes dėl šios sistemos švietimo kokybė gali būti žemesnė negu įprastinių pamokų atveju; |
| --- | --- |

16.

teigiamai vertina nuolatinę pažangą mažumų švietimo srityje; vis dėlto yra susirūpinęs, kad pagal dabartinę sistemą toliau skatinama segregacija, o ne stengiamasi integruoti skirtingas etnines grupes (pvz., surenkant bendras klases); taip pat susirūpinęs ypač romų atveju, nes dėl šios sistemos švietimo kokybė gali būti žemesnė negu įprastinių pamokų atveju;

| 17. | pažymi, kad, nors ir buvo pasiekta apčiuopiamų rezultatų sudarant geresnes sąlygas pabėgėliams sugrįžti, dar daug turėtų būti padaryta siekiant, kad šie grąžinimai butų nuoseklūs pabėgėlių apgyvendinimo (ypač tų, kurie nuomojo gyvenamąjį plotą miestuose), integracijos ir patekimo į darbo rinką požiūriu; pabrėžia būtinybę grįžimo programas įgyvendinti taip, kad jos atitiktų kitas socialines ir užimtumo programas; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad, nors ir buvo pasiekta apčiuopiamų rezultatų sudarant geresnes sąlygas pabėgėliams sugrįžti, dar daug turėtų būti padaryta siekiant, kad šie grąžinimai butų nuoseklūs pabėgėlių apgyvendinimo (ypač tų, kurie nuomojo gyvenamąjį plotą miestuose), integracijos ir patekimo į darbo rinką požiūriu; pabrėžia būtinybę grįžimo programas įgyvendinti taip, kad jos atitiktų kitas socialines ir užimtumo programas;

| 18. | palankiai vertina ir tai, kad buvo priimti visa apimantys prieš diskriminaciją nukreipti teisės aktai, ir mano, kad labai svarbu veiksmingai įgyvendinti jų nuostatas; ragina nacionalinio ir vietos lygmens valdžios institucijas visiškai netoleruoti rasinės ir bet kokios kitos formos neapykantos apraiškų ir užtikrinti, kad už tokias neapykantos apraiškas būtų tinkamai baudžiama; be to, ragina nacionalines valdžios institucijas ginti seksualinių mažumų teises; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina ir tai, kad buvo priimti visa apimantys prieš diskriminaciją nukreipti teisės aktai, ir mano, kad labai svarbu veiksmingai įgyvendinti jų nuostatas; ragina nacionalinio ir vietos lygmens valdžios institucijas visiškai netoleruoti rasinės ir bet kokios kitos formos neapykantos apraiškų ir užtikrinti, kad už tokias neapykantos apraiškas būtų tinkamai baudžiama; be to, ragina nacionalines valdžios institucijas ginti seksualinių mažumų teises;

Ekonominiai kriterijai

| 19. | džiaugiasi tuo, kad Kroatijoje nustatytas užimtumo didėjimas ir tvarus ekonomikos augimas; vis dėlto atkreipia dėmesį į vis dar aukštą jaunimo ir mažumoms priklausančių asmenų nedarbo lygį ir poveikį, kurį eilinių piliečių gyvenimui daro aukštos maisto kainos ir bendra infliacija; |
| --- | --- |

19.

džiaugiasi tuo, kad Kroatijoje nustatytas užimtumo didėjimas ir tvarus ekonomikos augimas; vis dėlto atkreipia dėmesį į vis dar aukštą jaunimo ir mažumoms priklausančių asmenų nedarbo lygį ir poveikį, kurį eilinių piliečių gyvenimui daro aukštos maisto kainos ir bendra infliacija;

| 20. | nurodo, kad reikia imtis spręsti augančio prekybos ir einamosios sąskaitos deficito, taip pat užsienio skolos problemas, dėl kurių Kroatijos ekonomika tampa labiau pažeidžiama ir jai gresia didesnis pavojus; pabrėžia, kad siekiant išlaikyti dabartinį ekonomikos augimo lygį ir sudaryti Kroatijai sąlygas pasivyti ES valstybes nares reikės sparčiau vykdyti struktūrines reformas; |
| --- | --- |

20.

nurodo, kad reikia imtis spręsti augančio prekybos ir einamosios sąskaitos deficito, taip pat užsienio skolos problemas, dėl kurių Kroatijos ekonomika tampa labiau pažeidžiama ir jai gresia didesnis pavojus; pabrėžia, kad siekiant išlaikyti dabartinį ekonomikos augimo lygį ir sudaryti Kroatijai sąlygas pasivyti ES valstybes nares reikės sparčiau vykdyti struktūrines reformas;

| 21. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia glaudžiai konsultuotis su visomis susijusiomis šalimis ir rengti politiką, kurią vykdant būtų suderinamas energetinis saugumas ir tvarus vystymasis; ragina Kroatijos valdžios institucijas siekti ES klimato pakete nustatytų tikslų ir skirti tinkamą dėmesį energijos vartojimo efektyvumui bei atsinaujinantiesiems energijos ištekliams, ypač pakrantės teritorijoje; todėl primena Kroatijai ES siūlomas Viduržemio jūros regiono šalims skirtas finansavimo galimybes; pritaria tam, kad buvo priimtas Kioto protokolo įgyvendinimo veiksmų planas, ir ragina valdžios institucijas imtis reikiamų žingsnių veiksmingai sumažinti pramonės išmetamus teršalus; |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį į tai, kad reikia glaudžiai konsultuotis su visomis susijusiomis šalimis ir rengti politiką, kurią vykdant būtų suderinamas energetinis saugumas ir tvarus vystymasis; ragina Kroatijos valdžios institucijas siekti ES klimato pakete nustatytų tikslų ir skirti tinkamą dėmesį energijos vartojimo efektyvumui bei atsinaujinantiesiems energijos ištekliams, ypač pakrantės teritorijoje; todėl primena Kroatijai ES siūlomas Viduržemio jūros regiono šalims skirtas finansavimo galimybes; pritaria tam, kad buvo priimtas Kioto protokolo įgyvendinimo veiksmų planas, ir ragina valdžios institucijas imtis reikiamų žingsnių veiksmingai sumažinti pramonės išmetamus teršalus;

Gebėjimas prisiimti narystės įsipareigojimus

| 22. | iš esmės patenkintas bendra pažanga teisės aktų derinimo srityje; vis dėlto mano, kad didesnį dėmesį reikėtų skirti teisės aktų kokybei; ragina Kroatijos valdžios institucijas toliau dėti pastangų ir vystyti administracinius gebėjimus, kurių reikia norint įgyvendinti acquis; |
| --- | --- |

22.

iš esmės patenkintas bendra pažanga teisės aktų derinimo srityje; vis dėlto mano, kad didesnį dėmesį reikėtų skirti teisės aktų kokybei; ragina Kroatijos valdžios institucijas toliau dėti pastangų ir vystyti administracinius gebėjimus, kurių reikia norint įgyvendinti acquis;

| 23. | palankiai vertina šiuo metu vykdomos privatizacijos plieno ir telekomunikacijų pramonės srityse padarytą pažangą ir Kroatijos valdžios institucijų sprendimą skelbti Kroatijos laivų statyklų privatizavimo konkursą, kuris turėtų būti baigtas 2009 m. ir pabrėžia, kad laivų statyklų pardavimas turi vykti visiškai skaidriai ir laikantis ES konkurencijos normų; ragina Kroatijos vyriausybę, remiant Komisijai, patvirtinti specialiąsias priemones siekiant kompensuoti socialines restruktūrizavimo išlaidas; ragina, kad Komisija ir Taryba, vertindamos Kroatijos pažangą vykdant būtinas reformas, atsižvelgtų į dabartinę ekonomikos ir finansų krizę; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina šiuo metu vykdomos privatizacijos plieno ir telekomunikacijų pramonės srityse padarytą pažangą ir Kroatijos valdžios institucijų sprendimą skelbti Kroatijos laivų statyklų privatizavimo konkursą, kuris turėtų būti baigtas 2009 m. ir pabrėžia, kad laivų statyklų pardavimas turi vykti visiškai skaidriai ir laikantis ES konkurencijos normų; ragina Kroatijos vyriausybę, remiant Komisijai, patvirtinti specialiąsias priemones siekiant kompensuoti socialines restruktūrizavimo išlaidas; ragina, kad Komisija ir Taryba, vertindamos Kroatijos pažangą vykdant būtinas reformas, atsižvelgtų į dabartinę ekonomikos ir finansų krizę;

| 24. | pažymi, kad žemės ūkio sektoriuje pažanga daroma labai netolygiai ir kokybės politikos bei ekologinio ūkininkavimo srityse padaryta didelė pažanga, o tuo tarpu gebėjimą įsisavinti kaimo plėtros fondų lėšas reikia pagerinti; pabrėžia, kad norint sklandžiai pereiti prie ES bendros žemės ūkio politikos sistemos ir sumažinti šio perėjimo socialines pasekmes reikia padidinti administracinius gebėjimus ir įvykdyti žemės ūkio paramos sistemų reformą; |
| --- | --- |

24.

pažymi, kad žemės ūkio sektoriuje pažanga daroma labai netolygiai ir kokybės politikos bei ekologinio ūkininkavimo srityse padaryta didelė pažanga, o tuo tarpu gebėjimą įsisavinti kaimo plėtros fondų lėšas reikia pagerinti; pabrėžia, kad norint sklandžiai pereiti prie ES bendros žemės ūkio politikos sistemos ir sumažinti šio perėjimo socialines pasekmes reikia padidinti administracinius gebėjimus ir įvykdyti žemės ūkio paramos sistemų reformą;

| 25. | ragina Kroatijos valdžios institucijas gerai įsisavinti ES pasirengimo narystei programų lėšas ir visais lygmenimis – centriniu, regionų ir vietos – parengti struktūrą ir sukaupti patyrimą, kad būtų galima įsisavinti ES struktūrinių ir sanglaudos fondų teikiamą paramą; |
| --- | --- |

25.

ragina Kroatijos valdžios institucijas gerai įsisavinti ES pasirengimo narystei programų lėšas ir visais lygmenimis – centriniu, regionų ir vietos – parengti struktūrą ir sukaupti patyrimą, kad būtų galima įsisavinti ES struktūrinių ir sanglaudos fondų teikiamą paramą;

Regionų bendradarbiavimas

| 26. | labai apgailestauja, kad derybos dėl stojimo buvo dėl dvišalių klausimų veiksmingai sustabdytos ilgam laikui; |
| --- | --- |

26.

labai apgailestauja, kad derybos dėl stojimo buvo dėl dvišalių klausimų veiksmingai sustabdytos ilgam laikui;

| 27. | pabrėžia, kad dvišaliai klausimai neturėtų kliudyti derybų dėl narystės pažangai, jeigu šios derybos nėra naudojamos siekiant sutrukdyti galutinai išspręsti šiuos klausimus; vis dėlto ragina Kroatijos ir kaimyninių šalių vyriausybes skubiai išspręsti visus likusius klausimus; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad dvišaliai klausimai neturėtų kliudyti derybų dėl narystės pažangai, jeigu šios derybos nėra naudojamos siekiant sutrukdyti galutinai išspręsti šiuos klausimus; vis dėlto ragina Kroatijos ir kaimyninių šalių vyriausybes skubiai išspręsti visus likusius klausimus;

| 28. | pabrėžia, kad geri kaimyniniai santykiai – pagrindinis Europos integracijos proceso aspektas, ir ragina Kroatiją bei jos kaimynines šalis aktyviai skatinti bendradarbiavimą regione ir daugiau investuoti į tarpusavio bendradarbiavimo projektus; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad geri kaimyniniai santykiai – pagrindinis Europos integracijos proceso aspektas, ir ragina Kroatiją bei jos kaimynines šalis aktyviai skatinti bendradarbiavimą regione ir daugiau investuoti į tarpusavio bendradarbiavimo projektus;

| 29. | primena, kad 2007 m. rugpjūčio 26 d. Kroatijos ir Slovėnijos ministrai pirmininkai pasiekė neformalų susitarimą ginčą dėl sienų pateikti nagrinėti tarptautinei įstaigai; palankiai vertina Kroatijos ir Slovėnijos pasirengimą priimti Komisijos pateiktą pasiūlymą tarpininkauti ir laikosi nuomonės, kad šis tarpininkavimas turėtų būti grindžiamas tarptautine teise; atsižvelgdamas į tai laukia sparčios pažangos narystės derybose; |
| --- | --- |

29.

primena, kad 2007 m. rugpjūčio 26 d. Kroatijos ir Slovėnijos ministrai pirmininkai pasiekė neformalų susitarimą ginčą dėl sienų pateikti nagrinėti tarptautinei įstaigai; palankiai vertina Kroatijos ir Slovėnijos pasirengimą priimti Komisijos pateiktą pasiūlymą tarpininkauti ir laikosi nuomonės, kad šis tarpininkavimas turėtų būti grindžiamas tarptautine teise; atsižvelgdamas į tai laukia sparčios pažangos narystės derybose;

*

* *

| 30. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Kroatijos vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

30.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Kroatijos vyriausybei bei parlamentui.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0120.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/139 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/139

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienis2008 m. Turkijos pažangos ataskaita

P6_TA(2009)0134

2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 m. Turkijos pažangos ataskaitos

2010/C 87 E/28

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 5 d. Komisijos paskelbtą Turkijos 2008 m. pažangos ataskaitą (SEC(2008)2699),

atsižvelgdamas į savo ankstesnę 2006 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl Turkijos pažangos rengiantis narystei (1), į savo 2007 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl ES ir Turkijos santykių (2) ir į savo 2008 m. gegužės 21 d. rezoliuciją dėl Turkijos 2007 m. pažangos ataskaitos (3),

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 3 d. patvirtintą derybų su Turkija programą,

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimą 2008/157/EB dėl stojimo partnerystės su Turkijos Respublika programoje (4) („stojimo partnerystė“) numatytų principų, prioritetų ir sąlygų, taip pat į ankstesnius Tarybos – 2001 m., 2003 m. ir 2006 m. – sprendimus dėl stojimo partnerystės,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Tarybai pritarus derybų programai 2005 m. spalio 3 d. pradėtos derybos su Turkija ir kadangi šių derybų pradžia yra ilgalaikio proceso, kurio rezultatas dar nežinomas, atskaitos taškas, |
| --- | --- |

A.

kadangi Tarybai pritarus derybų programai 2005 m. spalio 3 d. pradėtos derybos su Turkija ir kadangi šių derybų pradžia yra ilgalaikio proceso, kurio rezultatas dar nežinomas, atskaitos taškas,

| B. | kadangi Turkija įsipareigojo vykdyti reformas, puoselėti gerus kaimyninius santykius ir laipsniškai suartėti su ES ir kadangi šios pastangos taip pat turėtų būti vertinamos kaip galimybė pačiai Turkijai dar labiau atsinaujinti, |
| --- | --- |

B.

kadangi Turkija įsipareigojo vykdyti reformas, puoselėti gerus kaimyninius santykius ir laipsniškai suartėti su ES ir kadangi šios pastangos taip pat turėtų būti vertinamos kaip galimybė pačiai Turkijai dar labiau atsinaujinti,

| C. | kadangi, remiantis 2006 m. gruodžio mėn. posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos išvadomis, narystės ES, kuri yra bendromis vertybėmis pagrįsta bendrija, pagrindu ir toliau lieka visiškas visų Kopenhagos kriterijų laikymasis ir ES gebėjimas priimti naujas nares, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2006 m. gruodžio mėn. posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos išvadomis, narystės ES, kuri yra bendromis vertybėmis pagrįsta bendrija, pagrindu ir toliau lieka visiškas visų Kopenhagos kriterijų laikymasis ir ES gebėjimas priimti naujas nares,

| D. | kadangi Komisija padarė išvadą, kad 2008-ieji buvo kupini politinės įtampos ir kad Turkijos vyriausybė, nepaisydama didelių jai patikėtų įgaliojimų, nepateikė nuoseklios ir išsamios politinių reformų programos, |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisija padarė išvadą, kad 2008-ieji buvo kupini politinės įtampos ir kad Turkijos vyriausybė, nepaisydama didelių jai patikėtų įgaliojimų, nepateikė nuoseklios ir išsamios politinių reformų programos,

| E. | kadangi Turkija iki šiol neįgyvendino EB ir Turkijos asociacijos susitarime ir jo papildomame protokole nustatytų sąlygų, |
| --- | --- |

E.

kadangi Turkija iki šiol neįgyvendino EB ir Turkijos asociacijos susitarime ir jo papildomame protokole nustatytų sąlygų,

| F. | kadangi 2008 m. pradėtos derybos dėl keturių skyrių, |
| --- | --- |

F.

kadangi 2008 m. pradėtos derybos dėl keturių skyrių,

| 1. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad trečius metus iš eilės Turkijoje nenutrūkstamai lėtėja reformų procesas, ir ragina Turkijos vyriausybę įrodyti savo politinę valią tęsti 2005 m. pradėtą reformų procesą; pabrėžia, kad pirmiausia šiuo modernizavimu turėtų būti suinteresuota pati Turkija ir kad jis naudingas visai Turkijos visuomenei; |
| --- | --- |

1.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad trečius metus iš eilės Turkijoje nenutrūkstamai lėtėja reformų procesas, ir ragina Turkijos vyriausybę įrodyti savo politinę valią tęsti 2005 m. pradėtą reformų procesą; pabrėžia, kad pirmiausia šiuo modernizavimu turėtų būti suinteresuota pati Turkija ir kad jis naudingas visai Turkijos visuomenei;

| 2. | reiškia susirūpinimą dėl nuolatinio Turkijos visuomenės ir pagrindinių politinių partijų susipriešinimo, kuris tapo dar didesnis 2008 m. ir kuris neigiamai paveikė politinių institucijų veiklą ir reformų procesą; |
| --- | --- |

2.

reiškia susirūpinimą dėl nuolatinio Turkijos visuomenės ir pagrindinių politinių partijų susipriešinimo, kuris tapo dar didesnis 2008 m. ir kuris neigiamai paveikė politinių institucijų veiklą ir reformų procesą;

| 3. | pabrėžia, kad politinės reformos yra reformų proceso pagrindas, ir palankiai vertina tai, kad Turkijos vyriausybė parengė ir patvirtino nacionalinę acquis priėmimo programą; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad politinės reformos yra reformų proceso pagrindas, ir palankiai vertina tai, kad Turkijos vyriausybė parengė ir patvirtino nacionalinę acquis priėmimo programą;

| 4. | ragina politinių partijų vadovus rimtai siekti dialogo ir rasti kompromisą dėl reformų darbotvarkės, kurios laikantis būtų siekiama modernizuoti Turkiją ir paversti jos visuomenę stabilia, demokratine, pliuralistine, pasaulietiška ir klestinčia visuomene, būtų laikomasi žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių bei vadovaujamasi teisinės valstybės principais; |
| --- | --- |

4.

ragina politinių partijų vadovus rimtai siekti dialogo ir rasti kompromisą dėl reformų darbotvarkės, kurios laikantis būtų siekiama modernizuoti Turkiją ir paversti jos visuomenę stabilia, demokratine, pliuralistine, pasaulietiška ir klestinčia visuomene, būtų laikomasi žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių bei vadovaujamasi teisinės valstybės principais;

I.
     
  Kopenhagos kriterijų vykdymas

Demokratija ir teisinė valstybė

| 5. | apgailestauja, kad pradinės pastangos siekiant nuodugniai reformuoti konstituciją baigėsi nesutarimais dėl skarų ryšėjimo, ir dėl to dar labiau padidėjo visuomenės susipriešinimas; ragina Turkijos vyriausybę atnaujinti savo darbą ir parengti naują, visiems piliečiams skirtą konstituciją, kurios pagrindinis akcentas būtų žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsauga, ir ragina vyriausybę užtikrinti, kad šiuo konstitucijos rengimo etapu aktyviai dalyvautų politinės partijos ir pilietinė visuomenė, taip pat tautinių ir religinių mažumų atstovai; |
| --- | --- |

5.

apgailestauja, kad pradinės pastangos siekiant nuodugniai reformuoti konstituciją baigėsi nesutarimais dėl skarų ryšėjimo, ir dėl to dar labiau padidėjo visuomenės susipriešinimas; ragina Turkijos vyriausybę atnaujinti savo darbą ir parengti naują, visiems piliečiams skirtą konstituciją, kurios pagrindinis akcentas būtų žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsauga, ir ragina vyriausybę užtikrinti, kad šiuo konstitucijos rengimo etapu aktyviai dalyvautų politinės partijos ir pilietinė visuomenė, taip pat tautinių ir religinių mažumų atstovai;

| 6. | reiškia susirūpinimą dėl 2008 m. pradėtų dviejų parlamento partijų veiklos nutraukimo bylų, visų pirma dėl šiuo metu nagrinėjamos Demokratinės visuomenės partijos (turk. DTP) veiklos nutraukimo bylos; pabrėžia būtinybę kuo skubiau iš dalies keisti teisės aktus, pagal kuriuos reglamentuojama politinių partijų veikla, siekiant suderinti šiuos teisės aktus atsižvelgiant į Europos žmogaus teisių teismo (EŽTT) praktiką ir į Europos Tarybos Venecijos komisijos rekomendacijas; |
| --- | --- |

6.

reiškia susirūpinimą dėl 2008 m. pradėtų dviejų parlamento partijų veiklos nutraukimo bylų, visų pirma dėl šiuo metu nagrinėjamos Demokratinės visuomenės partijos (turk. DTP) veiklos nutraukimo bylos; pabrėžia būtinybę kuo skubiau iš dalies keisti teisės aktus, pagal kuriuos reglamentuojama politinių partijų veikla, siekiant suderinti šiuos teisės aktus atsižvelgiant į Europos žmogaus teisių teismo (EŽTT) praktiką ir į Europos Tarybos Venecijos komisijos rekomendacijas;

| 7. | ragina Turkijos vyriausybę imtis bet kokių reikalingų veiksmų ir leisti visoms rinkimuose besivaržančioms partijoms turėti atstovų rinkimų komisijoje; |
| --- | --- |

7.

ragina Turkijos vyriausybę imtis bet kokių reikalingų veiksmų ir leisti visoms rinkimuose besivaržančioms partijoms turėti atstovų rinkimų komisijoje;

| 8. | apgailestauja, kad nepadaryta jokios pažangos kuriant nuolatinę karinių pajėgų civilinę priežiūrą ir stiprinant parlamentinę karo ir gynybos politikos priežiūrą; |
| --- | --- |

8.

apgailestauja, kad nepadaryta jokios pažangos kuriant nuolatinę karinių pajėgų civilinę priežiūrą ir stiprinant parlamentinę karo ir gynybos politikos priežiūrą;

| 9. | atkreipia dėmesį į pažangą rengiant teismų reformos strategiją; tačiau pažymi, kad ir toliau būtinos skubios priemonės teismų nešališkumui ir profesionalumui gerinti ir užtikrinti, kad teismų sistemos nariai nedalyvautų politinėse diskusijose ir paisytų Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje (EŽTK) nustatytų standartų; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į pažangą rengiant teismų reformos strategiją; tačiau pažymi, kad ir toliau būtinos skubios priemonės teismų nešališkumui ir profesionalumui gerinti ir užtikrinti, kad teismų sistemos nariai nedalyvautų politinėse diskusijose ir paisytų Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje (EŽTK) nustatytų standartų;

| 10. | apgailestauja, kad nepasiekta jokios pažangos steigiant ombudsmeno tarnybą; atkreipia dėmesį į neigiamą Konstitucinio Teismo sprendimą dėl ombudsmeno įstatymo ir ragina Turkijos vyriausybę kuo greičiau priimti būtinus teisės aktus, reikalingus šiai tarnybai, kuriai anksčiau yra pritarusi vyriausybė ir parlamentas, įsteigti; |
| --- | --- |

10.

apgailestauja, kad nepasiekta jokios pažangos steigiant ombudsmeno tarnybą; atkreipia dėmesį į neigiamą Konstitucinio Teismo sprendimą dėl ombudsmeno įstatymo ir ragina Turkijos vyriausybę kuo greičiau priimti būtinus teisės aktus, reikalingus šiai tarnybai, kuriai anksčiau yra pritarusi vyriausybė ir parlamentas, įsteigti;

| 11. | apgailestauja, kad Turkijos vyriausybė nepateikė jokios išsamios kovos su korupcija strategijos; pabrėžia būtinybę stiprinti valstybės išlaidų parlamentinę priežiūrą ir parengti naujus teisės aktus dėl Audito Rūmų; |
| --- | --- |

11.

apgailestauja, kad Turkijos vyriausybė nepateikė jokios išsamios kovos su korupcija strategijos; pabrėžia būtinybę stiprinti valstybės išlaidų parlamentinę priežiūrą ir parengti naujus teisės aktus dėl Audito Rūmų;

| 12. | teigiamai vertina pradėtą teismo procesą dėl asmenų, kaltinamų naryste nusikalstamoje organizacijoje „Ergenekon“; ragina atsakingas valdžios institucijas tęsti tyrimus ir iki galo atskleisti šios organizacijos ryšius su valstybės struktūromis; reiškia susirūpinimą dėl pranešimų apie tai, kaip elgiamasi su atsakovais šioje byloje; ragina Turkijos valdžios institucijas užtikrinti sąžiningą teismo procesą ir griežtai laikytis teisinės valstybės principų; |
| --- | --- |

12.

teigiamai vertina pradėtą teismo procesą dėl asmenų, kaltinamų naryste nusikalstamoje organizacijoje „Ergenekon“; ragina atsakingas valdžios institucijas tęsti tyrimus ir iki galo atskleisti šios organizacijos ryšius su valstybės struktūromis; reiškia susirūpinimą dėl pranešimų apie tai, kaip elgiamasi su atsakovais šioje byloje; ragina Turkijos valdžios institucijas užtikrinti sąžiningą teismo procesą ir griežtai laikytis teisinės valstybės principų;

Žmogaus teisės ir pagarba mažumų teisėms bei jų apsauga

| 13. | apgailestauja, kad Turkijoje iki šiol nėra visapusiškai užtikrinamos žodžio ir spaudos laisvės; laikosi nuomonės, kad demokratinėje pliuralistinėje visuomenėje spaudos laisvės nepadeda užtikrinti nei dažni tinklaviečių draudimai, nei spaudimas kritiškai įvykius nušviečiančioms žiniasklaidos priemonėms bei teisimasis su jomis; taip pat mano, kad nepakanka iš dalies pakeisti Baudžiamojo kodekso (BK) 301 straipsnį (taip pat kitus BK straipsnius ir Kovos su teroru bei Spaudos įstatymus), kaip padaryta 2008 m. balandžio mėn., kadangi, nepaisant to, žmonės, pvz., Sacharovo premijos už minties laisvę laureatė Leyla Zana, ir toliau persekiojami, net jeigu jie taikiai reiškia savo nuomonę; dar kartą pabrėžia, kad, siekiant visapusiškai gerbti žodžio laisvę ir atsižvelgti į EŽTK standartus, turi būti panaikintas BK 301 straipsnis ir iš esmės reformuotas visas baudžiamasis kodeksas, taip pat peržiūrėti kiti įstatymai, kuriais remiantis buvo galima pasirinktinai riboti taikią nuomonių raišką; |
| --- | --- |

13.

apgailestauja, kad Turkijoje iki šiol nėra visapusiškai užtikrinamos žodžio ir spaudos laisvės; laikosi nuomonės, kad demokratinėje pliuralistinėje visuomenėje spaudos laisvės nepadeda užtikrinti nei dažni tinklaviečių draudimai, nei spaudimas kritiškai įvykius nušviečiančioms žiniasklaidos priemonėms bei teisimasis su jomis; taip pat mano, kad nepakanka iš dalies pakeisti Baudžiamojo kodekso (BK) 301 straipsnį (taip pat kitus BK straipsnius ir Kovos su teroru bei Spaudos įstatymus), kaip padaryta 2008 m. balandžio mėn., kadangi, nepaisant to, žmonės, pvz., Sacharovo premijos už minties laisvę laureatė Leyla Zana, ir toliau persekiojami, net jeigu jie taikiai reiškia savo nuomonę; dar kartą pabrėžia, kad, siekiant visapusiškai gerbti žodžio laisvę ir atsižvelgti į EŽTK standartus, turi būti panaikintas BK 301 straipsnis ir iš esmės reformuotas visas baudžiamasis kodeksas, taip pat peržiūrėti kiti įstatymai, kuriais remiantis buvo galima pasirinktinai riboti taikią nuomonių raišką;

| 14. | palankiai vertina vyriausybės vardu paskelbtą teisingumo ministro Mehmeto Ali Sahino atsiprašymą, skirtą Engino Cebero, kuris dėl patirto smurto mirė kalėjime, šeimai; kartu su Turkijos parlamento Žmogaus teisių komitetu reiškia susirūpinimą dėl teisėjų negebėjimo nagrinėti kankinimų ir žiauraus elgesio atvejų, kurių skaičius didėja; ragina Turkijos vyriausybę toliau nuolatos dėti pastangas siekiant užkirsti kelią kankinimams ir žiauriam elgesiui oficialiose sulaikymo vietose ir už jų ribų bei nebaudžiamumo kultūrai; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad ratifikavus ir įgyvendinus JT Konvencijos prieš kankinimus neprivalomąjį protokolą, šios pastangos būtų gerokai įtikimesnės; taip pat reiškia susirūpinimą dėl besaikio policijos pajėgų naudojimo malšinant visuotines demonstracijas; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina vyriausybės vardu paskelbtą teisingumo ministro Mehmeto Ali Sahino atsiprašymą, skirtą Engino Cebero, kuris dėl patirto smurto mirė kalėjime, šeimai; kartu su Turkijos parlamento Žmogaus teisių komitetu reiškia susirūpinimą dėl teisėjų negebėjimo nagrinėti kankinimų ir žiauraus elgesio atvejų, kurių skaičius didėja; ragina Turkijos vyriausybę toliau nuolatos dėti pastangas siekiant užkirsti kelią kankinimams ir žiauriam elgesiui oficialiose sulaikymo vietose ir už jų ribų bei nebaudžiamumo kultūrai; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad ratifikavus ir įgyvendinus JT Konvencijos prieš kankinimus neprivalomąjį protokolą, šios pastangos būtų gerokai įtikimesnės; taip pat reiškia susirūpinimą dėl besaikio policijos pajėgų naudojimo malšinant visuotines demonstracijas;

| 15. | teigiamai vertina Turkijos Didžiosios Nacionalinės Asamblėjos Žmogaus teisių tyrimų komiteto atliktą darbą tiriant kankinimų ir žiauraus elgesio kalėjimuose atvejus ir žurnalisto Hranto Dinko žmogžudystės bylą; ragina Turkijos valdžios institucijas visapusiškai vadovautis Komisijos ataskaitų ir Pagrindinės tarnybinio patikrinimo valdybos ataskaitos išvadomis; taip pat laikosi nuomonės, kad tiriant kitas neišnagrinėtas bylas, pvz., Hranto Dinko žmogžudystės bylą, turėtų būti rimčiau atsižvelgiama į hipotezę dėl organizacijos „Ergenekon“ vaidmens šiose bylose; |
| --- | --- |

15.

teigiamai vertina Turkijos Didžiosios Nacionalinės Asamblėjos Žmogaus teisių tyrimų komiteto atliktą darbą tiriant kankinimų ir žiauraus elgesio kalėjimuose atvejus ir žurnalisto Hranto Dinko žmogžudystės bylą; ragina Turkijos valdžios institucijas visapusiškai vadovautis Komisijos ataskaitų ir Pagrindinės tarnybinio patikrinimo valdybos ataskaitos išvadomis; taip pat laikosi nuomonės, kad tiriant kitas neišnagrinėtas bylas, pvz., Hranto Dinko žmogžudystės bylą, turėtų būti rimčiau atsižvelgiama į hipotezę dėl organizacijos „Ergenekon“ vaidmens šiose bylose;

| 16. | teigiamai vertina 2008 m. vasario mėn. priimtą Fondų įstatymą ir Komisijos įžvalgą, kad šiame Fondų įstatyme reglamentuojama daug svarbių su nuosavybe susijusių klausimų, kurie aktualūs ne musulmoniškoms bendruomenėms; ragina Turkijos vyriausybę užtikrinti, kad šis įstatymas būtų įgyvendinamas vadovaujantis EŽTT praktika, ir išnagrinėti kol kas neišspręstą klausimą dėl nusavinto turto, kuris buvo parduotas trečiosioms šalims, taip pat dėl fondų nuosavybės, sujungtos prieš priimant naujus teisės aktus; |
| --- | --- |

16.

teigiamai vertina 2008 m. vasario mėn. priimtą Fondų įstatymą ir Komisijos įžvalgą, kad šiame Fondų įstatyme reglamentuojama daug svarbių su nuosavybe susijusių klausimų, kurie aktualūs ne musulmoniškoms bendruomenėms; ragina Turkijos vyriausybę užtikrinti, kad šis įstatymas būtų įgyvendinamas vadovaujantis EŽTT praktika, ir išnagrinėti kol kas neišspręstą klausimą dėl nusavinto turto, kuris buvo parduotas trečiosioms šalims, taip pat dėl fondų nuosavybės, sujungtos prieš priimant naujus teisės aktus;

| 17. | pakartoja, kad vis dar reikalingas EŽTT praktika grindžiamas nevaržomos visų religinių bendruomenių veiklos teisinis pagrindas, ypač kai jis susijęs su jų teisiniu statusu, dvasininkų mokymu, bažnytinės valdžios rinkimu, religiniu auklėjimu ir religinių apeigų vietų įstatymu; ragina Turkijos valdžios institucijas, visas politines partijas, pilietinę visuomenę ir susijusias bendruomenes vienyti pastangas ir sukurti aplinką, kuri būtų palanki tikėjimo laisvei praktiškai užtikrinti; pakartoja raginimą nedelsiant iš naujo atidaryti graikų ortodoksų Chalkidės seminariją ir vėl leisti viešai naudoti ekleziastinį ekumeninio patriarcho titulą; palankiai vertina vykstančias vyriausybės ir alevių bendruomenės vadovų derybas dėl neišspręstų problemų, pvz., dėl alevių bendruomenės religinių apeigų vietos ir dėl paminklo Sivaso žudynėms atminti pastatymo klausimų, ir ragina Turkijos vyriausybę nedelsiant spręsti šią problemą ir padaryti valstybinius religijos kursus neprivalomus; apgailestauja dėl to, kad planuojama nusavinti Šv. Gabrieliaus sirų ortodoksų vienuolyną Tur Abdine ir kad prieš vienuolyno atstovus imtasi teisminių procedūrų; |
| --- | --- |

17.

pakartoja, kad vis dar reikalingas EŽTT praktika grindžiamas nevaržomos visų religinių bendruomenių veiklos teisinis pagrindas, ypač kai jis susijęs su jų teisiniu statusu, dvasininkų mokymu, bažnytinės valdžios rinkimu, religiniu auklėjimu ir religinių apeigų vietų įstatymu; ragina Turkijos valdžios institucijas, visas politines partijas, pilietinę visuomenę ir susijusias bendruomenes vienyti pastangas ir sukurti aplinką, kuri būtų palanki tikėjimo laisvei praktiškai užtikrinti; pakartoja raginimą nedelsiant iš naujo atidaryti graikų ortodoksų Chalkidės seminariją ir vėl leisti viešai naudoti ekleziastinį ekumeninio patriarcho titulą; palankiai vertina vykstančias vyriausybės ir alevių bendruomenės vadovų derybas dėl neišspręstų problemų, pvz., dėl alevių bendruomenės religinių apeigų vietos ir dėl paminklo Sivaso žudynėms atminti pastatymo klausimų, ir ragina Turkijos vyriausybę nedelsiant spręsti šią problemą ir padaryti valstybinius religijos kursus neprivalomus; apgailestauja dėl to, kad planuojama nusavinti Šv. Gabrieliaus sirų ortodoksų vienuolyną Tur Abdine ir kad prieš vienuolyno atstovus imtasi teisminių procedūrų;

| 18. | ragina Turkijos vyriausybę pirmumo tvarka imtis politinės iniciatyvos siekiant rasti ilgalaikį kurdų apgyvendinimo klausimo sprendimą, o tai įmanoma padaryti sprendžiant kurdų kilmės piliečių ekonominių ir socialinių galimybių klausimą ir akivaizdžiai pagerinus jų kultūrinių teisių padėtį, įskaitant tikrą galimybę mokytis kurdų kalbos, kuri būtų numatyta pagal viešąją ir privačią švietimo sistemas, taip pat transliuoti laidas šia kalba ir vartoti ją kasdieniame gyvenime bei teikiant viešąsias paslaugas; teigiamai vertina tai, kad nuo 2009 m. sausio 1 d. pradėjo veikti 24 valandas transliuojantis valstybinis televizijos kanalas kurdų kalba; |
| --- | --- |

18.

ragina Turkijos vyriausybę pirmumo tvarka imtis politinės iniciatyvos siekiant rasti ilgalaikį kurdų apgyvendinimo klausimo sprendimą, o tai įmanoma padaryti sprendžiant kurdų kilmės piliečių ekonominių ir socialinių galimybių klausimą ir akivaizdžiai pagerinus jų kultūrinių teisių padėtį, įskaitant tikrą galimybę mokytis kurdų kalbos, kuri būtų numatyta pagal viešąją ir privačią švietimo sistemas, taip pat transliuoti laidas šia kalba ir vartoti ją kasdieniame gyvenime bei teikiant viešąsias paslaugas; teigiamai vertina tai, kad nuo 2009 m. sausio 1 d. pradėjo veikti 24 valandas transliuojantis valstybinis televizijos kanalas kurdų kalba;

| 19. | smerkia Kurdistano darbininkų partijos (angl. PKK) ir kitų teroristinių grupuočių vykdomus išpuolius Turkijoje; pakartoja savo solidarumą su Turkija kovojant su terorizmu ir dar kartą ragina PKK nedelsiant paskelbti apie besąlygiškas paliaubas; |
| --- | --- |

19.

smerkia Kurdistano darbininkų partijos (angl. PKK) ir kitų teroristinių grupuočių vykdomus išpuolius Turkijoje; pakartoja savo solidarumą su Turkija kovojant su terorizmu ir dar kartą ragina PKK nedelsiant paskelbti apie besąlygiškas paliaubas;

| 20. | ragina DTP ir jos išrinktuosius narius aiškiai atsiriboti nuo teroristinės PKK partijos bei šios partijos smurto veiksmų, taip pat ragina visas partijas prisidėti ieškant sprendimo, kuriuo vadovaujantis būtų skatinamas Turkijos valstybės stabilumas, klestėjimas ir vientisumas; |
| --- | --- |

20.

ragina DTP ir jos išrinktuosius narius aiškiai atsiriboti nuo teroristinės PKK partijos bei šios partijos smurto veiksmų, taip pat ragina visas partijas prisidėti ieškant sprendimo, kuriuo vadovaujantis būtų skatinamas Turkijos valstybės stabilumas, klestėjimas ir vientisumas;

| 21. | pažymi, kad Turkijos vyriausybė, siekdama užtikrinti Pietryčių Turkijos plėtrą, nusprendė užbaigti Pietryčių Anatolijos projektą (GAP); tačiau atkreipia dėmesį į jo socialinius, ekologinius, kultūrinius ir geopolitinius padarinius, įskaitant poveikį kaimyninių šalių, t. y. Irako ir Sirijos, vandentiekiui, ir ragina vyriausybę visapusiškai svarstyti šiuos klausimus, ginti nukentėjusių gyventojų teises ir užtikrinti glaudų vietos ir regioninių valdžios institucijų bendradarbiavimą tęsiant suplanuotą darbą; ragina Komisiją pateikti tyrimą dėl GAP ir jo padarinių; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad Turkijos vyriausybė, siekdama užtikrinti Pietryčių Turkijos plėtrą, nusprendė užbaigti Pietryčių Anatolijos projektą (GAP); tačiau atkreipia dėmesį į jo socialinius, ekologinius, kultūrinius ir geopolitinius padarinius, įskaitant poveikį kaimyninių šalių, t. y. Irako ir Sirijos, vandentiekiui, ir ragina vyriausybę visapusiškai svarstyti šiuos klausimus, ginti nukentėjusių gyventojų teises ir užtikrinti glaudų vietos ir regioninių valdžios institucijų bendradarbiavimą tęsiant suplanuotą darbą; ragina Komisiją pateikti tyrimą dėl GAP ir jo padarinių;

| 22. | pakartoja, kad, remiantis Lozanos sutarties (1923 m.) nuostatomis, pliuralizmas ir įvairovė – Europos vertybės – aprėpia pagarbą mažumoms, kurios apibrėžiamos gerokai išsamiau negu priimta Turkijoje; reiškia susirūpinimą dėl nesibaigiančio priešiškumo ir smurto mažumų atžvilgiu; nerimauja, kad Turkija nepadarė jokios pažangos siekdama užtikrinti kultūrų įvairovę ir pagarbą mažumų teisėms bei pastarųjų apsaugą pagal EŽTK standartus; ragina Turkijos vyriausybę pradėti ilgai lauktą dialogą su Europos saugumo ir bendradarbiavimo (ESBO) vyriausiuoju įgaliotiniu tautinių mažumų klausimais dėl tautinių mažumų dalyvavimo visuomenės gyvenime ir televizijos ar radijo laidų transliavimo tautinių mažumų kalbomis; |
| --- | --- |

22.

pakartoja, kad, remiantis Lozanos sutarties (1923 m.) nuostatomis, pliuralizmas ir įvairovė – Europos vertybės – aprėpia pagarbą mažumoms, kurios apibrėžiamos gerokai išsamiau negu priimta Turkijoje; reiškia susirūpinimą dėl nesibaigiančio priešiškumo ir smurto mažumų atžvilgiu; nerimauja, kad Turkija nepadarė jokios pažangos siekdama užtikrinti kultūrų įvairovę ir pagarbą mažumų teisėms bei pastarųjų apsaugą pagal EŽTK standartus; ragina Turkijos vyriausybę pradėti ilgai lauktą dialogą su Europos saugumo ir bendradarbiavimo (ESBO) vyriausiuoju įgaliotiniu tautinių mažumų klausimais dėl tautinių mažumų dalyvavimo visuomenės gyvenime ir televizijos ar radijo laidų transliavimo tautinių mažumų kalbomis;

| 23. | ragina Turkijos vyriausybę imtis veiksmų prieš šį priešiškumą kurstančias organizacijas ir grupes ir apsaugoti visus asmenis, kuriems grasinama ir kurie nuogąstauja dėl savo gyvybės, taip pat nuolat dėti pastangas siekiant sudaryti sąlygas, palankias visiškai pagarbai pagrindinėms žmogaus teisėms ir laisvėms užtikrinti; |
| --- | --- |

23.

ragina Turkijos vyriausybę imtis veiksmų prieš šį priešiškumą kurstančias organizacijas ir grupes ir apsaugoti visus asmenis, kuriems grasinama ir kurie nuogąstauja dėl savo gyvybės, taip pat nuolat dėti pastangas siekiant sudaryti sąlygas, palankias visiškai pagarbai pagrindinėms žmogaus teisėms ir laisvėms užtikrinti;

| 24. | ragina Turkijos vyriausybę ieškoti sprendimų, kaip išsaugoti dvikultūrį Turkijos salų Imvros (Gökçeados) ir Tenedos (Bozcaados) pobūdį ir spręsti mažumą sudarančios graikų bendruomenės narių problemas, susijusias su jų švietimu ir nuosavybės teisėmis; |
| --- | --- |

24.

ragina Turkijos vyriausybę ieškoti sprendimų, kaip išsaugoti dvikultūrį Turkijos salų Imvros (Gökçeados) ir Tenedos (Bozcaados) pobūdį ir spręsti mažumą sudarančios graikų bendruomenės narių problemas, susijusias su jų švietimu ir nuosavybės teisėmis;

| 25. | teigiamai vertina tai, kad Turkijos parlamente įsteigta Moterų ir vyrų lygių galimybių komisija; palankiai vertina Komisijos vertinimą, kuriuo remiantis padaryta išvada, kad visapusiškai taikomi teisės aktai, skirti moterų teisėms ir lyčių lygybei užtikrinti; tačiau ragina Turkijos vyriausybę užtikrinti, kad juos įgyvendinant būtų daroma teigiama įtaka Turkijos moterų padėčiai; pažymi, kad artėjantys savivaldybių rinkimai yra proga ištaisyti menko atstovavimo moterims politikoje spragą; |
| --- | --- |

25.

teigiamai vertina tai, kad Turkijos parlamente įsteigta Moterų ir vyrų lygių galimybių komisija; palankiai vertina Komisijos vertinimą, kuriuo remiantis padaryta išvada, kad visapusiškai taikomi teisės aktai, skirti moterų teisėms ir lyčių lygybei užtikrinti; tačiau ragina Turkijos vyriausybę užtikrinti, kad juos įgyvendinant būtų daroma teigiama įtaka Turkijos moterų padėčiai; pažymi, kad artėjantys savivaldybių rinkimai yra proga ištaisyti menko atstovavimo moterims politikoje spragą;

| 26. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad vis dažniau pranešama apie vadinamųjų žmogžudysčių dėl garbės atvejus, ir ragina Turkijos valdžios institucijas bei pilietinę visuomenę dėti daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią šioms žmogžudystėms, smurtui šeimose ir priverstinėms santuokoms; palankiai vertina tai, kad padidintas prieglaudų skaičius, tačiau ragina skubiai vykdyti veiksmingą ir tvarią politiką biudžeto ir personalo klausimais bei remti moteris ir jų vaikus, kai jie išeina iš prieglaudos; ragina Turkijos vyriausybę glaudžiai bendradarbiauti su ES valstybėmis narėmis siekiant užkirsti kelią prekybai moterimis; |
| --- | --- |

26.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad vis dažniau pranešama apie vadinamųjų žmogžudysčių dėl garbės atvejus, ir ragina Turkijos valdžios institucijas bei pilietinę visuomenę dėti daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią šioms žmogžudystėms, smurtui šeimose ir priverstinėms santuokoms; palankiai vertina tai, kad padidintas prieglaudų skaičius, tačiau ragina skubiai vykdyti veiksmingą ir tvarią politiką biudžeto ir personalo klausimais bei remti moteris ir jų vaikus, kai jie išeina iš prieglaudos; ragina Turkijos vyriausybę glaudžiai bendradarbiauti su ES valstybėmis narėmis siekiant užkirsti kelią prekybai moterimis;

| 27. | teigiamai vertina Aukščiausiojo apeliacinio teismo sprendimą atmesti nuosprendį, pagal kurį siekiama uždrausti interesų grupės „Lambda Istanbul“ veiklą; ragina vyriausybę užtikrinti lygybę nepaisant lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, amžiaus ar lytinės orientacijos; |
| --- | --- |

27.

teigiamai vertina Aukščiausiojo apeliacinio teismo sprendimą atmesti nuosprendį, pagal kurį siekiama uždrausti interesų grupės „Lambda Istanbul“ veiklą; ragina vyriausybę užtikrinti lygybę nepaisant lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, amžiaus ar lytinės orientacijos;

Veikianti rinkos ekonomika

| 28. | teigiamai vertina Komisijos vertinimą, pagal kurį Turkija priskiriama veikiančios rinkos ekonomikos šalims; |
| --- | --- |

28.

teigiamai vertina Komisijos vertinimą, pagal kurį Turkija priskiriama veikiančios rinkos ekonomikos šalims;

| 29. | pažymi, kad nors Turkijos ekonomikos augimas 2008 m. sulėtėjo, sprendžiant iš bendros statistikos apie šalies ekonomiką, Turkijos ekonomikos pagrindai tvirtesni, o sparta gerokai didesnė negu prieš keletą metų; pažymi, kad kol kas Turkijos bankų sistema nepatyrė didelio pasaulinės finansų krizės poveikio, tačiau reiškia susirūpinimą dėl to, kad ši krizė gali turėti įtakos ekonomikos augimui; prašo Komisiją pateikti konkrečios informacijos apie krizės pasekmes Turkijos ekonomikai; skatina Turkijos vyriausybę toliau glaudžiai bendradarbiauti su Tarptautiniu valiutos fondu ir kitomis tarptautinėmis ir Europos finansų institucijomis; |
| --- | --- |

29.

pažymi, kad nors Turkijos ekonomikos augimas 2008 m. sulėtėjo, sprendžiant iš bendros statistikos apie šalies ekonomiką, Turkijos ekonomikos pagrindai tvirtesni, o sparta gerokai didesnė negu prieš keletą metų; pažymi, kad kol kas Turkijos bankų sistema nepatyrė didelio pasaulinės finansų krizės poveikio, tačiau reiškia susirūpinimą dėl to, kad ši krizė gali turėti įtakos ekonomikos augimui; prašo Komisiją pateikti konkrečios informacijos apie krizės pasekmes Turkijos ekonomikai; skatina Turkijos vyriausybę toliau glaudžiai bendradarbiauti su Tarptautiniu valiutos fondu ir kitomis tarptautinėmis ir Europos finansų institucijomis;

Gebėjimas prisiimti narystės įsipareigojimus

| 30. | apgailestauja, kad iki šiol neįvykdyta nemažai Turkijos prisiimtų EB ir Turkijos muitų sąjungos įsipareigojimų, o tai kenkia dvišaliams prekybos santykiams; |
| --- | --- |

30.

apgailestauja, kad iki šiol neįvykdyta nemažai Turkijos prisiimtų EB ir Turkijos muitų sąjungos įsipareigojimų, o tai kenkia dvišaliams prekybos santykiams;

| 31. | pažymi, kad pagal muitų sąjungos principus Turkija įsipareigojusi derėtis su trečiosiomis šalimis, su kuriomis ES yra sudariusi laisvosios prekybos susitarimus, ir sudaryti šiuos susitarimus su minėtosiomis šalimis; ragina Tarybą ir Komisiją įtraukti Turkiją į būsimų ES ir trečiųjų šalių laisvosios prekybos susitarimų poveikio vertinimo tyrimus ir toliau skatinti perduoti informaciją apie ES poziciją ir derybų dėl laisvosios prekybos susitarimų padėtį; |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad pagal muitų sąjungos principus Turkija įsipareigojusi derėtis su trečiosiomis šalimis, su kuriomis ES yra sudariusi laisvosios prekybos susitarimus, ir sudaryti šiuos susitarimus su minėtosiomis šalimis; ragina Tarybą ir Komisiją įtraukti Turkiją į būsimų ES ir trečiųjų šalių laisvosios prekybos susitarimų poveikio vertinimo tyrimus ir toliau skatinti perduoti informaciją apie ES poziciją ir derybų dėl laisvosios prekybos susitarimų padėtį;

| 32. | apgailestauja, kad Turkijos vyriausybė dar nėra visapusiškai įgyvendinusi EB ir Turkijos asociacijos susitarimo ir jo papildomo protokolo; primena, kad Turkijai neįvykdžius prisiimtų įsipareigojimų iki 2009 m. gruodžio mėn., derybų procesui būtų padaryta didelė žala; ragina Tarybą atsižvelgti į 2006 m. gruodžio 11 d. paskelbtas išvadas ir toliau stebėti pažangą, padarytą sprendžiant Bendrijos ir jos valstybių narių 2005 m. rugsėjo 21 d. pareiškime išvardytus klausimus, ir informuoti apie šią pažangą; |
| --- | --- |

32.

apgailestauja, kad Turkijos vyriausybė dar nėra visapusiškai įgyvendinusi EB ir Turkijos asociacijos susitarimo ir jo papildomo protokolo; primena, kad Turkijai neįvykdžius prisiimtų įsipareigojimų iki 2009 m. gruodžio mėn., derybų procesui būtų padaryta didelė žala; ragina Tarybą atsižvelgti į 2006 m. gruodžio 11 d. paskelbtas išvadas ir toliau stebėti pažangą, padarytą sprendžiant Bendrijos ir jos valstybių narių 2005 m. rugsėjo 21 d. pareiškime išvardytus klausimus, ir informuoti apie šią pažangą;

| 33. | teigiamai vertina Turkijos pažangą švietimo ir kultūros srityse; pakartoja, kad galimybės mokytis visiems užtikrinimas – tai ne tik gera mažumų įtraukties strategija, bet ir klestinčios šiuolaikinės visuomenės pagrindas; laikosi nuomonės, kad ketinimas atidaryti Turkijos universitetuose armėnų ir kurdų studijų fakultetus yra geros valios ženklas, kurį parodžius turi būti atliekami konkretūs veiksmai; |
| --- | --- |

33.

teigiamai vertina Turkijos pažangą švietimo ir kultūros srityse; pakartoja, kad galimybės mokytis visiems užtikrinimas – tai ne tik gera mažumų įtraukties strategija, bet ir klestinčios šiuolaikinės visuomenės pagrindas; laikosi nuomonės, kad ketinimas atidaryti Turkijos universitetuose armėnų ir kurdų studijų fakultetus yra geros valios ženklas, kurį parodžius turi būti atliekami konkretūs veiksmai;

II.
     
  Gerovės skatinimas

Socialinės sanglaudos ir gerovės skatinimas

| 34. | pažymi, kad socialiai orientuota rinkos ekonomika yra socialiniu požiūriu darnios visuomenės pagrindas ir viena iš stabilumo bei klestėjimo prielaidų; todėl palankiai vertina priimtą Socialinio draudimo ir bendrojo sveikatos draudimo įstatymą, pagal kurį turėtų būti prisidėta skatinant Turkijos visuomenės socialinę sanglaudą; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad socialiai orientuota rinkos ekonomika yra socialiniu požiūriu darnios visuomenės pagrindas ir viena iš stabilumo bei klestėjimo prielaidų; todėl palankiai vertina priimtą Socialinio draudimo ir bendrojo sveikatos draudimo įstatymą, pagal kurį turėtų būti prisidėta skatinant Turkijos visuomenės socialinę sanglaudą;

| 35. | taip pat palankiai vertina 2008 m. gegužės mėn. Turkijos parlamento priimtą teisės aktų, pagal kuriuos reglamentuojama užimtumo sritis, paketą, skirtą moterų, jaunimo ir žmonių su negalia užimtumui skatinti; vis dėlto reiškia susirūpinimą dėl nuolat blogėjančios padėties darbo rinkoje, kurioje dalyvauja tik 43 proc. darbingo amžiaus žmonių, ir ypač nerimauja dėl mažėjančio bendro moterų užimtumo rodiklio; ragina Turkijos vyriausybę imtis papildomų veiksmų šešėlinės ekonomikos problemai spręsti; |
| --- | --- |

35.

taip pat palankiai vertina 2008 m. gegužės mėn. Turkijos parlamento priimtą teisės aktų, pagal kuriuos reglamentuojama užimtumo sritis, paketą, skirtą moterų, jaunimo ir žmonių su negalia užimtumui skatinti; vis dėlto reiškia susirūpinimą dėl nuolat blogėjančios padėties darbo rinkoje, kurioje dalyvauja tik 43 proc. darbingo amžiaus žmonių, ir ypač nerimauja dėl mažėjančio bendro moterų užimtumo rodiklio; ragina Turkijos vyriausybę imtis papildomų veiksmų šešėlinės ekonomikos problemai spręsti;

| 36. | dar kartą ragina Turkijos vyriausybę imtis papildomų veiksmų ir suteikti moterims daugiau galių politiniame, ekonominiame ir socialiniame sektoriuose, pvz., numatyti laikinas priemones, kurias taikant moterys būtų skatinamos aktyviau dalyvauti politikoje; atkreipia dėmesį į būtinybę imtis veiksmingų priemonių ir užtikrinti moterims geresnes galimybes gauti išsilavinimą, kadangi moterų švietimo padėtis Turkijoje yra viena iš prasčiausių, palyginti su kitomis Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) šalimis; |
| --- | --- |

36.

dar kartą ragina Turkijos vyriausybę imtis papildomų veiksmų ir suteikti moterims daugiau galių politiniame, ekonominiame ir socialiniame sektoriuose, pvz., numatyti laikinas priemones, kurias taikant moterys būtų skatinamos aktyviau dalyvauti politikoje; atkreipia dėmesį į būtinybę imtis veiksmingų priemonių ir užtikrinti moterims geresnes galimybes gauti išsilavinimą, kadangi moterų švietimo padėtis Turkijoje yra viena iš prasčiausių, palyginti su kitomis Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) šalimis;

| 37. | atkreipia dėmesį į sveikatos apsaugos srityje padarytą pažangą; tačiau reiškia susirūpinimą, kad nepadaryta jokios pažangos psichikos sveikatos priežiūros srityje; ragina Turkijos valdžios institucijas skirti psichikos sveikatos priežiūrai daugiau išteklių ir rasti nepakankamos bendrosios medicininės priežiūros ir psichikos negalią turinčių asmenų gydymo psichiatrijos ligoninėse ir reabilitacijos centruose problemos sprendimą; ragina užtikrinti, kad būtų visapusiškai paisoma vaikų ir suaugusiųjų, gydomų specialiose institucijose, teisių; |
| --- | --- |

37.

atkreipia dėmesį į sveikatos apsaugos srityje padarytą pažangą; tačiau reiškia susirūpinimą, kad nepadaryta jokios pažangos psichikos sveikatos priežiūros srityje; ragina Turkijos valdžios institucijas skirti psichikos sveikatos priežiūrai daugiau išteklių ir rasti nepakankamos bendrosios medicininės priežiūros ir psichikos negalią turinčių asmenų gydymo psichiatrijos ligoninėse ir reabilitacijos centruose problemos sprendimą; ragina užtikrinti, kad būtų visapusiškai paisoma vaikų ir suaugusiųjų, gydomų specialiose institucijose, teisių;

| 38. | apgailestauja, kad nepadaryta pažangos iš dalies keičiant teisės aktus dėl profesinių sąjungų teisių, ir ragina Turkijos Parlamentą patvirtinti naują profesinių sąjungų įstatymą, kuris atitiktų Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų nuostatas; apgailestauja, kad, nors 2004 m. supaprastintos profesinių sąjungų steigimo ir narystės jose taisyklės, profesinių sąjungų veikla ir toliau ribojama; ragina Turkijos valdžios institucijas kartu su profesinėmis sąjungomis rasti sprendimą, kuriuo vadovaujantis ir atsižvelgiant į laisvę burtis į asociacijas būtų leista gegužės 1 d. surengti taikią demonstraciją Stambulo Taksimo aikštėje; |
| --- | --- |

38.

apgailestauja, kad nepadaryta pažangos iš dalies keičiant teisės aktus dėl profesinių sąjungų teisių, ir ragina Turkijos Parlamentą patvirtinti naują profesinių sąjungų įstatymą, kuris atitiktų Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų nuostatas; apgailestauja, kad, nors 2004 m. supaprastintos profesinių sąjungų steigimo ir narystės jose taisyklės, profesinių sąjungų veikla ir toliau ribojama; ragina Turkijos valdžios institucijas kartu su profesinėmis sąjungomis rasti sprendimą, kuriuo vadovaujantis ir atsižvelgiant į laisvę burtis į asociacijas būtų leista gegužės 1 d. surengti taikią demonstraciją Stambulo Taksimo aikštėje;

| 39. | dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kad būtina spręsti Turkijos regionų, taip pat miesto ir kaimo vietovių didelių išsivystymo skirtumų problemą, nes tai rimta kliūtis Turkijos visuomenės gerovei; todėl apgailestauja, kad Turkijos vyriausybė kol kas nepateikė išsamios strategijos, kaip spręsti šį klausimą, ir reiškia nusivylimą tuo, kad Komisija neatsižvelgė į Parlamento prašymą, išdėstytą jo pirmiau minėtoje 2008 m. gegužės 21 d. rezoliucijoje, ir nepateikė jokios informacijos apie ES indėlį į šį strateginį planavimą pagal pasirengimo narystei pagalbos priemonę; |
| --- | --- |

39.

dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kad būtina spręsti Turkijos regionų, taip pat miesto ir kaimo vietovių didelių išsivystymo skirtumų problemą, nes tai rimta kliūtis Turkijos visuomenės gerovei; todėl apgailestauja, kad Turkijos vyriausybė kol kas nepateikė išsamios strategijos, kaip spręsti šį klausimą, ir reiškia nusivylimą tuo, kad Komisija neatsižvelgė į Parlamento prašymą, išdėstytą jo pirmiau minėtoje 2008 m. gegužės 21 d. rezoliucijoje, ir nepateikė jokios informacijos apie ES indėlį į šį strateginį planavimą pagal pasirengimo narystei pagalbos priemonę;

III.
     
  Gerų kaimyninių santykių kūrimas

| 40. | pabrėžia būtinybę rasti visapusišką Kipro klausimo sprendimą remiantis JT Saugumo Tarybos rezoliucijomis ir vadovaujantis Europos Sąjungos sukūrimo principais; palankiai vertina atnaujintą abiejų šalių politinių lyderių įsipareigojimą derėtis dėl sprendimo, reiškia paramą vykstančioms tiesioginėms abiejų Kipro bendruomenių lyderių deryboms ir pritars bet kokiam jų pasiektam susitarimui, jeigu jis atitiks ES sukūrimo principus, įskaitant keturias pagrindines laisves, išskyrus laikinus pereinamojo laikotarpio nukrypimus, ir jeigu šiam susitarimui bus pritarta po referendumo; ragina Turkiją užtikrinti palankesnę derybų aplinką, t. y. išvesti Turkijos karines pajėgas ir leisti abiem lyderiams laisvai derėtis dėl savo šalies ateities; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia būtinybę rasti visapusišką Kipro klausimo sprendimą remiantis JT Saugumo Tarybos rezoliucijomis ir vadovaujantis Europos Sąjungos sukūrimo principais; palankiai vertina atnaujintą abiejų šalių politinių lyderių įsipareigojimą derėtis dėl sprendimo, reiškia paramą vykstančioms tiesioginėms abiejų Kipro bendruomenių lyderių deryboms ir pritars bet kokiam jų pasiektam susitarimui, jeigu jis atitiks ES sukūrimo principus, įskaitant keturias pagrindines laisves, išskyrus laikinus pereinamojo laikotarpio nukrypimus, ir jeigu šiam susitarimui bus pritarta po referendumo; ragina Turkiją užtikrinti palankesnę derybų aplinką, t. y. išvesti Turkijos karines pajėgas ir leisti abiem lyderiams laisvai derėtis dėl savo šalies ateities;

| 41. | ragina Turkiją vykdyti įsipareigojimus, prisiimtus pagal tarptautinę teisę, konkrečias JT Saugumo Tarybos rekomendacijas ir EŽTT nuosprendį ketvirtojoje tarpvalstybinėje Kipro byloje prieš Turkiją, susijusioje su dingusių asmenų atvejų tyrimu; ragina visas ES valstybes nares paraginti Turkiją imtis atitinkamų veiksmų šiai problemai, kuri iš esmės yra humanitarinis klausimas, spręsti; |
| --- | --- |

41.

ragina Turkiją vykdyti įsipareigojimus, prisiimtus pagal tarptautinę teisę, konkrečias JT Saugumo Tarybos rekomendacijas ir EŽTT nuosprendį ketvirtojoje tarpvalstybinėje Kipro byloje prieš Turkiją, susijusioje su dingusių asmenų atvejų tyrimu; ragina visas ES valstybes nares paraginti Turkiją imtis atitinkamų veiksmų šiai problemai, kuri iš esmės yra humanitarinis klausimas, spręsti;

| 42. | ragina užtikrinti didesnį tarpvalstybinį vietos valdžios institucijų, verslininkų ir kitų vietos partnerių bendradarbiavimą su ES narėmis Graikija ir Bulgarija; |
| --- | --- |

42.

ragina užtikrinti didesnį tarpvalstybinį vietos valdžios institucijų, verslininkų ir kitų vietos partnerių bendradarbiavimą su ES narėmis Graikija ir Bulgarija;

| 43. | palankiai vertina pastaraisiais metais plėtojamą Turkijos ir Irako valdžios institucijų bendravimą ir bendradarbiavimą, taip pat Turkijos ir Šiaurės Irako kurdų regioninės vyriausybės ryšius; ragina šias valdžios institucijas dar aktyviau bendradarbiauti, kad Irako atsakomybe būtų užkirstas kelias iš Irako teritorijos vykdomiems teroristų išpuoliams ir užtikrintas visos Turkijos ir Irako kaimynystės zonos stabilumas bei prisidėta prie šio regiono ekonominės plėtros; primena savo ankstesnius kreipimusis į Turkijos vyriausybę su prašymu gerbti Irako teritorinį vientisumą vykdant antiteroristines operacijas, paisyti žmogaus teisių, vadovautis teisinės valstybės principais ir taip užtikrinti, kad būtų išvengta civilių aukų; |
| --- | --- |

43.

palankiai vertina pastaraisiais metais plėtojamą Turkijos ir Irako valdžios institucijų bendravimą ir bendradarbiavimą, taip pat Turkijos ir Šiaurės Irako kurdų regioninės vyriausybės ryšius; ragina šias valdžios institucijas dar aktyviau bendradarbiauti, kad Irako atsakomybe būtų užkirstas kelias iš Irako teritorijos vykdomiems teroristų išpuoliams ir užtikrintas visos Turkijos ir Irako kaimynystės zonos stabilumas bei prisidėta prie šio regiono ekonominės plėtros; primena savo ankstesnius kreipimusis į Turkijos vyriausybę su prašymu gerbti Irako teritorinį vientisumą vykdant antiteroristines operacijas, paisyti žmogaus teisių, vadovautis teisinės valstybės principais ir taip užtikrinti, kad būtų išvengta civilių aukų;

| 44. | palankiai vertina Prezidento A. Gülo vizitą į Armėniją, kuris Prezidento S. Sarkisiano kvietimu įvyko 2008 m. rugsėjo mėn., ir tikisi, kad taip bus sudarytos palankesnės aplinkybės nusistovėti normaliems šių šalių santykiams; ragina Turkijos vyriausybę atidaryti sieną su Armėnija ir atkurti visapusiškus ekonominius ir politinius santykius su šia šalimi; dar kartą ragina Turkijos ir Armėnijos vyriausybes pradėti susitaikymo dėl dabarties ir praeities klausimų procesą ir sudaryti sąlygas atvirai ir nuoširdžiai diskusijai klausimais, susijusiais su praeities įvykiais; ragina Komisiją tarpininkauti vykstant šiam susitaikymo procesui; |
| --- | --- |

44.

palankiai vertina Prezidento A. Gülo vizitą į Armėniją, kuris Prezidento S. Sarkisiano kvietimu įvyko 2008 m. rugsėjo mėn., ir tikisi, kad taip bus sudarytos palankesnės aplinkybės nusistovėti normaliems šių šalių santykiams; ragina Turkijos vyriausybę atidaryti sieną su Armėnija ir atkurti visapusiškus ekonominius ir politinius santykius su šia šalimi; dar kartą ragina Turkijos ir Armėnijos vyriausybes pradėti susitaikymo dėl dabarties ir praeities klausimų procesą ir sudaryti sąlygas atvirai ir nuoširdžiai diskusijai klausimais, susijusiais su praeities įvykiais; ragina Komisiją tarpininkauti vykstant šiam susitaikymo procesui;

| 45. | palankiai vertina nuolatines Turkijos ir Graikijos vyriausybių pastangas gerinti dvišalius santykius; pakartoja, kad, atšaukus Turkijos Didžiosios Nacionalinės Asamblėjos 1995 m. paskelbtą casus belli, būtų žengtas svarbus žingsnis siekiant dar labiau gerinti šiuos santykius; primena Turkijos įsipareigojimą palaikyti gerus santykius su kaimyninėmis šalimis ir ragina Turkijos vyriausybę dėti kuo didesnes pastangas siekiant taikiai išspręsti visus likusius konfliktus vadovaujantis JT chartijos ir kitų susijusių tarptautinių konvencijų nuostatomis bei dvišaliais susitarimais ir įpareigojimais; |
| --- | --- |

45.

palankiai vertina nuolatines Turkijos ir Graikijos vyriausybių pastangas gerinti dvišalius santykius; pakartoja, kad, atšaukus Turkijos Didžiosios Nacionalinės Asamblėjos 1995 m. paskelbtą casus belli, būtų žengtas svarbus žingsnis siekiant dar labiau gerinti šiuos santykius; primena Turkijos įsipareigojimą palaikyti gerus santykius su kaimyninėmis šalimis ir ragina Turkijos vyriausybę dėti kuo didesnes pastangas siekiant taikiai išspręsti visus likusius konfliktus vadovaujantis JT chartijos ir kitų susijusių tarptautinių konvencijų nuostatomis bei dvišaliais susitarimais ir įpareigojimais;

IV.
     
  ES ir Turkijos dvišalio bendradarbiavimo stiprinimas

| 46. | ragina Tarybą svarstyti galimybę žengti toliau ir pradėti derybas dėl skyrių, kurių derybų pradžios sąlygas, remiantis Komisijos vertinimu, Turkija įvykdė; |
| --- | --- |

46.

ragina Tarybą svarstyti galimybę žengti toliau ir pradėti derybas dėl skyrių, kurių derybų pradžios sąlygas, remiantis Komisijos vertinimu, Turkija įvykdė;

| 47. | pripažįsta Turkijos siekį tapti Eurazijos energetikos centru ir vaidmenį, kurį ji galėtų atlikti prisidėdama prie Europos energetikos saugumo; teigiamai vertina Turkijos pažangą energetikos srityje; primena, kad anksčiau minėtoje 2007 m. spalio 24 d. rezoliucijoje remiama derybų dėl šio skyriaus pradžia, ir apgailestauja, kad kol kas Taryboje nepasiekta sutarimo šiuo klausimu; siekdamas glaudesnio ES ir Turkijos bendradarbiavimo energetikos srityje, ragina Turkiją tapti tikrąja Europos energijos bendrijos nare, kadangi tai būtų naudinga visoms susijusioms šalims; ragina Turkiją visapusiškai remti Europos prioritetinį dujotiekio projektą „Nabucco“ ir tikisi, kad netrukus bus pasirašytas vyriausybių susitarimas, pagal kurį siekiama pradėti eksploatuoti šį dujotiekį; |
| --- | --- |

47.

pripažįsta Turkijos siekį tapti Eurazijos energetikos centru ir vaidmenį, kurį ji galėtų atlikti prisidėdama prie Europos energetikos saugumo; teigiamai vertina Turkijos pažangą energetikos srityje; primena, kad anksčiau minėtoje 2007 m. spalio 24 d. rezoliucijoje remiama derybų dėl šio skyriaus pradžia, ir apgailestauja, kad kol kas Taryboje nepasiekta sutarimo šiuo klausimu; siekdamas glaudesnio ES ir Turkijos bendradarbiavimo energetikos srityje, ragina Turkiją tapti tikrąja Europos energijos bendrijos nare, kadangi tai būtų naudinga visoms susijusioms šalims; ragina Turkiją visapusiškai remti Europos prioritetinį dujotiekio projektą „Nabucco“ ir tikisi, kad netrukus bus pasirašytas vyriausybių susitarimas, pagal kurį siekiama pradėti eksploatuoti šį dujotiekį;

| 48. | atkreipia dėmesį į migracijos ir prieglobsčio srityje padarytą pažangą; vis dėlto apgailestauja, kad nuo 2006 m. gruodžio mėn. Turkija neatnaujino derybų dėl readmisijos susitarimo su EB, o jį pasirašyti svarbu siekiant susitarimo dėl supaprastintos vizų tvarkos; ragina Turkijos vyriausybę aktyviau bendradarbiauti su ES migracijos kontrolės srityje, įskaitant tinkamą šiuo metu galiojančių dvišalių su valstybėmis narėmis pasirašytų readmisijos susitarimų ir protokolų įgyvendinimą; pažymi, kad visiškai nepažengta derinimo pagal ES vizų sąrašus srityje; ragina Komisiją ir Turkijos vyriausybę pradėti derybas dėl supaprastintos vizų tvarkos susitarimo; ragina valstybes nares švelninti vizų apribojimus bona fide keliaujantiems asmenims, pvz., studentams, akademinės bendruomenės nariams ar verslininkams; ragina visapusiškai gerbti prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių žmogaus teises, įskaitant atviros ir nevaržomos teisės patekti į visus sulaikymo centrus, kaip nustato JT vyriausiasis komisaras pabėgėlių klausimais, užtikrinimą; |
| --- | --- |

48.

atkreipia dėmesį į migracijos ir prieglobsčio srityje padarytą pažangą; vis dėlto apgailestauja, kad nuo 2006 m. gruodžio mėn. Turkija neatnaujino derybų dėl readmisijos susitarimo su EB, o jį pasirašyti svarbu siekiant susitarimo dėl supaprastintos vizų tvarkos; ragina Turkijos vyriausybę aktyviau bendradarbiauti su ES migracijos kontrolės srityje, įskaitant tinkamą šiuo metu galiojančių dvišalių su valstybėmis narėmis pasirašytų readmisijos susitarimų ir protokolų įgyvendinimą; pažymi, kad visiškai nepažengta derinimo pagal ES vizų sąrašus srityje; ragina Komisiją ir Turkijos vyriausybę pradėti derybas dėl supaprastintos vizų tvarkos susitarimo; ragina valstybes nares švelninti vizų apribojimus bona fide keliaujantiems asmenims, pvz., studentams, akademinės bendruomenės nariams ar verslininkams; ragina visapusiškai gerbti prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių žmogaus teises, įskaitant atviros ir nevaržomos teisės patekti į visus sulaikymo centrus, kaip nustato JT vyriausiasis komisaras pabėgėlių klausimais, užtikrinimą;

| 49. | teigiamai vertina tai, kad 2008 m. rugsėjo mėn. pradėti vykdyti naujos kartos projektai, skirti Turkijos ir ES pilietinės visuomenės dialogui stiprinti; ragina Komisiją informuoti apie veiksmus, atliktus plėtojant šį ES ir Turkijos pilietinės visuomenės dialogą; dar kartą ragina Turkijos vyriausybę labiau įtraukti pilietinę visuomenę į reformų procesą; |
| --- | --- |

49.

teigiamai vertina tai, kad 2008 m. rugsėjo mėn. pradėti vykdyti naujos kartos projektai, skirti Turkijos ir ES pilietinės visuomenės dialogui stiprinti; ragina Komisiją informuoti apie veiksmus, atliktus plėtojant šį ES ir Turkijos pilietinės visuomenės dialogą; dar kartą ragina Turkijos vyriausybę labiau įtraukti pilietinę visuomenę į reformų procesą;

| 50. | pažymi, kad Komisija ketina pateikti tik kai kurių politikos sričių poveikio vertinimą (5); ragina Komisiją parengti išsamesnį poveikio tyrimą, kaip 2004 m. pateikto poveikio tyrimo tęsinį, ir ragina nedelsiant pateikti jį Parlamentui; |
| --- | --- |

50.

pažymi, kad Komisija ketina pateikti tik kai kurių politikos sričių poveikio vertinimą (5); ragina Komisiją parengti išsamesnį poveikio tyrimą, kaip 2004 m. pateikto poveikio tyrimo tęsinį, ir ragina nedelsiant pateikti jį Parlamentui;

| 51. | ragina Turkijos vyriausybę ir teismo institucijas glaudžiau bendradarbiauti su ES valstybėmis narėmis ir institucijomis nagrinėjant baudžiamąsias bylas, kuriose ES piliečiai ir gyventojai pripažinti sukčiavimo aukomis, pvz., vadinamųjų Žaliųjų fondų (Turkijoje veikiantys Islamo investicijų fondai) ir Vokietijoje veikiančios labdaros įstaigos „Deniz Feneri“ atvejus; |
| --- | --- |

51.

ragina Turkijos vyriausybę ir teismo institucijas glaudžiau bendradarbiauti su ES valstybėmis narėmis ir institucijomis nagrinėjant baudžiamąsias bylas, kuriose ES piliečiai ir gyventojai pripažinti sukčiavimo aukomis, pvz., vadinamųjų Žaliųjų fondų (Turkijoje veikiantys Islamo investicijų fondai) ir Vokietijoje veikiančios labdaros įstaigos „Deniz Feneri“ atvejus;

Bendradarbiavimas sprendžiant tarptautinius ir pasaulinius klausimus

| 52. | vertina Turkijos pastangas siekiant prisidėti sprendžiant daugelį problemų, susijusių su krizės apimtais pasaulio regionais, visų pirma, su Artimaisiais Rytais ir Pietų Kaukazu, taip pat su Afganistano ir Pakistano santykiais; ypač palankiai vertina aktyvų ir konstruktyvų Turkijos dalyvavimą sprendžiant Rusijos ir Gruzijos konfliktą ir skatinant taiką bei stabilumą Pietų Kaukaze, pvz., Turkijos pasiūlymą sukurti Kaukazo stabilumo ir bendradarbiavimo platformą; ragina Tarybą ir Komisiją aktyviau bendradarbiauti su Turkija ir ieškoti ES ir Turkijos sąlyčio taškų sprendžiant su minėtaisiais regionais susijusius klausimus; |
| --- | --- |

52.

vertina Turkijos pastangas siekiant prisidėti sprendžiant daugelį problemų, susijusių su krizės apimtais pasaulio regionais, visų pirma, su Artimaisiais Rytais ir Pietų Kaukazu, taip pat su Afganistano ir Pakistano santykiais; ypač palankiai vertina aktyvų ir konstruktyvų Turkijos dalyvavimą sprendžiant Rusijos ir Gruzijos konfliktą ir skatinant taiką bei stabilumą Pietų Kaukaze, pvz., Turkijos pasiūlymą sukurti Kaukazo stabilumo ir bendradarbiavimo platformą; ragina Tarybą ir Komisiją aktyviau bendradarbiauti su Turkija ir ieškoti ES ir Turkijos sąlyčio taškų sprendžiant su minėtaisiais regionais susijusius klausimus;

| 53. | sveikina Turkiją tapus naująja JT Saugumo Tarybos nare ir ragina Turkijos vyriausybę derinti savo poziciją Jungtinėse Tautose su ES pozicija; |
| --- | --- |

53.

sveikina Turkiją tapus naująja JT Saugumo Tarybos nare ir ragina Turkijos vyriausybę derinti savo poziciją Jungtinėse Tautose su ES pozicija;

| 54. | teigiamai vertina tai, kad Turkijos Parlamentas ratifikavo Kioto protokolą; |
| --- | --- |

54.

teigiamai vertina tai, kad Turkijos Parlamentas ratifikavo Kioto protokolą;

| 55. | vertina nuolatinį Turkijos indėlį į Europos saugumo ir gynybos politiką ir vykdant NATO operacijas; vis dėlto apgailestauja, kad Turkija savo prieštaravimais stabdo NATO ir ES strateginį bendradarbiavimą, kurį vykdant peržengiamos susitarimo „Berlin Plus“ ribos, o tai neigiamai veikia ES komandiruotuosius darbuotojus, ir ragina Turkiją kuo greičiau atsisakyti savo protestų; ragina Tarybą konsultuotis su Turkija, kaip viena iš didžiausių karių tiekėjų, Europos saugumo ir gynybos politikos planavimo ir sprendimų priėmimo procese; |
| --- | --- |

55.

vertina nuolatinį Turkijos indėlį į Europos saugumo ir gynybos politiką ir vykdant NATO operacijas; vis dėlto apgailestauja, kad Turkija savo prieštaravimais stabdo NATO ir ES strateginį bendradarbiavimą, kurį vykdant peržengiamos susitarimo „Berlin Plus“ ribos, o tai neigiamai veikia ES komandiruotuosius darbuotojus, ir ragina Turkiją kuo greičiau atsisakyti savo protestų; ragina Tarybą konsultuotis su Turkija, kaip viena iš didžiausių karių tiekėjų, Europos saugumo ir gynybos politikos planavimo ir sprendimų priėmimo procese;

| 56. | ragina Turkijos vyriausybę pasirašyti Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą, pateikti jį ratifikuoti ir taip dar labiau didinti Turkijos indėlį į pasaulinę daugiašalę sistemą ir skatinti šalį dalyvauti joje; |
| --- | --- |

56.

ragina Turkijos vyriausybę pasirašyti Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą, pateikti jį ratifikuoti ir taip dar labiau didinti Turkijos indėlį į pasaulinę daugiašalę sistemą ir skatinti šalį dalyvauti joje;

*

* *

| 57. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Tarybos Generaliniam Sekretoriui, Europos žmogaus teisių teismo pirmininkui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Turkijos Respublikos Vyriausybei bei Parlamentui. |
| --- | --- |

57.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Tarybos Generaliniam Sekretoriui, Europos žmogaus teisių teismo pirmininkui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Turkijos Respublikos Vyriausybei bei Parlamentui.

---

(1)  OL C 306 E, 2006 12 15, p. 284.

(2)  OL C 263 E, 2008 10 16, p. 452.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0224.

(4)  OL L 51, 2008 2 26, p. 4.

(5)  Europos Komisija. Veiksmai, kurių imtasi atsižvelgiant į Parlamento rezoliucijas, nesusijusias su teisėkūra, 2008 m. gegužės mėn. II sesija.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/147 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/147

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienis2008 m. Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pažangos ataskaita

P6_TA(2009)0135

2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 m. Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pažangos ataskaitos

2010/C 87 E/29

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Salonikuose vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo, kurio metu visoms Vakarų Balkanų valstybėms buvo pažadėta, kad jos taps Europos Sąjungos narėmis, pirmininkavimo išvadas,

atsižvelgdamas į 1993 m. balandžio 7 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją S/RES/817 ir 1993 m. birželio 18 d. S/RES/845,

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2005 m. gruodžio 16 d. sprendimą suteikti Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai ES narystės siekiančios šalies kandidatės statusą ir Europos Vadovų Tarybos 2006 m. birželio 15–16 d. ir 2006 m. gruodžio 14–15 d. susitikimams pirmininkavusios valstybės išvadas,

atsižvelgdamas į 1995 m. laikinąjį Graikijos Respublikos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos susitarimą,

atsižvelgdamas į ES ir Vakarų Balkanų deklaraciją, kurią 2006 m. kovo 11 d. Zalcburge vienbalsiai patvirtino visų ES valstybių narių užsienio reikalų ministrai ir Vakarų Balkanų valstybių užsienio reikalų ministrai,

atsižvelgdamas į ES ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stabilizacijos ir asociacijos tarybos ketvirtojo susitikimo 2007 m. liepos 24 d. išvadas,

atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 18 d. ES ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos susitarimus dėl vizų tvarkos supaprastinimo ir readmisijos,

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 18 d. Tarybos sprendimą 2008/212/EB dėl principų, prioritetų ir sąlygų, įvardytų Stojimo partnerystėje su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija (1),

atsižvelgdamas į Brdo pareiškimą: 2008 m. kovo 29 d. ES pirmininkaujanti valstybė vėl daugiausia dėmesio skyrė Vakarų Balkanams, pabrėždama naujo postūmio Salonikų darbotvarkei ir Zalcburgo deklaracijai poreikį,

atsižvelgdamas į 2008 m. Komisijos ataskaitą apie Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pažangą (SEC(2008)2695),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl Komisijos 2007 m. plėtros strategijos dokumento (2),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. balandžio 23 d. rezoliuciją dėl Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pažangos 2007 m. ataskaitos (3),

atsižvelgdamas į ES ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos jungtinio parlamentinio komiteto 2007 m. sausio 29–30 d. ir 2007 m. lapkričio 26–27 d. rekomendacijas,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 24 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos susitarimo dėl trumpalaikių vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo sudarymo (4),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 24 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos susitarimo dėl readmisijos sudarymo (5),

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimą 2007/824/EB dėl Europos bendrijos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos susitarimo dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo sudarymo (6),

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 8 d. Tarybos sprendimą 2007/817/EB dėl Europos bendrijos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos susitarimo dėl neteisėtai gyvenančių asmenų readmisijos sudarymo (7),

atsižvelgdamas į galutinį Penktojo ES ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos Jungtinio parlamentinio komiteto pareiškimą, priimtą 2008 m. lapkričio 28 d.,

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 5 d. Komisijos komunikatą pavadinimu „2008–2009 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai“(COM(2008)0674) ir į 2008 m. gruodžio 9 d. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos išvadas,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Komisijos 2007 m. plėtros strategijos dokumente nuo pat pirmųjų šios strategijos etapų pabrėžiama teisinės valstybės ir geros vyriausybės svarba, ypač kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, administracinių ir teisinių reformų bei pilietinės visuomenės vystymosi srityse, |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisijos 2007 m. plėtros strategijos dokumente nuo pat pirmųjų šios strategijos etapų pabrėžiama teisinės valstybės ir geros vyriausybės svarba, ypač kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, administracinių ir teisinių reformų bei pilietinės visuomenės vystymosi srityse,

| B. | kadangi ES ėmėsi priemonių, skirtų plėtros proceso kokybei pagerinti, |
| --- | --- |

B.

kadangi ES ėmėsi priemonių, skirtų plėtros proceso kokybei pagerinti,

| C. | kadangi ES valstybė narė Graikija ir Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija įsitraukusios į derybų procesą, vykstantį prižiūrint Jungtinėms Tautoms, kuriuo siekiama rasti abipusiai priimtiną sprendimą dėl šalies kandidatės pavadinimo klausimo; kadangi ir toliau labai svarbu užtikrinti gerus kaimyninius santykius ir rasti suderintus bei abipusiai priimtinus atsakymus į neišspręstus klausimus su kaimynais, remiantis 2006 m. kovo 11 d. Zalcburgo deklaracija, |
| --- | --- |

C.

kadangi ES valstybė narė Graikija ir Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija įsitraukusios į derybų procesą, vykstantį prižiūrint Jungtinėms Tautoms, kuriuo siekiama rasti abipusiai priimtiną sprendimą dėl šalies kandidatės pavadinimo klausimo; kadangi ir toliau labai svarbu užtikrinti gerus kaimyninius santykius ir rasti suderintus bei abipusiai priimtinus atsakymus į neišspręstus klausimus su kaimynais, remiantis 2006 m. kovo 11 d. Zalcburgo deklaracija,

| 1. | teigiamai vertina tai, kad Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vyriausybę sudarančios partijos ir opozicija, sulaukiančios didelės pilietinės visuomenės paramos ir palankios visuomenės nuomonės, vieningai veikia siekdamos patenkinti Kopenhagos kriterijus siekiant narystės ES ir kuo anksčiau įstoti į ES; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbiausia ne atitikti išoriškai nustatytus reikalavimus, bet pagerinti pačios šalies kandidatės ateities perspektyvas; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina tai, kad Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vyriausybę sudarančios partijos ir opozicija, sulaukiančios didelės pilietinės visuomenės paramos ir palankios visuomenės nuomonės, vieningai veikia siekdamos patenkinti Kopenhagos kriterijus siekiant narystės ES ir kuo anksčiau įstoti į ES; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbiausia ne atitikti išoriškai nustatytus reikalavimus, bet pagerinti pačios šalies kandidatės ateities perspektyvas;

| 2. | patvirtina, jog visiškai pritaria Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir visų Vakarų Balkanų šalių Europos perspektyvai, kuri yra labai svarbi regiono stabilumui, susitaikymui ir taikiai ateičiai; |
| --- | --- |

2.

patvirtina, jog visiškai pritaria Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir visų Vakarų Balkanų šalių Europos perspektyvai, kuri yra labai svarbi regiono stabilumui, susitaikymui ir taikiai ateičiai;

| 3. | teigiamai vertina tai, kad praėjus septyneriems metams nuo Ochrido susitarimo sudarymo, šalies parlamentas priėmė įstatymą dėl kalbų statuso administracijoje ir švietime; ypač teigiamai vertina didesnes galimybes aukštojo mokslo srityje, kurias teikia keliuose miestuose atidaryti nauji fakultetai, įskaitant fakultetus, kuriuose mokymo programos parengtos skirtingomis kalbomis; pažymi, jog pagerėjo daugumai nepriklausančių bendruomenių narių lygiateisis atstovavimas, visų pirma viešojo administravimo, policijos ir karinių pajėgų srityse; |
| --- | --- |

3.

teigiamai vertina tai, kad praėjus septyneriems metams nuo Ochrido susitarimo sudarymo, šalies parlamentas priėmė įstatymą dėl kalbų statuso administracijoje ir švietime; ypač teigiamai vertina didesnes galimybes aukštojo mokslo srityje, kurias teikia keliuose miestuose atidaryti nauji fakultetai, įskaitant fakultetus, kuriuose mokymo programos parengtos skirtingomis kalbomis; pažymi, jog pagerėjo daugumai nepriklausančių bendruomenių narių lygiateisis atstovavimas, visų pirma viešojo administravimo, policijos ir karinių pajėgų srityse;

| 4. | teigiamai vertina šalies pažangą vykstant dialogui dėl vizų liberalizavimo, ypač didelį išduotų biometrinių kelionės ir tapatybės dokumentų skaičių, integruotos sienų valdymo schemos įgyvendinimą ir nacionalinės vizų informacinės sistemos sukūrimą; su pasitenkinimu pažymi pažangą kovos su prekyba žmonėmis, nelegalia migracija ir korupcija srityje bei ragina vyriausybę ir toliau dėti pastangas šioje srityje; teigiamai vertina readmisijos susitarimo su ES įgyvendinimą ir ragina glaudžiau bendradarbiauti su Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie ES valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra (FRONTEX), Europos policijos biuru (EUROPOL) ir Europos teisinio bendradarbiavimo institucija (EUROJUST); atkreipia dėmesį į Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos piliečiams iškilusius sunkumus, kuriuos lemia tai, kad viena ES valstybė narė nepripažįsta jų pasų; atsižvelgdamas į pasiektą pažangą, ragina Komisiją kiek galima greičiau rekomenduoti Tarybai liberalizuoti vizas Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos piliečiams ir panaikinti reikalavimą gauti vizas; |
| --- | --- |

4.

teigiamai vertina šalies pažangą vykstant dialogui dėl vizų liberalizavimo, ypač didelį išduotų biometrinių kelionės ir tapatybės dokumentų skaičių, integruotos sienų valdymo schemos įgyvendinimą ir nacionalinės vizų informacinės sistemos sukūrimą; su pasitenkinimu pažymi pažangą kovos su prekyba žmonėmis, nelegalia migracija ir korupcija srityje bei ragina vyriausybę ir toliau dėti pastangas šioje srityje; teigiamai vertina readmisijos susitarimo su ES įgyvendinimą ir ragina glaudžiau bendradarbiauti su Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie ES valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra (FRONTEX), Europos policijos biuru (EUROPOL) ir Europos teisinio bendradarbiavimo institucija (EUROJUST); atkreipia dėmesį į Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos piliečiams iškilusius sunkumus, kuriuos lemia tai, kad viena ES valstybė narė nepripažįsta jų pasų; atsižvelgdamas į pasiektą pažangą, ragina Komisiją kiek galima greičiau rekomenduoti Tarybai liberalizuoti vizas Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos piliečiams ir panaikinti reikalavimą gauti vizas;

| 5. | teigiamai vertina Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vyriausybės pastangas ekonomikos srityje, kurių rezultatas – svarbi pažanga įgyvendinant ekonominius kriterijus, tokiu būdu priartinant šalį prie veikiančios rinkos ekonomikos; ypač teigiamai vertina mokesčių mokėjimo procedūrų supaprastinimą, registracijos „vieno langelio“ principu reformą, užsienio prekybos supaprastinimą ir biurokratizmo sumažinimą; skatina vyriausybę toliau vykdyti politiką, nukreiptą į stabilų BVP augimą, žemą infliacijos lygį, mokestinę drausmę ir į bendro verslo klimato stiprinimą; |
| --- | --- |

5.

teigiamai vertina Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vyriausybės pastangas ekonomikos srityje, kurių rezultatas – svarbi pažanga įgyvendinant ekonominius kriterijus, tokiu būdu priartinant šalį prie veikiančios rinkos ekonomikos; ypač teigiamai vertina mokesčių mokėjimo procedūrų supaprastinimą, registracijos „vieno langelio“ principu reformą, užsienio prekybos supaprastinimą ir biurokratizmo sumažinimą; skatina vyriausybę toliau vykdyti politiką, nukreiptą į stabilų BVP augimą, žemą infliacijos lygį, mokestinę drausmę ir į bendro verslo klimato stiprinimą;

| 6. | pažymi, kad po keleto bandymų sutrukdyti 2008 m. birželio 1 d. parlamento rinkimams, ypač šalies šiaurės vakaruose, vyriausybė ėmėsi veiksmingų priemonių, kad rinkimų rezultatai būtų teisingi – ji surengė naujus dalinius rinkimus ir veiksmingai kontroliavo jų eigą; džiaugiasi pradėtais teismo procesais, kuriais siekiama nubausti rinkimų pažeidimų kaltininkus; teigiamai vertina priimtus rinkimų kodekso pakeitimus visapusiškai atsižvelgiant į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos ir Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijas ir tikisi, kad bus padaryta viskas, kas įmanoma, kad ateityje būtų užkirstas kelias sutrukdyti rinkimus, pvz., prezidento ar vietos valdžios rinkimus 2009 m. kovo mėn.; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad po keleto bandymų sutrukdyti 2008 m. birželio 1 d. parlamento rinkimams, ypač šalies šiaurės vakaruose, vyriausybė ėmėsi veiksmingų priemonių, kad rinkimų rezultatai būtų teisingi – ji surengė naujus dalinius rinkimus ir veiksmingai kontroliavo jų eigą; džiaugiasi pradėtais teismo procesais, kuriais siekiama nubausti rinkimų pažeidimų kaltininkus; teigiamai vertina priimtus rinkimų kodekso pakeitimus visapusiškai atsižvelgiant į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos ir Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijas ir tikisi, kad bus padaryta viskas, kas įmanoma, kad ateityje būtų užkirstas kelias sutrukdyti rinkimus, pvz., prezidento ar vietos valdžios rinkimus 2009 m. kovo mėn.;

| 7. | teigiamai vertina pažangą, pasiektą steigiant decentralizuotam pasirengimo narystei priemonės (PNP) valdymui reikalingas struktūras; remia vyriausybės pastangas sukurti administracinius pajėgumus, leisiančius įgyvendinti Komisijos sprendimą patikėti PNP valdymą nacionalinėms valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

7.

teigiamai vertina pažangą, pasiektą steigiant decentralizuotam pasirengimo narystei priemonės (PNP) valdymui reikalingas struktūras; remia vyriausybės pastangas sukurti administracinius pajėgumus, leisiančius įgyvendinti Komisijos sprendimą patikėti PNP valdymą nacionalinėms valdžios institucijoms;

| 8. | pažymi, kad Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, kaip dauguma ES valstybių narių, jos parlamentui priėmus plačiai paremtą sprendimą, tuo pačiu metu kaip ir Juodkalnija pripažino kaimyninės šalies Kosovo nepriklausomybę nepaisant sunkumų, kurie dėl to gali kilti netolimoje ateityje palaikant gerus santykius su kita kaimynine šalimi Serbija; teigiamai vertina pasiektą susitarimą su Kosovo valdžios institucijomis dėl sienos demarkavimo; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, kaip dauguma ES valstybių narių, jos parlamentui priėmus plačiai paremtą sprendimą, tuo pačiu metu kaip ir Juodkalnija pripažino kaimyninės šalies Kosovo nepriklausomybę nepaisant sunkumų, kurie dėl to gali kilti netolimoje ateityje palaikant gerus santykius su kita kaimynine šalimi Serbija; teigiamai vertina pasiektą susitarimą su Kosovo valdžios institucijomis dėl sienos demarkavimo;

| 9. | pažymi, kad dėl padidėjusio dėmesio Serbijai, kurio padarinys gali būti ES narystės siekiančios šalies kandidatės statuso suteikimas 2009 m., nereiškia, kad turi sumažėti ES dėmesys Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai ir dar labiau sulėtėti stojimo proceso eiga; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad dėl padidėjusio dėmesio Serbijai, kurio padarinys gali būti ES narystės siekiančios šalies kandidatės statuso suteikimas 2009 m., nereiškia, kad turi sumažėti ES dėmesys Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai ir dar labiau sulėtėti stojimo proceso eiga;

| 10. | pažymi, kad Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija imasi priemonių, kad atitiktų stojimo į ES kriterijus, ir atsižvelgia į pažangą, padarytą įgyvendinant 2001 m. pasirašytą Stabilizavimo ir asociacijos susitarimą ir Ochrido pagrindų susitarimą, ir pastaruoju metu pasiektą pažangą įgyvendinant Komisijos gaires; vis dėlto apgailestauja, kad praėjus trejiems metams nuo ES narystės siekiančios šalies kandidatės statuso suteikimo dar neprasidėjo derybos dėl stojimo, o tai yra netvari padėtis, daranti neigiamą poveikį šaliai ir kelianti regiono destabilizavimo pavojų; mano, jog reikėtų, kad ši išskirtinė padėtis būtų pakeista; ragina šį procesą paspartinti ir primena, kad minėtoje 2008 m. balandžio 23 d. rezoliucijoje Parlamentas išreiškė viltį, kad 2008 m. bus priimtas sprendimas dėl stojimo derybų pradžios, atsižvelgdamas į tai, kad per tuos metus, kai vyks derybos, reikės panaikinti išlikusias kliūtis, kurios trukdo įstoti anksčiau; ragina Tarybą pagreitinti šį procesą dar šiais metais priimant sprendimą dėl derybų dėl stojimo pradžios datos, kol bus visiškai įgyvendinti pagrindiniai Stojimo partnerystės prioritetai; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija imasi priemonių, kad atitiktų stojimo į ES kriterijus, ir atsižvelgia į pažangą, padarytą įgyvendinant 2001 m. pasirašytą Stabilizavimo ir asociacijos susitarimą ir Ochrido pagrindų susitarimą, ir pastaruoju metu pasiektą pažangą įgyvendinant Komisijos gaires; vis dėlto apgailestauja, kad praėjus trejiems metams nuo ES narystės siekiančios šalies kandidatės statuso suteikimo dar neprasidėjo derybos dėl stojimo, o tai yra netvari padėtis, daranti neigiamą poveikį šaliai ir kelianti regiono destabilizavimo pavojų; mano, jog reikėtų, kad ši išskirtinė padėtis būtų pakeista; ragina šį procesą paspartinti ir primena, kad minėtoje 2008 m. balandžio 23 d. rezoliucijoje Parlamentas išreiškė viltį, kad 2008 m. bus priimtas sprendimas dėl stojimo derybų pradžios, atsižvelgdamas į tai, kad per tuos metus, kai vyks derybos, reikės panaikinti išlikusias kliūtis, kurios trukdo įstoti anksčiau; ragina Tarybą pagreitinti šį procesą dar šiais metais priimant sprendimą dėl derybų dėl stojimo pradžios datos, kol bus visiškai įgyvendinti pagrindiniai Stojimo partnerystės prioritetai;

| 11. | remdamasis 2008 m. birželio 19 d. ir 20 d. Europos Vadovų Tarybos ir 2008 m. gruodžio 8 d. ir 9 d. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos išvadomis, pakartoja, kaip svarbu, kad Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, kaip ES šalis kandidatė, ir toliau stiprintų gerus kaimyninius ryšius ir siektų išspręsti neišspręstus klausimus su kaimynais, įskaitant suderėtą ir abipusiai priimtiną sprendimą dėl pavadinimo klausimo, remdamasi savo tarptautiniais įsipareigojimais bei savo dvišaliais ir daugiašaliais pasižadėjimais ir prievolėmis; |
| --- | --- |

11.

remdamasis 2008 m. birželio 19 d. ir 20 d. Europos Vadovų Tarybos ir 2008 m. gruodžio 8 d. ir 9 d. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos išvadomis, pakartoja, kaip svarbu, kad Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, kaip ES šalis kandidatė, ir toliau stiprintų gerus kaimyninius ryšius ir siektų išspręsti neišspręstus klausimus su kaimynais, įskaitant suderėtą ir abipusiai priimtiną sprendimą dėl pavadinimo klausimo, remdamasi savo tarptautiniais įsipareigojimais bei savo dvišaliais ir daugiašaliais pasižadėjimais ir prievolėmis;

| 12. | remia tarpininko Matthew Nimetzo pastangas JT, kaip numatyta minėtose 1993 m. JT Saugumo Tarybos rezoliucijose S/RES/817 ir S/RES/845, kuriomis siekiama panaikinti skirtumus, atsiradusius dėl valstybės konstitucinio pavadinimo, kad remiantis jo 2008 m. spalio 6 d. pasiūlymu kuo greičiau būtų pasiektas galutinis Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Graikijos susitarimas dėl įvairių zonų, kurios priklauso skirtingoms valstybėms, tačiau turi bendrą pavadinimą – Makedonija, atskyrimo tarptautiniu lygmeniu; atsižvelgia į tai, kad šis pasiūlymas abiem šalims kelia abejonių; atkreipia dėmesį į naujo Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos derybininko paskyrimą; prašo abiejų šalių išlaikyti įsipareigojimus dėl derybų padedant JT ir priimti kompromisinį sprendimą, kad šis klausimas nebebūtų kliūtis Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos narystei tarptautinėse organizacijose, kaip numatyta minėtame 1995 m. Laikinajame susitarime, kuris vis dar galioja; perspėja, kad jei šios abi valstybės uždels pasiekti susitarimą, gali ilgai užtrukti, kol Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija galės įstoti į ES; mano, kad šie neišspręsti Balkanų dvišaliai klausimai neturėtų sutrukdyti stojimui ir jiems neturėtų būti teikiama pirmenybė Europos integracijos proceso atžvilgiu; |
| --- | --- |

12.

remia tarpininko Matthew Nimetzo pastangas JT, kaip numatyta minėtose 1993 m. JT Saugumo Tarybos rezoliucijose S/RES/817 ir S/RES/845, kuriomis siekiama panaikinti skirtumus, atsiradusius dėl valstybės konstitucinio pavadinimo, kad remiantis jo 2008 m. spalio 6 d. pasiūlymu kuo greičiau būtų pasiektas galutinis Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Graikijos susitarimas dėl įvairių zonų, kurios priklauso skirtingoms valstybėms, tačiau turi bendrą pavadinimą – Makedonija, atskyrimo tarptautiniu lygmeniu; atsižvelgia į tai, kad šis pasiūlymas abiem šalims kelia abejonių; atkreipia dėmesį į naujo Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos derybininko paskyrimą; prašo abiejų šalių išlaikyti įsipareigojimus dėl derybų padedant JT ir priimti kompromisinį sprendimą, kad šis klausimas nebebūtų kliūtis Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos narystei tarptautinėse organizacijose, kaip numatyta minėtame 1995 m. Laikinajame susitarime, kuris vis dar galioja; perspėja, kad jei šios abi valstybės uždels pasiekti susitarimą, gali ilgai užtrukti, kol Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija galės įstoti į ES; mano, kad šie neišspręsti Balkanų dvišaliai klausimai neturėtų sutrukdyti stojimui ir jiems neturėtų būti teikiama pirmenybė Europos integracijos proceso atžvilgiu;

| 13. | pažymi, kad Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija užpildė prašymą, skirtą Tarptautiniam Teisingumo Teismui dėl Laikinojo susitarimo 11 straipsnio; išreiškia viltį, kad Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija ir Graikija ir toliau bus įsipareigojusios tęsti derybas nepaisant Tarptautiniame Teisingumo Teisme pradėtų teismo procesų dėl Laikinojo susitarimo taikymo; atsižvelgdamas į naują Nimetzo proceso eigoje paskelbtą derybų raundą išreiškia viltį, kad visos kaimyninių šalių vyriausybės rems šios šalies integraciją į ES, taip prisidėdamos prie regiono stabilumo ir klestėjimo; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija užpildė prašymą, skirtą Tarptautiniam Teisingumo Teismui dėl Laikinojo susitarimo 11 straipsnio; išreiškia viltį, kad Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija ir Graikija ir toliau bus įsipareigojusios tęsti derybas nepaisant Tarptautiniame Teisingumo Teisme pradėtų teismo procesų dėl Laikinojo susitarimo taikymo; atsižvelgdamas į naują Nimetzo proceso eigoje paskelbtą derybų raundą išreiškia viltį, kad visos kaimyninių šalių vyriausybės rems šios šalies integraciją į ES, taip prisidėdamos prie regiono stabilumo ir klestėjimo;

| 14. | džiaugiasi Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pastangomis imtis bendrų veiksmų su kaimyninėmis ES valstybėmis narėmis, siekiant peržiūrėti galimus istorinius neatitikimus bei neteisingus aiškinimus, kurie gali nulemti nesutarimus, ir ragina skatinti bendrą šalies kultūrinio ir istorinio paveldo paminėjimą kartu su kaimyninėmis šalimis; yra susirūpinęs, kad nedaroma pažanga užkertant kelią vėl pasigirstančioms „neapykantos kalboms“, visų pirma žiniasklaidoje ir švietimo sistemoje, nukreiptoms prieš kaimynines šalis, ir toliau ragina vyriausybę užtikrinti viešą atitinkamų ES ir Europos Tarybos standartų laikymąsi; |
| --- | --- |

14.

džiaugiasi Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pastangomis imtis bendrų veiksmų su kaimyninėmis ES valstybėmis narėmis, siekiant peržiūrėti galimus istorinius neatitikimus bei neteisingus aiškinimus, kurie gali nulemti nesutarimus, ir ragina skatinti bendrą šalies kultūrinio ir istorinio paveldo paminėjimą kartu su kaimyninėmis šalimis; yra susirūpinęs, kad nedaroma pažanga užkertant kelią vėl pasigirstančioms „neapykantos kalboms“, visų pirma žiniasklaidoje ir švietimo sistemoje, nukreiptoms prieš kaimynines šalis, ir toliau ragina vyriausybę užtikrinti viešą atitinkamų ES ir Europos Tarybos standartų laikymąsi;

| 15. | pažymi, kad demokratinėje valstybėje vyriausybė ir opozicija bendrauja ir keičiasi skirtingomis nuomonėmis ir dėmesys turi būti teikiamas alternatyviems sprendimams, kuriems gali pritarti dauguma ir paskatinti politikos pasikeitimą, ir kad svarbu užtikrinti, jog tam tikros gyventojų grupės nebijotų, kad tokia tolerancija gali sumažėti, kai viena partija sudaro parlamento daugumą – tokia padėtis susidarė po paskutinių Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos parlamento rinkimų; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad demokratinėje valstybėje vyriausybė ir opozicija bendrauja ir keičiasi skirtingomis nuomonėmis ir dėmesys turi būti teikiamas alternatyviems sprendimams, kuriems gali pritarti dauguma ir paskatinti politikos pasikeitimą, ir kad svarbu užtikrinti, jog tam tikros gyventojų grupės nebijotų, kad tokia tolerancija gali sumažėti, kai viena partija sudaro parlamento daugumą – tokia padėtis susidarė po paskutinių Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos parlamento rinkimų;

| 16. | ragina, kad visuomenės nariai, pateikdami skundus dėl piktnaudžiavimo valdžia ir (arba) korupcijos gautų dokumentą, kuriame aiškiai būtų pažymėta, kad jie tokį skundą pateikė; džiaugiasi esama praktika informuoti piliečius apie tai, kokių veiksmų dėl skundo buvo imtasi ir kokių rezultatų pasiekta, ir kad tokius skundus policija ir teisminės institucijos registruoja aiškiai nustatyta vienoda tvarka; |
| --- | --- |

16.

ragina, kad visuomenės nariai, pateikdami skundus dėl piktnaudžiavimo valdžia ir (arba) korupcijos gautų dokumentą, kuriame aiškiai būtų pažymėta, kad jie tokį skundą pateikė; džiaugiasi esama praktika informuoti piliečius apie tai, kokių veiksmų dėl skundo buvo imtasi ir kokių rezultatų pasiekta, ir kad tokius skundus policija ir teisminės institucijos registruoja aiškiai nustatyta vienoda tvarka;

| 17. | ragina Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vyriausybę sustiprinti kovą prieš Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos, Kosovo ir Albanijos organizuoto nusikalstamumo susivienijimą; |
| --- | --- |

17.

ragina Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vyriausybę sustiprinti kovą prieš Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos, Kosovo ir Albanijos organizuoto nusikalstamumo susivienijimą;

| 18. | apgailestauja, kad 2007 m. rugsėjo 20 d. priėmus naują įstatymą dėl bažnyčių ir religinių bendruomenių bei religinių grupių teisinio statuso skirtingų tikėjimų atstovai nepajuto turį tokias pat galimybes išpažinti ir skleisti savo tikėjimą, turėti, naudoti ir statyti tam reikalingus pastatus, kokias turi dvi tradiciškai šalyje vyraujančios denominacijos – „Makedonijos“ stačiatikių bažnyčia ir Islamas; primena, kad valdžios institucijos privalo užtikrinti skirtingą tikėjimą išpažįstančių asmenų toleravimą ir religinės įvairovės teisę; |
| --- | --- |

18.

apgailestauja, kad 2007 m. rugsėjo 20 d. priėmus naują įstatymą dėl bažnyčių ir religinių bendruomenių bei religinių grupių teisinio statuso skirtingų tikėjimų atstovai nepajuto turį tokias pat galimybes išpažinti ir skleisti savo tikėjimą, turėti, naudoti ir statyti tam reikalingus pastatus, kokias turi dvi tradiciškai šalyje vyraujančios denominacijos – „Makedonijos“ stačiatikių bažnyčia ir Islamas; primena, kad valdžios institucijos privalo užtikrinti skirtingą tikėjimą išpažįstančių asmenų toleravimą ir religinės įvairovės teisę;

| 19. | apgailestauja dėl didėjančio vyriausybės jėgų spaudimo žiniasklaidai, ypač rinkiminės kampanijos metu; ragina, kad būtų užtikrintas nepriklausomos ir įvairios informacijos skleidimas per radiją ir televiziją ir siekiama, kad būtų pateikiamos įvairios visuomenės nuomonės užtikrinant informaciją skleidžiančių redaktorių laisvę ir vengiant, kad komerciniai kanalai nebūtų per daug susiję su tam tikromis partijomis ar politiniais veikėjais; taip pat yra susirūpinęs dėl laikraščių ir televizijos transliuotojų didelės finansinės priklausomybės nuo vyriausybės teikiamų informacinių pranešimų ir atitinkamų gaunamų pajamų, dėl kurių gali būti atsisakyta išdėstyti kritinį žurnalistinį požiūrį; |
| --- | --- |

19.

apgailestauja dėl didėjančio vyriausybės jėgų spaudimo žiniasklaidai, ypač rinkiminės kampanijos metu; ragina, kad būtų užtikrintas nepriklausomos ir įvairios informacijos skleidimas per radiją ir televiziją ir siekiama, kad būtų pateikiamos įvairios visuomenės nuomonės užtikrinant informaciją skleidžiančių redaktorių laisvę ir vengiant, kad komerciniai kanalai nebūtų per daug susiję su tam tikromis partijomis ar politiniais veikėjais; taip pat yra susirūpinęs dėl laikraščių ir televizijos transliuotojų didelės finansinės priklausomybės nuo vyriausybės teikiamų informacinių pranešimų ir atitinkamų gaunamų pajamų, dėl kurių gali būti atsisakyta išdėstyti kritinį žurnalistinį požiūrį;

| 20. | pažymi, kad net priėmus 2005 m. užimtumo įstatymo pakeitimus, lieka neaišku, kaip įvairios profesinės sąjungos gali sudaryti teisiškai galiojančias sutartis su vyriausybe ir verslininkais, atsižvelgiant ypač į tai, kad dabartinis reikalavimas, jog profesinė sąjunga tam, kad ji galėtų būtų susitariančiąja šalimi, turi atstovauti 33 proc. darbuotojų, yra kliūtis įvairovei ir verčia suinteresuotas šalis nuolat kelti klausimą, kiek narių šios profesinės sąjungos turi; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad net priėmus 2005 m. užimtumo įstatymo pakeitimus, lieka neaišku, kaip įvairios profesinės sąjungos gali sudaryti teisiškai galiojančias sutartis su vyriausybe ir verslininkais, atsižvelgiant ypač į tai, kad dabartinis reikalavimas, jog profesinė sąjunga tam, kad ji galėtų būtų susitariančiąja šalimi, turi atstovauti 33 proc. darbuotojų, yra kliūtis įvairovei ir verčia suinteresuotas šalis nuolat kelti klausimą, kiek narių šios profesinės sąjungos turi;

| 21. | ragina Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją sparčiai steigti naujus sąvartynus, uždaryti ir naikinti senuosius, tuo pat metu kuriant praktines priemones dėl integruoto atliekų ciklo atnaujinimo, įskaitant atliekų rūšiavimą, taip pat kuriant konsorciumus, bei statyti energijos gamybos iš atliekų įrenginius ir kuro gamybos iš atliekų įrenginius; |
| --- | --- |

21.

ragina Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją sparčiai steigti naujus sąvartynus, uždaryti ir naikinti senuosius, tuo pat metu kuriant praktines priemones dėl integruoto atliekų ciklo atnaujinimo, įskaitant atliekų rūšiavimą, taip pat kuriant konsorciumus, bei statyti energijos gamybos iš atliekų įrenginius ir kuro gamybos iš atliekų įrenginius;

| 22. | ragina pagerinti ir apsaugoti pasienio Ochrido, Prespos ir Doirano ežerų vandens kokybę ir lygį bei pasiekti veiksmingus susitarimus šiuo klausimu su kaimyninėmis šalimis Albanija ir Graikija; taip pat džiaugiasi, kad pasiūlytas įstatymo projektas dėl vandentvarkos ir ragina, kad jis nedelsiant būtų apsvarstytas parlamente; |
| --- | --- |

22.

ragina pagerinti ir apsaugoti pasienio Ochrido, Prespos ir Doirano ežerų vandens kokybę ir lygį bei pasiekti veiksmingus susitarimus šiuo klausimu su kaimyninėmis šalimis Albanija ir Graikija; taip pat džiaugiasi, kad pasiūlytas įstatymo projektas dėl vandentvarkos ir ragina, kad jis nedelsiant būtų apsvarstytas parlamente;

| 23. | nerimaudamas susipažino su OKTA naftos valymo įmonės, savo veiklą vykdančios Ilindeno mieste greta Skopjės ir laikomos didžiausia šalies teršėja, neigiamomis pasekmėmis žmonėms ir aplinkai; |
| --- | --- |

23.

nerimaudamas susipažino su OKTA naftos valymo įmonės, savo veiklą vykdančios Ilindeno mieste greta Skopjės ir laikomos didžiausia šalies teršėja, neigiamomis pasekmėmis žmonėms ir aplinkai;

| 24. | įspėja, kad jei nebus investuojama į vandens saugojimą, valymą ir transportavimą, gali iškilti pavojus nuolatiniam geriamo vandens tiekimui miestams; |
| --- | --- |

24.

įspėja, kad jei nebus investuojama į vandens saugojimą, valymą ir transportavimą, gali iškilti pavojus nuolatiniam geriamo vandens tiekimui miestams;

| 25. | ragina Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vyriausybę suteikti naują impulsą vietos viešųjų paslaugų liberalizavimo ir privatizavimo procesui, ypač didelį dėmesį skiriant elektros gamybos, transporto ir skirstymo sektoriui; |
| --- | --- |

25.

ragina Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vyriausybę suteikti naują impulsą vietos viešųjų paslaugų liberalizavimo ir privatizavimo procesui, ypač didelį dėmesį skiriant elektros gamybos, transporto ir skirstymo sektoriui;

| 26. | apgailestauja, kad per pastaruosius metus pablogėjo geležinkelių tinklo veikimas; ypač pažymi, kad iki minimumo sumažintas tiek keleivinių traukinių eismo dažnumas šalies viduje, tiek šalį kertančių susisiekimo su kaimyninėmis šalimis maršrutų skaičius ir kad naudojami riedmenys yra mažiau tinkami keleivių vežimui gana trumpais atstumais, todėl norint ateityje išsaugoti keleivinio geležinkelių transporto paslaugas bus būtinos naujos investicijos; apgailestauja, kad padaryta nepakankamai pažangos tiesiant geležinkelio jungtį tarp Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Bulgarijos, kuri prisidėtų prie viso regiono ekonominio vystymosi ir stabilumo; |
| --- | --- |

26.

apgailestauja, kad per pastaruosius metus pablogėjo geležinkelių tinklo veikimas; ypač pažymi, kad iki minimumo sumažintas tiek keleivinių traukinių eismo dažnumas šalies viduje, tiek šalį kertančių susisiekimo su kaimyninėmis šalimis maršrutų skaičius ir kad naudojami riedmenys yra mažiau tinkami keleivių vežimui gana trumpais atstumais, todėl norint ateityje išsaugoti keleivinio geležinkelių transporto paslaugas bus būtinos naujos investicijos; apgailestauja, kad padaryta nepakankamai pažangos tiesiant geležinkelio jungtį tarp Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Bulgarijos, kuri prisidėtų prie viso regiono ekonominio vystymosi ir stabilumo;

| 27. | skatina vyriausybę paspartinti planavimą ir gamybą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, visų pirma, susijusių su saulės ir vėjo energija; atsižvelgdamas į tai ragina Skopjės valdžios institucijas visokeriopai stengtis plėtoti energetikos politiką vadovaujantis ES tikslais ir paremti ES poziciją Kopenhagoje vyksiančioje konferencijoje dėl sutarties po Kioto; |
| --- | --- |

27.

skatina vyriausybę paspartinti planavimą ir gamybą iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, visų pirma, susijusių su saulės ir vėjo energija; atsižvelgdamas į tai ragina Skopjės valdžios institucijas visokeriopai stengtis plėtoti energetikos politiką vadovaujantis ES tikslais ir paremti ES poziciją Kopenhagoje vyksiančioje konferencijoje dėl sutarties po Kioto;

| 28. | yra susirūpinęs, kad daugėja pranešimų, jog daug asmenų patiria smurtą šeimoje, ir ragina, kad be jau priimto šeimos įstatymo būtų priimtas atskiras kovos su tokiu smurtu įstatymas siekiant, kad prokuratūra prieš smurtautojus galėtų pateikti skundus; |
| --- | --- |

28.

yra susirūpinęs, kad daugėja pranešimų, jog daug asmenų patiria smurtą šeimoje, ir ragina, kad be jau priimto šeimos įstatymo būtų priimtas atskiras kovos su tokiu smurtu įstatymas siekiant, kad prokuratūra prieš smurtautojus galėtų pateikti skundus;

| 29. | yra susirūpinęs dėl blogos romų mažumos atstovų padėties šalyje, inter alia, atsižvelgiant į organizacijos „Amnesty International“ naujausią ataskaitą, pagal kurią 39 proc. romų moterų iki šiol mažai mokėsi arba visai nesimokė, 83 proc. dar nėra dirbusios apmokamo darbo oficialiame sektoriuje, o 31 proc. serga chroniškomis ligomis, ir šie procentiniai dydžiai struktūriškai daug didesni nei ne romų tautybės moterų atveju; |
| --- | --- |

29.

yra susirūpinęs dėl blogos romų mažumos atstovų padėties šalyje, inter alia, atsižvelgiant į organizacijos „Amnesty International“ naujausią ataskaitą, pagal kurią 39 proc. romų moterų iki šiol mažai mokėsi arba visai nesimokė, 83 proc. dar nėra dirbusios apmokamo darbo oficialiame sektoriuje, o 31 proc. serga chroniškomis ligomis, ir šie procentiniai dydžiai struktūriškai daug didesni nei ne romų tautybės moterų atveju;

| 30. | džiaugiasi pažanga politinio atstovavimo romams srityje; tuo pačiu metu ragina vyriausybę paspartinti esamos romų politikos įgyvendinimą ir tam skirti atitinkamų išteklių; |
| --- | --- |

30.

džiaugiasi pažanga politinio atstovavimo romams srityje; tuo pačiu metu ragina vyriausybę paspartinti esamos romų politikos įgyvendinimą ir tam skirti atitinkamų išteklių;

| 31. | kartu su Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiuoju komisaru (JTPRVK) džiaugiasi, kad iki šiol nė viena iš Kosovo pabėgusių mažumų, kurių nariai negavo leidimų nuolat gyventi, nebuvo priversti išvykti ir tikisi, kad vyriausybė ir Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiasis komisaras netrukus pasieks susitarimą dėl atsakomybės finansiškai remti šią grupę; |
| --- | --- |

31.

kartu su Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiuoju komisaru (JTPRVK) džiaugiasi, kad iki šiol nė viena iš Kosovo pabėgusių mažumų, kurių nariai negavo leidimų nuolat gyventi, nebuvo priversti išvykti ir tikisi, kad vyriausybė ir Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiasis komisaras netrukus pasieks susitarimą dėl atsakomybės finansiškai remti šią grupę;

| 32. | kadangi tarptautinė finansų krizė pasiekė Europą ir gali turėti netiesioginį poveikį prekybai ir užsienio investicijoms Vakarų Balkanuose, ragina Komisiją būti budria ir, prireikus, taikyti atitinkamas priemones, siekiant užtikrinti sklandų Stabilizavimo ir asociacijos proceso, susijusio su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija bei kitomis Vakarų Balkanų šalimis, tęstinumą, kuris yra svarbus stabilumo regione veiksnys ir dėl to yra labai suinteresuota pati ES; |
| --- | --- |

32.

kadangi tarptautinė finansų krizė pasiekė Europą ir gali turėti netiesioginį poveikį prekybai ir užsienio investicijoms Vakarų Balkanuose, ragina Komisiją būti budria ir, prireikus, taikyti atitinkamas priemones, siekiant užtikrinti sklandų Stabilizavimo ir asociacijos proceso, susijusio su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija bei kitomis Vakarų Balkanų šalimis, tęstinumą, kuris yra svarbus stabilumo regione veiksnys ir dėl to yra labai suinteresuota pati ES;

| 33. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

33.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vyriausybei ir parlamentui.

---

(1)  OL L 80, 2008 3 19, p. 32.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0363.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0172.

(4)  OL C 263 E, 2008 10 16, p. 402.

(5)  OL C 263 E, 2008 10 16, p. 402.

(6)  OL L 334, 2007 12 19, p. 120.

(7)  OL L 334, 2007 12 19, p. 1.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/153 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/153

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienisTarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai įgaliojimai

P6_TA(2009)0136

2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai įgaliojimų (2008/2290(INI))

2010/C 87 E/30

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Annemie Neyts Uyttebroeck ir kitų ALDE frakcijos vardu pateiktą pasiūlymą dėl rekomendacijos Tarybai dėl Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai įgaliojimų (Tribunolas) (B6–0417/2008), apimant respublikas, sudariusias teritoriją, kuri iki 1991 m. birželio 25 d. buvo Jugoslavijos Socialistinė Federacinė Respublika, t. y. Bosniją ir Hercegoviną, Kroatiją, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Juodkalniją, Serbiją, Kosovą ir Slovėniją,

atsižvelgdamas į tai, kad Tribunolas – tai Jungtinių Tautų teismas, veikiantis Europoje ir sprendžiantis su Europa susijusius klausimus, įsteigtas 1993 m. kaip laikina institucija, skirta rimtiems humanitarinės teisės pažeidimams, padarytiems buvusiojoje Jugoslavijoje nuo 1991 m., tirti ir už juos atsakingiems asmenims persekioti,

atsižvelgdamas į tai, kad tuo metu vietinės teisminės institucijos buvusioje Jugoslavijoje negalėjo ar nenorėjo vykdyti tyrimų ir persekioti kalčiausių asmenų,

atsižvelgdamas į tai, kad Tribunolas pareiškė kaltinimus 161 asmeniui ir kad jis baigė procesą prieš 116 apkaltintų asmenų, kad šiuo metu nemažos dalies apkaltintų asmenų bylos svarstomos Tribunole ir šios bylos yra pasiekusios įvairius etapus, kad tik prieš penkis apkaltintuosius vykdomos ikiteisminės procedūros ir jie laukia, kol prasidės jų teismo procesai, ir kad tik du iš asmenų, kuriems pareikšti kaltinimai, t. y. Ratko Mladić ir Goran Hadžić, vis dar yra laisvėje (1),

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. S/RES/1503 (2003) ir S/RES/1534 (2004), kuriose Tribunolas raginamas imtis visų galimų priemonių, kad užbaigtų visus savo darbus iki 2010 m. pabaigos („bylų baigimo strategija“),

atsižvelgdamas į tai, kad bylų baigimo strategijoje numatytos tikslinės datos, bet jos nėra galutiniai terminai,

atsižvelgdamas į pagal JT Saugumo Tarybos rezoliucijos Nr. S/RES/1534 (2004) 6 dalies nuostatas kas šešis mėn. Tribunolo pirmininko ir kaltintojo pateikiamus vertinimus ir ataskaitas pažangos, padarytos įgyvendinant bylų baigimo strategiją, klausimais,

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 23 d. JT Generalinėje Asamblėjoje bendru sutarimu priimtą rezoliuciją Nr. A/RES/63/256 dėl išsamaus pasiūlymo dėl atitinkamų iniciatyvų išlaikyti Tarptautinio baudžiamojo tribunolo Ruandai ir Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai personalą,

atsižvelgdamas į tai, kad ES ir valstybės narės plačiu mastu ir nuolat rėmė Tribunolą ir jo veiklą,

atsižvelgdamas į tai, kad glaudus bendradarbiavimas su Tribunolu tapo pagrindine ES politikos, taikomos Vakarų Balkanų šalims, gaire,

atsižvelgdamas į savo 2009 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Srebrenicos (2),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 114 straipsnio 3 dalį ir 83 straipsnio 5 dalį,

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A6-0112/2009),

| A. | kadangi Hagoje esantis tribunolas ir jo veikla nusipelno tolesnės visapusiškos ES ir valstybių narių paramos, |
| --- | --- |

A.

kadangi Hagoje esantis tribunolas ir jo veikla nusipelno tolesnės visapusiškos ES ir valstybių narių paramos,

| B. | kadangi Tribunolas priėmė precedentinius sprendimus dėl genocido, karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui ir kadangi Tribunolas jau nemažai prisidėjo prie susitaikymo proceso Vakarų Balkanuose, taigi ir prie taikos regione atkūrimo ir išlaikymo, |
| --- | --- |

B.

kadangi Tribunolas priėmė precedentinius sprendimus dėl genocido, karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmoniškumui ir kadangi Tribunolas jau nemažai prisidėjo prie susitaikymo proceso Vakarų Balkanuose, taigi ir prie taikos regione atkūrimo ir išlaikymo,

| C. | kadangi visapusiškas bendradarbiavimas su Tribunolu buvo viena iš griežtų sąlygų, kurias ES įtraukė į savo sutartis su šio regiono šalimis, |
| --- | --- |

C.

kadangi visapusiškas bendradarbiavimas su Tribunolu buvo viena iš griežtų sąlygų, kurias ES įtraukė į savo sutartis su šio regiono šalimis,

| D. | kadangi Tribunolas prisidėjo įtvirtinant naujus konfliktų sprendimo ir plėtros po konfliktų standartus pasauliniu mastu, yra pavyzdys galimiems ad hoc tribunolams ateityje ir parodė, kad įmanomas veiksmingas ir skaidrus tarptautinis teisingumas, ir kadangi plačiai pripažįstamas jo indėlis plėtojant tarptautinę baudžiamąją teisę, |
| --- | --- |

D.

kadangi Tribunolas prisidėjo įtvirtinant naujus konfliktų sprendimo ir plėtros po konfliktų standartus pasauliniu mastu, yra pavyzdys galimiems ad hoc tribunolams ateityje ir parodė, kad įmanomas veiksmingas ir skaidrus tarptautinis teisingumas, ir kadangi plačiai pripažįstamas jo indėlis plėtojant tarptautinę baudžiamąją teisę,

| E. | kadangi kai kurie Tribunolo pareikšti kaltinimai, priimti sprendimai ir nutartys vertinti kaip kontroversiški įvairiuose Vakarų Balkanų regionuose ir už jų ribų; kadangi minėtoji reakcija – tai vertinga pamoka, kuri sudarys Tribunolo palikimo dalį, tačiau tai rodo ir apeliacinės kolegijos bei informavimo programos būtinybę, |
| --- | --- |

E.

kadangi kai kurie Tribunolo pareikšti kaltinimai, priimti sprendimai ir nutartys vertinti kaip kontroversiški įvairiuose Vakarų Balkanų regionuose ir už jų ribų; kadangi minėtoji reakcija – tai vertinga pamoka, kuri sudarys Tribunolo palikimo dalį, tačiau tai rodo ir apeliacinės kolegijos bei informavimo programos būtinybę,

| F. | kadangi Tribunolas tęsia įvairią informavimo veiklą siekdamas, kad atitinkamos šalys daugiau žinotų apie jo darbą, ir šiuo tikslu taip pat palengvinamos vietos žiniasklaidos galimybės pranešti apie bylas, Tribunolo tarnautojai vykdo tiesioginę vietos bendruomenių informavimo veiklą, kuriami nacionalinių teisminių institucijų, kurios sprendžia karo nusikaltimų klausimus, pajėgumai ir vykdomi įvairūs projektai, kuriais siekiama nustatyti geriausią patirtį, |
| --- | --- |

F.

kadangi Tribunolas tęsia įvairią informavimo veiklą siekdamas, kad atitinkamos šalys daugiau žinotų apie jo darbą, ir šiuo tikslu taip pat palengvinamos vietos žiniasklaidos galimybės pranešti apie bylas, Tribunolo tarnautojai vykdo tiesioginę vietos bendruomenių informavimo veiklą, kuriami nacionalinių teisminių institucijų, kurios sprendžia karo nusikaltimų klausimus, pajėgumai ir vykdomi įvairūs projektai, kuriais siekiama nustatyti geriausią patirtį,

| G. | kadangi minėtose JT Saugumo Tarybos rezoliucijose Nr. S/RES/1503 (2003) ir S/RES/1534 (2004) Tribunolas ir Tarptautinis baudžiamasis tribunolas Ruandai raginami baigti visus tyrimus iki 2004 m. pabaigos, visus pirmos instancijos teismo procesus iki 2008 m. pabaigos, o visus savo darbus ne vėliau kaip 2010 m.; kadangi Tribunolas nurodė, kad jis negalės baigti pirmos instancijos teismo procesų anksčiau kaip 2009 m. pabaigoje, bet kita ko, dėl didelio apeliacijų skaičiaus; kadangi dėl šios priežasties būtina, kad JT Saugumo Taryba priimtų naują sprendimą, kad būtų galima pratęsti Tribunolo įgaliojimus, |
| --- | --- |

G.

kadangi minėtose JT Saugumo Tarybos rezoliucijose Nr. S/RES/1503 (2003) ir S/RES/1534 (2004) Tribunolas ir Tarptautinis baudžiamasis tribunolas Ruandai raginami baigti visus tyrimus iki 2004 m. pabaigos, visus pirmos instancijos teismo procesus iki 2008 m. pabaigos, o visus savo darbus ne vėliau kaip 2010 m.; kadangi Tribunolas nurodė, kad jis negalės baigti pirmos instancijos teismo procesų anksčiau kaip 2009 m. pabaigoje, bet kita ko, dėl didelio apeliacijų skaičiaus; kadangi dėl šios priežasties būtina, kad JT Saugumo Taryba priimtų naują sprendimą, kad būtų galima pratęsti Tribunolo įgaliojimus,

| H. | kadangi Tribunolas ėmėsi iniciatyvos parengti planą, kuriam pirmiau minėtose rezoliucijose pritarė JT Saugumo Taryba ir kuris žinomas kaip bylų baigimo strategija ir kuriuo siekiama užtikrinti, kad Tribunolo užduotys būtų vykdomos sėkmingai, laiku ir koordinuojant veiksmus su atitinkamų šalių vietos teisminėmis institucijomis, |
| --- | --- |

H.

kadangi Tribunolas ėmėsi iniciatyvos parengti planą, kuriam pirmiau minėtose rezoliucijose pritarė JT Saugumo Taryba ir kuris žinomas kaip bylų baigimo strategija ir kuriuo siekiama užtikrinti, kad Tribunolo užduotys būtų vykdomos sėkmingai, laiku ir koordinuojant veiksmus su atitinkamų šalių vietos teisminėmis institucijomis,

| I. | kadangi plane numatyti trys etapai ir tikslinės datos, kada baigtų galioti Tribunolo įgaliojimai, ir kadangi dabartinis tikslas – siekti, kad visi procesai (teisminiai nagrinėjimai ir apeliacijų svarstymai) būtų užbaigti 2011 m. arba vėliausiai 2012 m. pradžioje; kadangi tam, kad būtų pasiekti minėtieji tikslai, Tribunolas dėmesį telkia į aukščiausio rango vadovus, kurie laikomi įtariamaisiais, atsakingais už padarytus nusikaltimus, priskiriamus nagrinėti pagal jo jurisdikciją, o bylas, iškeltas vidutinio ir žemesnio rango apkaltintiems asmenims, perdavė kompetentingoms nacionalinėms teisminėms institucijoms, vykdė bendrus kaltinamųjų teismo procesus, tačiau reikia užtikrinti, kad nagrinėjant bendras bylas nebūtų pažeidžiamos kaltinamųjų teisės; kadangi nacionaliniai prokurorai ir teismai patys gali inicijuoti ir nagrinėti bylas ir inicijuoja bei nagrinėja daugybę bylų, tačiau kai kurie nacionaliniai teismai gali nesugebėti ar nenorėti vykdyti teismo proceso pagal tarptautinius teisingo teismo standartus ir normas, ir kai kuriais atvejais aukos ir tiesiogiai susiję liudytojai prieštaravo tam, kad bylos būtų perduotos nacionaliniams teismams, |
| --- | --- |

I.

kadangi plane numatyti trys etapai ir tikslinės datos, kada baigtų galioti Tribunolo įgaliojimai, ir kadangi dabartinis tikslas – siekti, kad visi procesai (teisminiai nagrinėjimai ir apeliacijų svarstymai) būtų užbaigti 2011 m. arba vėliausiai 2012 m. pradžioje; kadangi tam, kad būtų pasiekti minėtieji tikslai, Tribunolas dėmesį telkia į aukščiausio rango vadovus, kurie laikomi įtariamaisiais, atsakingais už padarytus nusikaltimus, priskiriamus nagrinėti pagal jo jurisdikciją, o bylas, iškeltas vidutinio ir žemesnio rango apkaltintiems asmenims, perdavė kompetentingoms nacionalinėms teisminėms institucijoms, vykdė bendrus kaltinamųjų teismo procesus, tačiau reikia užtikrinti, kad nagrinėjant bendras bylas nebūtų pažeidžiamos kaltinamųjų teisės; kadangi nacionaliniai prokurorai ir teismai patys gali inicijuoti ir nagrinėti bylas ir inicijuoja bei nagrinėja daugybę bylų, tačiau kai kurie nacionaliniai teismai gali nesugebėti ar nenorėti vykdyti teismo proceso pagal tarptautinius teisingo teismo standartus ir normas, ir kai kuriais atvejais aukos ir tiesiogiai susiję liudytojai prieštaravo tam, kad bylos būtų perduotos nacionaliniams teismams,

| J. | kadangi trys Tribunolo teisminio nagrinėjimo kolegijos ir toliau dirba labai produktyviai ir nagrinėja su daugybe kaltinamųjų susijusias bylas; kadangi tai, kad bylos perduodamos kompetentingoms nacionalinių teisminių sistemų institucijoms, turi didelės įtakos bendram Tribunolo darbo krūviui, tačiau kadangi dėl veiksnių, kurių Tribunolas negali kontroliuoti, procesai buvo kiek atidedami ir negalima atmesti galimybės, kad ir vėl gali būti nenumatyto atidėjimo atvejų, |
| --- | --- |

J.

kadangi trys Tribunolo teisminio nagrinėjimo kolegijos ir toliau dirba labai produktyviai ir nagrinėja su daugybe kaltinamųjų susijusias bylas; kadangi tai, kad bylos perduodamos kompetentingoms nacionalinių teisminių sistemų institucijoms, turi didelės įtakos bendram Tribunolo darbo krūviui, tačiau kadangi dėl veiksnių, kurių Tribunolas negali kontroliuoti, procesai buvo kiek atidedami ir negalima atmesti galimybės, kad ir vėl gali būti nenumatyto atidėjimo atvejų,

| K. | be to, kadangi liko du kaltinamieji – Ratko Mladić ir Goran Hadžić, kuriuos reikia pristatyti teisingumui, ir kadangi tai, ar jie bus sulaikyti, priklauso nuo to, ar šalys bendradarbiaus, kaip privaloma pagal Tribunolo statuto 29 straipsnį, be kita ko, vykdant bėglių paieškas, areštą ir perdavimą, pateikiant įrodymus, kurie, pavyzdžiui, yra vietos archyvuose, ir kadangi ne visuomet buvo sulaikomi ir perduodami besislapstantys asmenys, kuriems pareikšti kaltinimai, ir pateikiami įrodymai, |
| --- | --- |

K.

be to, kadangi liko du kaltinamieji – Ratko Mladić ir Goran Hadžić, kuriuos reikia pristatyti teisingumui, ir kadangi tai, ar jie bus sulaikyti, priklauso nuo to, ar šalys bendradarbiaus, kaip privaloma pagal Tribunolo statuto 29 straipsnį, be kita ko, vykdant bėglių paieškas, areštą ir perdavimą, pateikiant įrodymus, kurie, pavyzdžiui, yra vietos archyvuose, ir kadangi ne visuomet buvo sulaikomi ir perduodami besislapstantys asmenys, kuriems pareikšti kaltinimai, ir pateikiami įrodymai,

| L. | kadangi Tribunolo statuto 21 straipsnyje numatyta visų kaltinamųjų teisė, kad jie būtų teisiami jiems dalyvaujant teismo procese, ir kadangi Tribunolas negalėtų, net ir turėdamas daugybę įrodymų, vykdyti teismo proceso kaltinamajam nedalyvaujant, |
| --- | --- |

L.

kadangi Tribunolo statuto 21 straipsnyje numatyta visų kaltinamųjų teisė, kad jie būtų teisiami jiems dalyvaujant teismo procese, ir kadangi Tribunolas negalėtų, net ir turėdamas daugybę įrodymų, vykdyti teismo proceso kaltinamajam nedalyvaujant,

| M. | kadangi pripažįstamas įsipareigojimas, susijęs su greitu laiku baigsiančiais galioti Tribunolo įgaliojimais, bet kadangi likusias bylas reikia baigti nedarant spaudimo įvykdyti tai per neįmanomą laiką, nes dėl šio spaudimo gali būti pažeista kaltinamojo teisė į teisingą bylos nagrinėjimą; kadangi negalima supaprastinti procedūrų, jei dėl to gali būti dar labiau pakenkta aukų ir Tribunole liudijančių liudytojų saugumui ir gerovei, ir kadangi tai, kad Tribunolo bylų baigimo strategijoje numatyta tikslinė data, negali reikšti, kad du minėtieji bėgliai liks nenubausti arba kad bus daromas nederamas spaudimas laiko aspektu šiuo metu vykdomiems teisminiams procesams, |
| --- | --- |

M.

kadangi pripažįstamas įsipareigojimas, susijęs su greitu laiku baigsiančiais galioti Tribunolo įgaliojimais, bet kadangi likusias bylas reikia baigti nedarant spaudimo įvykdyti tai per neįmanomą laiką, nes dėl šio spaudimo gali būti pažeista kaltinamojo teisė į teisingą bylos nagrinėjimą; kadangi negalima supaprastinti procedūrų, jei dėl to gali būti dar labiau pakenkta aukų ir Tribunole liudijančių liudytojų saugumui ir gerovei, ir kadangi tai, kad Tribunolo bylų baigimo strategijoje numatyta tikslinė data, negali reikšti, kad du minėtieji bėgliai liks nenubausti arba kad bus daromas nederamas spaudimas laiko aspektu šiuo metu vykdomiems teisminiams procesams,

| 1. | teikia Tarybai šias rekomendacijas:






  a) | primena, kad viena iš pagrindinių vertybių, kuria grindžiamas tarptautinės bendruomenės sprendimas įkurti Tribunolą, buvo siekis ieškoti teisybės ir kovoti su nebaudžiamumu; visapusiškai pritaria Tribunolo vykdomai veiklai ir nurodo, kad minėtojo tikslo nebus pasiekta, nebent būtų galima užbaigti nagrinėjamas teismines bylas ir nereikėtų nederamai skubėti, o du likę bėgliai – Ratko Mladić ir Goran Hadžić, būtų pristatyti teismui ir teisiami; |
| --- | --- | --- |

1.

teikia Tarybai šias rekomendacijas:

a)

primena, kad viena iš pagrindinių vertybių, kuria grindžiamas tarptautinės bendruomenės sprendimas įkurti Tribunolą, buvo siekis ieškoti teisybės ir kovoti su nebaudžiamumu; visapusiškai pritaria Tribunolo vykdomai veiklai ir nurodo, kad minėtojo tikslo nebus pasiekta, nebent būtų galima užbaigti nagrinėjamas teismines bylas ir nereikėtų nederamai skubėti, o du likę bėgliai – Ratko Mladić ir Goran Hadžić, būtų pristatyti teismui ir teisiami;

| b) | pabrėžia, kad nereikėtų siekti procesų vykdyti greitai ir dėl to nesilaikant deramo proceso reikalavimų, ir pakartoja nuomonę, kuriai šiuo metu bendrai pritariama, kad Tribunolo palikimas bus vertinamas ne tik pagal tai, ar jis sugebėjo nuteisti asmenis, atsakingus už labai rimtus nusikaltimus, kurie priskiriami Tribunolo jurisdikcijai, bet ir pagal tai, ar tai buvo daroma laikantis griežčiausių teisingumo standartų; |
| --- | --- |

b)

pabrėžia, kad nereikėtų siekti procesų vykdyti greitai ir dėl to nesilaikant deramo proceso reikalavimų, ir pakartoja nuomonę, kuriai šiuo metu bendrai pritariama, kad Tribunolo palikimas bus vertinamas ne tik pagal tai, ar jis sugebėjo nuteisti asmenis, atsakingus už labai rimtus nusikaltimus, kurie priskiriami Tribunolo jurisdikcijai, bet ir pagal tai, ar tai buvo daroma laikantis griežčiausių teisingumo standartų;

| c) | pažymi, kad Tribunolo aukštos kvalifikacijos personalo išlaikymas – tai pagrindinis veiksnys siekiant, kad sėkmingai būtų užbaigti teismo procesai ir išnagrinėtos apeliacijos, ir kad dėl to, jog bylų baigimo strategijoje numatytas tam tikras grafikas, gali būti greitinamas procesas, kai bus prarastos šios institucijos specialistų žinios, reikalingos esamiems teismo procesams užbaigti, todėl pritaria minėtajai JT Generalinės asamblėjos rezoliucijai A/RES/63/256, kuria remdamasis Tribunolas gali siūlyti personalui sutartis pagal bylų užbaigimo strategijoje numatytus tvarkaraščius ir pasinaudoti nepiniginėmis iniciatyvomis pagrindiniam personalui išlaikyti; |
| --- | --- |

c)

pažymi, kad Tribunolo aukštos kvalifikacijos personalo išlaikymas – tai pagrindinis veiksnys siekiant, kad sėkmingai būtų užbaigti teismo procesai ir išnagrinėtos apeliacijos, ir kad dėl to, jog bylų baigimo strategijoje numatytas tam tikras grafikas, gali būti greitinamas procesas, kai bus prarastos šios institucijos specialistų žinios, reikalingos esamiems teismo procesams užbaigti, todėl pritaria minėtajai JT Generalinės asamblėjos rezoliucijai A/RES/63/256, kuria remdamasis Tribunolas gali siūlyti personalui sutartis pagal bylų užbaigimo strategijoje numatytus tvarkaraščius ir pasinaudoti nepiniginėmis iniciatyvomis pagrindiniam personalui išlaikyti;

| d) | pabrėžia, kad, viena vertus, bylų užbaigimo strategijoje nustatytas pabaigos terminas padeda pagerinti Tribunolo produktyvumą, tačiau, antra vertus, jei reikia įvykdyti teisingumą ir teisti Ratko Mladičių ir Goraną Hadžičių, minėtoji data jokiu būdu negali reikšti Tribuno veiklos pabaigos termino; |
| --- | --- |

d)

pabrėžia, kad, viena vertus, bylų užbaigimo strategijoje nustatytas pabaigos terminas padeda pagerinti Tribunolo produktyvumą, tačiau, antra vertus, jei reikia įvykdyti teisingumą ir teisti Ratko Mladičių ir Goraną Hadžičių, minėtoji data jokiu būdu negali reikšti Tribuno veiklos pabaigos termino;

| e) | ragina Tarybą skubos tvarka ištirti, ar reikėtų numatyti dviem metais pratęsti Tribunolo įgaliojimus ir ar to pakaktų, turint mintyje tai, kad pratęsiant įgaliojimus reikėtų atsižvelgti ne tik į laiko, bet ir į rezultatų aspektus, ir pateikti išnagrinėti šiuos klausimus atitinkamose JT institucijose; |
| --- | --- |

e)

ragina Tarybą skubos tvarka ištirti, ar reikėtų numatyti dviem metais pratęsti Tribunolo įgaliojimus ir ar to pakaktų, turint mintyje tai, kad pratęsiant įgaliojimus reikėtų atsižvelgti ne tik į laiko, bet ir į rezultatų aspektus, ir pateikti išnagrinėti šiuos klausimus atitinkamose JT institucijose;

| f) | ragina Tarybą paskatinti JT Saugumo Tarybą įsipareigoti iš JT bendrojo biudžeto Tribunolui suteikti pakankamai lėšų ir jį paremti iki pastarojo įgaliojimų pabaigos; |
| --- | --- |

f)

ragina Tarybą paskatinti JT Saugumo Tarybą įsipareigoti iš JT bendrojo biudžeto Tribunolui suteikti pakankamai lėšų ir jį paremti iki pastarojo įgaliojimų pabaigos;

| g) | ragina Tarybą ir toliau remti Tribunolo pastangas, dedamas siekiant, kad atitinkamos šalys sustiprintų bendradarbiavimą ir suintensyvintų pastangas sugauti du likusius kaltinamuosius, kad Tribunolas galėtų realizuoti savo įgaliojimus, taip pat susitarti su JT, kad turi būti labai aiškia nustatyta, jog du likusius bėglius turi teisti Tribunolas arba jie turi būti teisiami pasinaudojant išliksiančiais mechanizmais, kad būtų išvengta bet kokios nebaudžiamumo galimybės; |
| --- | --- |

g)

ragina Tarybą ir toliau remti Tribunolo pastangas, dedamas siekiant, kad atitinkamos šalys sustiprintų bendradarbiavimą ir suintensyvintų pastangas sugauti du likusius kaltinamuosius, kad Tribunolas galėtų realizuoti savo įgaliojimus, taip pat susitarti su JT, kad turi būti labai aiškia nustatyta, jog du likusius bėglius turi teisti Tribunolas arba jie turi būti teisiami pasinaudojant išliksiančiais mechanizmais, kad būtų išvengta bet kokios nebaudžiamumo galimybės;

| h) | pabrėžia, kad pagrindiniai dokumentai, kurie yra svarbūs vykdant generolo Antės Gotovinos, Mladeno Markaćo ir Ivano Čermako baudžiamąjį persekiojimą, turėtų būti perduoti atsakingoms institucijoms; pabrėžia, kad reikėtų paisyti Tribunolo pagrindinio kaltintojo Serge'o Brammertzo neseniai pareikštų raginimų nustatyti, kur yra atitinkami trūkstami dokumentai, ir perduoti juos Tribunolui; |
| --- | --- |

h)

pabrėžia, kad pagrindiniai dokumentai, kurie yra svarbūs vykdant generolo Antės Gotovinos, Mladeno Markaćo ir Ivano Čermako baudžiamąjį persekiojimą, turėtų būti perduoti atsakingoms institucijoms; pabrėžia, kad reikėtų paisyti Tribunolo pagrindinio kaltintojo Serge'o Brammertzo neseniai pareikštų raginimų nustatyti, kur yra atitinkami trūkstami dokumentai, ir perduoti juos Tribunolui;

| i) | nurodo, kad ES ir toliau turėtų pabrėžti, kad Kopenhagos kriterijų laikymasis reiškia ir tai, kad būtina turėti visapusiškai veiksmingą teismų sistemą, pagal kurią gali būti nagrinėjami humanitarinės teisės pažeidimai, net ir tada, kai Tribunolas daugiau nevykdys veiklos, ragina Tarybą nustatyti aiškius standartus, kaip bus vertinama Vakarų Balkanų šalių teismų veikla, kai Tribunolas baigs savo darbą, inter alia, užtikrinti, kad įkalinimo sąlygos atitiktų tarptautinius standartus ir Tribunolo priimti sprendimai būtų vykdomi, ir ragina ES padidinti paramą, teikiamą tiriant karo nusikaltimus šalyje ir vykdant jų teisminį nagrinėjimą, pvz., padėti teisėsaugos ir teisminėms institucijoms bei prokuratūroms, taip pat teikti lėšų mokymams ir liudytojų apsaugai; |
| --- | --- |

i)

nurodo, kad ES ir toliau turėtų pabrėžti, kad Kopenhagos kriterijų laikymasis reiškia ir tai, kad būtina turėti visapusiškai veiksmingą teismų sistemą, pagal kurią gali būti nagrinėjami humanitarinės teisės pažeidimai, net ir tada, kai Tribunolas daugiau nevykdys veiklos, ragina Tarybą nustatyti aiškius standartus, kaip bus vertinama Vakarų Balkanų šalių teismų veikla, kai Tribunolas baigs savo darbą, inter alia, užtikrinti, kad įkalinimo sąlygos atitiktų tarptautinius standartus ir Tribunolo priimti sprendimai būtų vykdomi, ir ragina ES padidinti paramą, teikiamą tiriant karo nusikaltimus šalyje ir vykdant jų teisminį nagrinėjimą, pvz., padėti teisėsaugos ir teisminėms institucijoms bei prokuratūroms, taip pat teikti lėšų mokymams ir liudytojų apsaugai;

| j) | pripažįsta, kad šalių viršenybė – tai tarptautinės sistemos pagrindas, ir nurodo, kad svarbu, jog ir tarptautinė bendruomenė remtų vietos pajėgumų Balkanuose vystymąsi, kad vietos teismai galėtų tęsti Tribunolo pradėtą darbą; pritaria šiuo metu ES vykdomam finansavimui, pvz., informavimo programų, vykdant Europos iniciatyvą remti demokratiją ir žmogaus teises; atsižvelgdamas į šias aplinkybes, ragina Tarybą apsvarstyti intensyvesnio pritarimo Tribunolo veiklos tęsimo strategijai galimybę, taip pat ragina teismus ir prokuratūras Vakarų Balkanuose glaudžiau bendradarbiauti, ypač bylose, susijusiose su ekstradicija ir abipuse teisine pagalba; |
| --- | --- |

j)

pripažįsta, kad šalių viršenybė – tai tarptautinės sistemos pagrindas, ir nurodo, kad svarbu, jog ir tarptautinė bendruomenė remtų vietos pajėgumų Balkanuose vystymąsi, kad vietos teismai galėtų tęsti Tribunolo pradėtą darbą; pritaria šiuo metu ES vykdomam finansavimui, pvz., informavimo programų, vykdant Europos iniciatyvą remti demokratiją ir žmogaus teises; atsižvelgdamas į šias aplinkybes, ragina Tarybą apsvarstyti intensyvesnio pritarimo Tribunolo veiklos tęsimo strategijai galimybę, taip pat ragina teismus ir prokuratūras Vakarų Balkanuose glaudžiau bendradarbiauti, ypač bylose, susijusiose su ekstradicija ir abipuse teisine pagalba;

| k) | pažymi, kad aiškus mechanizmas, kaip vykdyti tolesnes Tribunolo užduotis, kai jis baigs darbą, yra pagrindinis dalykas siekiant užtikrinti, kad remiantis jo palikimu būtų įtvirtinami principai, kurie buvo svarbūs jį įkuriant; |
| --- | --- |

k)

pažymi, kad aiškus mechanizmas, kaip vykdyti tolesnes Tribunolo užduotis, kai jis baigs darbą, yra pagrindinis dalykas siekiant užtikrinti, kad remiantis jo palikimu būtų įtvirtinami principai, kurie buvo svarbūs jį įkuriant;

| l) | ragina, kad Taryba atitinkamose JT institucijose nedelsdama pradėtų procedūras, susijusias su mechanizmu, skirtu skubioms ir ilgalaikėms tolesnėms vykdytinoms užduotims, pvz., susijusioms su liudytojų apsauga, liudytojų apsauga nuo bauginimo, nepagarbos teismui atvejais, persvarstymu gavus išteisinančių įrodymų, regionams perduotų bylų stebėsena (ją šiuo metu vykdo Tribunolo kaltintojo tarnyba pasitelkdama Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizaciją (ESBO)), įkalinimo sąlygomis ir malonės suteikimo arba sprendimų pakeitimo klausimams ir pan. spręsti, siūlo JT Saugumo Tarybai pateikti pasiūlymą dėl galimybės sudaryti bendrą tarnybą, kuri atliktų tolesnes užduotis, vykdytinas, kai Tribunolas, Tarptautinis baudžiamasis tribunolas Ruandai ir Specialusis Siera Leonės teismas baigs veiklą; |
| --- | --- |

l)

ragina, kad Taryba atitinkamose JT institucijose nedelsdama pradėtų procedūras, susijusias su mechanizmu, skirtu skubioms ir ilgalaikėms tolesnėms vykdytinoms užduotims, pvz., susijusioms su liudytojų apsauga, liudytojų apsauga nuo bauginimo, nepagarbos teismui atvejais, persvarstymu gavus išteisinančių įrodymų, regionams perduotų bylų stebėsena (ją šiuo metu vykdo Tribunolo kaltintojo tarnyba pasitelkdama Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizaciją (ESBO)), įkalinimo sąlygomis ir malonės suteikimo arba sprendimų pakeitimo klausimams ir pan. spręsti, siūlo JT Saugumo Tarybai pateikti pasiūlymą dėl galimybės sudaryti bendrą tarnybą, kuri atliktų tolesnes užduotis, vykdytinas, kai Tribunolas, Tarptautinis baudžiamasis tribunolas Ruandai ir Specialusis Siera Leonės teismas baigs veiklą;

| m) | primena Tarybai, kad ES turėtų būti ypatingai suinteresuota išsaugoti Tribunolo palikimą ir užtikrinti, kad jo archyvai būtų saugomi tinkamoje saugioje vietoje ir, jei galima, Vakarų Balkanų regione, kur jie pagal galimybes būtų visi surinkti ir jais būtų galima pasinaudoti, ir kad ši dokumentacija būtų prieinama pasauliniame žiniatinklyje; siūlo taip pat suteikti tinkamas garantijas dėl susipažinimo su dokumentacija visiems prokurorams ir gynybos advokatams, o praėjus tinkamam laiko tarpui –istorikams ir mokslininkams; |
| --- | --- |

m)

primena Tarybai, kad ES turėtų būti ypatingai suinteresuota išsaugoti Tribunolo palikimą ir užtikrinti, kad jo archyvai būtų saugomi tinkamoje saugioje vietoje ir, jei galima, Vakarų Balkanų regione, kur jie pagal galimybes būtų visi surinkti ir jais būtų galima pasinaudoti, ir kad ši dokumentacija būtų prieinama pasauliniame žiniatinklyje; siūlo taip pat suteikti tinkamas garantijas dėl susipažinimo su dokumentacija visiems prokurorams ir gynybos advokatams, o praėjus tinkamam laiko tarpui –istorikams ir mokslininkams;

| n) | pabrėžia, kad Tribunolo palikimas taip pat turėtų būti siejamas su bendru susitaikymo procesu Balkanuose; atsižvelgdamas į šias aplinkybes, ragina Vakarų Balkanų valstybes ir ES remti nevyriausybinių organizacijų ir kitų institucijų, kurios padeda aukoms, skatina etninį dialogą ir supratimą, padeda siekti teisybės ir susitaikymo, veiklą; |
| --- | --- |

n)

pabrėžia, kad Tribunolo palikimas taip pat turėtų būti siejamas su bendru susitaikymo procesu Balkanuose; atsižvelgdamas į šias aplinkybes, ragina Vakarų Balkanų valstybes ir ES remti nevyriausybinių organizacijų ir kitų institucijų, kurios padeda aukoms, skatina etninį dialogą ir supratimą, padeda siekti teisybės ir susitaikymo, veiklą;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai ir susipažinti Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų Saugumo Tarybai ir Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai primininkui. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai ir susipažinti Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų Saugumo Tarybai ir Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai primininkui.

---

(1)  Tarptautinio tribunolo pirmininko laiškas JT Saugumo Tarybai, S/2008/729, 2008 m. lapkričio 24 d.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0028.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/157 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/157

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienisPenktasis pasaulinis vandens ištekliams skirtas forumas, kuris vyks 2009 m. kovo 16–22 d. Stambule

P6_TA(2009)0137

2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vandens klausimo atsižvelgiant į penktąjį pasaulinį vandens ištekliams skirtą forumą, kuris vyks 2009 m. kovo 16–22 d. Stambule

2010/C 87 E/31

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į keturių pirmųjų vandens ištekliams skirtų forumų, įvykusių Marakeše (1997 m.), Hagoje (2000 m.), Kiote (2003 m.) ir Meksikoje (2006 m.) ministrų deklaracijas,

atsižvelgdamas į Dubline vykusią konferenciją „Vanduo tvaraus vystymosi perspektyvoje“ (1992 m.), kurioje rekomenduota patvirtinti integruotą vandens išteklių tvarkybą ir pripažinti, kad visi vandens naudojimo būdai vertingi, ir pasiūlytas vandens apmokestinimo principas,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją A/RES/58/217, kurioje 2005–2015 m. laikotarpis skelbiamas Tarptautiniu dešimtmečiu „Vanduo gyvybei“ ir kovo 22 d. paskelbta Pasauline vandens diena,

atsižvelgdamas į Bonoje vykusioje tarptautinėje konferencijoje gėlo vandens klausimais (2001 m.) priimtą ministrų deklaraciją, kurioje pabrėžiama, kad būtina skubiai skatinti visas galimas investuotojų grupes skirti papildomą finansavimą ir padidinti viešąjį vandens finansavimą naudojant privatų kapitalą, tuo pat metu remiant veiksmus, kurių imamasi vietos lygmeniu,

atsižvelgdamas į Monterėjuje vykusią konferenciją (2002 m.), kurioje apibrėžta Pasaulio vandens partnerystės kaip lygių šalių plėtojamo daugialypio dialogo vandens klausimu, kuriame dalyvauja įmonės, finansinės institucijos ir pilietinė visuomenė, sąvoka, kuri vėl priminta Genujoje 2001 m. Naujosios Afrikos vystymo partnerystės (NEPAD) ir Didžiojo aštuoneto (G8) susitikime ir 2003 m. vykusiame partnerystės su Afrika forume,

atsižvelgdamas į 1992 m. Helsinkyje patvirtintą ir 1996 m. įsigaliojusią Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos konvenciją, kuria vadovaujantis sukuriamas teisinis pagrindas regioniniam bendradarbiavimui tarpvalstybinių vandentakių ir tarptautinių ežerų apsaugos ir naudojimo srityje,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų pasaulio vadovų susitikimą dėl Tūkstantmečio (2000 m. rugsėjo 6–8 d., Niujorkas), kuriame buvo nustatyti Tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT), numatant iki 2015 m. per pusę sumažinti žmonių, neturinčių ilgalaikės galimybės gauti geriamojo vandens, skaičių,

atsižvelgdamas į 2008 m. Saragosos chartiją „Nauja visaapimanti vandens vizija“ ir 2008 m. rugsėjo 14 d., 2008 m. Saragosos tarptautinės parodos paskutinę dieną, priimtas Vandens tribūnos rekomendacijas, kurios buvo perduotos Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui,

atsižvelgdamas į 2006 m. paskelbtą Jungtinių Tautų pasaulinę vandens išteklių valdymo antrąją ataskaitą pavadinimu „Vanduo – bendra atsakomybė“,

atsižvelgdamas į savo 2004 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl vidaus rinkos strategijos – 2003–2006 m. prioritetai (1), kurios 5 dalyje Parlamentas pareiškia, kad vanduo yra bendra žmonijos vertybė ir vandens išteklių tvarkymas neturėtų būti priklausomas nuo vidaus rinkos taisyklių,

atsižvelgdamas į JT vystymo programos 2006 m. žmogaus socialinės raidos ataskaitą „Vanduo – tarp valdžios ir skurdo“, kurioje minėta Jungtinių Tautų agentūra įrodė, kad skurdas, o ne fizinis vandens trūkumas, yra pagrindinė priežastis, dėl kurios daugiau kaip milijardas žmonių neturi galimybių naudoti vandenį,

atsižvelgdamas į 2007 m. kovo 15 d. savo rezoliuciją dėl vietos bendruomenių ir vystomojo bendradarbiavimo (2),

atsižvelgdamas į savo rezoliuciją dėl 2006 m. kovo 15 d. Mechike vyksiančio ketvirtojo pasaulinio vandens forumo (2006 m. kovo 16–22 d.) (3),

atsižvelgdamas į svarbias Europos pilietinės visuomenės iniciatyvas vandens klausimu ir dėl teisės visiems turėti prieigą prie geriamo vandens, kurios buvo organizuojamos Europos Parlamente, įskaitant „Išrinktų atstovų ir piliečių pasaulio vandens asamblėją“ (AMECE, 2007 m. kovo 18–20 d.) ir „Sudaryti taiką su vandeniu“ (Peace with Water, 2009 m. vasario 12–13 d.), taip pat „Pasaulio vandens protokolo memorandumą“ dėl kurio buvo diskutuojama,

atsižvelgdamas į klausimą žodžiu Nr. B6-0113/2009 Komisijai dėl penktojo pasaulinio vandens ištekliams skirto forumo, kuris vyks 2009 m. kovo 16–22 d. Stambule,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi dėl vandens ir sanitarijos trūkumo kasmet miršta 8 milijonai žmonių, daugiau kaip vienas milijardas negali lengvai ir prieinamomis kainomis gauti geriamojo vandens ir beveik 2,5 milijardo žmonių neturi jokių sanitarijos priemonių, |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl vandens ir sanitarijos trūkumo kasmet miršta 8 milijonai žmonių, daugiau kaip vienas milijardas negali lengvai ir prieinamomis kainomis gauti geriamojo vandens ir beveik 2,5 milijardo žmonių neturi jokių sanitarijos priemonių,

| B. | kadangi 2,8 milijardo žmonių gyvena vietovėse, kuriose trūksta vandens, ir tokių asmenų skaičius iki 2030 m. išaugs iki 3,9 milijardo, |
| --- | --- |

B.

kadangi 2,8 milijardo žmonių gyvena vietovėse, kuriose trūksta vandens, ir tokių asmenų skaičius iki 2030 m. išaugs iki 3,9 milijardo,

| C. | kadangi neturtingi gyventojai labiausiai kenčia dėl klimato kaitos ir jie mažiausiai geba prie jos prisitaikyti, |
| --- | --- |

C.

kadangi neturtingi gyventojai labiausiai kenčia dėl klimato kaitos ir jie mažiausiai geba prie jos prisitaikyti,

| D. | kadangi tarptautiniai žemės ūkio verslo koncernai yra svarbiausi gėlo vandens vartotojai pasaulyje (70 proc. pasaulyje suvartojamo vandens kiekio) ir šį vandenį jie gauna labai žemomis kainomis, ir kadangi dėl vandens išteklių išeikvojimo blogėja vandens išteklių padėtis, didėja vandens tarša ir prastėja bendra dirvožemių būklė, ir dėl šių priežasčių daugėja sausros reiškinių, kurių pobūdis tampa vis labiau struktūrinis, |
| --- | --- |

D.

kadangi tarptautiniai žemės ūkio verslo koncernai yra svarbiausi gėlo vandens vartotojai pasaulyje (70 proc. pasaulyje suvartojamo vandens kiekio) ir šį vandenį jie gauna labai žemomis kainomis, ir kadangi dėl vandens išteklių išeikvojimo blogėja vandens išteklių padėtis, didėja vandens tarša ir prastėja bendra dirvožemių būklė, ir dėl šių priežasčių daugėja sausros reiškinių, kurių pobūdis tampa vis labiau struktūrinis,

| E. | kadangi teikiant su vandens vartojimu susijusias paslaugas ir racionaliai jas valdant turėtų būti nustatytas toks kainų lygis, kuris trukdytų eikvoti vandenį kai kuriuose sektoriuose, ir būtų sudarytos sąlygos investuoti į infrastruktūrų išlaikymą ir gerinimą, kartu numatant pagalbines priemones, kurios padėtų užtikrinti teisingą vandens paskirstymą, ir teikiant vyriausybės paramą siekiant, kad neturtingos šeimos galėtų susimokėti už pagrindinį poreikį naudoti vandenį, |
| --- | --- |

E.

kadangi teikiant su vandens vartojimu susijusias paslaugas ir racionaliai jas valdant turėtų būti nustatytas toks kainų lygis, kuris trukdytų eikvoti vandenį kai kuriuose sektoriuose, ir būtų sudarytos sąlygos investuoti į infrastruktūrų išlaikymą ir gerinimą, kartu numatant pagalbines priemones, kurios padėtų užtikrinti teisingą vandens paskirstymą, ir teikiant vyriausybės paramą siekiant, kad neturtingos šeimos galėtų susimokėti už pagrindinį poreikį naudoti vandenį,

| F. | kadangi visuotinės dotacijos už vandenį, dėl kurių vandens kainos dirbtinai sumažėja, skatina vandens eikvojimą kai kuriuose sektoriuose ir tai yra pagrindinė vandens stokos priežastis, |
| --- | --- |

F.

kadangi visuotinės dotacijos už vandenį, dėl kurių vandens kainos dirbtinai sumažėja, skatina vandens eikvojimą kai kuriuose sektoriuose ir tai yra pagrindinė vandens stokos priežastis,

| G. | kadangi, nors teisė į vandenį turėtų būti pagrindinė ir visuotinė, vanduo paskirstomas labai nelygiai, tinkamiausiai šį paskirstymą galėtų numatyti ir valdyti vietos lygmens institucijos, |
| --- | --- |

G.

kadangi, nors teisė į vandenį turėtų būti pagrindinė ir visuotinė, vanduo paskirstomas labai nelygiai, tinkamiausiai šį paskirstymą galėtų numatyti ir valdyti vietos lygmens institucijos,

| H. | kadangi liberalizavus vandens paskirstymą ir panaikinus jo reguliavimą besivystančiose šalyse, o ypač mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, ir jei kartu su šiomis priemonėmis nebus įgyvendinta tinkama reguliavimo sistema, gali didėti kainos ir tai turės didžiausios įtakos skurdžiausiems gyventojams ir sumažės jų galimybės vartoti vandenį, |
| --- | --- |

H.

kadangi liberalizavus vandens paskirstymą ir panaikinus jo reguliavimą besivystančiose šalyse, o ypač mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, ir jei kartu su šiomis priemonėmis nebus įgyvendinta tinkama reguliavimo sistema, gali didėti kainos ir tai turės didžiausios įtakos skurdžiausiems gyventojams ir sumažės jų galimybės vartoti vandenį,

| I. | be to, kadangi viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, kuriai esant turi būti derinamas griežtas ir skaidrus reglamentavimas, viešoji nuosavybė ir privačios investicijos, ir kuri turi siekti prieigos prie vandens ir sanitarijos priemonių pagerinimo, taip pat padėti ekonomiškiau jį naudoti, |
| --- | --- |

I.

be to, kadangi viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, kuriai esant turi būti derinamas griežtas ir skaidrus reglamentavimas, viešoji nuosavybė ir privačios investicijos, ir kuri turi siekti prieigos prie vandens ir sanitarijos priemonių pagerinimo, taip pat padėti ekonomiškiau jį naudoti,

| J. | kadangi pagrindiniai veiksniai, trukdantys veiksmingai tvarkyti vandenį, yra šie: vanduo nėra svarbus politinis ir finansinis prioritetas, blogas valdymas, nepakankamas teisinis pagrindas, skaidrumo trūkumas derybų ir sutarčių sudarymo metu, korupcija ir diskusijų dėl tarifų lygio trūkumas, |
| --- | --- |

J.

kadangi pagrindiniai veiksniai, trukdantys veiksmingai tvarkyti vandenį, yra šie: vanduo nėra svarbus politinis ir finansinis prioritetas, blogas valdymas, nepakankamas teisinis pagrindas, skaidrumo trūkumas derybų ir sutarčių sudarymo metu, korupcija ir diskusijų dėl tarifų lygio trūkumas,

| K. | kadangi, remiantis Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), viešosios paramos vystymuisi (VPV) dalis, skiriama vandeniui ir sanitarijos priemonėms sudaro tik 9 proc. dvišalės VPV ir 4,5 proc. daugiašalės VPV, ir ši dalis blogai paskirstoma, kadangi mažiausiai išsivysčiusios šalys gavo tik 24 proc. lėšų, nors joms labiausiai jų reikia, |
| --- | --- |

K.

kadangi, remiantis Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), viešosios paramos vystymuisi (VPV) dalis, skiriama vandeniui ir sanitarijos priemonėms sudaro tik 9 proc. dvišalės VPV ir 4,5 proc. daugiašalės VPV, ir ši dalis blogai paskirstoma, kadangi mažiausiai išsivysčiusios šalys gavo tik 24 proc. lėšų, nors joms labiausiai jų reikia,

| L. | kadangi Pasaulinis vandens ištekliams skirtas forumas, kuris renkasi kas treji metai, yra diskusijų ir pasaulinių politinių sprendimų priėmimo vandens tvarkymo ir vandens išteklių klausimais vieta, ir apgailestauja, kad iki šiol pasaulinių vandens ištekliams skirtų forumų veikla tebėra menkai įtraukta į Jungtinių Tautų darbo tvarkaraštį, |
| --- | --- |

L.

kadangi Pasaulinis vandens ištekliams skirtas forumas, kuris renkasi kas treji metai, yra diskusijų ir pasaulinių politinių sprendimų priėmimo vandens tvarkymo ir vandens išteklių klausimais vieta, ir apgailestauja, kad iki šiol pasaulinių vandens ištekliams skirtų forumų veikla tebėra menkai įtraukta į Jungtinių Tautų darbo tvarkaraštį,

| 1. | pareiškia, kad vanduo yra bendra žmonijos gėrybė ir kad teisė į juo naudotis turėtų būti pagrindinė ir visuotinė teisė; ragina dėti visas būtinas pastangas siekiant iki 2015 m. užtikrinti skurdžiausiai gyvenančių asmenų galimybes gauti vandens; |
| --- | --- |

1.

pareiškia, kad vanduo yra bendra žmonijos gėrybė ir kad teisė į juo naudotis turėtų būti pagrindinė ir visuotinė teisė; ragina dėti visas būtinas pastangas siekiant iki 2015 m. užtikrinti skurdžiausiai gyvenančių asmenų galimybes gauti vandens;

| 2. | pareiškia, kad vanduo laikomas viešąja gėrybe ir jo naudojimas turi būti kontroliuojamas valstybės, nepaisant to, ar jo išteklius valdo privatusis sektorius, ar ne, ir ar privatusis sektorius valdo tik dalį vandens išteklių, ar visus; |
| --- | --- |

2.

pareiškia, kad vanduo laikomas viešąja gėrybe ir jo naudojimas turi būti kontroliuojamas valstybės, nepaisant to, ar jo išteklius valdo privatusis sektorius, ar ne, ir ar privatusis sektorius valdo tik dalį vandens išteklių, ar visus;

| 3. | pabrėžia, kad į bet kokią vandens tvarkymo politiką turi būti įtraukti ir visuomenės sveikatos bei aplinkos apsaugos klausimai ir kad pasaulinis forumas turėtų padėti demokratiškai, skatinant dalyvavimą ir remiantis sutarimu kurti strategijas, pagal kurias būtų skatinamas toks ekonominio ir žemės ūkio vystymasis, kad būtų užtikrintas aukštas vandens kokybės lygis; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad į bet kokią vandens tvarkymo politiką turi būti įtraukti ir visuomenės sveikatos bei aplinkos apsaugos klausimai ir kad pasaulinis forumas turėtų padėti demokratiškai, skatinant dalyvavimą ir remiantis sutarimu kurti strategijas, pagal kurias būtų skatinamas toks ekonominio ir žemės ūkio vystymasis, kad būtų užtikrintas aukštas vandens kokybės lygis;

| 4. | pageidauja, kad būtų atsisakyta visuotinių vandens paskirstymo dotacijų sistemų, kurios kenkia siekiui veiksmingai vandens išteklius, nes skatina per daug jo naudoti, siekiant tikslinėms dotacijoms skirtas lėšas panaudoti, pavyzdžiui, neturtingai gyvenantiems ir kaimo vietovių gyventojams remti, kad visiems būtų suteikta prieinama galimybė naudotis vandeniu; |
| --- | --- |

4.

pageidauja, kad būtų atsisakyta visuotinių vandens paskirstymo dotacijų sistemų, kurios kenkia siekiui veiksmingai vandens išteklius, nes skatina per daug jo naudoti, siekiant tikslinėms dotacijoms skirtas lėšas panaudoti, pavyzdžiui, neturtingai gyvenantiems ir kaimo vietovių gyventojams remti, kad visiems būtų suteikta prieinama galimybė naudotis vandeniu;

| 5. | pabrėžia, kad reikia steigti to paties baseino kaimyninių šalių bendras vandentvarkos įstaigas, siekiant skatinti arba stiprinti solidarumą, kuris padėtų mažinti įtampą tarp regionų ar spręsti konfliktus; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad reikia steigti to paties baseino kaimyninių šalių bendras vandentvarkos įstaigas, siekiant skatinti arba stiprinti solidarumą, kuris padėtų mažinti įtampą tarp regionų ar spręsti konfliktus;

| 6. | primena, kad moterims tenka labai svarbus vaidmuo aprūpinant vandeniu, jį tvarkant ir saugant; |
| --- | --- |

6.

primena, kad moterims tenka labai svarbus vaidmuo aprūpinant vandeniu, jį tvarkant ir saugant;

| 7. | ragina valstybes nares, nepaisant finansų krizės, padidinti savo įnašus į VPV siekiant TVT, susijusių su aprūpinimu geriamuoju vandeniu, kadangi kasmet tam reikia 1 800 000 000 000 JAV dolerių investicijų; |
| --- | --- |

7.

ragina valstybes nares, nepaisant finansų krizės, padidinti savo įnašus į VPV siekiant TVT, susijusių su aprūpinimu geriamuoju vandeniu, kadangi kasmet tam reikia 1 800 000 000 000 JAV dolerių investicijų;

| 8. | ragina padidinti Afrikos, Karibų jūros baseino ir Ramiojo vandenyno šalių (AKR) šalims pagal Dešimtąjį Europos vystymosi fondą skiriamas Europos vandens fondo lėšas ir skatinti naujus finansavimo būdus, įskaitant privatų finansavimą, ir pažangią partnerystę, pavyzdžiui, grindžiamą solidariu finansavimu; |
| --- | --- |

8.

ragina padidinti Afrikos, Karibų jūros baseino ir Ramiojo vandenyno šalių (AKR) šalims pagal Dešimtąjį Europos vystymosi fondą skiriamas Europos vandens fondo lėšas ir skatinti naujus finansavimo būdus, įskaitant privatų finansavimą, ir pažangią partnerystę, pavyzdžiui, grindžiamą solidariu finansavimu;

| 9. | pageidauja, kad pagal dvišalę VPV būtų remiami tam tikri daugiašaliai veiksmai, pavyzdžiui, Afrikos vandens iniciatyva; |
| --- | --- |

9.

pageidauja, kad pagal dvišalę VPV būtų remiami tam tikri daugiašaliai veiksmai, pavyzdžiui, Afrikos vandens iniciatyva;

| 10. | mano, kad VPV turi būti naudojama kartu su vietos bendruomenių ištekliais, savanoriškomis dotacijomis, bankų paskolomis ir privačiu kapitalu siekiant užtikrinti kiek galima didesnį vandens sektoriaus finansavimą; |
| --- | --- |

10.

mano, kad VPV turi būti naudojama kartu su vietos bendruomenių ištekliais, savanoriškomis dotacijomis, bankų paskolomis ir privačiu kapitalu siekiant užtikrinti kiek galima didesnį vandens sektoriaus finansavimą;

| 11. | primygtinai ragina kurti garantijų mechanizmus, kuriuos finansinės ir plėtros institucijos galėtų naudoti norėdamos įveikti investuotojų atsargumą vandens rinkoje; |
| --- | --- |

11.

primygtinai ragina kurti garantijų mechanizmus, kuriuos finansinės ir plėtros institucijos galėtų naudoti norėdamos įveikti investuotojų atsargumą vandens rinkoje;

| 12. | tvirtina, kad valstybė, atlikdama savo politikos ir būtinų priemonių numatymo misiją, pasirinkdama partnerius ir paskirstydama atsakomybę, patikėdama vykdymo įgaliojimus vietos bendruomenėms, išlieka pagrindinė vandens politikos veikėja; |
| --- | --- |

12.

tvirtina, kad valstybė, atlikdama savo politikos ir būtinų priemonių numatymo misiją, pasirinkdama partnerius ir paskirstydama atsakomybę, patikėdama vykdymo įgaliojimus vietos bendruomenėms, išlieka pagrindinė vandens politikos veikėja;

| 13. | primygtinai ragina tvarkant vandens išteklius remtis decentralizavimo ir dalyvavimo principais ir integruotu požiūriu, įtraukiant vartotojus ir sprendimus priimančius asmenis į vandens politikos apibrėžimą vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

13.

primygtinai ragina tvarkant vandens išteklius remtis decentralizavimo ir dalyvavimo principais ir integruotu požiūriu, įtraukiant vartotojus ir sprendimus priimančius asmenis į vandens politikos apibrėžimą vietos lygmeniu;

| 14. | ragina Komisiją rengti sąmoningumo vandens klausimais ugdymo programas ir Sąjungoje, ir Sąjungos šalyse partnerėse; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją rengti sąmoningumo vandens klausimais ugdymo programas ir Sąjungoje, ir Sąjungos šalyse partnerėse;

| 15. | primygtinai pabrėžia, kad reikia remti vietos valdžios institucijų pastangas siekiant įgyvendinti demokratinį, veiksmingą, skaidrų, reglamentuotą ir atsižvelgiant į tvariosios plėtros tikslus vykdomą vandentvarką siekiant patenkinti gyventojų vandens poreikius; |
| --- | --- |

15.

primygtinai pabrėžia, kad reikia remti vietos valdžios institucijų pastangas siekiant įgyvendinti demokratinį, veiksmingą, skaidrų, reglamentuotą ir atsižvelgiant į tvariosios plėtros tikslus vykdomą vandentvarką siekiant patenkinti gyventojų vandens poreikius;

| 16. | ragina Tarybą ir Komisiją pripažinti svarbų vietos valdžios institucijų vaidmenį saugant ir tvarkant vandens išteklius norint, kad šios institucijos visur taptų atsakingos už vandens sektoriaus tvarkymą, ir apgailestauja, kad Europos bendro finansavimo programose nedidelis dėmesys skiriamas Europos Sąjungos vietos savivaldų įgaliojimams; |
| --- | --- |

16.

ragina Tarybą ir Komisiją pripažinti svarbų vietos valdžios institucijų vaidmenį saugant ir tvarkant vandens išteklius norint, kad šios institucijos visur taptų atsakingos už vandens sektoriaus tvarkymą, ir apgailestauja, kad Europos bendro finansavimo programose nedidelis dėmesys skiriamas Europos Sąjungos vietos savivaldų įgaliojimams;

| 17. | taigi ragina Tarybą ir Komisiją skatinti ES vietos valdžios institucijas dalį iš vartotojų už vandens tiekimo ir valymo paslaugas gautų mokesčių skirti decentralizuoto bendradarbiavimo priemonėms finansuoti; |
| --- | --- |

17.

taigi ragina Tarybą ir Komisiją skatinti ES vietos valdžios institucijas dalį iš vartotojų už vandens tiekimo ir valymo paslaugas gautų mokesčių skirti decentralizuoto bendradarbiavimo priemonėms finansuoti;

| 18. | ragina, išlaikant viešąją nuosavybę ir pagal atitinkamą reguliavimo ir teisinę sistemą, dėti daugiau pastangų siekiant įtraukti privatųjį sektorių į vandens paskirstymą, norint pasinaudoti jo sukauptu kapitalu, praktinėmis žiniomis ir technologijomis, kad būtų galima pagerinti galimybes visiems naudotis vandens tiekimo ir sanitarijos įrengimais ir pripažinti galimybę naudoti vandenį pagrindine žmogaus teise; |
| --- | --- |

18.

ragina, išlaikant viešąją nuosavybę ir pagal atitinkamą reguliavimo ir teisinę sistemą, dėti daugiau pastangų siekiant įtraukti privatųjį sektorių į vandens paskirstymą, norint pasinaudoti jo sukauptu kapitalu, praktinėmis žiniomis ir technologijomis, kad būtų galima pagerinti galimybes visiems naudotis vandens tiekimo ir sanitarijos įrengimais ir pripažinti galimybę naudoti vandenį pagrindine žmogaus teise;

| 19. | mano, kad valstybių užduotis – į savo nacionalines aprūpinimo vandeniu strategijas įtraukti nuostatas dėl paslaugų smulkių privačių teikėjų; |
| --- | --- |

19.

mano, kad valstybių užduotis – į savo nacionalines aprūpinimo vandeniu strategijas įtraukti nuostatas dėl paslaugų smulkių privačių teikėjų;

| 20. | mano, kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sistemos, kai valstybinės vadžios institucijos išlieka infrastruktūrų savininkės ir sudaro valdymo sutartis su privačiuoju sektoriumi, gali būti viena iš priemonių siekiant pagerinti prieinamas galimybes naudotis vandens tiekimo ir sanitarijos įrengimais; |
| --- | --- |

20.

mano, kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sistemos, kai valstybinės vadžios institucijos išlieka infrastruktūrų savininkės ir sudaro valdymo sutartis su privačiuoju sektoriumi, gali būti viena iš priemonių siekiant pagerinti prieinamas galimybes naudotis vandens tiekimo ir sanitarijos įrengimais;

| 21. | ragina skatinti taikyti naujas priemones, pavyzdžiui, drėkinti kaimo vietoves ir aplink miestus kurti žaliąsias zonas, norint padidinti maisto saugą ir vietos autonomiją; |
| --- | --- |

21.

ragina skatinti taikyti naujas priemones, pavyzdžiui, drėkinti kaimo vietoves ir aplink miestus kurti žaliąsias zonas, norint padidinti maisto saugą ir vietos autonomiją;

| 22. | mano, kad vietos nevyriausybinėms organizacijoms palaikant santykius su gyventojais atliekamas tarpininko vaidmuo nepaprastai svarbus siekiant užtikrinti sėkmingą projektų įgyvendinimą skurdžiose šalyse; |
| --- | --- |

22.

mano, kad vietos nevyriausybinėms organizacijoms palaikant santykius su gyventojais atliekamas tarpininko vaidmuo nepaprastai svarbus siekiant užtikrinti sėkmingą projektų įgyvendinimą skurdžiose šalyse;

| 23. | pageidauja, kad būtų numatytas tolygus tarifų paskirstymas, kuris sudarytų sąlygas prieinamomis kainomis aprūpinti vandeniu labiausiai nuskriaustus gyventojus; |
| --- | --- |

23.

pageidauja, kad būtų numatytas tolygus tarifų paskirstymas, kuris sudarytų sąlygas prieinamomis kainomis aprūpinti vandeniu labiausiai nuskriaustus gyventojus;

| 24. | yra įsitikinęs, kad reikia taip pat išnaudoti taupymo vietoje galimybes, suprantant, kad tam prireiks, kad vyriausybės pašalintų visas teisines, fiskalines ar administracines kliūtis, trukdančias vystytis vietos finansų rinkoms; |
| --- | --- |

24.

yra įsitikinęs, kad reikia taip pat išnaudoti taupymo vietoje galimybes, suprantant, kad tam prireiks, kad vyriausybės pašalintų visas teisines, fiskalines ar administracines kliūtis, trukdančias vystytis vietos finansų rinkoms;

| 25. | ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti vandens tvarkymui teikiamos paramos politiką, grindžiamą visuotinės, teisingos ir nediskriminacinės prieigos prie švaraus vandens principu; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti vandens tvarkymui teikiamos paramos politiką, grindžiamą visuotinės, teisingos ir nediskriminacinės prieigos prie švaraus vandens principu;

| 26. | ragina Komisiją ir valstybes nares palengvinti ir paremti besivystančių šalių pastangas prisitaikyti prie klimato kaitos ir sumažinti jos pasekmes; atsižvelgdamas į tai primena, kad svarbu skubiai įsteigti Pasaulinį kovos su klimato kaita aljansą; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją ir valstybes nares palengvinti ir paremti besivystančių šalių pastangas prisitaikyti prie klimato kaitos ir sumažinti jos pasekmes; atsižvelgdamas į tai primena, kad svarbu skubiai įsteigti Pasaulinį kovos su klimato kaita aljansą;

| 27. | ragina vandentvarkos, vandens išteklių ir teisės visiems naudoti vandenį klausimus įtraukti į Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių penkioliktoje konferencijoje (COP 15) Kopenhagoje (2009 m. gruodžio 7–18 d.) numatomų susitarimų darbotvarkę dėl būsimojo Kioto protokolo, atsižvelgiant į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos ekspertų atliktą darbą; |
| --- | --- |

27.

ragina vandentvarkos, vandens išteklių ir teisės visiems naudoti vandenį klausimus įtraukti į Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių penkioliktoje konferencijoje (COP 15) Kopenhagoje (2009 m. gruodžio 7–18 d.) numatomų susitarimų darbotvarkę dėl būsimojo Kioto protokolo, atsižvelgiant į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos ekspertų atliktą darbą;

| 28. | pabrėžia, kad svarbu atsižvelgti į skurdžiai gyvenančių asmenų poreikius rengiant aprūpinimo vandeniu ir jo tvarkymo politiką, ypatingą dėmesį kreipiant į labiausiai klimato kaitos pažeidžiamus gyventojus; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad svarbu atsižvelgti į skurdžiai gyvenančių asmenų poreikius rengiant aprūpinimo vandeniu ir jo tvarkymo politiką, ypatingą dėmesį kreipiant į labiausiai klimato kaitos pažeidžiamus gyventojus;

| 29. | prašo, kad atstovaudama Sąjunga Stambulo forume, pirmininkaujanti šalis turėtų šiuos įgaliojimus:






  — | teisę į vandenį laikyti gyvybine, pagrindine žmogaus teise, o ne tik parduodama ekonomine vertybe, priklausoma tik nuo rinkos taisyklių, |
| --- | --- | --- |

29.

prašo, kad atstovaudama Sąjunga Stambulo forume, pirmininkaujanti šalis turėtų šiuos įgaliojimus:

—

teisę į vandenį laikyti gyvybine, pagrindine žmogaus teise, o ne tik parduodama ekonomine vertybe, priklausoma tik nuo rinkos taisyklių,

| — | ginti šioje rezoliucijoje išdėstytą poziciją; |
| --- | --- |

—

ginti šioje rezoliucijoje išdėstytą poziciją;

| 30. | pageidauja, kad Jungtinių Tautų Organizacija pradėtų derybas siekdama sudaryti tarptautinę sutartį, kurioje būtų pripažįstama teisė gauti geriamojo vandens; prašo ES valstybių narių ir ES pirmininkaujančios valstybės narės imtis šios krypties politinių ir diplomatinių iniciatyvų Jungtinių Tautų Generalinėje Asamblėjoje ir Žmogaus teisių taryboje; |
| --- | --- |

30.

pageidauja, kad Jungtinių Tautų Organizacija pradėtų derybas siekdama sudaryti tarptautinę sutartį, kurioje būtų pripažįstama teisė gauti geriamojo vandens; prašo ES valstybių narių ir ES pirmininkaujančios valstybės narės imtis šios krypties politinių ir diplomatinių iniciatyvų Jungtinių Tautų Generalinėje Asamblėjoje ir Žmogaus teisių taryboje;

| 31. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, AKR ir ES ministrų tarybai, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui ir Pasaulinės vandens sutarties tarptautinio komiteto generaliniam sekretoriatui. |
| --- | --- |

31.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, AKR ir ES ministrų tarybai, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui ir Pasaulinės vandens sutarties tarptautinio komiteto generaliniam sekretoriatui.

---

(1)  OL C 102 E, 2004 4 28, p. 857.

(2)  OL C 301 E, 2007 12 13, p. 249.

(3)  OL C 291 E, 2006 11 30, p. 294.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/162 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/162

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienisSveikatos priežiūros įstaigoms Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos skirta EB parama vystymuisi

P6_TA(2009)0138

2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl požiūrio į sveikatos priežiūros įstaigoms Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos skirtą EB paramą vystymuisi

2010/C 87 E/32

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 10/2008 dėl sveikatos priežiūros įstaigoms Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos skirtos EB paramos vystymuisi,

atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 18 d. Jungtinių Tautų paskelbtą Tūkstantmečio deklaraciją, kurioje išdėstyti tūkstantmečio vystymosi tikslai (TVT) – tarptautinės bendruomenės bendrai nustatyti kriterijai, kuriais bus vadovaujamasi naikinant skurdą,

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 7 d. Komisijos komunikatą „Paspartinti pažangą siekiant Tūkstantmečio tikslų įgyvendinimo. Europos Sąjungos įnašas“ (COM(2005)0132),

atsižvelgdamas į veiksmų programą, kurią Tarptautinė konferencija gyventojų ir vystymosi klausimais priėmė 1994 m. (1),

atsižvelgdamas į rezoliuciją dėl galimybės gauti sveikatos priežiūros paslaugas ir medikamentų, kurioje ypatingas dėmesys skiriamas užleistoms ligoms ir kurią 14-toji AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja priėmė 2007 m. lapkričio 22 d. (2),

atsižvelgdamas į Teminių programų strategijos 2007–2013 m. dokumentą „Investicijos į žmones“, pagrįstą Reglamentu (EB) 1905/2006, nustatančiu vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę,

atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) 2008 m. pasaulio sveikatos ataskaitą „Pirminė sveikatos priežiūra. Dabar svarbesnė nei bet kada“,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 20 d. rezoliuciją dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų. Pusiaukelė (3) ir 2008 m. rugsėjo 4 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl gimdyvių mirtingumo problemos prieš 2008 m. rugsėjo 25 d. vyksiantį JT aukšto lygio renginį, skirtą Tūkstantmečio vystymosi tikslams (4),

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai, į kurį atsakoma žodžiu, dėl Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 10/2008 dėl sveikatos priežiūros įstaigoms Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos skirtos EB paramos vystymuisi (O–0030/2009 - B6-0016/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi EB lėšų, skiriamų sveikatos sektoriui, dalis nepadidėjo nuo 2000 m., palyginti su visa pagalba vystymuisi, nepaisant Komisijos Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) įsipareigojimų ir Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos susidariusios sveikatos priežiūros krizės, |
| --- | --- |

A.

kadangi EB lėšų, skiriamų sveikatos sektoriui, dalis nepadidėjo nuo 2000 m., palyginti su visa pagalba vystymuisi, nepaisant Komisijos Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) įsipareigojimų ir Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos susidariusios sveikatos priežiūros krizės,

| B. | kadangi EB neparengė sistemingų susitarimų, pagal kuriuos būtų garantuojama pakankamai kvalifikuotų sveikatos priežiūros specialistų, kad galima būtų tinkamai įgyvendinti jos sveikatos apsaugos politiką, |
| --- | --- |

B.

kadangi EB neparengė sistemingų susitarimų, pagal kuriuos būtų garantuojama pakankamai kvalifikuotų sveikatos priežiūros specialistų, kad galima būtų tinkamai įgyvendinti jos sveikatos apsaugos politiką,

| C. | kadangi nors dabartinėje bendrojo biudžeto paramos struktūroje numatyti ryšiai su sveikatos apsaugos sektoriumi, biudžetą įgyvendinant šie ryšiai nepakankamai ištirti ir nepakankamai atsižvelgta į neturtingiausių gyventojų sluoksnių poreikius, |
| --- | --- |

C.

kadangi nors dabartinėje bendrojo biudžeto paramos struktūroje numatyti ryšiai su sveikatos apsaugos sektoriumi, biudžetą įgyvendinant šie ryšiai nepakankamai ištirti ir nepakankamai atsižvelgta į neturtingiausių gyventojų sluoksnių poreikius,

| D. | kadangi Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos Komisija mažai panaudojo sektoriams numatytą biudžeto paramą, kuri skirta sveikatos apsaugos sektoriui, |
| --- | --- |

D.

kadangi Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos Komisija mažai panaudojo sektoriams numatytą biudžeto paramą, kuri skirta sveikatos apsaugos sektoriui,

| E. | kadangi Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos pusė visų gyventojų vis dar gyvena skurde ir kadangi Afrika yra vienintelis žemynas, nepadaręs pažangos siekiant TVT, ypač trijų TVT, susijusių su sveikatos apsauga, t. y. su vaikų mirtingumu, motinų mirtingumu ir kova su ŽIV / AIDS, tuberkulioze ir maliarija, kurie itin svarbūs sprendžiant skurdo problemą, tačiau mažiausiai tikėtina, kad šie tikslai bus pasiekti iki 2015 m., |
| --- | --- |

E.

kadangi Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos pusė visų gyventojų vis dar gyvena skurde ir kadangi Afrika yra vienintelis žemynas, nepadaręs pažangos siekiant TVT, ypač trijų TVT, susijusių su sveikatos apsauga, t. y. su vaikų mirtingumu, motinų mirtingumu ir kova su ŽIV / AIDS, tuberkulioze ir maliarija, kurie itin svarbūs sprendžiant skurdo problemą, tačiau mažiausiai tikėtina, kad šie tikslai bus pasiekti iki 2015 m.,

| F. | kadangi nepaisant tvarumo problemų, pastebėtų projektuose, susijusiuose su sveikatos apsauga, šis pagalbos teikimo metodas naudingas siekiant remti sveikatos apsaugos sektorių Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos, |
| --- | --- |

F.

kadangi nepaisant tvarumo problemų, pastebėtų projektuose, susijusiuose su sveikatos apsauga, šis pagalbos teikimo metodas naudingas siekiant remti sveikatos apsaugos sektorių Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos,

| G. | kadangi 3,5 mln. vaikų miršta nesulaukę savo penktojo gimtadienio dėl viduriavimo ir plaučių uždegimo, |
| --- | --- |

G.

kadangi 3,5 mln. vaikų miršta nesulaukę savo penktojo gimtadienio dėl viduriavimo ir plaučių uždegimo,

| 1. | mano, kad silpnos sveikatos apsaugos sistemos, įskaitant žmogiškųjų išteklių krizę, yra pagrindinė kliūtis siekiant su sveikata susijusių TVT, ir pabrėžia, kad sveikatos apsaugos sistemų stiprinimas turėtų būti svarbiausia skurdo mažinimo programos dalis; mano, kad pagrindinėms sveikatos priežiūros struktūroms reikia stabilios, ilgalaikės finansinės paramos, jei tikimasi įvykdyti TVT, susijusius su sveikata; |
| --- | --- |

1.

mano, kad silpnos sveikatos apsaugos sistemos, įskaitant žmogiškųjų išteklių krizę, yra pagrindinė kliūtis siekiant su sveikata susijusių TVT, ir pabrėžia, kad sveikatos apsaugos sistemų stiprinimas turėtų būti svarbiausia skurdo mažinimo programos dalis; mano, kad pagrindinėms sveikatos priežiūros struktūroms reikia stabilios, ilgalaikės finansinės paramos, jei tikimasi įvykdyti TVT, susijusius su sveikata;

| 2. | mano, kad siekiant geresnių sveikatos rodiklių ir tarptautiniu mastu sutartų sveikatos priežiūros vystymosi tikslų būtinas bendras įsipareigojimas; atsižvelgdamas į tai, pritaria besivystančių šalių įsipareigojimui siekti, kad 15 proc. nacionalinių biudžetų būtų skirta investicijoms į sveikatos apsaugą (Abuja); apgailestauja, kad EB skyrė tik 5,5 proc. nuo viso Devintojo plėtros fondo lėšų paramai, susijusiai su sveikatos apsauga; |
| --- | --- |

2.

mano, kad siekiant geresnių sveikatos rodiklių ir tarptautiniu mastu sutartų sveikatos priežiūros vystymosi tikslų būtinas bendras įsipareigojimas; atsižvelgdamas į tai, pritaria besivystančių šalių įsipareigojimui siekti, kad 15 proc. nacionalinių biudžetų būtų skirta investicijoms į sveikatos apsaugą (Abuja); apgailestauja, kad EB skyrė tik 5,5 proc. nuo viso Devintojo plėtros fondo lėšų paramai, susijusiai su sveikatos apsauga;

| 3. | ragina Komisiją sustiprinti savo paramą sveikatos priežiūros įstaigoms Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos ir peržiūrėti EB skiriamų lėšų balansą, kad paramai sveikatos apsaugos sistemoms būtų teikiamas prioritetas; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją sustiprinti savo paramą sveikatos priežiūros įstaigoms Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos ir peržiūrėti EB skiriamų lėšų balansą, kad paramai sveikatos apsaugos sistemoms būtų teikiamas prioritetas;

| 4. | ragina Komisiją skirti daugiau lėšų sveikatos apsaugos sektoriui, kai bus vykdoma 10-ojo plėtros fondo laikotarpio vidurio peržiūra, nepaisant būtinos visapusės strategijos, pagal kurią teikiama pagalba sektoriams, kurie turi platesnį poveikį sveikatos rezultatams, pvz., švietimui, aprūpinimui vandeniu ir sanitarinei infrastruktūrai, kaimo vystymuisi ir valdymui; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją skirti daugiau lėšų sveikatos apsaugos sektoriui, kai bus vykdoma 10-ojo plėtros fondo laikotarpio vidurio peržiūra, nepaisant būtinos visapusės strategijos, pagal kurią teikiama pagalba sektoriams, kurie turi platesnį poveikį sveikatos rezultatams, pvz., švietimui, aprūpinimui vandeniu ir sanitarinei infrastruktūrai, kaimo vystymuisi ir valdymui;

| 5. | pabrėžia, kad pagal vystomojo bendradarbiavimo priemonę (angl. DCI) prisiimtas įsipareigojimas iki 2009 m. 20 proc. lėšų skirti sveikatai ir pagrindiniam švietimui, siekiant nuoseklumo turėtų būti taikomas visoms Europos vystymosi politikos išlaidoms, įskaitant EPF; prašo Komisijos pranešti Parlamento komitetams iki 2009 m. balandžio 10 d., kiek procentų visos pagalbos vystymuisi lėšų, numatytų Afrikos šalims į pietus nuo Sacharos, skirta pagrindiniam ir viduriniam švietimui ir sveikatos apsaugai, nurodant pagal šalis; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad pagal vystomojo bendradarbiavimo priemonę (angl. DCI) prisiimtas įsipareigojimas iki 2009 m. 20 proc. lėšų skirti sveikatai ir pagrindiniam švietimui, siekiant nuoseklumo turėtų būti taikomas visoms Europos vystymosi politikos išlaidoms, įskaitant EPF; prašo Komisijos pranešti Parlamento komitetams iki 2009 m. balandžio 10 d., kiek procentų visos pagalbos vystymuisi lėšų, numatytų Afrikos šalims į pietus nuo Sacharos, skirta pagrindiniam ir viduriniam švietimui ir sveikatos apsaugai, nurodant pagal šalis;

| 6. | prašo Tarybos įtraukti ES plėtros fondo išlaidas į ES biudžetą, kaip ne kartą ragino Parlamentas, nes tai leistų pasiekti didesnio politikos nuoseklumo ir vystymosi išlaidų parlamentinės priežiūros; |
| --- | --- |

6.

prašo Tarybos įtraukti ES plėtros fondo išlaidas į ES biudžetą, kaip ne kartą ragino Parlamentas, nes tai leistų pasiekti didesnio politikos nuoseklumo ir vystymosi išlaidų parlamentinės priežiūros;

| 7. | ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų pakankamai sveikatos apsaugos ekspertų, kurie atliktų veiksmingą vaidmenį sveikatos apsaugos sektoriaus dialoge, pasirūpinant, kad visose delegacijose, kurių pagrindinis tikslas susijęs su sveikatos apsaugos sektoriumi, būtų sveikatos apsaugos specialistų, glaudžiau bendradarbiaujant su Europos Bendrijų humanitarinės pagalbos tarnybos (angl. ECHO) patarėjais sveikatos klausimais šalyse, kuriose baigėsi konfliktas, sudarant glaudesnes partnerystes su PSO siekiant pasinaudoti jų ekspertais, taip pat sudarant oficialius susitarimus su ES valstybėmis narėmis dėl naudojimosi jų ekspertų paslaugomis; prašo Komisijos iki 2009 m. balandžio 10 d. nusiųsti kompetentingiems Parlamento komitetams atitinkamo sveikatos apsaugos ir švietimo ekspertų, kurių paslaugomis ji gali naudotis regione delegacijos lygmeniu bei savo būstinėje, skaičiaus sąrašą, taip pat tikslų 2009 m. ir 2010 m. tvarkaraštį / apžvalgą, kur būtų nurodyta, kaip Komisija ketina padidinti šį skaičių, ir kokiose vietose šie asmenys dirbs, kad į Komisijos atsakymus būtų atsižvelgta vykdant 2007 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų pakankamai sveikatos apsaugos ekspertų, kurie atliktų veiksmingą vaidmenį sveikatos apsaugos sektoriaus dialoge, pasirūpinant, kad visose delegacijose, kurių pagrindinis tikslas susijęs su sveikatos apsaugos sektoriumi, būtų sveikatos apsaugos specialistų, glaudžiau bendradarbiaujant su Europos Bendrijų humanitarinės pagalbos tarnybos (angl. ECHO) patarėjais sveikatos klausimais šalyse, kuriose baigėsi konfliktas, sudarant glaudesnes partnerystes su PSO siekiant pasinaudoti jų ekspertais, taip pat sudarant oficialius susitarimus su ES valstybėmis narėmis dėl naudojimosi jų ekspertų paslaugomis; prašo Komisijos iki 2009 m. balandžio 10 d. nusiųsti kompetentingiems Parlamento komitetams atitinkamo sveikatos apsaugos ir švietimo ekspertų, kurių paslaugomis ji gali naudotis regione delegacijos lygmeniu bei savo būstinėje, skaičiaus sąrašą, taip pat tikslų 2009 m. ir 2010 m. tvarkaraštį / apžvalgą, kur būtų nurodyta, kaip Komisija ketina padidinti šį skaičių, ir kokiose vietose šie asmenys dirbs, kad į Komisijos atsakymus būtų atsižvelgta vykdant 2007 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą;

| 8. | prašo Komisijos suteikti techninę pagalbą Pasauliniam kovos su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondui (angl. GFATM) šalių lygmeniu rengiant prašymus teikti finansavimą ir įgyvendinant finansavimo sutartis, taip pat teikti atsiliepimus EB centrui siekiant užtikrinti, kad EB atlieka veiksmingą vaidmenį GFATM vykdomojoje taryboje; |
| --- | --- |

8.

prašo Komisijos suteikti techninę pagalbą Pasauliniam kovos su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondui (angl. GFATM) šalių lygmeniu rengiant prašymus teikti finansavimą ir įgyvendinant finansavimo sutartis, taip pat teikti atsiliepimus EB centrui siekiant užtikrinti, kad EB atlieka veiksmingą vaidmenį GFATM vykdomojoje taryboje;

| 9. | ragina Komisiją padidinti savo pajėgumus, susijusius su darbuotojais ir ištekliais, centro ir delegacijos lygmenimis, siekiant remti savo sveikatos apsaugos strategiją šalyse ir užtikrinti Pasaulinio kovos su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondo išlaidų veiksmingumą; ragina teikti didesnį prioritetą lengvai išvengiamoms ligoms, pvz., viduriavimo ligoms, kurių dažniausiai galima išvengti paprastomis priemonėmis, pvz., sudarius visiems galimybę gauti muilo ir rengiant tinkamas kampanijas, kuriomis keliamas žmonių sąmoningumas rankų plovimo tema; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją padidinti savo pajėgumus, susijusius su darbuotojais ir ištekliais, centro ir delegacijos lygmenimis, siekiant remti savo sveikatos apsaugos strategiją šalyse ir užtikrinti Pasaulinio kovos su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondo išlaidų veiksmingumą; ragina teikti didesnį prioritetą lengvai išvengiamoms ligoms, pvz., viduriavimo ligoms, kurių dažniausiai galima išvengti paprastomis priemonėmis, pvz., sudarius visiems galimybę gauti muilo ir rengiant tinkamas kampanijas, kuriomis keliamas žmonių sąmoningumas rankų plovimo tema;

| 10. | taip pat ragina Komisiją geriau pasinaudoti biudžeto parama sveikatos priežiūros stiprinimui ir tuo tikslu atsižvelgti į veiklos rodiklius, susijusius su 15 proc. tikslu, nustatytu Abujoje, ir įvykdymo rodiklius (konkrečius viešųjų finansų valdymo ir viešųjų pirkimų trūkumus), techninę pagalbą sveikatos apsaugos sektoriaus politiniam dialogui ir patikimas statistikos sistemas; |
| --- | --- |

10.

taip pat ragina Komisiją geriau pasinaudoti biudžeto parama sveikatos priežiūros stiprinimui ir tuo tikslu atsižvelgti į veiklos rodiklius, susijusius su 15 proc. tikslu, nustatytu Abujoje, ir įvykdymo rodiklius (konkrečius viešųjų finansų valdymo ir viešųjų pirkimų trūkumus), techninę pagalbą sveikatos apsaugos sektoriaus politiniam dialogui ir patikimas statistikos sistemas;

| 11. | patvirtina, kad TVT sutartys turi potencialą užtikrinti tvarias ilgalaikes investicijas į sveikatos apsaugą besivystančiose šalyse ir padėti šioms šalims pasiekti TVT, bet tik jei Komisija užtikrins, kad TVT sutartyse visų pirma dėmesys bus skiriamas sveikatos apsaugos ir švietimo sektoriams; vis dėlto pabrėžia, kad TVT sutartys sudaro tik dalį sprendimo, kai siekiama padidinti paramos efektyvumą ir paspartinti pažangą sveikatos apsaugos TVT srityje; taip pat ragina Komisiją išplėtoti alternatyvius metodus, ypač toms šalims, su kuriomis dar negali būti sudaromos TVT sutartys ir kurios dažnai labai atsilieką siekdamos TVT sveikatos apsaugos srityje ir kurioms labiausiai reikia padidinti paramą vystymuisi; |
| --- | --- |

11.

patvirtina, kad TVT sutartys turi potencialą užtikrinti tvarias ilgalaikes investicijas į sveikatos apsaugą besivystančiose šalyse ir padėti šioms šalims pasiekti TVT, bet tik jei Komisija užtikrins, kad TVT sutartyse visų pirma dėmesys bus skiriamas sveikatos apsaugos ir švietimo sektoriams; vis dėlto pabrėžia, kad TVT sutartys sudaro tik dalį sprendimo, kai siekiama padidinti paramos efektyvumą ir paspartinti pažangą sveikatos apsaugos TVT srityje; taip pat ragina Komisiją išplėtoti alternatyvius metodus, ypač toms šalims, su kuriomis dar negali būti sudaromos TVT sutartys ir kurios dažnai labai atsilieką siekdamos TVT sveikatos apsaugos srityje ir kurioms labiausiai reikia padidinti paramą vystymuisi;

| 12. | prašo Komisijos naudoti tikslus, kuriuos pasitelkus galima tiesiogiai pamatuoti politikos rezultatus, ir taikyti stebėsenos sistemas ir priemones siekiant užtikrinti, kad tinkama bendrojo biudžeto paramos dalis būtų skiriama pagrindiniams poreikiams remti, ypač sveikatos apsaugos srityje; pabrėžia, kad kartu su šia parama turi būti teikiama ir parama pajėgumams kurti; ragina Komisiją iki 2009 m. pabaigos pranešti Parlamentui, kokių priemonių ji ėmėsi; |
| --- | --- |

12.

prašo Komisijos naudoti tikslus, kuriuos pasitelkus galima tiesiogiai pamatuoti politikos rezultatus, ir taikyti stebėsenos sistemas ir priemones siekiant užtikrinti, kad tinkama bendrojo biudžeto paramos dalis būtų skiriama pagrindiniams poreikiams remti, ypač sveikatos apsaugos srityje; pabrėžia, kad kartu su šia parama turi būti teikiama ir parama pajėgumams kurti; ragina Komisiją iki 2009 m. pabaigos pranešti Parlamentui, kokių priemonių ji ėmėsi;

| 13. | ragina kurti pajėgumus visose ministerijose siekiant užtikrinti didesnį efektyvumą sveikatos apsaugos srityje naudojant biudžeto paramos lėšas, nes pernelyg dažnai šalių subjektų vaidmuo apsiriboja finansų ministerijomis; |
| --- | --- |

13.

ragina kurti pajėgumus visose ministerijose siekiant užtikrinti didesnį efektyvumą sveikatos apsaugos srityje naudojant biudžeto paramos lėšas, nes pernelyg dažnai šalių subjektų vaidmuo apsiriboja finansų ministerijomis;

| 14. | ragina Komisiją geriau pasinaudoti sektoriams skirta biudžeto parama; prašo Komisijos peržiūrėti bendruosius reikalavimus, kad biudžeto parama sektoriams gali būti naudojama tik tada, kai sveikatos apsauga yra sektorius, kuriam skiriamas svarbiausias dėmesys, ir persvarstyti savo dabartinį išteklių paskirstymą sektoriams skirtai biudžeto paramai ir bendrojo biudžeto paramai; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją geriau pasinaudoti sektoriams skirta biudžeto parama; prašo Komisijos peržiūrėti bendruosius reikalavimus, kad biudžeto parama sektoriams gali būti naudojama tik tada, kai sveikatos apsauga yra sektorius, kuriam skiriamas svarbiausias dėmesys, ir persvarstyti savo dabartinį išteklių paskirstymą sektoriams skirtai biudžeto paramai ir bendrojo biudžeto paramai;

| 15. | ragina Komisiją teikti paramą kontrolei, susijusiai su biudžeto parama, kurią vykdo parlamentai, pilietinė visuomenė ir vietos valdžios institucijos, siekiant užtikrinti tvirtą ir aiškų ryšį tarp biudžeto paramos ir TVT pasiekimo; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją teikti paramą kontrolei, susijusiai su biudžeto parama, kurią vykdo parlamentai, pilietinė visuomenė ir vietos valdžios institucijos, siekiant užtikrinti tvirtą ir aiškų ryšį tarp biudžeto paramos ir TVT pasiekimo;

| 16. | nepritaria tam, kad tik ribotas skaičius šalių partnerių (šešios) pasirinko sveikatos apsaugą kaip pagrindinį sektorių pagal dešimtąjį EPF; ragina Komisiją sistemingai skatinti šalis didinti nacionalinius biudžetus, skirtus sveikatos apsaugai, naudojantis finansavimo sutartimis, susijusiomis su bendrojo biudžeto parama veiklos rodikliams, kuriais žymimi tikslai siekiant padidinti biudžeto lėšas; |
| --- | --- |

16.

nepritaria tam, kad tik ribotas skaičius šalių partnerių (šešios) pasirinko sveikatos apsaugą kaip pagrindinį sektorių pagal dešimtąjį EPF; ragina Komisiją sistemingai skatinti šalis didinti nacionalinius biudžetus, skirtus sveikatos apsaugai, naudojantis finansavimo sutartimis, susijusiomis su bendrojo biudžeto parama veiklos rodikliams, kuriais žymimi tikslai siekiant padidinti biudžeto lėšas;

| 17. | ragina Komisiją labiau padėti skatinti šalių partnerių vyriausybių ir pilietinės visuomenės, privataus sektoriaus ir nacionalinių parlamentų dialogą; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją labiau padėti skatinti šalių partnerių vyriausybių ir pilietinės visuomenės, privataus sektoriaus ir nacionalinių parlamentų dialogą;

| 18. | ragina Komisiją nustatyti ir skleisti aiškias gaires, susijusias su tuo, kada kiekviena iš priemonių turėtų būti naudojama ir kaip jos gali būti naudojamos kartu siekiant didžiausios sąveikos; ragina Komisiją užtikrinti skirtingų finansinių priemonių sąryšį, atsižvelgiant į atskirų šalių padėtį, kad būtų pasiekta pažangos su sveikatos apsauga susijusių TVT srityje; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją nustatyti ir skleisti aiškias gaires, susijusias su tuo, kada kiekviena iš priemonių turėtų būti naudojama ir kaip jos gali būti naudojamos kartu siekiant didžiausios sąveikos; ragina Komisiją užtikrinti skirtingų finansinių priemonių sąryšį, atsižvelgiant į atskirų šalių padėtį, kad būtų pasiekta pažangos su sveikatos apsauga susijusių TVT srityje;

| 19. | primygtinai reikalauja, kad Komisija ir valstybės narės remtųsi ES darbo pasidalijimo vystomojo bendradarbiavimo srityje elgesio kodeksu, siekdamos užtikrinti, kad sveikatos išlaidos ir programos būtų geriau koordinuojamos ir kad būtų padidintas dėmesys pagalbos negaunančioms šalims, įskaitant krizės ištiktas ir pažeidžiamas valstybes; |
| --- | --- |

19.

primygtinai reikalauja, kad Komisija ir valstybės narės remtųsi ES darbo pasidalijimo vystomojo bendradarbiavimo srityje elgesio kodeksu, siekdamos užtikrinti, kad sveikatos išlaidos ir programos būtų geriau koordinuojamos ir kad būtų padidintas dėmesys pagalbos negaunančioms šalims, įskaitant krizės ištiktas ir pažeidžiamas valstybes;

| 20. | ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiaujant su Audito Rūmais nustatyti, kaip galima ištaisyti trūkumus, nurodytus Audito Rūmų ataskaitoje, ir pateikti šių diskusijų rezultatų ataskaitą Parlamento kompetentingiems komitetams iki 2009 m. pabaigos; |
| --- | --- |

20.

ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiaujant su Audito Rūmais nustatyti, kaip galima ištaisyti trūkumus, nurodytus Audito Rūmų ataskaitoje, ir pateikti šių diskusijų rezultatų ataskaitą Parlamento kompetentingiems komitetams iki 2009 m. pabaigos;

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Audito Rūmams bei atitinkamų Afrikos šalių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

21.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Audito Rūmams bei atitinkamų Afrikos šalių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  A/CONF.171/13/Rev.1.

(2)  OL C 58, 2008 3 1, p. 29.

(3)  OL C 146 E, 2008 6 12, p. 232.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0406.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/166 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/166

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienisBendros mokėjimų eurais erdvės (BMEE) įgyvendinimas

P6_TA(2009)0139

2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros mokėjimų eurais erdvės (BMEE) įgyvendimo

2010/C 87 E/33

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į bendrą Komisijos ir Europos centrinio banko 2006 m. gegužės 4 d. pareiškimą dėl bendros mokėjimų eurais erdvės,

atsižvelgdamas į Europos centrinio banko 2007 m. rugpjūčio mėn. vienkartinį leidinį Nr. 71 dėl bendros mokėjimų eurais erdvės ekonominio poveikio,

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/64/EB dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje (1) (Mokėjimo paslaugų direktyva),

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 13 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl tarpvalstybinių mokėjimų Bendrijoje (COM(2008)0640),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio mėn. Europos centrinio banko šeštąją BMEE pažangos ataskaitą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi bendra mokėjimų eurais erdvė (BMEE) sukurta kaip integruota mokėjimo paslaugų rinka, kurioje veiktų konkurencijos dėsniai ir kurioje nebūtų tarpvalstybinių ir nacionalinių mokėjimų eurais skirtumų; |
| --- | --- |

A.

kadangi bendra mokėjimų eurais erdvė (BMEE) sukurta kaip integruota mokėjimo paslaugų rinka, kurioje veiktų konkurencijos dėsniai ir kurioje nebūtų tarpvalstybinių ir nacionalinių mokėjimų eurais skirtumų;

| B. | kadangi BMEE nėra tik Europos mokėjimų tarybos (EMT) pasiūlyta savireguliacijos iniciatyva, bet ir svarbi viešosios tvarkos iniciatyva, stiprinanti ekonominę ir pinigų sąjungą bei remianti Lisabonos darbotvarkę; kadangi BMEE taip pat pagrįsta Mokėjimo paslaugų direktyva, kurioje pateikiama būtina suderinta teisinio reguliavimo sistema; ir kadangi BMEE sėkmingu naudojimu labai suinteresuotas Parlamentas; |
| --- | --- |

B.

kadangi BMEE nėra tik Europos mokėjimų tarybos (EMT) pasiūlyta savireguliacijos iniciatyva, bet ir svarbi viešosios tvarkos iniciatyva, stiprinanti ekonominę ir pinigų sąjungą bei remianti Lisabonos darbotvarkę; kadangi BMEE taip pat pagrįsta Mokėjimo paslaugų direktyva, kurioje pateikiama būtina suderinta teisinio reguliavimo sistema; ir kadangi BMEE sėkmingu naudojimu labai suinteresuotas Parlamentas;

| C. | kadangi pereiti prie BMEE oficialiai pradėta 2008 m. sausio 28 d., kai pradėta naudoti BMEE mokėjimų priemonė kreditiniams pervedimams atlikti, BMEE kortelių sistema pradėta taikyti 2008 m. sausio 1 d., o 2009 m. lapkričio 1 d. planuojama pradėti taikyti BMEE tiesioginio debeto sistemą; |
| --- | --- |

C.

kadangi pereiti prie BMEE oficialiai pradėta 2008 m. sausio 28 d., kai pradėta naudoti BMEE mokėjimų priemonė kreditiniams pervedimams atlikti, BMEE kortelių sistema pradėta taikyti 2008 m. sausio 1 d., o 2009 m. lapkričio 1 d. planuojama pradėti taikyti BMEE tiesioginio debeto sistemą;

| D. | kadangi nėra nustatyta teisiškai įpareigojančio perėjimo prie BMEE priemonių termino, tačiau visos susijusios šalys sutinka, kad tai būtina norint užtikrinti, kad būtų sėkmingai naudojamasi BMEE; |
| --- | --- |

D.

kadangi nėra nustatyta teisiškai įpareigojančio perėjimo prie BMEE priemonių termino, tačiau visos susijusios šalys sutinka, kad tai būtina norint užtikrinti, kad būtų sėkmingai naudojamasi BMEE;

| E. | kadangi prie BMEE pereinama lėtai: iki 2008 m. spalio 1 d. tik 1,7 proc. visų sandorių buvo vykdoma pagal BMEE kreditų perkėlimo tvarką; |
| --- | --- |

E.

kadangi prie BMEE pereinama lėtai: iki 2008 m. spalio 1 d. tik 1,7 proc. visų sandorių buvo vykdoma pagal BMEE kreditų perkėlimo tvarką;

| F. | kadangi svarbu, kad visos suinteresuotos šalys – teisės aktų leidėjai, bankų sektorius ir mokėjimo paslaugų vartotojai (ypač viešasis sektorius, kuris itin aktyviai naudojasi mokėjimo paslaugomis) – prisidėtų kuriant BMEE; |
| --- | --- |

F.

kadangi svarbu, kad visos suinteresuotos šalys – teisės aktų leidėjai, bankų sektorius ir mokėjimo paslaugų vartotojai (ypač viešasis sektorius, kuris itin aktyviai naudojasi mokėjimo paslaugomis) – prisidėtų kuriant BMEE;

| G. | kadangi BMEE projektas nebūtų sėkmingas, jei BMEE priemonės būtų išskirtinai naudojamos tarpvalstybiniams mokėjimams atlikti, nes išliktų nenuoseklumo problema, o bankų sektorius ir jo klientai negautų laukiamos naudos; |
| --- | --- |

G.

kadangi BMEE projektas nebūtų sėkmingas, jei BMEE priemonės būtų išskirtinai naudojamos tarpvalstybiniams mokėjimams atlikti, nes išliktų nenuoseklumo problema, o bankų sektorius ir jo klientai negautų laukiamos naudos;

| H. | kadangi Komisija ir Europos centrinis bankas 2008 m. rugsėjo 4 d. nurodė EMT, kad jie pasirengę remti mintį taikyti daugiašalį tarpbankinį mokestį (angl. MIF) BMEE sistemoje atliekamoms tarpvalstybinėms tiesioginio debeto operacijoms, jei toks mokestis objektyviai pateisinamas ir bus taikomas tik ribotą laiką; |
| --- | --- |

H.

kadangi Komisija ir Europos centrinis bankas 2008 m. rugsėjo 4 d. nurodė EMT, kad jie pasirengę remti mintį taikyti daugiašalį tarpbankinį mokestį (angl. MIF) BMEE sistemoje atliekamoms tarpvalstybinėms tiesioginio debeto operacijoms, jei toks mokestis objektyviai pateisinamas ir bus taikomas tik ribotą laiką;

| I. | kadangi Komisija pareiškė susirūpinimą dėl dabartinio MIF, o sektorius neranda tinkamo sprendimo; |
| --- | --- |

I.

kadangi Komisija pareiškė susirūpinimą dėl dabartinio MIF, o sektorius neranda tinkamo sprendimo;

| J. | kadangi rastas BMEE kortelių sistema pagrįstas sprendimas dėl ES kortelių, reikėtų išspręsti ir MIF taikymo problemą; |
| --- | --- |

J.

kadangi rastas BMEE kortelių sistema pagrįstas sprendimas dėl ES kortelių, reikėtų išspręsti ir MIF taikymo problemą;

| K. | kadangi reikia užtikrinti esamų tiesioginio debeto mokėjimų teisėtumą, nes būtų sunku pasirašyti naujus įgaliojimus pereinant nuo nacionalinių debeto sistemų prie BMEE tiesioginio debeto sistemos; |
| --- | --- |

K.

kadangi reikia užtikrinti esamų tiesioginio debeto mokėjimų teisėtumą, nes būtų sunku pasirašyti naujus įgaliojimus pereinant nuo nacionalinių debeto sistemų prie BMEE tiesioginio debeto sistemos;

| 1. | pabrėžia savo paramą kuriant BMEE, kurioje veiktų konkurencijos dėsniai ir kurioje nebūtų tarpvalstybinių ir nacionalinių mokėjimų eurais skirtumų; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia savo paramą kuriant BMEE, kurioje veiktų konkurencijos dėsniai ir kurioje nebūtų tarpvalstybinių ir nacionalinių mokėjimų eurais skirtumų;

| 2. | ragina Komisiją nustatyti aiškų, tinkamą ir įpareigojantį perėjimo prie naudojimosi BMEE priemonėmis galutinį terminą, ne vėlesnį kaip 2012 m. gruodžio 31 d.; po šios datos visi mokėjimai eurais turėtų būti vykdomi pagal BMEE standartus; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją nustatyti aiškų, tinkamą ir įpareigojantį perėjimo prie naudojimosi BMEE priemonėmis galutinį terminą, ne vėlesnį kaip 2012 m. gruodžio 31 d.; po šios datos visi mokėjimai eurais turėtų būti vykdomi pagal BMEE standartus;

| 3. | ragina Komisiją užtikrinti MIF taikymo tarpvalstybinėms tiesioginio debeto operacijoms teisinį aiškumą, ypač nustatyti pereinamąjį laikotarpį, kurio pabaigoje būtų galima išlaikyti MIF, jei jis atitiktų Komisijos gaires; šios gairės turėtų būti priimtos prieš 6 mėnesius iki naudojimosi BMEE pradžios ir turėtų būti pagrįstos duomenimis apie mokėjimo paslaugų teikėjų sąnaudas ir mokesčius už suteiktas paslaugas; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją užtikrinti MIF taikymo tarpvalstybinėms tiesioginio debeto operacijoms teisinį aiškumą, ypač nustatyti pereinamąjį laikotarpį, kurio pabaigoje būtų galima išlaikyti MIF, jei jis atitiktų Komisijos gaires; šios gairės turėtų būti priimtos prieš 6 mėnesius iki naudojimosi BMEE pradžios ir turėtų būti pagrįstos duomenimis apie mokėjimo paslaugų teikėjų sąnaudas ir mokesčius už suteiktas paslaugas;

| 4. | ragina Komisiją patikslinti, kaip MIF taikomas mokėjimams kortelėmis; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją patikslinti, kaip MIF taikomas mokėjimams kortelėmis;

| 5. | ragina dėti daugiau pastangų ir ieškoti tinkamų sprendimų valstybėse narėse, siekiant užtikrinti esamų tiesioginio debeto mokėjimų teisėtumą BMEE tiesioginio debeto sistemoje; |
| --- | --- |

5.

ragina dėti daugiau pastangų ir ieškoti tinkamų sprendimų valstybėse narėse, siekiant užtikrinti esamų tiesioginio debeto mokėjimų teisėtumą BMEE tiesioginio debeto sistemoje;

| 6. | ragina valstybes nares skatinti savo viešojo administravimo įstaigas kiek galima greičiau pradėti naudoti BMEE priemones ir suteikti joms skatintojų vaidmenį perėjimo procese; |
| --- | --- |

6.

ragina valstybes nares skatinti savo viešojo administravimo įstaigas kiek galima greičiau pradėti naudoti BMEE priemones ir suteikti joms skatintojų vaidmenį perėjimo procese;

| 7. | ragina Komisiją užtikrinti, kad perėjus prie BMEE priemonių mokėjimo paslaugos Sąjungos piliečiams nebus brangesnės; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją užtikrinti, kad perėjus prie BMEE priemonių mokėjimo paslaugos Sąjungos piliečiams nebus brangesnės;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos centriniam bankui ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos centriniam bankui ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 319, 2007 12 5, p. 1.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/168 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/168

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienisES ir Brazilijos strateginė partnerystė

P6_TA(2009)0140

2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rekomendacija dėl Europos Sąjungos ir Brazilijos strateginės partnerystės (2008/2288(INI))

2010/C 87 E/34

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl rekomendacijos Tarybai dėl Europos Sąjungos ir Brazilijos strateginės partnerystės (B6-0449/2008), kurį PSE frakcijos vardu pateikė Véronique De Keyser,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės bendrijos ir Brazilijos Federacinės Respublikos bendrąjį bendradarbiavimo susitarimą (1),

atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir jos valstybių narių bei Pietų Amerikos bendrosios rinkos bei jos šalių bendrąjį tarpregioninio bendradarbiavimo susitarimą (2),

atsižvelgdamas į savo 2001 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl visuotinės partnerystės ir bendros Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos santykių strategijos (3),

atsižvelgdamas į savo 2006 m. balandžio 27 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos tvirtesnės partnerystės (4),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą pavadinimu „ES ir Brazilijos strateginės partnerystės link“ (COM(2007)0281),

atsižvelgdamas į ES ir Brazilijos pirmojo aukščiausiojo lygio susitikimo bendrąjį pareiškimą, priimtą 2007 m. liepos 4 d. Lisabonoje,

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl Lotynų Amerikos ir Karibų jūros bei Europos Sąjungos valstybių penktojo aukščiausiojo lygio susitikimo (5),

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 16 d. Limoje (Peru) vykusio Lotynų Amerikos ir Karibų jūros (LAK) bei Europos Sąjungos valstybių penktojo aukščiausiojo lygio susitikimo deklaraciją,

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 22 d. ES ir Brazilijos antrojo aukščiausiojo lygio susitikimo bendrąjį pareiškimą, priimtą Rio de Žaneire,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 114 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A6-0062/2009),

| A. | kadangi Brazilija įgyja vis didėjančią svarbą regioniniu ir pasauliniu lygmenimis ir yra svarbi dialogo su ES dalyvė, |
| --- | --- |

A.

kadangi Brazilija įgyja vis didėjančią svarbą regioniniu ir pasauliniu lygmenimis ir yra svarbi dialogo su ES dalyvė,

| B. | kadangi Brazilija ir Europos Sąjunga yra partnerės, kurios vienodai supranta pasaulį ir gali skatinti pasaulinio masto pokyčius ir sprendimus, |
| --- | --- |

B.

kadangi Brazilija ir Europos Sąjunga yra partnerės, kurios vienodai supranta pasaulį ir gali skatinti pasaulinio masto pokyčius ir sprendimus,

| C. | kadangi per ES ir Brazilijos pirmąjį aukščiausiojo lygio susitikimą duota pradžia ES ir Brazilijos strateginei partnerystei, pagrįstai jų glaudžiais istoriniais, kultūriniais ir ekonominiais ryšiais, o ES ir Brazilijos antrajame aukščiausiojo lygio susitikime priimtas bendras veiksmų planas, kuriame nustatomos jų strateginės partnerystės veiksmų gairės trejiems metams, |
| --- | --- |

C.

kadangi per ES ir Brazilijos pirmąjį aukščiausiojo lygio susitikimą duota pradžia ES ir Brazilijos strateginei partnerystei, pagrįstai jų glaudžiais istoriniais, kultūriniais ir ekonominiais ryšiais, o ES ir Brazilijos antrajame aukščiausiojo lygio susitikime priimtas bendras veiksmų planas, kuriame nustatomos jų strateginės partnerystės veiksmų gairės trejiems metams,

| D. | kadangi abiejų šalių bendros pagrindinės vertybės ir principai yra demokratija, teisinė valstybė, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, rinkos ekonomikos ir socialinės sanglaudos skatinimas, o tai – pagrindinės sąlygos norint plėtoti strateginę partnerystę, |
| --- | --- |

D.

kadangi abiejų šalių bendros pagrindinės vertybės ir principai yra demokratija, teisinė valstybė, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, rinkos ekonomikos ir socialinės sanglaudos skatinimas, o tai – pagrindinės sąlygos norint plėtoti strateginę partnerystę,

| E. | kadangi dėl politinės ir ekonominės integracijos procesų, vis didesnės ekonominės globalizacijos, diskusijų demokratijos, žmogaus teisių ir aplinkos klausimais svarbos pakito abiejų regionų darbotvarkės prioritetai, |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl politinės ir ekonominės integracijos procesų, vis didesnės ekonominės globalizacijos, diskusijų demokratijos, žmogaus teisių ir aplinkos klausimais svarbos pakito abiejų regionų darbotvarkės prioritetai,

| F. | kadangi kuriant Pietų Amerikos tautų sąjungą (UNASUR) Brazilija buvo Pietų Amerikos integracijos proceso lyderė, |
| --- | --- |

F.

kadangi kuriant Pietų Amerikos tautų sąjungą (UNASUR) Brazilija buvo Pietų Amerikos integracijos proceso lyderė,

| G. | kadangi strateginė partnerystė suteiks stiprų postūmį siekiant 2012 m. įkurti visuotinės tarpregioninės partnerystės Europos ir Lotynų Amerikos erdvę, kaip pasiūlė Parlamentas minėtoje 2006 m. balandžio 27 d. rezoliucijoje, |
| --- | --- |

G.

kadangi strateginė partnerystė suteiks stiprų postūmį siekiant 2012 m. įkurti visuotinės tarpregioninės partnerystės Europos ir Lotynų Amerikos erdvę, kaip pasiūlė Parlamentas minėtoje 2006 m. balandžio 27 d. rezoliucijoje,

| H. | kadangi sukūrus transatlantinę Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinę asamblėją (EuroLat) buvo žengtas lemiamas žingsnis siekiant stiprinti ES ir Lotynų Amerikos santykių demokratinį teisėtumą ir politinius aspektus ir kadangi prisijungus Pietų Amerikos bendrosios rinkos šalių (Mercosur) parlamentui Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinė asamblėja taps nuolatiniu abiejų regionų politinio dialogo forumu, |
| --- | --- |

H.

kadangi sukūrus transatlantinę Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinę asamblėją (EuroLat) buvo žengtas lemiamas žingsnis siekiant stiprinti ES ir Lotynų Amerikos santykių demokratinį teisėtumą ir politinius aspektus ir kadangi prisijungus Pietų Amerikos bendrosios rinkos šalių (Mercosur) parlamentui Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinė asamblėja taps nuolatiniu abiejų regionų politinio dialogo forumu,

| 1. | pateikia Tarybai šias rekomendacijas:






  a) | strateginė partnerystė turėtų būti vykdoma atsižvelgiant į Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros regiono (LAK) šalių santykių ir bendro požiūrio aspektus, kurie sudaro Dviejų regionų strateginės asociacijos pagrindą, kaip buvo nuspręsta vykstant ES ir Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalių (ES-LAK) aukščiausiojo lygio susitikimams; |
| --- | --- | --- |

1.

pateikia Tarybai šias rekomendacijas:

a)

strateginė partnerystė turėtų būti vykdoma atsižvelgiant į Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros regiono (LAK) šalių santykių ir bendro požiūrio aspektus, kurie sudaro Dviejų regionų strateginės asociacijos pagrindą, kaip buvo nuspręsta vykstant ES ir Lotynų Amerikos ir Karibų jūros šalių (ES-LAK) aukščiausiojo lygio susitikimams;

| b) | strateginės partnerystės politinio dialogo ypatingos priemonės turėtų tapti paskata plėtoti įvairius regioninės integracijos procesus, puoselėti strateginės partnerystės vertybes ir stiprinti tarptautinių santykių daugiašališkumą; |
| --- | --- |

b)

strateginės partnerystės politinio dialogo ypatingos priemonės turėtų tapti paskata plėtoti įvairius regioninės integracijos procesus, puoselėti strateginės partnerystės vertybes ir stiprinti tarptautinių santykių daugiašališkumą;

| c) | strateginė partnerystė turėtų suteikti naują impulsą sudaryti ES ir Mercosur asociacijos susitarimą, kuris yra ES strateginis tikslas gilinant ekonominius ir prekybinius ryšius bei plečiant politinį dialogą ir abiejų regionų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

c)

strateginė partnerystė turėtų suteikti naują impulsą sudaryti ES ir Mercosur asociacijos susitarimą, kuris yra ES strateginis tikslas gilinant ekonominius ir prekybinius ryšius bei plečiant politinį dialogą ir abiejų regionų bendradarbiavimą;

| d) | strateginė partnerystė turėtų užtikrinti realią bendradarbiavimo pridėtinę vertę turint mintyje dabartinį Bendradarbiavimo su Brazilija bendrąjį susitarimą, dabartinį Bendradarbiavimo su Mercosur bendrąjį susitarimą ir būsimąjį Asociacijos su Mercosur susitarimą; |
| --- | --- |

d)

strateginė partnerystė turėtų užtikrinti realią bendradarbiavimo pridėtinę vertę turint mintyje dabartinį Bendradarbiavimo su Brazilija bendrąjį susitarimą, dabartinį Bendradarbiavimo su Mercosur bendrąjį susitarimą ir būsimąjį Asociacijos su Mercosur susitarimą;

| e) | svarbiausios strateginės partnerystės politinės darbotvarkės temos turėtų būti bendrų strategijų skatinimas siekiant spręsti pasaulinius uždavinius, kurie, inter alia, yra taika ir saugumas, demokratija ir žmogaus teisės, klimato kaita, finansų krizė, biologinė įvairovė, energetinis saugumas, tvari plėtra ir kova su skurdu ir atskirtimi; |
| --- | --- |

e)

svarbiausios strateginės partnerystės politinės darbotvarkės temos turėtų būti bendrų strategijų skatinimas siekiant spręsti pasaulinius uždavinius, kurie, inter alia, yra taika ir saugumas, demokratija ir žmogaus teisės, klimato kaita, finansų krizė, biologinė įvairovė, energetinis saugumas, tvari plėtra ir kova su skurdu ir atskirtimi;

| f) | geriausias būdas spręsti pasaulinės svarbos klausimus yra veiksmingas daugiašališkumas, pagrįstas JT sistema; glaudžiai bendradarbiaudamos ir nuolat konsultuodamosi, šalys turėtų stengtis derinti pozicijas prieš JT ir kitų tarptautinių institucijų (pvz., PPO) susitikimus bei forumus (pvz., Didžiojo dvidešimtuko); |
| --- | --- |

f)

geriausias būdas spręsti pasaulinės svarbos klausimus yra veiksmingas daugiašališkumas, pagrįstas JT sistema; glaudžiai bendradarbiaudamos ir nuolat konsultuodamosi, šalys turėtų stengtis derinti pozicijas prieš JT ir kitų tarptautinių institucijų (pvz., PPO) susitikimus bei forumus (pvz., Didžiojo dvidešimtuko);

| g) | plėtojant strateginę partnerystę turėtų būti pabrėžiama vykdomos reformos, kuri buvo patvirtinta 2005 m. JT aukščiausiojo lygio susitikime, įskaitant pagrindinių jos organų reformą, įgyvendinimo svarba; |
| --- | --- |

g)

plėtojant strateginę partnerystę turėtų būti pabrėžiama vykdomos reformos, kuri buvo patvirtinta 2005 m. JT aukščiausiojo lygio susitikime, įskaitant pagrindinių jos organų reformą, įgyvendinimo svarba;

| h) | šalys turėtų stengtis tobulinti konfliktų prevencijos ir krizių valdymo gebėjimus JT, regioninių organizacijų ir dvišaliu lygmenimis, taip pat koordinuoti veiksmus vykdant JT taikos palaikymo ir stabilizavimo operacijas; |
| --- | --- |

h)

šalys turėtų stengtis tobulinti konfliktų prevencijos ir krizių valdymo gebėjimus JT, regioninių organizacijų ir dvišaliu lygmenimis, taip pat koordinuoti veiksmus vykdant JT taikos palaikymo ir stabilizavimo operacijas;

| i) | strateginė partnerystė turėtų būti demokratijos ir žmogaus teisių, teisinės valstybės ir tinkamo valdymo pasauliniu lygmeniu skatinimo priemonė; šalys, siekdamos skatinti laikytis žmogaus teisių visame pasaulyje, turėtų glaudžiau bendradarbiauti JT Žmogaus teisių taryboje ir Generalinės Asamblėjos trečiajame komitete; |
| --- | --- |

i)

strateginė partnerystė turėtų būti demokratijos ir žmogaus teisių, teisinės valstybės ir tinkamo valdymo pasauliniu lygmeniu skatinimo priemonė; šalys, siekdamos skatinti laikytis žmogaus teisių visame pasaulyje, turėtų glaudžiau bendradarbiauti JT Žmogaus teisių taryboje ir Generalinės Asamblėjos trečiajame komitete;

| j) | šalys turi toliau dirbti siekdamos PPO lygmeniu sustiprinti daugiašalę prekybos sistemą; vykstant dabartinei finansų krizei ir esant glaudiems ryšiams tarp finansų ir prekybos sektorių, reikia vengti protekcionizmo; partneriai turėtų bendradarbiauti siekdami sėkmingų derybų dėl Dohos vystymosi darbotvarkės rezultatų; |
| --- | --- |

j)

šalys turi toliau dirbti siekdamos PPO lygmeniu sustiprinti daugiašalę prekybos sistemą; vykstant dabartinei finansų krizei ir esant glaudiems ryšiams tarp finansų ir prekybos sektorių, reikia vengti protekcionizmo; partneriai turėtų bendradarbiauti siekdami sėkmingų derybų dėl Dohos vystymosi darbotvarkės rezultatų;

| k) | strateginė partnerystė turėtų būti plėtojama siekiant skatinti partnerių bendradarbiavimą kituose tarptautiniuose forumuose, kaip antai Pasaulio Banko, Tarptautinio valiutos fondo ir Didžiojo dvidešimtuko, ieškant išeičių iš dabartinės pasaulio finansų krizės, iš kurios matyti, kad būtina skubiai vykdyti tarptautinės finansų sistemos reformą; |
| --- | --- |

k)

strateginė partnerystė turėtų būti plėtojama siekiant skatinti partnerių bendradarbiavimą kituose tarptautiniuose forumuose, kaip antai Pasaulio Banko, Tarptautinio valiutos fondo ir Didžiojo dvidešimtuko, ieškant išeičių iš dabartinės pasaulio finansų krizės, iš kurios matyti, kad būtina skubiai vykdyti tarptautinės finansų sistemos reformą;

| l) | reikėtų remti požiūrį, išreikštą 2008 m. rugsėjo 18 d. Komisijos komunikate „Daugiakalbystė. Europos turtas ir bendras rūpestis“ (COM(2008)0566) ir pabrėžti „daugiakalbystės ir išorės santykių“ strateginę svarbą Europos Sąjungai dabartiniame globalizuotame pasaulyje; dar kartą pabrėžia tai, kad „kituose žemynuose kai kuriomis Europos kalbomis kalbama daugelyje šalių, nors jos nėra ES narės“, kad „jos yra svarbus ryšys tarp skirtingų pasaulio regionų bendrijų ir tautų“ ir „vertinga verslo komunikacijos priemonė“, ypač „sparčiai augančiose rinkose, kaip antai Brazilijoje“ ir kad tai yra didelis privalumas bendradarbiavimo ir vystymosi srityje; |
| --- | --- |

l)

reikėtų remti požiūrį, išreikštą 2008 m. rugsėjo 18 d. Komisijos komunikate „Daugiakalbystė. Europos turtas ir bendras rūpestis“ (COM(2008)0566) ir pabrėžti „daugiakalbystės ir išorės santykių“ strateginę svarbą Europos Sąjungai dabartiniame globalizuotame pasaulyje; dar kartą pabrėžia tai, kad „kituose žemynuose kai kuriomis Europos kalbomis kalbama daugelyje šalių, nors jos nėra ES narės“, kad „jos yra svarbus ryšys tarp skirtingų pasaulio regionų bendrijų ir tautų“ ir „vertinga verslo komunikacijos priemonė“, ypač „sparčiai augančiose rinkose, kaip antai Brazilijoje“ ir kad tai yra didelis privalumas bendradarbiavimo ir vystymosi srityje;

| m) | partneriai turi veikti bendrai siekdami spręsti labiausiai neatidėliotinus pasaulio uždavinius taikos ir saugumo srityse, įskaitant, inter alia, nusiginklavimo, ginklų, ypač branduolinių, cheminių ir biologinių, neplatinimo ir ginkluotės gabenimo kontrolės, korupcijos, tarptautinio organizuoto nusikalstamumo, ypač prekybos narkotikais, pinigų plovimo, prekybos mažo kalibro ginklais, lengvaisiais ginklais ir šaudmenimis, prekybos žmonėmis ir terorizmo problemas; jie turėtų visapusiškai taikyti ES ir LAK kovos su narkotikais priemonę; |
| --- | --- |

m)

partneriai turi veikti bendrai siekdami spręsti labiausiai neatidėliotinus pasaulio uždavinius taikos ir saugumo srityse, įskaitant, inter alia, nusiginklavimo, ginklų, ypač branduolinių, cheminių ir biologinių, neplatinimo ir ginkluotės gabenimo kontrolės, korupcijos, tarptautinio organizuoto nusikalstamumo, ypač prekybos narkotikais, pinigų plovimo, prekybos mažo kalibro ginklais, lengvaisiais ginklais ir šaudmenimis, prekybos žmonėmis ir terorizmo problemas; jie turėtų visapusiškai taikyti ES ir LAK kovos su narkotikais priemonę;

| n) | Europos Sąjungos ir Brazilijos Federacinės Respublikos partnerystė turi būti grindžiama abipusiu galutinių sprendimų pripažinimu; |
| --- | --- |

n)

Europos Sąjungos ir Brazilijos Federacinės Respublikos partnerystė turi būti grindžiama abipusiu galutinių sprendimų pripažinimu;

| o) | partneriai turėtų glaudžiai bendradarbiauti ir propaguoti bei įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT) siekdami pasauliniu lygmeniu spęsti su skurdo bei ekonomine ir socialine nelygybe susijusias problemas; jie turėtų glaudžiau bendradarbiauti pagalbos vystymuisi srityje, įskaitant trišalį bendradarbiavimą, taip pat bendradarbiauti kovojant su tarptautiniu terorizmu, prekyba narkotikais ir nusikalstamumu; |
| --- | --- |

o)

partneriai turėtų glaudžiai bendradarbiauti ir propaguoti bei įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT) siekdami pasauliniu lygmeniu spęsti su skurdo bei ekonomine ir socialine nelygybe susijusias problemas; jie turėtų glaudžiau bendradarbiauti pagalbos vystymuisi srityje, įskaitant trišalį bendradarbiavimą, taip pat bendradarbiauti kovojant su tarptautiniu terorizmu, prekyba narkotikais ir nusikalstamumu;

| p) | reikėtų pasidžiaugti Brazilijos pastangomis siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir pasveikinti ją padarius pažangą skurdo mažinimo, geresnio vaikų maitinimo ir pagrindinio ugdymo srityse; reikėtų pabrėžti, kad Brazilija dar turi gerokai pasistengti siekdama iki 2015 m. įgyvendinti TVT, pvz., užtikrinti pakankamą pagrindinio mergaičių ir berniukų ugdymo kokybę ir toliau mažinti vaikų iki penkerių metų amžiaus mirtingumą; reikėtų pabrėžti, kad lyčių lygybės skatinimas yra pagrindinė žmogaus teisė ir priemonė siekti TVT ir jis turi būti įtrauktas į ES ir Brazilijos strateginės partnerystės programą; |
| --- | --- |

p)

reikėtų pasidžiaugti Brazilijos pastangomis siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir pasveikinti ją padarius pažangą skurdo mažinimo, geresnio vaikų maitinimo ir pagrindinio ugdymo srityse; reikėtų pabrėžti, kad Brazilija dar turi gerokai pasistengti siekdama iki 2015 m. įgyvendinti TVT, pvz., užtikrinti pakankamą pagrindinio mergaičių ir berniukų ugdymo kokybę ir toliau mažinti vaikų iki penkerių metų amžiaus mirtingumą; reikėtų pabrėžti, kad lyčių lygybės skatinimas yra pagrindinė žmogaus teisė ir priemonė siekti TVT ir jis turi būti įtrauktas į ES ir Brazilijos strateginės partnerystės programą;

| q) | reikėtų pažymėti, kad nepaisant ekonominio išsivystymo ir sukaupto turto neturtingų žmonių skaičius Brazilijoje tebėra didelis; reikėtų pabrėžti, kad būtina remti Brazilijos vyriausybės pastangas kovojant su skurdu neturtingiausiuose regionuose ir su neturtingiausių visuomenės sluoksnių skurdu atsižvelgiant į tai, kad 65 proc. neturtingiausių Brazilijos gyventojų yra juodaodžiai ar mišrios etninės kilmės, o 86 proc. geriausiai gyvenančių – baltieji; |
| --- | --- |

q)

reikėtų pažymėti, kad nepaisant ekonominio išsivystymo ir sukaupto turto neturtingų žmonių skaičius Brazilijoje tebėra didelis; reikėtų pabrėžti, kad būtina remti Brazilijos vyriausybės pastangas kovojant su skurdu neturtingiausiuose regionuose ir su neturtingiausių visuomenės sluoksnių skurdu atsižvelgiant į tai, kad 65 proc. neturtingiausių Brazilijos gyventojų yra juodaodžiai ar mišrios etninės kilmės, o 86 proc. geriausiai gyvenančių – baltieji;

| r) | į strateginės partnerystės programą taip pat reikėtų įtraukti diskusijų ir keitimosi pažangiausia partnerių patirtimi socialinės ir regioninės sanglaudos srityse forumą; todėl reikėtų pripažinti teigiamą Brazilijos programos „Bolsa Família“ poveikį mažinant šalies skurdą ir gerinant jos žmonių socialinės raidos rodiklius; |
| --- | --- |

r)

į strateginės partnerystės programą taip pat reikėtų įtraukti diskusijų ir keitimosi pažangiausia partnerių patirtimi socialinės ir regioninės sanglaudos srityse forumą; todėl reikėtų pripažinti teigiamą Brazilijos programos „Bolsa Família“ poveikį mažinant šalies skurdą ir gerinant jos žmonių socialinės raidos rodiklius;

| s) | reikėtų pradėti išsamų dialogą, teikiant prioritetą legalios ir nelegalios migracijos klausimams, taip pat migrantų žmogaus teisių apsaugos ir piniginių perlaidų siuntimo palengvinimo klausimams; |
| --- | --- |

s)

reikėtų pradėti išsamų dialogą, teikiant prioritetą legalios ir nelegalios migracijos klausimams, taip pat migrantų žmogaus teisių apsaugos ir piniginių perlaidų siuntimo palengvinimo klausimams;

| t) | partneriai turėtų kartu siekti pažangos tarptautinių forumų diskusijose, kad 2009 m. būtų sudarytas bendras visapusis susitarimas dėl klimato kaitos laikotarpiui po 2012 metų, visų pirma pagrįstas bendros, bet diferencijuotos atsakomybės principu; |
| --- | --- |

t)

partneriai turėtų kartu siekti pažangos tarptautinių forumų diskusijose, kad 2009 m. būtų sudarytas bendras visapusis susitarimas dėl klimato kaitos laikotarpiui po 2012 metų, visų pirma pagrįstas bendros, bet diferencijuotos atsakomybės principu;

| u) | partneriai turėtų glaudžiai dirbti įgyvendinant konvenciją dėl Biologinės įvairovės ir siekiant 2010 m. biologinės įvairovės tikslų; |
| --- | --- |

u)

partneriai turėtų glaudžiai dirbti įgyvendinant konvenciją dėl Biologinės įvairovės ir siekiant 2010 m. biologinės įvairovės tikslų;

| v) | partneriai turėtų stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą siekiant išsaugoti ir tausiai valdyti visų rūšių miškus, įskaitant tropinį Amazonės mišką; jie turėtų keistis pažangiausia patirtimi tausaus miškų valdymo ir miškų teisės aktų įgyvendinimo srityse; |
| --- | --- |

v)

partneriai turėtų stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą siekiant išsaugoti ir tausiai valdyti visų rūšių miškus, įskaitant tropinį Amazonės mišką; jie turėtų keistis pažangiausia patirtimi tausaus miškų valdymo ir miškų teisės aktų įgyvendinimo srityse;

| w) | partneriai turėtų kurti energetikos technologijas, kurias naudojant išmetama mažai anglies dioksido, ir užtikrinti tvarią atsinaujinančios energijos gamybą ir naudojimą, įskaitant tvarią biokuro gamybą, kuri neturėtų neigiamo poveikio maistinių kultūrų auginimui ir biologinei įvairovei; jie turėtų padidinti atsinaujinančios energijos dalį visame bendrame sunaudojamos energijos kiekyje ir skatinti energetinį efektyvumą, prieigą prie energijos bei siekti didesnio energijos saugumo; |
| --- | --- |

w)

partneriai turėtų kurti energetikos technologijas, kurias naudojant išmetama mažai anglies dioksido, ir užtikrinti tvarią atsinaujinančios energijos gamybą ir naudojimą, įskaitant tvarią biokuro gamybą, kuri neturėtų neigiamo poveikio maistinių kultūrų auginimui ir biologinei įvairovei; jie turėtų padidinti atsinaujinančios energijos dalį visame bendrame sunaudojamos energijos kiekyje ir skatinti energetinį efektyvumą, prieigą prie energijos bei siekti didesnio energijos saugumo;

| x) | stiprinti bendradarbiavimą branduolinių tyrimų srityje siekiant, kad Brazilija galėtų dalyvauti projekte ITER (tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius), skirtame termobranduolinės energijos gamybai; |
| --- | --- |

x)

stiprinti bendradarbiavimą branduolinių tyrimų srityje siekiant, kad Brazilija galėtų dalyvauti projekte ITER (tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius), skirtame termobranduolinės energijos gamybai;

| y) | kadangi galimybė gauti vaistų ir naudotis visuomenės sveikatos priežiūros paslaugomis yra esminės svarbos tikslai, turėtų remti Brazilijos pastangas kovojant su AIDS naudoti nebrangius vaistus ir ES turėtų toliau tirti, ar verta taikyti vaistų, kurie skiriami gydyti užleistoms pandeminėms ligoms, kuriomis serga neturtingi gyventojai, privalomo licencijavimo tvarką; |
| --- | --- |

y)

kadangi galimybė gauti vaistų ir naudotis visuomenės sveikatos priežiūros paslaugomis yra esminės svarbos tikslai, turėtų remti Brazilijos pastangas kovojant su AIDS naudoti nebrangius vaistus ir ES turėtų toliau tirti, ar verta taikyti vaistų, kurie skiriami gydyti užleistoms pandeminėms ligoms, kuriomis serga neturtingi gyventojai, privalomo licencijavimo tvarką;

| z) | pagal Vystomojo bendradarbiavimo priemonę (6) Brazilijai skirta suma turi būti panaudota priemonėms, skirtoms Brazilijos kovai su skurdu remti ir siekti TVT bei kitoms priemonėms, kurios gali būti laikomos didele parama vystymuisi, pvz., aplinkos srityje; |
| --- | --- |

z)

pagal Vystomojo bendradarbiavimo priemonę (6) Brazilijai skirta suma turi būti panaudota priemonėms, skirtoms Brazilijos kovai su skurdu remti ir siekti TVT bei kitoms priemonėms, kurios gali būti laikomos didele parama vystymuisi, pvz., aplinkos srityje;

| aa) | sektorinės politikos klausimais turėtų būti tęsiami pradėti dialogai ir užmezgami nauji, būtent: aplinkos, tvarios plėtros, energetikos, transporto, apsirūpinimo maistu užtikrinimo, mokslo ir technologijų, informacinės visuomenės, užimtumo ir socialiniais, finansų ir makroekonomikos, regionų plėtros, kultūros ir švietimo; |
| --- | --- |

aa)

sektorinės politikos klausimais turėtų būti tęsiami pradėti dialogai ir užmezgami nauji, būtent: aplinkos, tvarios plėtros, energetikos, transporto, apsirūpinimo maistu užtikrinimo, mokslo ir technologijų, informacinės visuomenės, užimtumo ir socialiniais, finansų ir makroekonomikos, regionų plėtros, kultūros ir švietimo;

| ab) | strateginė partnerystė turėtų paskatinti užmegzti visuomeninių piliečių organizacijų, įmonių ir socialinių partnerių forumų kontaktus bei turėtų skatinti mainus švietimo ir kultūros lygmenimis; |
| --- | --- |

ab)

strateginė partnerystė turėtų paskatinti užmegzti visuomeninių piliečių organizacijų, įmonių ir socialinių partnerių forumų kontaktus bei turėtų skatinti mainus švietimo ir kultūros lygmenimis;

| ac) | ES ir Brazilijos partnerystės, abišalio sąmoningumo ir supratimo skatinimo veiksmai bei mainų programos turėtų būti finansuojamos kitomis, ne Vystomojo bendradarbiavimo priemonei skirtomis lėšomis; |
| --- | --- |

ac)

ES ir Brazilijos partnerystės, abišalio sąmoningumo ir supratimo skatinimo veiksmai bei mainų programos turėtų būti finansuojamos kitomis, ne Vystomojo bendradarbiavimo priemonei skirtomis lėšomis;

| ad) | strateginė partnerystė turėtų sudaryti galimybes pradėti nuolatinį struktūrinį Brazilijos nacionalinio kongreso ir Europos Parlamento narių dialogą; |
| --- | --- |

ad)

strateginė partnerystė turėtų sudaryti galimybes pradėti nuolatinį struktūrinį Brazilijos nacionalinio kongreso ir Europos Parlamento narių dialogą;

| ae) | reikėtų numatyti, kad ES institucijos ir Brazilijos vyriausybė Europos Parlamentui ir Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinei asamblėjai reguliariai teiktų išsamią informaciją apie strateginės partnerystės eigą; |
| --- | --- |

ae)

reikėtų numatyti, kad ES institucijos ir Brazilijos vyriausybė Europos Parlamentui ir Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinei asamblėjai reguliariai teiktų išsamią informaciją apie strateginės partnerystės eigą;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai ir, informavimo tikslu, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat Brazilijos Federacinės Respublikos Prezidentui bei Nacionaliniam kongresui. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai ir, informavimo tikslu, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat Brazilijos Federacinės Respublikos Prezidentui bei Nacionaliniam kongresui.

---

(1)  OL L 262, 1995 11 1, p. 54.

(2)  OL L 69, 1996 3 19, p. 4.

(3)  OL C 140 E, 2002 6 13, p. 569.

(4)  OL C 296 E, 2006 12 6, p. 123.

(5)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0177.

(6)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (OL L 378, 2006 12 27, p. 41).

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/172 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/172

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienisES ir Meksikos strateginė partnerystė

P6_TA(2009)0141

2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl ES ir Meksikos strateginės partnerystės (2008/2289(INI))

2010/C 87 E/35

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl rekomendacijos Tarybai, kurį pateikė José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra PPE-DE frakcijos vardu dėl ES ir Meksikos strateginės partnerystės (B6–0437/2008),

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 15 d. Komisijos komunikatą „ES ir Meksikos strateginės partnerystės link“ (COM(2008)0447),

atsižvelgdamas į jo 2007 m. spalio 11 d. rezoliuciją dėl moterų žudymo Meksikoje ir Centrinėje Amerikoje ir Europos Sąjungos vaidmenį kovoje su šiuo reiškiniu (1),

atsižvelgdamas į Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Meksikos Jungtinių Valstijų ekonominės partnerystės, politinio koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimą (2), pasirašytą 1997 m. gruodžio 8 d. („Visuotinis susitarimas“),

atsižvelgdamas į penkių Europos Sąjungos bei Lotynų Amerikos ir Karibų jūros (ES ir LAK) valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimų, vykusių Rio de Žaneire (1999 m. birželio 28–29 d.), Madride (2002 m. gegužės 17–18 d.), Gvadalacharoje (2004 m. gegužės 28–29 d.), Vienoje (2006 m. gegužės 12–13 d.) ir Limoje (2008 m. gegužės 16–17 d.), deklaracijas,

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 17 d. Limoje, Peru, vykusio Meksikos ir Europos Sąjungos IV aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą komunikatą,

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 13–14 d. Meksike vykusio ES ir Meksikos jungtinio komiteto aštuntojo susitikimo bendrą komunikatą,

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 28–29 d. Meksike vykusiame Meksikos Jungtinių Valstijų ir Europos Sąjungos Jungtinio parlamentinio komiteto septintajame posėdyje priimtą bendrą deklaraciją,

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 13 d. Europos Sąjungos Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos išvadas,

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 1 d. Europos ir Lotynų Amerikos šalių asamblėjos (EuroLat) pranešimą, skirtą Lotynų Amerikos ir Karibų jūros bei Europos Sąjungos V aukščiausiojo lygio susitikimui,

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl 5-ojo Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių ir Europos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimo Limoje (3),

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 29–31 d. XVIII Lotynų Amerikos valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikime priimtą San Salvadoro deklaraciją,

atsižvelgdamas į 2006 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir demokratijos nuostatos Europos Sąjungos susitarimuose (4),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 114 straipsnio 3 dalį ir 83 straipsnio 5 dalį,

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A6-0028/2009),

| A. | kadangi Meksika ir Europos Sąjunga vadovaujasi tomis pačiomis pagrindinėmis vertybėmis, jas sieja bendri principai bei glaudūs istoriniai ir kultūriniai ryšiai, |
| --- | --- |

A.

kadangi Meksika ir Europos Sąjunga vadovaujasi tomis pačiomis pagrindinėmis vertybėmis, jas sieja bendri principai bei glaudūs istoriniai ir kultūriniai ryšiai,

| B. | kadangi pagarba demokratiniams principams ir žmogaus teisėms, kaip įtvirtinta demokratijos sąlygoje, yra ir strateginės partnerystės, ir Visuotinio susitarimo pagrindas, ir jos turi laikytis abi šalys, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagarba demokratiniams principams ir žmogaus teisėms, kaip įtvirtinta demokratijos sąlygoje, yra ir strateginės partnerystės, ir Visuotinio susitarimo pagrindas, ir jos turi laikytis abi šalys,

| C. | kadangi vis stiprėja tarptautinė Meksikos įtaka, ką patvirtina jos paskyrimas Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos nenuolatine nare (2009–2010 m. kadencijai), ir regioninė įtaka, ką patvirtina jos išrinkimas pirmininkauti Rio grupės laikinajam sekretoriatui (2008–2010 m. kadencijai), |
| --- | --- |

C.

kadangi vis stiprėja tarptautinė Meksikos įtaka, ką patvirtina jos paskyrimas Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos nenuolatine nare (2009–2010 m. kadencijai), ir regioninė įtaka, ką patvirtina jos išrinkimas pirmininkauti Rio grupės laikinajam sekretoriatui (2008–2010 m. kadencijai),

| D. | kadangi Europos Sąjunga turi pripažinti Meksikos įnašą į daugiašalę sistemą, o daugiašališkumas yra vienas iš svarbiausių principų, kuriais abi šalys – Meksika ir Europos Sąjunga – įsipareigojo remtis tarptautinių santykių srityje, |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Sąjunga turi pripažinti Meksikos įnašą į daugiašalę sistemą, o daugiašališkumas yra vienas iš svarbiausių principų, kuriais abi šalys – Meksika ir Europos Sąjunga – įsipareigojo remtis tarptautinių santykių srityje,

| E. | kadangi Meksika pradėjo struktūrines reformas strateginiuose sektoriuose ir tapo dešimtąja didžiausia pasaulio ekonomika, G20 ir G5 (Brazilija, Kinija, Indija, Pietų Afrika ir Meksika) grupių narė, be to, vienintelė Lotynų Amerikos šalis, priklausanti Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijai (EBPO), |
| --- | --- |

E.

kadangi Meksika pradėjo struktūrines reformas strateginiuose sektoriuose ir tapo dešimtąja didžiausia pasaulio ekonomika, G20 ir G5 (Brazilija, Kinija, Indija, Pietų Afrika ir Meksika) grupių narė, be to, vienintelė Lotynų Amerikos šalis, priklausanti Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijai (EBPO),

| F. | kadangi Meksikoje gyvena daugiau kaip 100 milijonų gyventojų, ši tauta yra jauna, nes 45 % jos gyventojų yra jaunesni nei 20 metų, be to, šalies geostrateginė padėtis labai svarbi, nes ji yra tiltas, jungiantis Šiaurės ir Pietų Ameriką bei Karibų jūrą ir Ramųjį vandenyną, |
| --- | --- |

F.

kadangi Meksikoje gyvena daugiau kaip 100 milijonų gyventojų, ši tauta yra jauna, nes 45 % jos gyventojų yra jaunesni nei 20 metų, be to, šalies geostrateginė padėtis labai svarbi, nes ji yra tiltas, jungiantis Šiaurės ir Pietų Ameriką bei Karibų jūrą ir Ramųjį vandenyną,

| G. | kadangi Visuotinis susitarimas paremtas trimis ramsčiais: politinio dialogo, laipsniško laisvosios prekybos zonos įsteigimo ir bendradarbiavimo; kadangi nuo 2000 m., kai šis susitarimas įsigaliojo, abiejų šalių ryšiai suaktyvėjo ir sustiprėjo ir politinėje, ir tarpusavio komercinių mainų bei bendradarbiavimo srityse, |
| --- | --- |

G.

kadangi Visuotinis susitarimas paremtas trimis ramsčiais: politinio dialogo, laipsniško laisvosios prekybos zonos įsteigimo ir bendradarbiavimo; kadangi nuo 2000 m., kai šis susitarimas įsigaliojo, abiejų šalių ryšiai suaktyvėjo ir sustiprėjo ir politinėje, ir tarpusavio komercinių mainų bei bendradarbiavimo srityse,

| H. | kadangi Limos aukščiausiojo lygio susitikime Europos Sąjunga ir Meksika pabrėžė teigiamus prekybos ir investicijų vystymosi pokyčius pagal bendradarbiavimo susitarimą, |
| --- | --- |

H.

kadangi Limos aukščiausiojo lygio susitikime Europos Sąjunga ir Meksika pabrėžė teigiamus prekybos ir investicijų vystymosi pokyčius pagal bendradarbiavimo susitarimą,

| I. | kadangi įkūrus Meksikos ir ES jungtinį parlamentinį komitetą bei EuroLat labai suaktyvėjo visų Europos Sąjungos ir Meksikos institucijų dvišaliai santykiai ir su Visuotiniu susitarimu susiję santykiai, ypač parlamentinėje srityje, |
| --- | --- |

I.

kadangi įkūrus Meksikos ir ES jungtinį parlamentinį komitetą bei EuroLat labai suaktyvėjo visų Europos Sąjungos ir Meksikos institucijų dvišaliai santykiai ir su Visuotiniu susitarimu susiję santykiai, ypač parlamentinėje srityje,

| J. | kadangi pasiūlymas dėl strateginės partnerystės pateiktas tarptautinės finansų ir ekonomikos krizės metu, ir esama pavojaus, kad ši krizė paveiks dvišalių santykių ekonominę ir socialinę pusiausvyrą, |
| --- | --- |

J.

kadangi pasiūlymas dėl strateginės partnerystės pateiktas tarptautinės finansų ir ekonomikos krizės metu, ir esama pavojaus, kad ši krizė paveiks dvišalių santykių ekonominę ir socialinę pusiausvyrą,

| K. | kadangi geresni Meksikos ir Europos Sąjungos santykiai skatintų Europos Sąjungos ir jos partnerių Lotynų Amerikoje bendrą sutarimą regioniniais ir pasaulio klausimais, o tai padėtų kartu plėtoti bendrus interesus ir vertybes tarptautiniuose ir regioniniuose forumuose, |
| --- | --- |

K.

kadangi geresni Meksikos ir Europos Sąjungos santykiai skatintų Europos Sąjungos ir jos partnerių Lotynų Amerikoje bendrą sutarimą regioniniais ir pasaulio klausimais, o tai padėtų kartu plėtoti bendrus interesus ir vertybes tarptautiniuose ir regioniniuose forumuose,

| L. | kadangi ši strateginė partnerystė taip pat turėtų reikšti gerokai sutvirtėjusius Europos Sąjungos ir Meksikos santykius dviem skirtingais aspektais: daugiašaliu – tarpusavio koordinavimas pasaulinės svarbos klausimais ir dvišaliu – tarpusavio santykių ir iniciatyvų plėtojimas, |
| --- | --- |

L.

kadangi ši strateginė partnerystė taip pat turėtų reikšti gerokai sutvirtėjusius Europos Sąjungos ir Meksikos santykius dviem skirtingais aspektais: daugiašaliu – tarpusavio koordinavimas pasaulinės svarbos klausimais ir dvišaliu – tarpusavio santykių ir iniciatyvų plėtojimas,

| M. | kadangi politinės ir ekonominės integracijos procesai, vis stiprėjanti ekonominė globalizacija ir diskusijų dėl demokratijos, žmogaus teisių, aplinkos bei kitų sričių svarba pakeitė abiejų regionų darbotvarkių prioritetus, |
| --- | --- |

M.

kadangi politinės ir ekonominės integracijos procesai, vis stiprėjanti ekonominė globalizacija ir diskusijų dėl demokratijos, žmogaus teisių, aplinkos bei kitų sričių svarba pakeitė abiejų regionų darbotvarkių prioritetus,

| N. | kadangi dėl savo strateginės padėties ir prekybos susitarimų tinklo Meksika turi didelę strateginę svarbą Europos eksportui, o Europos Sąjunga yra antrasis jos užsienio investicijų šaltinis, |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl savo strateginės padėties ir prekybos susitarimų tinklo Meksika turi didelę strateginę svarbą Europos eksportui, o Europos Sąjunga yra antrasis jos užsienio investicijų šaltinis,

| O. | kadangi Meksikos ir ES laisvosios prekybos zona (LPZ) atlieka svarbų vaidmenį ES dvišalių ryšių srityje, nes yra labai plataus masto (apima prekes, paslaugas, viešuosius pirkimus, konkurenciją, intelektinės nuosavybės teises, investicijas ir susijusius mokėjimus), |
| --- | --- |

O.

kadangi Meksikos ir ES laisvosios prekybos zona (LPZ) atlieka svarbų vaidmenį ES dvišalių ryšių srityje, nes yra labai plataus masto (apima prekes, paslaugas, viešuosius pirkimus, konkurenciją, intelektinės nuosavybės teises, investicijas ir susijusius mokėjimus),

| P. | kadangi Meksikos gyventojų emigracija į Europos Sąjungą – viena svarbiausių ir opiausių Meksikos problemų, turint mintyje tai, kad imigrantų iš Meksikos skaičius Europos Sąjungoje yra didelis ir daugelis iš jų yra aukštos kvalifikacijos, |
| --- | --- |

P.

kadangi Meksikos gyventojų emigracija į Europos Sąjungą – viena svarbiausių ir opiausių Meksikos problemų, turint mintyje tai, kad imigrantų iš Meksikos skaičius Europos Sąjungoje yra didelis ir daugelis iš jų yra aukštos kvalifikacijos,

| 1. | teikia tokias rekomendacijas Tarybai:






  a) | tikisi, kad ši strateginė partnerystė taps Meksikos ir Europos Sąjungos santykių stiprinimo postūmiu daugiašaliu lygmeniu sprendžiant pasaulinės svarbos klausimus ir sustiprins dvišalių santykių plėtotę; |
| --- | --- | --- |

1.

teikia tokias rekomendacijas Tarybai:

a)

tikisi, kad ši strateginė partnerystė taps Meksikos ir Europos Sąjungos santykių stiprinimo postūmiu daugiašaliu lygmeniu sprendžiant pasaulinės svarbos klausimus ir sustiprins dvišalių santykių plėtotę;

| b) | pritaria tam, kad neatidėliotinai būtų oficialiai įtvirtinti su strategine partneryste susiję metiniai Europos Sąjungos ir Meksikos aukščiausiojo lygio susitikimai, kurie turėtų vykti laikantis esamos praktikos rengiant susitikimus su JAV, Rusija, Kinija ir Brazilija; |
| --- | --- |

b)

pritaria tam, kad neatidėliotinai būtų oficialiai įtvirtinti su strategine partneryste susiję metiniai Europos Sąjungos ir Meksikos aukščiausiojo lygio susitikimai, kurie turėtų vykti laikantis esamos praktikos rengiant susitikimus su JAV, Rusija, Kinija ir Brazilija;

| c) | tiki, kad minėtoji strateginė partnerystė turėtų suteikti ES ir Meksikos visuotinam susitarimui naują postūmį skirtingais politikos (įskaitant žmogaus teises), saugumo, kovos su narkotikų prekyba, aplinkos, techninio ir kultūrinio bendradarbiavimo; socialiniais ir ekonominiais aspektais; |
| --- | --- |

c)

tiki, kad minėtoji strateginė partnerystė turėtų suteikti ES ir Meksikos visuotinam susitarimui naują postūmį skirtingais politikos (įskaitant žmogaus teises), saugumo, kovos su narkotikų prekyba, aplinkos, techninio ir kultūrinio bendradarbiavimo; socialiniais ir ekonominiais aspektais;

| d) | pageidauja, kad dėl prekybos skyrius būtų pagrįstas lygiaverčiu bendravimu, solidarumu, dialogu ir pagarba Meksikos ir Europos Sąjungos ypatumams; |
| --- | --- |

d)

pageidauja, kad dėl prekybos skyrius būtų pagrįstas lygiaverčiu bendravimu, solidarumu, dialogu ir pagarba Meksikos ir Europos Sąjungos ypatumams;

| e) | pakartoja savo paramą Meksikos vyriausybei ir prezidentui F. Calderón, vykdantiems labai svarbų valstybės institucijų veiklos gerinimo darbą; yra įsitikinęs, kad šis darbas itin svarbus siekiant panaikinti korupciją ir užtikrinti, kad visuomenė neliktų apleista; |
| --- | --- |

e)

pakartoja savo paramą Meksikos vyriausybei ir prezidentui F. Calderón, vykdantiems labai svarbų valstybės institucijų veiklos gerinimo darbą; yra įsitikinęs, kad šis darbas itin svarbus siekiant panaikinti korupciją ir užtikrinti, kad visuomenė neliktų apleista;

| f) | tiki, kad pagal strateginės partnerystės susitarimą turėtų būti kovojama su moterų žudymu abiejuose regionuose, remiantis dialogu, bendradarbiavimu ir dalijimusi gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

f)

tiki, kad pagal strateginės partnerystės susitarimą turėtų būti kovojama su moterų žudymu abiejuose regionuose, remiantis dialogu, bendradarbiavimu ir dalijimusi gerąja patirtimi;

| g) | tiki, kad minėtoji strateginė partnerystė turėtų padėti sustiprinti pozicijų koordinavimą sprendžiant krizių ir kitus pasaulinės svarbos klausimus, atsižvelgiant į bendrus interesus ir rūpesčius; |
| --- | --- |

g)

tiki, kad minėtoji strateginė partnerystė turėtų padėti sustiprinti pozicijų koordinavimą sprendžiant krizių ir kitus pasaulinės svarbos klausimus, atsižvelgiant į bendrus interesus ir rūpesčius;

| h) | tiki, kad reikėtų nustatyti aiškias gaires, kaip geriausiai glaudžiai bendradarbiauti siekiant skatinti veiksmingą daugiašališkumą ir sustiprinti Jungtinių Tautų taikos palaikymo ir stiprinimo pajėgumus, pagarbą žmogaus teisėms, taip pat – kaip laikantis tarptautinės teisės spręsti bendros grėsmės taikai ir saugumui, įskaitant narkotikų ir ginklų platinimą, organizuotą nusikalstamumą, terorizmą ir prekybą žmonėmis, problemas, atsižvelgiant į Limos deklaraciją; |
| --- | --- |

h)

tiki, kad reikėtų nustatyti aiškias gaires, kaip geriausiai glaudžiai bendradarbiauti siekiant skatinti veiksmingą daugiašališkumą ir sustiprinti Jungtinių Tautų taikos palaikymo ir stiprinimo pajėgumus, pagarbą žmogaus teisėms, taip pat – kaip laikantis tarptautinės teisės spręsti bendros grėsmės taikai ir saugumui, įskaitant narkotikų ir ginklų platinimą, organizuotą nusikalstamumą, terorizmą ir prekybą žmonėmis, problemas, atsižvelgiant į Limos deklaraciją;

| i) | ragina vertinti strateginę partnerystę kaip galimybę diskutuoti, kaip žmogaus teisių ir demokratijos sąlyga galėtų būti taikoma veiksmingiau, ir įvertinti, kaip jos laikomasi, plėtojant šios sąlygos teigiamą aspektą ir nepamirštant, kad žmogaus teisės ir demokratija yra visuose susitarimuose abiem šalims itin svarbios vertybės; |
| --- | --- |

i)

ragina vertinti strateginę partnerystę kaip galimybę diskutuoti, kaip žmogaus teisių ir demokratijos sąlyga galėtų būti taikoma veiksmingiau, ir įvertinti, kaip jos laikomasi, plėtojant šios sąlygos teigiamą aspektą ir nepamirštant, kad žmogaus teisės ir demokratija yra visuose susitarimuose abiem šalims itin svarbios vertybės;

| j) | išreiškia savo paramą Meksikos vyriausybei dėl jos įnašo į Jungtinių Tautų veiklą ir dėl jos kovos su narkotikų platinimu, tarptautiniu terorizmu bei organizuotu nusikalstamumu, ypač dėl vis didėjančios narkotikų prekybos ir didėjančio jos aukų skaičiaus; |
| --- | --- |

j)

išreiškia savo paramą Meksikos vyriausybei dėl jos įnašo į Jungtinių Tautų veiklą ir dėl jos kovos su narkotikų platinimu, tarptautiniu terorizmu bei organizuotu nusikalstamumu, ypač dėl vis didėjančios narkotikų prekybos ir didėjančio jos aukų skaičiaus;

| k) | tiki, kad ES ir Meksikos strateginės partnerystės politinio dialogo ypatingosios priemonės turėtų tapti tikra paskata plėtoti įvairius regioninės integracijos procesus, puoselėti strateginės partnerystės vertybes ir interesus ir stiprinti tarptautinių santykių daugiašališkumą; |
| --- | --- |

k)

tiki, kad ES ir Meksikos strateginės partnerystės politinio dialogo ypatingosios priemonės turėtų tapti tikra paskata plėtoti įvairius regioninės integracijos procesus, puoselėti strateginės partnerystės vertybes ir interesus ir stiprinti tarptautinių santykių daugiašališkumą;

| l) | siūlo oficialiai pripažinti Meksikos ir ES pilietinės visuomenės forumą ir, kai tik įmanoma, visada turėtų būti atsižvelgiama į jo rekomendacijas; |
| --- | --- |

l)

siūlo oficialiai pripažinti Meksikos ir ES pilietinės visuomenės forumą ir, kai tik įmanoma, visada turėtų būti atsižvelgiama į jo rekomendacijas;

| m) | pabrėžia, kad minėta strateginė partnerystė turi sustiprinti abiejų šalių bendradarbiavimą Pasaulio banko, Tarptautinio valiutos fondo, EBPO, G20 ir G8+G5 grupių tarptautiniuose forumuose ieškant pasaulinės finansų krizės sprendimų ir bendro atsako, kaip atkurti pasitikėjimą finansų institucijomis, atsižvelgiant į San Salvadoro deklaraciją; |
| --- | --- |

m)

pabrėžia, kad minėta strateginė partnerystė turi sustiprinti abiejų šalių bendradarbiavimą Pasaulio banko, Tarptautinio valiutos fondo, EBPO, G20 ir G8+G5 grupių tarptautiniuose forumuose ieškant pasaulinės finansų krizės sprendimų ir bendro atsako, kaip atkurti pasitikėjimą finansų institucijomis, atsižvelgiant į San Salvadoro deklaraciją;

| n) | pabrėžia, kad yra svarbu, ypač kilus pasaulinei finansų krizei, skatinti mažų ir vidutinių įmonių plėtrą, nes jos atlieka esminį vaidmenį stiprinant ekonominę ir socialinę visuomenės struktūrą ir kuriant tinkamas darbo vietas; |
| --- | --- |

n)

pabrėžia, kad yra svarbu, ypač kilus pasaulinei finansų krizei, skatinti mažų ir vidutinių įmonių plėtrą, nes jos atlieka esminį vaidmenį stiprinant ekonominę ir socialinę visuomenės struktūrą ir kuriant tinkamas darbo vietas;

| o) | pabrėžia ES ir Meksikos sudarytų dvišalių susitarimų, ypač visuotinio susitarimo, kuris apima LPZ, ir strateginės partnerystės svarbą; |
| --- | --- |

o)

pabrėžia ES ir Meksikos sudarytų dvišalių susitarimų, ypač visuotinio susitarimo, kuris apima LPZ, ir strateginės partnerystės svarbą;

| p) | pabrėžia, kad įgyvendindamos visuotinį susitarimą abi šalys sulaukė teigiamų rezultatų – dvišalė prekyba išaugo daugiau kaip 100 %; |
| --- | --- |

p)

pabrėžia, kad įgyvendindamos visuotinį susitarimą abi šalys sulaukė teigiamų rezultatų – dvišalė prekyba išaugo daugiau kaip 100 %;

| q) | pabrėžti, kad ES ir Meksikos strateginė partnerystė taps nauja dvišalių santykių varomąja jėga ir paskatins plėtoti ir tobulinti bendradarbiavimo programas, pvz., MVĮ skirtą Integruotos paramos programą (PIAPYME), kurių rezultatai bus naudingi abiem šalims; šiuo klausimu ragina vykdyti informavimo kampaniją siekiant informuoti apie visas programas, kurios bus naudingos abiem šalims stiprinant jų santykius; pabrėžia, kad ši strateginė partnerystė padės dar labiau sutvirtinti abiejų šalių koordinavimą svarbiausiuose daugiašaliuose forumuose ir institucijose; |
| --- | --- |

q)

pabrėžti, kad ES ir Meksikos strateginė partnerystė taps nauja dvišalių santykių varomąja jėga ir paskatins plėtoti ir tobulinti bendradarbiavimo programas, pvz., MVĮ skirtą Integruotos paramos programą (PIAPYME), kurių rezultatai bus naudingi abiem šalims; šiuo klausimu ragina vykdyti informavimo kampaniją siekiant informuoti apie visas programas, kurios bus naudingos abiem šalims stiprinant jų santykius; pabrėžia, kad ši strateginė partnerystė padės dar labiau sutvirtinti abiejų šalių koordinavimą svarbiausiuose daugiašaliuose forumuose ir institucijose;

| r) | rekomenduoja, kad Meksika taptų nuolatine naujosios G-20 finansinės ir ekonominės struktūros nare turint mintyje tai, kad šiomis sąlygomis dvišalė strateginė partnerystė su ES bus dar svarbesnė; |
| --- | --- |

r)

rekomenduoja, kad Meksika taptų nuolatine naujosios G-20 finansinės ir ekonominės struktūros nare turint mintyje tai, kad šiomis sąlygomis dvišalė strateginė partnerystė su ES bus dar svarbesnė;

| s) | pabrėžia, kad labai svarbu nustatyti bendrus požiūrio taškus, siekiant sukurti bendrą ambicingą kovos su klimato kaita strategiją, atkreipiant dėmesį į tai, kad Kopenhagoje 2009 m. įvyks Jungtinių Tautų konferencija dėl klimato kaitos, ir pasiekti visuotinio susitarimo; |
| --- | --- |

s)

pabrėžia, kad labai svarbu nustatyti bendrus požiūrio taškus, siekiant sukurti bendrą ambicingą kovos su klimato kaita strategiją, atkreipiant dėmesį į tai, kad Kopenhagoje 2009 m. įvyks Jungtinių Tautų konferencija dėl klimato kaitos, ir pasiekti visuotinio susitarimo;

| t) | ragina dėti daugiau reikalingų nuoseklių pastangų, skatinant mokslo ir technologijų perkėlimą, kuris skatintų realų bendradarbiavimą kovoje su klimato kaita ir gerinant aplinkos apsaugą; |
| --- | --- |

t)

ragina dėti daugiau reikalingų nuoseklių pastangų, skatinant mokslo ir technologijų perkėlimą, kuris skatintų realų bendradarbiavimą kovoje su klimato kaita ir gerinant aplinkos apsaugą;

| u) | norėtų dar labiau plėtoti aiškų ir struktūrinį dialogą dėl migracijos – tiek legalios, tiek nelegalios, taip pat dėl ryšio tarp migracijos ir vystymosi, atsižvelgiant į Meksikos ir Europos Sąjungos patirtį šioje srityje ir į Limos deklaraciją; |
| --- | --- |

u)

norėtų dar labiau plėtoti aiškų ir struktūrinį dialogą dėl migracijos – tiek legalios, tiek nelegalios, taip pat dėl ryšio tarp migracijos ir vystymosi, atsižvelgiant į Meksikos ir Europos Sąjungos patirtį šioje srityje ir į Limos deklaraciją;

| v) | ragina Jungtinę tarybą, remiantis būsimų pasikeitimų sąlyga, numatyta pagal visuotinio susitarimo 43 straipsnį, be kita ko, apsvarstyti susitarimo dėl abiejų šalių imigracijos politikos, ypač dėl 4-ojo režimo procedūrų, nustatymo terminus; |
| --- | --- |

v)

ragina Jungtinę tarybą, remiantis būsimų pasikeitimų sąlyga, numatyta pagal visuotinio susitarimo 43 straipsnį, be kita ko, apsvarstyti susitarimo dėl abiejų šalių imigracijos politikos, ypač dėl 4-ojo režimo procedūrų, nustatymo terminus;

| w) | ragina dar kartą patvirtinti įsipareigojimus, siekiant įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus, ir neužmiršti glaudaus bendradarbiavimo svarbos socialinės sanglaudos, lyčių lygybės, klimato kaitos, tvaraus vystymosi, kovos su tarptautiniu terorizmu, narkotikų platinimo ir nusikalstamumo, aprūpinimo maistu užtikrinimo ir kovos su skurdu klausimais; |
| --- | --- |

w)

ragina dar kartą patvirtinti įsipareigojimus, siekiant įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus, ir neužmiršti glaudaus bendradarbiavimo svarbos socialinės sanglaudos, lyčių lygybės, klimato kaitos, tvaraus vystymosi, kovos su tarptautiniu terorizmu, narkotikų platinimo ir nusikalstamumo, aprūpinimo maistu užtikrinimo ir kovos su skurdu klausimais;

| x) | tiki, kad Europos Sąjungos institucijos ir Meksikos vyriausybė turėtų numatyti, kad Europos Parlamentas, EuroLat ir Jungtinis parlamentinis ES ir Meksikos komitetas būtų nuolat ir išsamiai informuojami apie strateginės partnerystės padėtį ir vykdomos veiklos stebėseną; |
| --- | --- |

x)

tiki, kad Europos Sąjungos institucijos ir Meksikos vyriausybė turėtų numatyti, kad Europos Parlamentas, EuroLat ir Jungtinis parlamentinis ES ir Meksikos komitetas būtų nuolat ir išsamiai informuojami apie strateginės partnerystės padėtį ir vykdomos veiklos stebėseną;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai ir susipažinti – Komisijai ir ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Jungtinių Meksikos Valstijų vyriausybei bei kongresui. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai ir susipažinti – Komisijai ir ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Jungtinių Meksikos Valstijų vyriausybei bei kongresui.

---

(1)  OL C 227 E, 2008 9 4, p. 140.

(2)  OL L 276, 2000 10 28, p. 45.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0177.

(4)  OL C 290 E, 2006 11 29, p. 107.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/177 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/177

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienis50-osios Tibeto sukilimo metinės ir Dalai Lamos bei Kinijos vyriausybės dialogas

P6_TA(2009)0142

2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 50-ųjų Tibeto sukilimo metinių ir Jo Šventenybės Dalai Lamos bei Kinijos vyriausybės dialogo

2010/C 87 E/36

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kinijos ir Tibeto, ypač į 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl Tibeto (1) ir 2008 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl padėties Kinijoje po žemės drebėjimo ir prieš olimpines žaidynes (2),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 4 d. Jo Šventenybės Dalai Lamos pareiškimą Europos Parlamentui,

atsižvelgdamas į pareiškimą Tibeto klausimu, kurį padarė JAV administracija ir Europos Sąjunga 2008 m. birželio 10 d. vykusio ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimo metu,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi 2009 m. kovo mėn. minimos Jo Šventenybės Dalai Lamos pabėgimo iš Tibeto ir jo tremties Indijoje pradžios 50-osios metinės, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2009 m. kovo mėn. minimos Jo Šventenybės Dalai Lamos pabėgimo iš Tibeto ir jo tremties Indijoje pradžios 50-osios metinės,

| B. | kadangi per aštuonis Jo Šventenybės Dalai Lamos pasiuntinių ir Kinijos vyriausybės atstovų diskusijų raundus neįvyko joks lūžis ir tolesnių derybų neplanuojama, |
| --- | --- |

B.

kadangi per aštuonis Jo Šventenybės Dalai Lamos pasiuntinių ir Kinijos vyriausybės atstovų diskusijų raundus neįvyko joks lūžis ir tolesnių derybų neplanuojama,

| C. | kadangi memorandume dėl tikrosios Tibeto tautos autonomijos, kuris sudarytas Kinijos vyriausybės prašymu ir kurį Jo Šventenybės Dalai Lamos atstovai pateikė 2008 m. lapkričio mėn. aštuntojo derybų raundo Pekine metu, laikomasi Kinijos konstitucijos principų ir užtikrinamas Kinijos Liaudies Respublikos teritorinis vientisumas, tačiau Kinijos vyriausybė jį atmetė, kaip bandymą siekti „dalinės nepriklausomybės“ ir „užslėptos nepriklausomybės“, |
| --- | --- |

C.

kadangi memorandume dėl tikrosios Tibeto tautos autonomijos, kuris sudarytas Kinijos vyriausybės prašymu ir kurį Jo Šventenybės Dalai Lamos atstovai pateikė 2008 m. lapkričio mėn. aštuntojo derybų raundo Pekine metu, laikomasi Kinijos konstitucijos principų ir užtikrinamas Kinijos Liaudies Respublikos teritorinis vientisumas, tačiau Kinijos vyriausybė jį atmetė, kaip bandymą siekti „dalinės nepriklausomybės“ ir „užslėptos nepriklausomybės“,

| D. | kadangi Jo Šventenybė Dalai Lama prašo susilaikyti nuo smurto, kadangi 1989 m. jam buvo paskirta Nobelio taikos premija už jo pastangas ir kadangi jis nereikalauja Tibeto nepriklausomybės, o tik prašo atnaujinti derybas su Kinijos valdžios atstovais siekiant sudaryti išsamų politinį susitarimą dėl tikrosios autonomijos Kinijos Liaudies Respublikos teritorijoje, |
| --- | --- |

D.

kadangi Jo Šventenybė Dalai Lama prašo susilaikyti nuo smurto, kadangi 1989 m. jam buvo paskirta Nobelio taikos premija už jo pastangas ir kadangi jis nereikalauja Tibeto nepriklausomybės, o tik prašo atnaujinti derybas su Kinijos valdžios atstovais siekiant sudaryti išsamų politinį susitarimą dėl tikrosios autonomijos Kinijos Liaudies Respublikos teritorijoje,

| E. | kadangi per pastarąsias kelias dienas Kinijos valdžios institucijos sugriežtino saugumą Tibete uždrausdamos žurnalistams ir užsieniečiams lankytis šiame regione ir panaikindamos užsieniečiams jau išduotus leidimus, tokiu būdu įgyvendindamos vadinamosios tvirtos rankos politiką Tibeto tautos atžvilgiu, |
| --- | --- |

E.

kadangi per pastarąsias kelias dienas Kinijos valdžios institucijos sugriežtino saugumą Tibete uždrausdamos žurnalistams ir užsieniečiams lankytis šiame regione ir panaikindamos užsieniečiams jau išduotus leidimus, tokiu būdu įgyvendindamos vadinamosios tvirtos rankos politiką Tibeto tautos atžvilgiu,

| F. | kadangi 2009 m. vasario 25 d. taikios eisenos, surengtos Tibeto naujųjų metų proga, metu buvo sulaikyta daugybė vienuolių iš Kinijos Qinghai provincijos An Tuo vienuolyno, |
| --- | --- |

F.

kadangi 2009 m. vasario 25 d. taikios eisenos, surengtos Tibeto naujųjų metų proga, metu buvo sulaikyta daugybė vienuolių iš Kinijos Qinghai provincijos An Tuo vienuolyno,

| 1. | ragina Kinijos vyriausybę 2008 m. lapkričio mėn. memorandumą dėl tikrosios Tibeto tautos autonomijos laikyti esminės diskusijos pagrindu siekiant teigiamų, prasmingų pasikeitimų Tibete, atitinkančių Kinijos Liaudies Respublikos konstitucijoje ir įstatymuose nustatytus principus; |
| --- | --- |

1.

ragina Kinijos vyriausybę 2008 m. lapkričio mėn. memorandumą dėl tikrosios Tibeto tautos autonomijos laikyti esminės diskusijos pagrindu siekiant teigiamų, prasmingų pasikeitimų Tibete, atitinkančių Kinijos Liaudies Respublikos konstitucijoje ir įstatymuose nustatytus principus;

| 2. | ragina Tarybą išsiaiškinti, kas iš tiesų įvyko Kinijos Liaudies Respublikos ir Jo Šventenybės Dalai Lamos pasiuntinių derybose; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą išsiaiškinti, kas iš tiesų įvyko Kinijos Liaudies Respublikos ir Jo Šventenybės Dalai Lamos pasiuntinių derybose;

| 3. | ragina Tarybai pirmininkaujančią valstybę narę pažymint Jo Šventenybės Dalai Lamos tremties Indijoje 50-ąsias metines priimti deklaraciją, kurioje Kinijos vyriausybė būtų prašoma pradėti konstruktyvų dialogą siekiant sudaryti išsamų politinį susitarimą ir įtraukti į jį nuorodą dėl memorandumo dėl tikrosios Tibeto tautos autonomijos; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybai pirmininkaujančią valstybę narę pažymint Jo Šventenybės Dalai Lamos tremties Indijoje 50-ąsias metines priimti deklaraciją, kurioje Kinijos vyriausybė būtų prašoma pradėti konstruktyvų dialogą siekiant sudaryti išsamų politinį susitarimą ir įtraukti į jį nuorodą dėl memorandumo dėl tikrosios Tibeto tautos autonomijos;

| 4. | smerkia bet kokį smurtą, nesvarbu, ar tai būtų protesto dalyvių veiksmai ar neproporcingas teisėtvarkos pajėgų atsakas; |
| --- | --- |

4.

smerkia bet kokį smurtą, nesvarbu, ar tai būtų protesto dalyvių veiksmai ar neproporcingas teisėtvarkos pajėgų atsakas;

| 5. | ragina Kinijos vyriausybę nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti visus suimtuosius už taikų protestavimą ir pateikti duomenis apie visus nužudytus ar dingusius be žinios asmenis bei visus įkalintus asmenis, nurodant jiems pateiktų kaltinimų pobūdį; |
| --- | --- |

5.

ragina Kinijos vyriausybę nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti visus suimtuosius už taikų protestavimą ir pateikti duomenis apie visus nužudytus ar dingusius be žinios asmenis bei visus įkalintus asmenis, nurodant jiems pateiktų kaltinimų pobūdį;

| 6. | prašo Kinijos valdžios institucijų užsienio žiniasklaidai suteikti galimybę patekti į Tibetą, įskaitant Tibeto teritorijas, esančias už Tibeto autonominio regiono ribų, ir panaikinti specialių leidimų patekti į Tibeto autonominį regioną sistemą; |
| --- | --- |

6.

prašo Kinijos valdžios institucijų užsienio žiniasklaidai suteikti galimybę patekti į Tibetą, įskaitant Tibeto teritorijas, esančias už Tibeto autonominio regiono ribų, ir panaikinti specialių leidimų patekti į Tibeto autonominį regioną sistemą;

| 7. | ragina Kinijos valdžios institucijas suteikti galimybes JT žmogaus teisių stebėtojams ir pripažintoms tarptautinėms nevyriausybinėms organizacijoms nevaržomiems patekti į Tibetą, kad jie galėtų tirti padėtį Tibete; |
| --- | --- |

7.

ragina Kinijos valdžios institucijas suteikti galimybes JT žmogaus teisių stebėtojams ir pripažintoms tarptautinėms nevyriausybinėms organizacijoms nevaržomiems patekti į Tibetą, kad jie galėtų tirti padėtį Tibete;

| 8. | ragina Tarybai pirmininkaujančią valstybę narę imtis iniciatyvos ir įtraukti Tibeto klausimą į Bendrųjų reikalų tarybos posėdžio darbotvarkę, siekiant apsvarstyti, kaip ES galėtų sudaryti sąlygas pažangai sprendžiant Tibeto problemą; |
| --- | --- |

8.

ragina Tarybai pirmininkaujančią valstybę narę imtis iniciatyvos ir įtraukti Tibeto klausimą į Bendrųjų reikalų tarybos posėdžio darbotvarkę, siekiant apsvarstyti, kaip ES galėtų sudaryti sąlygas pažangai sprendžiant Tibeto problemą;

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Kinijos Liaudies Respublikos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui ir Jo Šventenybei Dalai Lamai. |
| --- | --- |

9.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Kinijos Liaudies Respublikos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui ir Jo Šventenybei Dalai Lamai.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0119.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0362.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/178 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/178

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienisBisau Gvinėja

P6_TA(2009)0143

2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bisau Gvinėjos

2010/C 87 E/37

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 2 d. ES pirmininkaujančios šalies pareiškimą dėl tragiškų įvykių Bisau Gvinėjoje,

atsižvelgdamas į Bisau Gvinėjos 2005 m. birželio ir liepos mėn. prezidento ir 2008 m. lapkričio 16 d. parlamento rinkimus,

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 3 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos pareiškimą dėl dabartinės politinės krizės Bisau Gvinėjoje,

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 2 d. Afrikos Sąjungos (AS) Komisijos pareiškimą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi 2009 m. kovo 2 d., sekančią dieną po to, kai įvyko sprogimo išpuolis, kurio metu žuvo armijos štabo viršininkas generolas Batista Tagmé Na Waié, perbėgę kariai nušovė Bisau Gvinėjos Prezidentą João Bernardo Vieirą; kadangi žudynių metu buvo pašalinti du labai įtakingi veikėjai ir varžovai, kurie per paskutinius keturis mėnesius išvengė keleto pasikėsinimų nužudyti; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2009 m. kovo 2 d., sekančią dieną po to, kai įvyko sprogimo išpuolis, kurio metu žuvo armijos štabo viršininkas generolas Batista Tagmé Na Waié, perbėgę kariai nušovė Bisau Gvinėjos Prezidentą João Bernardo Vieirą; kadangi žudynių metu buvo pašalinti du labai įtakingi veikėjai ir varžovai, kurie per paskutinius keturis mėnesius išvengė keleto pasikėsinimų nužudyti;

| B. | kadangi šie išpuoliai nebuvo laikomi valstybės perversmu ir AS Taikos ir saugumo taryba nesuspendavo Bisau Gvinėjos įgaliojimų, kaip kad ji padarė su kaimyninėmis Gvinėja ir Mauritanija po pernai įvykusių perversmų; |
| --- | --- |

B.

kadangi šie išpuoliai nebuvo laikomi valstybės perversmu ir AS Taikos ir saugumo taryba nesuspendavo Bisau Gvinėjos įgaliojimų, kaip kad ji padarė su kaimyninėmis Gvinėja ir Mauritanija po pernai įvykusių perversmų;

| C. | kadangi neseniai išrinktas Nacionalinės liaudies asamblėjos pirmininkas Raimundo Pereira buvo prisaikdintas kaip prezidentas laikotarpiui, kol įvyks rinkimai, kaip numatyta Konstitucijoje; kadangi Raimundo Pereira kreipėsi į tarptautinę bendruomenę dėl pagalbos stabilizuojant šalį; |
| --- | --- |

C.

kadangi neseniai išrinktas Nacionalinės liaudies asamblėjos pirmininkas Raimundo Pereira buvo prisaikdintas kaip prezidentas laikotarpiui, kol įvyks rinkimai, kaip numatyta Konstitucijoje; kadangi Raimundo Pereira kreipėsi į tarptautinę bendruomenę dėl pagalbos stabilizuojant šalį;

| D. | kadangi dėl dešimtmečius trunkančio politinio nestabilumo Bisau Gvinėja pateko į gilią krizę: trūksta švaraus vandens, sveikatos ir švietimo paslaugų, įvairių ministerijų valstybės tarnautojams mėnesiais delsiama mokėti atlyginimą, ir kadangi šalis yra viena iš nedaugelio valstybių, įtrauktų į Jungtinių Tautų (JT) taikos kūrimo komisijos darbotvarkę, kuria siekiama padėti skurdžioms šalims negrįžti prie karo veiksmų ar sumaišties; kadangi pasikėsinimai vyko tuomet, kai ES ir tarptautinė bendruomenė padidino savo įsipareigojimus kurti demokratinę ir stabilią Bisau Gvinėją; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl dešimtmečius trunkančio politinio nestabilumo Bisau Gvinėja pateko į gilią krizę: trūksta švaraus vandens, sveikatos ir švietimo paslaugų, įvairių ministerijų valstybės tarnautojams mėnesiais delsiama mokėti atlyginimą, ir kadangi šalis yra viena iš nedaugelio valstybių, įtrauktų į Jungtinių Tautų (JT) taikos kūrimo komisijos darbotvarkę, kuria siekiama padėti skurdžioms šalims negrįžti prie karo veiksmų ar sumaišties; kadangi pasikėsinimai vyko tuomet, kai ES ir tarptautinė bendruomenė padidino savo įsipareigojimus kurti demokratinę ir stabilią Bisau Gvinėją;

| E. | kadangi nuo 2008 m. birželio mėn. ES, padedama savo ESGP misijos „ES saugumo sektoriaus reforma Bisau Gvinėjoje“, teikia patarimus ir paramą vykdant Bisau Gvinėjos saugumo sektoriaus reformą; |
| --- | --- |

E.

kadangi nuo 2008 m. birželio mėn. ES, padedama savo ESGP misijos „ES saugumo sektoriaus reforma Bisau Gvinėjoje“, teikia patarimus ir paramą vykdant Bisau Gvinėjos saugumo sektoriaus reformą;

| F. | kadangi 2008 m. lapkričio mėn. parlamento rinkimai buvo svarbus Bisau Gvinėjos išbandymas, kadangi labai reikėjo iš naujo paskatinti perėjimą prie demokratinio valdymo; kadangi rinkimus gyrė ir piliečiai, ir tarptautiniai stebėtojai, ypač ES rinkimų stebėjimo misija, ir jie praskynė kelią didesnei JT paramai kuriant taiką šalyje; kadangi rinkimų laikotarpiu kariuomenė nesikišo į rinkimų procesus ir įsipareigojo užtikrinti taikias sąlygas; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2008 m. lapkričio mėn. parlamento rinkimai buvo svarbus Bisau Gvinėjos išbandymas, kadangi labai reikėjo iš naujo paskatinti perėjimą prie demokratinio valdymo; kadangi rinkimus gyrė ir piliečiai, ir tarptautiniai stebėtojai, ypač ES rinkimų stebėjimo misija, ir jie praskynė kelią didesnei JT paramai kuriant taiką šalyje; kadangi rinkimų laikotarpiu kariuomenė nesikišo į rinkimų procesus ir įsipareigojo užtikrinti taikias sąlygas;

| G. | kadangi paaiškėjo, kad pasikėsinimai buvo susiję su politine įtampa, kuri atsirado dėl karinių rangų senos konkurencijos, etninio pasiskirstymo ir nestabilumo, taip pat dėl vis didėjančių nelegalios prekybos narkotikais interesų šalyje, – visa tai sudaro labai sudėtingą ir pavojingą padėtį, kuri trukdo šalies gebėjimui atsigauti; |
| --- | --- |

G.

kadangi paaiškėjo, kad pasikėsinimai buvo susiję su politine įtampa, kuri atsirado dėl karinių rangų senos konkurencijos, etninio pasiskirstymo ir nestabilumo, taip pat dėl vis didėjančių nelegalios prekybos narkotikais interesų šalyje, – visa tai sudaro labai sudėtingą ir pavojingą padėtį, kuri trukdo šalies gebėjimui atsigauti;

| H. | kadangi Bisau Gvinėja susidūrė su nelegalios prekybos narkotikais problema ir tapo pagrindiniu narkotikų tranzito tarp Pietų Amerikos ir Europos punktu ir kadangi nelegali prekyba narkotikais kelia rimtą grėsmę šalies politiniam stabilumui; |
| --- | --- |

H.

kadangi Bisau Gvinėja susidūrė su nelegalios prekybos narkotikais problema ir tapo pagrindiniu narkotikų tranzito tarp Pietų Amerikos ir Europos punktu ir kadangi nelegali prekyba narkotikais kelia rimtą grėsmę šalies politiniam stabilumui;

| I. | kadangi iš daugėjančių įrodymų, kad ir regione, ir per jį vyksta nelegali prekyba narkotikais, matyti, kad šis reiškinys tapo didžiausiu pavojumi visai Vakarų Afrikai, ir kadangi tai daro įtaką kaimyniniams rajonams, kyla didžiulė grėsmė ir Europos Sąjungai, |
| --- | --- |

I.

kadangi iš daugėjančių įrodymų, kad ir regione, ir per jį vyksta nelegali prekyba narkotikais, matyti, kad šis reiškinys tapo didžiausiu pavojumi visai Vakarų Afrikai, ir kadangi tai daro įtaką kaimyniniams rajonams, kyla didžiulė grėsmė ir Europos Sąjungai,

| 1. | griežtai smerkia Prezidento João Bernardo Vieiro ir armijos štabo viršininko generolo Tagmé Na Waié nužudymą; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia Prezidento João Bernardo Vieiro ir armijos štabo viršininko generolo Tagmé Na Waié nužudymą;

| 2. | siunčia nuoširdžią užuojautą velionio Prezidento João Bernardo Vieiros ir velionio generolo Tagmé Na Waié šeimoms ir Bisau Gvinėjos žmonėms; |
| --- | --- |

2.

siunčia nuoširdžią užuojautą velionio Prezidento João Bernardo Vieiros ir velionio generolo Tagmé Na Waié šeimoms ir Bisau Gvinėjos žmonėms;

| 3. | ragina Bisau Gvinėjos institucijas kruopščiai ištirti šiuos nusikaltimus ir atsakingus asmenis patraukti atsakomybėn, taip pat ragina tarptautinę bendruomenę panaudoti visą reikalingą įtaką ir suteikti visą reikalingą pagalbą, kad būtų pasiektas šis tikslas; atkreipia dėmesį į tai, kad dar neišaiškinti pasikėsinimai į generolus Ansumane Mané (2000 m.) ir Veríssimo Correia Seabrą (2004 m.), nenustatyti, neapkaltinti ir nenuteisti žudikai; pabrėžia, kad nebaudžiamumas nėra atsakymas; |
| --- | --- |

3.

ragina Bisau Gvinėjos institucijas kruopščiai ištirti šiuos nusikaltimus ir atsakingus asmenis patraukti atsakomybėn, taip pat ragina tarptautinę bendruomenę panaudoti visą reikalingą įtaką ir suteikti visą reikalingą pagalbą, kad būtų pasiektas šis tikslas; atkreipia dėmesį į tai, kad dar neišaiškinti pasikėsinimai į generolus Ansumane Mané (2000 m.) ir Veríssimo Correia Seabrą (2004 m.), nenustatyti, neapkaltinti ir nenuteisti žudikai; pabrėžia, kad nebaudžiamumas nėra atsakymas;

| 4. | džiaugiasi kariuomenės įsipareigojimu laikytis Bisau Gvinėjos konstitucijos ir ragina griežtai laikytis šalies konstitucinės tvarkos; |
| --- | --- |

4.

džiaugiasi kariuomenės įsipareigojimu laikytis Bisau Gvinėjos konstitucijos ir ragina griežtai laikytis šalies konstitucinės tvarkos;

| 5. | ragina visas šalis savo ginčus spręsti politinėmis ir taikiomis priemonėmis Bisau Gvinėjos institucijose ir prieštarauja bet kokiam mėginimui nekonstitucinėmis priemonėmis pakeisti vyriausybę; |
| --- | --- |

5.

ragina visas šalis savo ginčus spręsti politinėmis ir taikiomis priemonėmis Bisau Gvinėjos institucijose ir prieštarauja bet kokiam mėginimui nekonstitucinėmis priemonėmis pakeisti vyriausybę;

| 6. | tikisi, kad prezidento rinkimai įvyks per 60 dienų, kaip numatyta Konstitucijoje, ir ragina valstybes nares bei tarptautinę bendruomenę užtikrinti, kad Bisau Gvinėja gautų finansinę ir techninę paramą, kuri jai reikalinga norint surengti patikimus rinkimus; |
| --- | --- |

6.

tikisi, kad prezidento rinkimai įvyks per 60 dienų, kaip numatyta Konstitucijoje, ir ragina valstybes nares bei tarptautinę bendruomenę užtikrinti, kad Bisau Gvinėja gautų finansinę ir techninę paramą, kuri jai reikalinga norint surengti patikimus rinkimus;

| 7. | pabrėžia, kad yra pavojus, jog Bisau Gvinėja liks nestabili ir negalės įveikti išvešėjusios korupcijos ar pakeisti savo kaip pagrindinės narkotikų tranzito šalies statuso, kol jos institucijų struktūros bus silpnos; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad yra pavojus, jog Bisau Gvinėja liks nestabili ir negalės įveikti išvešėjusios korupcijos ar pakeisti savo kaip pagrindinės narkotikų tranzito šalies statuso, kol jos institucijų struktūros bus silpnos;

| 8. | ragina Tarybą, Komisiją, valstybes nares, Jungtines Tautas, AS, Vakarų Afrikos ekonominę bendriją (angl. ECOWAS), Portugališkai kalbančių šalių bendriją (PKŠB) ir kitus tarptautinės bendruomenės narius stebėti pokyčius Bisau Gvinėjoje, padėti išsaugoti jos konstitucinę tvarką ir toliau remti taikos kūrimo pastangas šalyje; |
| --- | --- |

8.

ragina Tarybą, Komisiją, valstybes nares, Jungtines Tautas, AS, Vakarų Afrikos ekonominę bendriją (angl. ECOWAS), Portugališkai kalbančių šalių bendriją (PKŠB) ir kitus tarptautinės bendruomenės narius stebėti pokyčius Bisau Gvinėjoje, padėti išsaugoti jos konstitucinę tvarką ir toliau remti taikos kūrimo pastangas šalyje;

| 9. | ragina nedelsiant pradėti diskusijas tarp įvairių šalies politinių frakcijų ir parengti programą, kurią vykdyti įsipareigotų visos suinteresuotos šalys, kurioje būtų numatyta spartesnė saugumo sektoriaus reforma, rinkimų įstatymo persvarstymas, viešosios administracijos reforma, kovos su korupcija priemonės, makroekonominis stabilizavimas ir konsultacijos su pilietine visuomene dėl nacionalinio sutaikymo; |
| --- | --- |

9.

ragina nedelsiant pradėti diskusijas tarp įvairių šalies politinių frakcijų ir parengti programą, kurią vykdyti įsipareigotų visos suinteresuotos šalys, kurioje būtų numatyta spartesnė saugumo sektoriaus reforma, rinkimų įstatymo persvarstymas, viešosios administracijos reforma, kovos su korupcija priemonės, makroekonominis stabilizavimas ir konsultacijos su pilietine visuomene dėl nacionalinio sutaikymo;

| 10. | pritaria ECOWAS 2009 m. kovo 3 d. priimtam sprendimui į Bisau Gvinėją išsiųsti ministrų delegaciją, kurią sudarytų Nigerijos, Burkina Faso, Žaliojo Kyšulio, Gambijos ir Senegalo ministrai ir ECOWAS komisijos pirmininkas, ir tą pačią dieną PKŠB priimtam panašiam sprendimui į Bisau Gvinėją išsiųsti politinę misiją, kuriai vadovautų Portugalijos užsienio reikalų ir bendradarbiavimo valstybės sekretorius, ir pritaria tam, kad šios abi misijos įtrauktų visas suinteresuotąsias šalis siekiant atkurti pasitikėjimą tarp politinių veikėjų, saugumo pajėgų ir pilietinės visuomenės bei atkurti normalią konstitucinę padėtį šalyje; |
| --- | --- |

10.

pritaria ECOWAS 2009 m. kovo 3 d. priimtam sprendimui į Bisau Gvinėją išsiųsti ministrų delegaciją, kurią sudarytų Nigerijos, Burkina Faso, Žaliojo Kyšulio, Gambijos ir Senegalo ministrai ir ECOWAS komisijos pirmininkas, ir tą pačią dieną PKŠB priimtam panašiam sprendimui į Bisau Gvinėją išsiųsti politinę misiją, kuriai vadovautų Portugalijos užsienio reikalų ir bendradarbiavimo valstybės sekretorius, ir pritaria tam, kad šios abi misijos įtrauktų visas suinteresuotąsias šalis siekiant atkurti pasitikėjimą tarp politinių veikėjų, saugumo pajėgų ir pilietinės visuomenės bei atkurti normalią konstitucinę padėtį šalyje;

| 11. | su dideliu susirūpinimu atkreipia dėmesį į grėsmę, kuri kyla taikos Bisau Gvinėjoje atkūrimui ir Vakarų Afrikos regiono stabilumui dėl narkotikų gabenimo iš tokių tolimų šalių kaip Kolumbija ir Afganistanas ir dėl prekybos žmonėmis, taip pat ragina Jungtinių Tautų agentūras, atitinkamai remiamas ECOWAS, parengti regioninį veiksmų planą, skirtą šiai problemai išspręsti; |
| --- | --- |

11.

su dideliu susirūpinimu atkreipia dėmesį į grėsmę, kuri kyla taikos Bisau Gvinėjoje atkūrimui ir Vakarų Afrikos regiono stabilumui dėl narkotikų gabenimo iš tokių tolimų šalių kaip Kolumbija ir Afganistanas ir dėl prekybos žmonėmis, taip pat ragina Jungtinių Tautų agentūras, atitinkamai remiamas ECOWAS, parengti regioninį veiksmų planą, skirtą šiai problemai išspręsti;

| 12. | ragina JT Taikos kūrimo komisiją prisidėti toliau teikiant pažadėtą paramos teikėjų paramą (finansinę ir techninę), ypač saugumo sektoriui, administracinėms reformoms ir kovai su nelegalia prekyba narkotikais; |
| --- | --- |

12.

ragina JT Taikos kūrimo komisiją prisidėti toliau teikiant pažadėtą paramos teikėjų paramą (finansinę ir techninę), ypač saugumo sektoriui, administracinėms reformoms ir kovai su nelegalia prekyba narkotikais;

| 13. | ragina Tarybą ir Komisiją ir toliau pasitelkus savo ESGP misiją „ES saugumo sektoriaus reforma Bisau Gvinėjoje“ teikti patarimus ir paramą vykdant Bisau Gvinėjos saugumo sektoriaus reformą ir pranešti apie padarytą pažangą; |
| --- | --- |

13.

ragina Tarybą ir Komisiją ir toliau pasitelkus savo ESGP misiją „ES saugumo sektoriaus reforma Bisau Gvinėjoje“ teikti patarimus ir paramą vykdant Bisau Gvinėjos saugumo sektoriaus reformą ir pranešti apie padarytą pažangą;

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms, JT ir ECOWAS generaliniams sekretoriams, AS institucijoms, AKP ir ES jungtinei parlamentinei asamblėjai, PKŠB sekretoriatui ir Bisau Gvinėjos Vyriausybei bei Parlamentui. |
| --- | --- |

14.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms, JT ir ECOWAS generaliniams sekretoriams, AS institucijoms, AKP ir ES jungtinei parlamentinei asamblėjai, PKŠB sekretoriatui ir Bisau Gvinėjos Vyriausybei bei Parlamentui.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/181 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/181

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienisFilipinai

P6_TA(2009)0144

2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Filipinų

2010/C 87 E/38

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės 2008 m. rugsėjo 15 d. ES vardu pateiktą deklaraciją dėl padėties Mindanao,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos, Jungtinių Amerikos Valstijų ambasadorių ir Australijos ambasados misijos vadovo pavaduotojo 2009 m. sausio 29 d. kreipimąsi,

atsižvelgdamas į trečiąją trišalės peržiūros, kaip vykdomas Moro nacionalinio išsivadavimo fronto ir Filipinų vyriausybės 1996 m. taikos susitarimas, sesiją, vykusią 2009 m. kovo 11–13 d.,

atsižvelgdamas į 1992 m. rugsėjo 1 d. Hagoje priimtą bendrą Filipinų Respublikos vyriausybės ir Filipinų nacionalinio demokratinio fronto deklaraciją ir į 2004 m. vasario 14 d. ir balandžio 3 d. Osle priimtus bendrus pirmąjį ir antrąjį pareiškimus,

atsižvelgdamas į Europos Komisijos parengtą šalies strategijos dokumentą (2007–2013), skirtą Filipinams, taikos proceso rėmimo programą, susijusią su stabilumo priemone, ir į derybas dėl ES ir Filipinų partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo,

atsižvelgdamas į ankstesnes rezoliucijas dėl Filipinų, visų pirma į 2007 m. balandžio 26 d. rezoliuciją (1), patvirtina, kad remia Filipinų Respublikos vyriausybės ir Filipinų nacionalinio demokratinio fronto taikos derybas, kaip nurodė savo 1997 m. liepos 17 d. (2) ir 1999 m. sausio 14 d. (3) rezoliucijose,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi kelios ginkluotos grupuotės ir visų pirma Moro islamo išsivadavimo frontas nuo 1969 m. kovoja su vyriausybės pajėgomis šalies pietuose, ir tai yra vienas ilgiausiai trunkančių neramumų Azijoje, |
| --- | --- |

A.

kadangi kelios ginkluotos grupuotės ir visų pirma Moro islamo išsivadavimo frontas nuo 1969 m. kovoja su vyriausybės pajėgomis šalies pietuose, ir tai yra vienas ilgiausiai trunkančių neramumų Azijoje,

| B. | kadangi dėl Filipinų Respublikos vyriausybės ir Filipinų nacionalinio demokratinio fronto komunistų sukilėlių konflikto žuvo daugiau nei 40 000 asmenų ir esama pavienių smurto atvejų, nepaisant 2003 m. paliaubų ir taikos derybų, |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl Filipinų Respublikos vyriausybės ir Filipinų nacionalinio demokratinio fronto komunistų sukilėlių konflikto žuvo daugiau nei 40 000 asmenų ir esama pavienių smurto atvejų, nepaisant 2003 m. paliaubų ir taikos derybų,

| C. | kadangi vyriausybės pajėgos ir Moro islamo išsivadavimo frontas Mindanao vėl pradėjo karo veiksmus 2008 m. rugpjūčio mėn., kai Filipinų Aukščiausiasis teismas paskelbė, kad Moro islamo išsivadavimo fronto ir Filipinų Respublikos vyriausybės susitarimo memorandumas dėl paveldėtinių žemių (angl. Ancestral Domain) prieštarauja konstitucijai, kadangi Bangsamorui būtų suteikiama daug autonomijos, |
| --- | --- |

C.

kadangi vyriausybės pajėgos ir Moro islamo išsivadavimo frontas Mindanao vėl pradėjo karo veiksmus 2008 m. rugpjūčio mėn., kai Filipinų Aukščiausiasis teismas paskelbė, kad Moro islamo išsivadavimo fronto ir Filipinų Respublikos vyriausybės susitarimo memorandumas dėl paveldėtinių žemių (angl. Ancestral Domain) prieštarauja konstitucijai, kadangi Bangsamorui būtų suteikiama daug autonomijos,

| D. | kadangi atsinaujinus karo veiksmams žuvo daugiau nei 100 žmonių ir iškelta maždaug 300 tūkst. asmenų, kurių dauguma vis dar yra evakuacijos centruose, |
| --- | --- |

D.

kadangi atsinaujinus karo veiksmams žuvo daugiau nei 100 žmonių ir iškelta maždaug 300 tūkst. asmenų, kurių dauguma vis dar yra evakuacijos centruose,

| E. | kadangi taikos tarpininkė Malaizija atšaukė savo paliaubų stebėtojus iš Mindanao 2008 m. balandžio mėn., kadangi nepadaryta pažangos užtikrinant taiką, tačiau Malaizija yra pasirengusi persvarstyti savo vaidmenį, jei Filipinų Respublikos vyriausybė paaiškintų savo derybinę poziciją, |
| --- | --- |

E.

kadangi taikos tarpininkė Malaizija atšaukė savo paliaubų stebėtojus iš Mindanao 2008 m. balandžio mėn., kadangi nepadaryta pažangos užtikrinant taiką, tačiau Malaizija yra pasirengusi persvarstyti savo vaidmenį, jei Filipinų Respublikos vyriausybė paaiškintų savo derybinę poziciją,

| F. | kadangi Filipinų Respublikos vyriausybės ir Nacionalinio demokratinio fronto derybos įstrigo 2004 m. ir kadangi Norvegijos vyriausybė dėjo daug pastangų siekdama abi šalis paraginti atnaujinti oficialias derybas, |
| --- | --- |

F.

kadangi Filipinų Respublikos vyriausybės ir Nacionalinio demokratinio fronto derybos įstrigo 2004 m. ir kadangi Norvegijos vyriausybė dėjo daug pastangų siekdama abi šalis paraginti atnaujinti oficialias derybas,

| G. | kadangi nuo 2001 m. Filipinuose buvo nužudyta ir pagrobta šimtai aktyvistų, profsąjungų narių, žurnalistų ir religinių lyderių ir vyriausybė neigia, kad saugumo pajėgos ir kariuomenė dalyvavo vykdant šias politines žudynes, nors esama daug priešingų įrodymų, |
| --- | --- |

G.

kadangi nuo 2001 m. Filipinuose buvo nužudyta ir pagrobta šimtai aktyvistų, profsąjungų narių, žurnalistų ir religinių lyderių ir vyriausybė neigia, kad saugumo pajėgos ir kariuomenė dalyvavo vykdant šias politines žudynes, nors esama daug priešingų įrodymų,

| H. | kadangi 2008 m. buvo keletas atvejų, kai vietos teismai nusprendė, kad aktyvistai buvo areštuoti ir kalinami neteisėtai, ir nurodė juos paleisti, tačiau tie patys asmenys vėliau vėl buvo sulaikyti ir jiems pareikšti kaltinimai dėl maištavimo ir žudymo, |
| --- | --- |

H.

kadangi 2008 m. buvo keletas atvejų, kai vietos teismai nusprendė, kad aktyvistai buvo areštuoti ir kalinami neteisėtai, ir nurodė juos paleisti, tačiau tie patys asmenys vėliau vėl buvo sulaikyti ir jiems pareikšti kaltinimai dėl maištavimo ir žudymo,

| I. | kadangi teismai Filipinuose nėra nepriklausomi ir teisininkai ir teisėjai taip pat tapo priekabiavimo ir žudynių aukomis; kadangi dėl liudytojų pažeidžiamumo neįmanoma veiksmingai tirti nusikaltimų ir patraukti atsakingų asmenų baudžiamojon atsakomybėn, |
| --- | --- |

I.

kadangi teismai Filipinuose nėra nepriklausomi ir teisininkai ir teisėjai taip pat tapo priekabiavimo ir žudynių aukomis; kadangi dėl liudytojų pažeidžiamumo neįmanoma veiksmingai tirti nusikaltimų ir patraukti atsakingų asmenų baudžiamojon atsakomybėn,

| J. | kadangi daugeliu atvejų minėtosios neteisėtos egzekucijos buvo vykdomos be teismo proceso ir nebuvo pradėta oficialių baudžiamųjų tyrimų, taigi kaltininkai lieka nenubausti, nepaisant to, kad vyriausybė ne kartą pareiškė, kad ji priėmusi priemones, kurios padėsiančios sustabdyti žudynes, o kaltus asmenis teisti, |
| --- | --- |

J.

kadangi daugeliu atvejų minėtosios neteisėtos egzekucijos buvo vykdomos be teismo proceso ir nebuvo pradėta oficialių baudžiamųjų tyrimų, taigi kaltininkai lieka nenubausti, nepaisant to, kad vyriausybė ne kartą pareiškė, kad ji priėmusi priemones, kurios padėsiančios sustabdyti žudynes, o kaltus asmenis teisti,

| K. | kadangi 2008 m. balandžio mėn. JT Žmogaus teisių taryba ištyrė padėtį Filipinuose ir pabrėžė, kad asmenys, atsakingi už be teismo įvykdytas egzekucijas ir prievartinius dingimus, yra nenubausti, tačiau Filipinų vyriausybė atmetė rekomendacijas, susijusias su pranešimu dėl tolesniu veiksmų, |
| --- | --- |

K.

kadangi 2008 m. balandžio mėn. JT Žmogaus teisių taryba ištyrė padėtį Filipinuose ir pabrėžė, kad asmenys, atsakingi už be teismo įvykdytas egzekucijas ir prievartinius dingimus, yra nenubausti, tačiau Filipinų vyriausybė atmetė rekomendacijas, susijusias su pranešimu dėl tolesniu veiksmų,

| L. | kadangi siekiant, kad būtų nutraukti grobimai ir be teismo proceso vykdomos egzekucijos, reikia šalinti pagrindines ekonomines, socialines ir kultūrines smurto Filipinuose priežastis, |
| --- | --- |

L.

kadangi siekiant, kad būtų nutraukti grobimai ir be teismo proceso vykdomos egzekucijos, reikia šalinti pagrindines ekonomines, socialines ir kultūrines smurto Filipinuose priežastis,

| 1. | išreiškia didelį susirūpinimą dėl šimtų tūkstančių šalies viduje Mindanao regione perkeltų asmenų, ragina Filipinų Respublikos vyriausybę ir Moro islamo išsivadavimo frontą daryti viską, ką gali, kad žmonės galėtų grįžti namo, ir ragina imtis intensyvesnių veiksmų nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis siekiant apsaugoti ir reabilituoti iškeltus asmenis; |
| --- | --- |

1.

išreiškia didelį susirūpinimą dėl šimtų tūkstančių šalies viduje Mindanao regione perkeltų asmenų, ragina Filipinų Respublikos vyriausybę ir Moro islamo išsivadavimo frontą daryti viską, ką gali, kad žmonės galėtų grįžti namo, ir ragina imtis intensyvesnių veiksmų nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis siekiant apsaugoti ir reabilituoti iškeltus asmenis;

| 2. | yra tvirtai įsitikinęs, kad konfliktą galima išspręsti tik dialogo būdu, ir kad svarbu užbaigti šiuos ilgalaikius neramumus norint užtikrinti bendrą Filipinų vystymąsi; |
| --- | --- |

2.

yra tvirtai įsitikinęs, kad konfliktą galima išspręsti tik dialogo būdu, ir kad svarbu užbaigti šiuos ilgalaikius neramumus norint užtikrinti bendrą Filipinų vystymąsi;

| 3. | ragina Filipinų Respublikos vyriausybę kuo skubiau pradėti derybas su Moro islamo išsivadavimo frontu ir paaiškinti susitarimo memorandumo statusą ir ateitį Aukščiausiajam teismui priėmus minėtą nutartį; pritaria Filipinų Respublikos vyriausybės pareiškimui dėl ketinimo atsisakyti kelti išankstines sąlygas pradėti derybas; |
| --- | --- |

3.

ragina Filipinų Respublikos vyriausybę kuo skubiau pradėti derybas su Moro islamo išsivadavimo frontu ir paaiškinti susitarimo memorandumo statusą ir ateitį Aukščiausiajam teismui priėmus minėtą nutartį; pritaria Filipinų Respublikos vyriausybės pareiškimui dėl ketinimo atsisakyti kelti išankstines sąlygas pradėti derybas;

| 4. | pritaria Filipinų Respublikos vyriausybės ir Filipinų nacionalinio demokratinio fronto susitikimams Osle, įvykusiems 2008 m. lapkričio mėn., ir tikisi, kad šiuo atveju greitai vėl bus galima oficialiai pradėti derybas; ragina šalis laikytis dvišalių susitarimų dėl Jungtinio stebėsenos komiteto ir susitikti, kaip numatyta išsamiame susitarime dėl pagarbos žmogaus teisėms ir tarptautinės humanitarinės teisės laikymosi (angl. CARHRIHL), ir leisti vykdyti bendrus žmogaus teisių pažeidimų tyrimus; |
| --- | --- |

4.

pritaria Filipinų Respublikos vyriausybės ir Filipinų nacionalinio demokratinio fronto susitikimams Osle, įvykusiems 2008 m. lapkričio mėn., ir tikisi, kad šiuo atveju greitai vėl bus galima oficialiai pradėti derybas; ragina šalis laikytis dvišalių susitarimų dėl Jungtinio stebėsenos komiteto ir susitikti, kaip numatyta išsamiame susitarime dėl pagarbos žmogaus teisėms ir tarptautinės humanitarinės teisės laikymosi (angl. CARHRIHL), ir leisti vykdyti bendrus žmogaus teisių pažeidimų tyrimus;

| 5. | ragina Tarybą ir Komisiją šalims, įgyvendinant CARHRIHL susitarimą, suteikti paramą ir palengvinti pasinaudojimo ja galimybes, visų pirmą vykdant vystimosi, paramos ir reabilitavimo programas; |
| --- | --- |

5.

ragina Tarybą ir Komisiją šalims, įgyvendinant CARHRIHL susitarimą, suteikti paramą ir palengvinti pasinaudojimo ja galimybes, visų pirmą vykdant vystimosi, paramos ir reabilitavimo programas;

| 6. | ragina Europos Vadovų Tarybą ir Komisiją paremti Filipinų Respublikos vyriausybės dedamas pastangas siekiant pažangos derybų procese, taip pat, jei reikia, palengvinti šį procesą ir remti tarptautinių stebėtojų grupę, kurios užduotis – stebėti, kaip vyksta kariuomenės ir Moro islamo išsivadavimo fronto paliaubos; |
| --- | --- |

6.

ragina Europos Vadovų Tarybą ir Komisiją paremti Filipinų Respublikos vyriausybės dedamas pastangas siekiant pažangos derybų procese, taip pat, jei reikia, palengvinti šį procesą ir remti tarptautinių stebėtojų grupę, kurios užduotis – stebėti, kaip vyksta kariuomenės ir Moro islamo išsivadavimo fronto paliaubos;

| 7. | siūlo sustiprinti tarptautinių stebėtojų grupės vaidmenį išplečiant įgaliojimus vykdyti tyrimus ir susitariant dėl politikos viešai skelbti jų išvadas; |
| --- | --- |

7.

siūlo sustiprinti tarptautinių stebėtojų grupės vaidmenį išplečiant įgaliojimus vykdyti tyrimus ir susitariant dėl politikos viešai skelbti jų išvadas;

| 8. | ragina Filipinų Respublikos vyriausybę padidinti pagalbą vystimuisi Mindanao, kad būtų pagerintos vietos gyventojų itin skurdžios gyvenimo sąlygos, ir pritaria maistu ir kitomis priemonėmis teikiamai paramai, kurią ES paskyrė Mindanao vėl atsinaujinus karo veiksmams 2008 m. rugpjūčio mėn. ir kurios vertė yra daugiau nei 13 mln. eurų; |
| --- | --- |

8.

ragina Filipinų Respublikos vyriausybę padidinti pagalbą vystimuisi Mindanao, kad būtų pagerintos vietos gyventojų itin skurdžios gyvenimo sąlygos, ir pritaria maistu ir kitomis priemonėmis teikiamai paramai, kurią ES paskyrė Mindanao vėl atsinaujinus karo veiksmams 2008 m. rugpjūčio mėn. ir kurios vertė yra daugiau nei 13 mln. eurų;

| 9. | išreiškia didelį susirūpinimą dėl šimtų atvejų, kai pastaraisiais metais Filipinuose buvo vykdomos politinių aktyvistų ir žurnalistų egzekucijos be teismo proceso, ir dėl to, kokį vaidmenį atliko saugumo pajėgos, turint mintyje vadovavimą šioms egzekucijoms ir jų užsakymus; |
| --- | --- |

9.

išreiškia didelį susirūpinimą dėl šimtų atvejų, kai pastaraisiais metais Filipinuose buvo vykdomos politinių aktyvistų ir žurnalistų egzekucijos be teismo proceso, ir dėl to, kokį vaidmenį atliko saugumo pajėgos, turint mintyje vadovavimą šioms egzekucijoms ir jų užsakymus;

| 10. | ragina Filipinų Respublikos vyriausybę tirti egzekucijų, kurios buvo vykdomos be teismo proceso, ir prievartinių dingimų atvejus; taip pat ragina Filipinų Respublikos vyriausybę sukurti nepriklausomos stebėsenos mechanizmą, kad būtų galima kontroliuoti tyrimo ir atsakingų asmenų patraukimo baudžiamojon atsakomybėn procesus; |
| --- | --- |

10.

ragina Filipinų Respublikos vyriausybę tirti egzekucijų, kurios buvo vykdomos be teismo proceso, ir prievartinių dingimų atvejus; taip pat ragina Filipinų Respublikos vyriausybę sukurti nepriklausomos stebėsenos mechanizmą, kad būtų galima kontroliuoti tyrimo ir atsakingų asmenų patraukimo baudžiamojon atsakomybėn procesus;

| 11. | ragina Filipinų Respublikos vyriausybę priimti priemones, kad būtų nutrauktas nuolatinis politinių aktyvistų ir kovotojų už žmogaus teises, pilietinės visuomenės narių, žurnalistų ir baudžiamojo proceso liudytojų bauginimas ir puldinėjimai, ir užtikrinti iš tiesų veiksmingą liudytojų apsaugą; |
| --- | --- |

11.

ragina Filipinų Respublikos vyriausybę priimti priemones, kad būtų nutrauktas nuolatinis politinių aktyvistų ir kovotojų už žmogaus teises, pilietinės visuomenės narių, žurnalistų ir baudžiamojo proceso liudytojų bauginimas ir puldinėjimai, ir užtikrinti iš tiesų veiksmingą liudytojų apsaugą;

| 12. | pakartotinai ragina Filipinų valdžios atstovus leisti tam tikroms JT institucijoms, kurių veikla susijusi su žmogaus teisių apsauga, laisvai patekti į šalį; taip pat ragina valdžios institucijas kuo greičiau priimti ir įgyvendinti teisės aktus, pagal kuriuos į nacionalinę teisę būtų perkelti ratifikuoti tarptautiniai žmogaus teisių dokumentai (pvz., tokie, pagal kuriuos draudžiami kankinimai ir prievartiniai grobimai); |
| --- | --- |

12.

pakartotinai ragina Filipinų valdžios atstovus leisti tam tikroms JT institucijoms, kurių veikla susijusi su žmogaus teisių apsauga, laisvai patekti į šalį; taip pat ragina valdžios institucijas kuo greičiau priimti ir įgyvendinti teisės aktus, pagal kuriuos į nacionalinę teisę būtų perkelti ratifikuoti tarptautiniai žmogaus teisių dokumentai (pvz., tokie, pagal kuriuos draudžiami kankinimai ir prievartiniai grobimai);

| 13. | ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad kartu ES teikiant finansinę paramą Filipinų vystymuisi bus vykdoma ir galimų ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pažeidimų kontrolė ir ypatingas dėmesys bus skiriamas tam, kad būtų skatinamas dialogas ir įtraukiamos visos visuomenės grupės; |
| --- | --- |

13.

ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad kartu ES teikiant finansinę paramą Filipinų vystymuisi bus vykdoma ir galimų ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pažeidimų kontrolė ir ypatingas dėmesys bus skiriamas tam, kad būtų skatinamas dialogas ir įtraukiamos visos visuomenės grupės;

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Filipinų Respublikos prezidentui ir vyriausybei, Moro islamo išsivadavimo frontui, Filipinų nacionaliniam demokratiniam frontui, JT vyriausiajam žmogaus teisių komisarui, ir ASEAN valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

14.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Filipinų Respublikos prezidentui ir vyriausybei, Moro islamo išsivadavimo frontui, Filipinų nacionaliniam demokratiniam frontui, JT vyriausiajam žmogaus teisių komisarui, ir ASEAN valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 788.

(2)  OL C 286, 1997 9 22, p. 245.

(3)  OL C 104, 1999 4 14, p. 116.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/183 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/183

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienisNevyriausybinių organizacijų išsiuntimas iš Darfūro

P6_TA(2009)0145

2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nevyriausybinių organizacijų išsiuntimo iš Darfūro

2010/C 87 E/39

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės 2009 m. kovo 6 d. pareiškimą, padarytą Europos Sąjungos vardu iškart po to, kai buvo priimtas Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) sprendimas dėl Sudano prezidento Omaro Hassano al-Bashiro arešto orderio,

atsižvelgdamas į Komisijos nario Louiso Michelio 2009 m. kovo 5 d. pareiškimą dėl humanitarinių nevyriausybinių organizacijų (NVO) išsiuntimo iš Sudano,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Sudane/Darfūre, kuriose visų pirma išreiškiama nuolatinė parama TBT,

atsižvelgdamas į TBT Romos statutą, įsigaliojusį 2002 m. liepos 1 d.,

atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 31 d. priimtą JT Saugumo Tarybos rezoliuciją S/Res/1593(2005), kurioje prašoma TBT ištirti padėtį Darfūre,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi 2009 m. kovo 4 d. TBT Ikiteisminio tyrimo skyrius išdavė Sudano prezidento Omaro Hassano al-Bashiro, kuris įtariamas nusikaltimais žmonijai ir karo nusikaltimais konflikto apimtoje Sudano provincijoje Darfūre, arešto orderį, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2009 m. kovo 4 d. TBT Ikiteisminio tyrimo skyrius išdavė Sudano prezidento Omaro Hassano al-Bashiro, kuris įtariamas nusikaltimais žmonijai ir karo nusikaltimais konflikto apimtoje Sudano provincijoje Darfūre, arešto orderį,

| B. | kadangi Sudano vyriausybė, atsakydama į tokį TBT sprendimą, nusprendė išsiųsti iš Darfūro 13 svarbiausių NVO, |
| --- | --- |

B.

kadangi Sudano vyriausybė, atsakydama į tokį TBT sprendimą, nusprendė išsiųsti iš Darfūro 13 svarbiausių NVO,

| C. | kadangi pagalbos agentūros Darfūre vykdo didžiausią pasaulyje humanitarinę operaciją; kadangi Jungtinių Tautų duomenimis, apie 4,7 milijonams žmonių, įskaitant 2,7 milijonus šalies viduje perkeltų asmenų, reikalinga pagalba, |
| --- | --- |

C.

kadangi pagalbos agentūros Darfūre vykdo didžiausią pasaulyje humanitarinę operaciją; kadangi Jungtinių Tautų duomenimis, apie 4,7 milijonams žmonių, įskaitant 2,7 milijonus šalies viduje perkeltų asmenų, reikalinga pagalba,

| D. | kadangi dėl išsiųstų pagalbos agentūrų gali padidėti žmonių mirtingumas ir sergamumas, nes nebus teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos ir gali susidaryti užkrečiamų ligų, pvz., diarėjos ir kvėpavimo takų infekcijų, židiniai; kadangi dėl minėtų organizacijų išsiuntimo taip pat gali sumažėti imunizacijos lygis ir išaugti vaikų mirtingumas, jei jie negaus gydomojo maitinimo ir kitų mitybos paslaugų, |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl išsiųstų pagalbos agentūrų gali padidėti žmonių mirtingumas ir sergamumas, nes nebus teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos ir gali susidaryti užkrečiamų ligų, pvz., diarėjos ir kvėpavimo takų infekcijų, židiniai; kadangi dėl minėtų organizacijų išsiuntimo taip pat gali sumažėti imunizacijos lygis ir išaugti vaikų mirtingumas, jei jie negaus gydomojo maitinimo ir kitų mitybos paslaugų,

| E. | kadangi NVO buvo išsiųstos kaip tik tada, kai jų paslaugų gyvybiškai reikia, ypač todėl, kad šiuo metu Vakarų Darfūre kilo meningito epidemija; kadangi išsiuntus šias organizacijas ligoniai beveik neturės galimybių gauti gydymo arba šios galimybės bus visiškai panaikintos, |
| --- | --- |

E.

kadangi NVO buvo išsiųstos kaip tik tada, kai jų paslaugų gyvybiškai reikia, ypač todėl, kad šiuo metu Vakarų Darfūre kilo meningito epidemija; kadangi išsiuntus šias organizacijas ligoniai beveik neturės galimybių gauti gydymo arba šios galimybės bus visiškai panaikintos,

| F. | kadangi pagal JT vadinamąją „pareigos ginti“ doktriną numatyta, kad, jei valstybės valdžia akivaizdžiai negeba apsaugoti savo gyventojų, kiti privalo užtikrinti reikiamą apsaugą, |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal JT vadinamąją „pareigos ginti“ doktriną numatyta, kad, jei valstybės valdžia akivaizdžiai negeba apsaugoti savo gyventojų, kiti privalo užtikrinti reikiamą apsaugą,

| G. | kadangi Sudano vyriausybė, kaip Jungtinių Tautų narė, pagal Saugumo Tarybos rezoliuciją S/Res/1593(2005), priimtą remiantis Jungtinių Tautų chartijos 7 skyriumi, privalo bendradarbiauti su TBT, |
| --- | --- |

G.

kadangi Sudano vyriausybė, kaip Jungtinių Tautų narė, pagal Saugumo Tarybos rezoliuciją S/Res/1593(2005), priimtą remiantis Jungtinių Tautų chartijos 7 skyriumi, privalo bendradarbiauti su TBT,

| H. | labai sunerimęs dėl to, kad išdavus arešto orderį Sudano vyriausybė pakartotinai atsisakydavo bendradarbiauti su TBT ir iš tikrųjų vis labiau nepaiso TBT ir tarptautinės bendruomenės, |
| --- | --- |

H.

labai sunerimęs dėl to, kad išdavus arešto orderį Sudano vyriausybė pakartotinai atsisakydavo bendradarbiauti su TBT ir iš tikrųjų vis labiau nepaiso TBT ir tarptautinės bendruomenės,

| 1. | griežtai smerkia 13 humanitarinės pagalbos agentūrų išsiuntimą iš Darfūro, kurio buvo imtasi kaip atsako į TBT 2009 m. kovo 4 d. išduotą tarptautinį prezidento al-Bashiro arešto orderį; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia 13 humanitarinės pagalbos agentūrų išsiuntimą iš Darfūro, kurio buvo imtasi kaip atsako į TBT 2009 m. kovo 4 d. išduotą tarptautinį prezidento al-Bashiro arešto orderį;

| 2. | reikalauja neatidėliojamo ir besąlygio visų organizacijos „Gydytojai be sienų“ (pranc. MSF) Belgijos padalinio humanitarinių darbuotojų, kurie buvo pagrobti 2009 m. kovo 11 d. MSF-Belgija patalpose Saraf Umroje, 200 km į vakarus nuo El-Facher, Šiaurės Darfūro sostinės, išlaisvinimo; |
| --- | --- |

2.

reikalauja neatidėliojamo ir besąlygio visų organizacijos „Gydytojai be sienų“ (pranc. MSF) Belgijos padalinio humanitarinių darbuotojų, kurie buvo pagrobti 2009 m. kovo 11 d. MSF-Belgija patalpose Saraf Umroje, 200 km į vakarus nuo El-Facher, Šiaurės Darfūro sostinės, išlaisvinimo;

| 3. | labai susirūpinęs tuo, kad organizacijų išsiuntimas turėjo tiesioginį poveikį humanitarinės pagalbos, kuri gyvybiškai būtina daugybei tūkstančių žmonių, teikimui; |
| --- | --- |

3.

labai susirūpinęs tuo, kad organizacijų išsiuntimas turėjo tiesioginį poveikį humanitarinės pagalbos, kuri gyvybiškai būtina daugybei tūkstančių žmonių, teikimui;

| 4. | reikalauja Sudano vyriausybės nedelsiant atšaukti savo sprendimą dėl 13 pagalbos teikimo agentūrų išsiuntimo ir leisti joms toliau dirbti jų svarbų darbą užtikrinant pažeidžiamų Darfūro gyventojų išlikimą; ragina Tarybą ir Komisiją dėti daugiau pastangų bendradarbiaujant su Afrikos Sąjunga, Arabų šalių lyga ir Kinija siekiant įtikinti Sudano vyriausybę paklusti; |
| --- | --- |

4.

reikalauja Sudano vyriausybės nedelsiant atšaukti savo sprendimą dėl 13 pagalbos teikimo agentūrų išsiuntimo ir leisti joms toliau dirbti jų svarbų darbą užtikrinant pažeidžiamų Darfūro gyventojų išlikimą; ragina Tarybą ir Komisiją dėti daugiau pastangų bendradarbiaujant su Afrikos Sąjunga, Arabų šalių lyga ir Kinija siekiant įtikinti Sudano vyriausybę paklusti;

| 5. | ragina Sudano vyriausybę imtis teigiamų veiksmų ir užtikrinti, kad nebūtų persekiojami žmogaus teisių gynėjai Sudane dėl to, kad jie teigiamai vertina TBT sprendimą, ir kad žmogaus teisių gynėjai nebūtų puldinėjami ar kitaip bauginami; |
| --- | --- |

5.

ragina Sudano vyriausybę imtis teigiamų veiksmų ir užtikrinti, kad nebūtų persekiojami žmogaus teisių gynėjai Sudane dėl to, kad jie teigiamai vertina TBT sprendimą, ir kad žmogaus teisių gynėjai nebūtų puldinėjami ar kitaip bauginami;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, ES specialiajam įgaliotiniui Sudane, Sudano vyriausybei, valstybių narių ir JT Saugumo Tarybos narių vyriausybėms bei parlamentams, Afrikos Sąjungos institucijoms, Arabų šalių lygos institucijoms ir Tarptautinio baudžiamojo teismo prokurorui. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, ES specialiajam įgaliotiniui Sudane, Sudano vyriausybei, valstybių narių ir JT Saugumo Tarybos narių vyriausybėms bei parlamentams, Afrikos Sąjungos institucijoms, Arabų šalių lygos institucijoms ir Tarptautinio baudžiamojo teismo prokurorui.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ORGANŲ, TARNYBŲ IR AGENTŪRŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas 2008–2009 m. SESIJA 2009 m. kovo 10–12 d. posedžiai Posedžiu protokolai paskelbti OL C 234 E, 2009 9 29. PRIIMTI TEKSTAI

2009 m. kovo 11 d., trečiadienis

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/186 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/186

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisParlamento darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio taikymo pratęsimas iki septintosios Parlamento kadencijos pabaigos

P6_TA(2009)0116

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio taikymo pratęsimo iki septintosios Parlamento kadencijos pabaigos

2010/C 87 E/40

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 290 straipsnį,

atsižvelgdamas į 1958 m. balandžio 15 d. Tarybos reglamentą Nr. 1, nustatantį kalbas, kurios turi būti vartojamos Europos ekonominėje bendrijoje (1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 920/2005 (2),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 17 d. biuro patvirtintą Daugiakalbystės elgesio kodeksą,

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 13 d. biuro sprendimą, pagal kurį leidžiama nukrypti nuo 138 straipsnio nuostatų, ir į vėlesnius biuro sprendimus, pagal kuriuos nukrypimo taikymas pratęsiamas iki esamos Parlamento kadencijos pabaigos,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklų 138 ir 139 straipsnius,

| A. | kadangi pagal Parlamento darbo tvarkos taisyklių 138 straipsnį Parlamento dokumentai turi būti parengti oficialiosiomis kalbomis, o visi Parlamento nariai turi teisę kalbėti Parlamente savo pasirinkta oficialiąją kalba ir atliekamas vertimas žodžiu į kitas oficialiąsias kalbas, |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal Parlamento darbo tvarkos taisyklių 138 straipsnį Parlamento dokumentai turi būti parengti oficialiosiomis kalbomis, o visi Parlamento nariai turi teisę kalbėti Parlamente savo pasirinkta oficialiąją kalba ir atliekamas vertimas žodžiu į kitas oficialiąsias kalbas,

| B. | kadangi pagal Darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnį 138 straipsnio taikymo išimtys leidžiamos iki šeštosios Parlamento kadencijos pabaigos, susidarius atitinkamoms sąlygoms, kai nepaisant taikytų reikiamų išankstinių priemonių neturima reikiamo skaičiaus tam tikrą oficialiąją kalbą mokančių lingvistų; kadangi atsižvelgdamas į kiekvieną oficialiąją kalbą, kurios atžvilgiu reikia taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą, biuras, gavęs generalinio sekretoriaus pasiūlymą, išsiaiškina, ar įvykdytos atitinkamos sąlygos, be to, biuras peržiūri savo sprendimą kas šeši mėnesiai, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnį 138 straipsnio taikymo išimtys leidžiamos iki šeštosios Parlamento kadencijos pabaigos, susidarius atitinkamoms sąlygoms, kai nepaisant taikytų reikiamų išankstinių priemonių neturima reikiamo skaičiaus tam tikrą oficialiąją kalbą mokančių lingvistų; kadangi atsižvelgdamas į kiekvieną oficialiąją kalbą, kurios atžvilgiu reikia taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą, biuras, gavęs generalinio sekretoriaus pasiūlymą, išsiaiškina, ar įvykdytos atitinkamos sąlygos, be to, biuras peržiūri savo sprendimą kas šeši mėnesiai,

| C. | kadangi 2006 m. gruodžio 13 d. biuras pripažino, kad kilo sunkumų, susijusių su pakankamu maltiečių, rumunų, bulgarų ir airių kalbų vertimų užtikrinimu, ir šie sunkumai buvo tokie, jog įvykdytos sąlygos, kurioms esant galima taikyti nuostatą, leidžiančią nukrypti nuo 138 straipsnio reikalavimų, kiekvienos iš šių kalbų atžvilgiu; kadangi pagal vėlesnius biuro sprendimus šis taikymas pratęstas, ir nuo 2009 m. sausio 1 d. iki šios Parlamento kadencijos pabaigos leidžianti nukrypti nuostata taikoma bulgarų ir rumunų kalbų atžvilgiu (vertimams žodžiu), čekų kalbos atžvilgiu (vertimams žodžiu Čekijos pirmininkavimo Tarybai metu), maltiečių kalbos atžvilgiu (vertimams žodžiu ir raštu) ir airių kalbos atžvilgiu (vertimams žodžiu ir raštu bei teisiniam–lingvistiniam tikrinimui), |
| --- | --- |

C.

kadangi 2006 m. gruodžio 13 d. biuras pripažino, kad kilo sunkumų, susijusių su pakankamu maltiečių, rumunų, bulgarų ir airių kalbų vertimų užtikrinimu, ir šie sunkumai buvo tokie, jog įvykdytos sąlygos, kurioms esant galima taikyti nuostatą, leidžiančią nukrypti nuo 138 straipsnio reikalavimų, kiekvienos iš šių kalbų atžvilgiu; kadangi pagal vėlesnius biuro sprendimus šis taikymas pratęstas, ir nuo 2009 m. sausio 1 d. iki šios Parlamento kadencijos pabaigos leidžianti nukrypti nuostata taikoma bulgarų ir rumunų kalbų atžvilgiu (vertimams žodžiu), čekų kalbos atžvilgiu (vertimams žodžiu Čekijos pirmininkavimo Tarybai metu), maltiečių kalbos atžvilgiu (vertimams žodžiu ir raštu) ir airių kalbos atžvilgiu (vertimams žodžiu ir raštu bei teisiniam–lingvistiniam tikrinimui),

| D. | kadangi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 920/2005 penkeriems metams numatytos laikinosios (atnaujinamos) nukrypti leidžiančios priemonės airių kalbos atžvilgiu, |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 920/2005 penkeriems metams numatytos laikinosios (atnaujinamos) nukrypti leidžiančios priemonės airių kalbos atžvilgiu,

| E. | kadangi, nepaisant visų atitinkamų išankstinių priemonių, nesitikima, kad airių ir maltiečių kalbų vertimo pajėgumai bus tokie, jog bus galima teikti visapusiškas vertimo žodžiu į šias kalbas paslaugas nuo septintosios Parlamento kadencijos pradžios; kadangi tam tikrų kitų kalbų atvejais, nors ir bus pakankamų pajėgumų, kad būtų galima patenkinti poreikius, kylančius įprastos Parlamento veiklos metu, vertėjų žodžiu skaičius gali būti nepakankamas, jog būtų galima teikti visapusiškas vertimo žodžiu paslaugas padidėjus atitinkamų vertėjų poreikiui, kai susijusios valstybės narės pirmininkaus Tarybai septintosios Parlamento kadencijos metu, |
| --- | --- |

E.

kadangi, nepaisant visų atitinkamų išankstinių priemonių, nesitikima, kad airių ir maltiečių kalbų vertimo pajėgumai bus tokie, jog bus galima teikti visapusiškas vertimo žodžiu į šias kalbas paslaugas nuo septintosios Parlamento kadencijos pradžios; kadangi tam tikrų kitų kalbų atvejais, nors ir bus pakankamų pajėgumų, kad būtų galima patenkinti poreikius, kylančius įprastos Parlamento veiklos metu, vertėjų žodžiu skaičius gali būti nepakankamas, jog būtų galima teikti visapusiškas vertimo žodžiu paslaugas padidėjus atitinkamų vertėjų poreikiui, kai susijusios valstybės narės pirmininkaus Tarybai septintosios Parlamento kadencijos metu,

| F. | kadangi, nepaisant nuolatinių tarpinstitucinių pastangų, vis dar numanoma, kad kvalifikuotų vertėjų raštu ir teisininkų lingvistų skaičius bus toks ribotas airių kalbos atžvilgiu, kad artimiausiu metu galima užtikrinti tik ribotą vertimą į šią kalbą; kadangi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 920/2005 nereikalaujama, kad Europos Sąjungos teisės aktai, priimti iki 2007 m. sausio 1 d. (Acquis), būtų išversti į airių kalbą; kadangi taikant leidžiančias nukrypti priemones, nustatytas tame reglamente, šiuo metu tik Komisijos pasiūlymai dėl bendro sprendimo priėmimo būdu priimamų reglamentų pateikti airių kalba, ir kadangi ši padėtis išlieka ir toliau, Parlamento tarnybos negalės parengti kitų rūšių teisės aktų redakcijų airių kalba, |
| --- | --- |

F.

kadangi, nepaisant nuolatinių tarpinstitucinių pastangų, vis dar numanoma, kad kvalifikuotų vertėjų raštu ir teisininkų lingvistų skaičius bus toks ribotas airių kalbos atžvilgiu, kad artimiausiu metu galima užtikrinti tik ribotą vertimą į šią kalbą; kadangi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 920/2005 nereikalaujama, kad Europos Sąjungos teisės aktai, priimti iki 2007 m. sausio 1 d. (Acquis), būtų išversti į airių kalbą; kadangi taikant leidžiančias nukrypti priemones, nustatytas tame reglamente, šiuo metu tik Komisijos pasiūlymai dėl bendro sprendimo priėmimo būdu priimamų reglamentų pateikti airių kalba, ir kadangi ši padėtis išlieka ir toliau, Parlamento tarnybos negalės parengti kitų rūšių teisės aktų redakcijų airių kalba,

| G. | kadangi septintosios Parlamento kadencijos metu kitos Europos valstybės gali tapti Europos Sąjungos narėmis; kadangi atitinkamų naujų kalbų atžvilgiu gali nebūti pakankamo kiekio lingvistų nuo įstojimo dienos, ir reikės pereinamųjų priemonių, |
| --- | --- |

G.

kadangi septintosios Parlamento kadencijos metu kitos Europos valstybės gali tapti Europos Sąjungos narėmis; kadangi atitinkamų naujų kalbų atžvilgiu gali nebūti pakankamo kiekio lingvistų nuo įstojimo dienos, ir reikės pereinamųjų priemonių,

| H. | kadangi pagal Darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio 4 dalį numatyta, jog biurui pateikus pagrįstą rekomendaciją, Parlamentas gali nuspręsti savo kadencijos pabaigoje pratęsti šio straipsnio taikymą, |
| --- | --- |

H.

kadangi pagal Darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio 4 dalį numatyta, jog biurui pateikus pagrįstą rekomendaciją, Parlamentas gali nuspręsti savo kadencijos pabaigoje pratęsti šio straipsnio taikymą,

| I. | kadangi, atsižvelgdamas į minėtąsias aplinkybes, biuras rekomendavo pratęsti 139 straipsnio taikymą iki septintosios Parlamento kadencijos pabaigos, |
| --- | --- |

I.

kadangi, atsižvelgdamas į minėtąsias aplinkybes, biuras rekomendavo pratęsti 139 straipsnio taikymą iki septintosios Parlamento kadencijos pabaigos,

| 1. | nusprendžia pratęsti Parlamento darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio taikymą iki septintosios Parlamento kadencijos pabaigos; |
| --- | --- |

1.

nusprendžia pratęsti Parlamento darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnio taikymą iki septintosios Parlamento kadencijos pabaigos;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti.

---

(1)  OL 17, 1958 10 6, p. 385.

(2)  OL L 156, 2005 6 18, p. 3.

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas 2008–2009 m. SESIJA 2009 m. kovo 10–12 d. posedžiai Posedžiu protokolai paskelbti OL C 234 E, 2009 9 29. PRIIMTI TEKSTAI

2009 m. kovo 10 d., antradienis

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/188 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/188

---

2009 m. kovo 10 d., antradienisEB ir Armėnijos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo aspektų *

P6_TA(2009)0082

2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Armėnijos Respublikos susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo aspektų sudarymo (COM(2007)0729 – C6-0519/2008 – 2007/0251(CNS))

2010/C 87 E/41

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2007)0729),

atsižvelgdamas į EB sutarties 80 straipsnio 2 dalį ir 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmą sakinį,

atsižvelgdamas į EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0519/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, 83 straipsnio 7 dalį ir 43 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6-0049/2009),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Armėnijos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Armėnijos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/188 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/188

---

2009 m. kovo 10 d., antradienisEB ir Izraelio susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų *

P6_TA(2009)0083

2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Izraelio Valstybės susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo (COM(2008)0178 – C6-0520/2008 – 2008/0068(CNS))

2010/C 87 E/42

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2008)0178),

atsižvelgdamas į EB sutarties 80 straipsnio 2 dalį ir 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmą sakinį,

atsižvelgdamas į EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6–0520/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, 83 straipsnio 7dalį ir 43 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą (A6–0059/2009),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Izraelio parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių ir Izraelio parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/189 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/189

---

2009 m. kovo 10 d., antradienisEB ir Pietų Afrikos susitarimo Papildomas protokolas, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą ***

P6_TA(2009)0084

2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Pietų Afrikos Respublikos prekybos, plėtros ir bendradarbiavimo susitarimo Papildomo protokolo sudarymo, siekiant atsižvelgti į Bulgarijos Respublikos ir Rumunijos įstojimą į Europos Sąjungą (16447/2008 - COM(2008)0749 – C6-0017/2009 – 2008/0212(AVC))

2010/C 87 E/43

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos tekstą (16447/2008),

atsižvelgdamas į pagal EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, 310 straipsnį ir 300 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą (C6–0017/2009) Tarybos pateiktą prašymą pritarti,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75 straipsnį ir 83 straipsnio 7 dalį,

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto rekomendaciją (A6–0073/2009),

| 1. | pritaria papildomo protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria papildomo protokolo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/190 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/190

---

2009 m. kovo 10 d., antradienisVariklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimai ***I

P6_TA(2009)0092

2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų (COM(2008)0316 – C6-0210/2008 – 2008/0100(COD))

2010/C 87 E/44

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0316),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 95 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0210/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Pramonės. mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę (A6-0482/2008),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. kovo 10 d., antradienisP6_TC1-COD(2008)0100

Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. kovo 10 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2009 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudėtinių dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija pirmajame svarstyme atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą(EB) Nr. 661/2009.)

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/191 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/191

---

2009 m. kovo 10 d., antradienisPramoniniai teršalai (integruota taršos prevencija ir kontrolė) (nauja redakcija) ***I

P6_TA(2009)0093

2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pramoninių išmetamųjų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (nauja redakcija) (COM(2007)0844 – C6-0002/2008 – 2007/0286(COD))

2010/C 87 E/45

(Bendro sprendimo procedūra: nauja redakcija)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2007)0844),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 175 straipsnio 1 dalį, kuriomis remdamasi Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6–0002/2008),

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo (1),

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 10 d. Teisės reikalų komiteto laišką, pagal Darbo tvarkos taisyklių 80a straipsnio 3 dalį pateiktą Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetui,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80a ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A6–0046/2009),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtųjų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, pasiūlyme be nurodytų pakeitimų kitų esminių pakeitimų nėra ir kadangi, kalbant apie nepakeistų ankstesnių aktų nuostatų ir minėtųjų pakeitimų kodifikavimą, pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas (ir įtraukus technines pataisas, kurioms pritarė Teisės reikalų komitetas), ir su toliau pateikiamais pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgus į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas (ir įtraukus technines pataisas, kurioms pritarė Teisės reikalų komitetas), ir su toliau pateikiamais pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 77, 2002 3 28, p. 1.

---

2009 m. kovo 10 d., antradienisP6_TC1-COD(2007)0286

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. kovo 10 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB dėl pramoninių išmetamųjų teršalų (taršos integruotos prevencijos ir kontrolės) (nauja redakcija)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 175 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą ║,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Reikia atlikti tam tikrus esminius šių direktyvų pakeitimus: 1978 m. vasario 20 d. Tarybos direktyva 78/176/EEB dėl titano dioksido pramonės atliekų (4), 1982 m. gruodžio 3 d. Tarybos direktyva 82/883/EEB dėl aplinkos, veikiamos titano dioksido pramonės atliekų, priežiūros ir stebėjimo tvarkos (5), 1992 m. gruodžio 15 d. Tarybos direktyva 92/112/EEB dėl titano dioksido pramonės atliekų sukeltos taršos mažinimo ir galutinio panaikinimo programų derinimo tvarkos (6), 1996 m. rugsėjo 24 d. Tarybos direktyva 96/61/EB dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrolės (7), 1999 m. kovo 11 d. Tarybos direktyva 1999/13/EB dėl tam tikrų veiklos rūšių ir tam tikrų įrenginių lakiųjų organinių junginių, susidarančių naudojant organinius tirpiklius, emisijų apribojimo (8), 2000 m. gruodžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/76/EB dėl atliekų deginimo (9) ir 2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/80/EB dėl tam tikrų teršalų, išmetamų į orą iš didelių kurą deginančių įrenginių, kiekio apribojimo (10). Siekiant aiškumo, turėtų būti parengta nauja šių direktyvų redakcija. |
| --- | --- |

(1)

Reikia atlikti tam tikrus esminius šių direktyvų pakeitimus: 1978 m. vasario 20 d. Tarybos direktyva 78/176/EEB dėl titano dioksido pramonės atliekų (4), 1982 m. gruodžio 3 d. Tarybos direktyva 82/883/EEB dėl aplinkos, veikiamos titano dioksido pramonės atliekų, priežiūros ir stebėjimo tvarkos (5), 1992 m. gruodžio 15 d. Tarybos direktyva 92/112/EEB dėl titano dioksido pramonės atliekų sukeltos taršos mažinimo ir galutinio panaikinimo programų derinimo tvarkos (6), 1996 m. rugsėjo 24 d. Tarybos direktyva 96/61/EB dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrolės (7), 1999 m. kovo 11 d. Tarybos direktyva 1999/13/EB dėl tam tikrų veiklos rūšių ir tam tikrų įrenginių lakiųjų organinių junginių, susidarančių naudojant organinius tirpiklius, emisijų apribojimo (8), 2000 m. gruodžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/76/EB dėl atliekų deginimo (9) ir 2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/80/EB dėl tam tikrų teršalų, išmetamų į orą iš didelių kurą deginančių įrenginių, kiekio apribojimo (10). Siekiant aiškumo, turėtų būti parengta nauja šių direktyvų redakcija.

| (2) | Siekiant pagal principą „teršėjas moka“ ir taršos prevencijos principą išvengti pramoninės veiklos sukeliamos taršos, ją sumažinti ir, jei įmanoma, pašalinti, būtina sukurti pagrindinių pramoninės veiklos rūšių bendrąją kontrolės sistemą, teikiant pirmenybę su taršos šaltiniu susijusioms iniciatyvoms ir užtikrinant tinkamą gamtos išteklių valdymą. |
| --- | --- |

(2)

Siekiant pagal principą „teršėjas moka“ ir taršos prevencijos principą išvengti pramoninės veiklos sukeliamos taršos, ją sumažinti ir, jei įmanoma, pašalinti, būtina sukurti pagrindinių pramoninės veiklos rūšių bendrąją kontrolės sistemą, teikiant pirmenybę su taršos šaltiniu susijusioms iniciatyvoms ir užtikrinant tinkamą gamtos išteklių valdymą.

| (3) | Turėtų būti laikoma, kad norint pasiekti taršos prevencijos ir sumažinimo tikslus, ir siekiant, kad būtų užtikrinta aukšto lygio aplinkos, įskaitant požeminio vandens, oro, dirvožemio ir visuomenės apsauga, būtina laikytis šioje direktyvoje nustatytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių, bet vien to neužtenka. Siekiant įgyvendinti šiuos tikslus, gali prireikti nustatyti griežtesnes šioje direktyvoje reglamentuojamų taršiųjų medžiagų ribines vertes, kitų išmetamųjų medžiagų ir aplinkos elementų išmetamųjų teršalų vertes ir kitas reikiamas sąlygas. |
| --- | --- |

(3)

Turėtų būti laikoma, kad norint pasiekti taršos prevencijos ir sumažinimo tikslus, ir siekiant, kad būtų užtikrinta aukšto lygio aplinkos, įskaitant požeminio vandens, oro, dirvožemio ir visuomenės apsauga, būtina laikytis šioje direktyvoje nustatytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių, bet vien to neužtenka. Siekiant įgyvendinti šiuos tikslus, gali prireikti nustatyti griežtesnes šioje direktyvoje reglamentuojamų taršiųjų medžiagų ribines vertes, kitų išmetamųjų medžiagų ir aplinkos elementų išmetamųjų teršalų vertes ir kitas reikiamas sąlygas.

| (4) | Skirtingai reglamentuojant teršalų išmetimą į orą, vandenį arba dirvožemį, gali būti skatinamas taršos plitimas iš vienos aplinkos terpės į kitą, o ne gerinama aplinkos apsauga. Todėl tikslinga numatyti, kad veikla tokiose srityse, kaip antai: teršalų išmetimo į orą, vandenį ir dirvožemį prevencija bei kontrolė, atliekų tvarkymas, efektyvus energijos vartojimas ir avarijų prevencija, būtų vykdoma koordinuotai. |
| --- | --- |

(4)

Skirtingai reglamentuojant teršalų išmetimą į orą, vandenį arba dirvožemį, gali būti skatinamas taršos plitimas iš vienos aplinkos terpės į kitą, o ne gerinama aplinkos apsauga. Todėl tikslinga numatyti, kad veikla tokiose srityse, kaip antai: teršalų išmetimo į orą, vandenį ir dirvožemį prevencija bei kontrolė, atliekų tvarkymas, efektyvus energijos vartojimas ir avarijų prevencija, būtų vykdoma koordinuotai.

| (5) | Tikslinga peržiūrėti su pramoniniais įrenginiais susijusius teisės aktus ir supaprastinti bei aiškiau išdėstyti galiojančias nuostatas, sumažinti nepagrįstą administracinę naštą ir įgyvendinti išvadas, pateiktas Komisijos komunikatuose „Teminė oro taršos strategija“ (11), „Dirvožemio apsaugos teminė strategija“ (12), „Teminė atliekų prevencijos ir perdirbimo strategija“ (13), priimtuose įgyvendinant 2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1600/2002/EB, nustatantį šeštąją Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programą (14). Šiuose komunikatuose nustatyti tikslai apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką, o jų negalima pasiekti, jei nebus dar labiau sumažinta pramoninės veiklos sukeliama tarša. |
| --- | --- |

(5)

Tikslinga peržiūrėti su pramoniniais įrenginiais susijusius teisės aktus ir supaprastinti bei aiškiau išdėstyti galiojančias nuostatas, sumažinti nepagrįstą administracinę naštą ir įgyvendinti išvadas, pateiktas Komisijos komunikatuose „Teminė oro taršos strategija“ (11), „Dirvožemio apsaugos teminė strategija“ (12), „Teminė atliekų prevencijos ir perdirbimo strategija“ (13), priimtuose įgyvendinant 2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1600/2002/EB, nustatantį šeštąją Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programą (14). Šiuose komunikatuose nustatyti tikslai apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką, o jų negalima pasiekti, jei nebus dar labiau sumažinta pramoninės veiklos sukeliama tarša.

| (6) | Siekiant užtikrinti taršos prevenciją ir kontrolę, kiekvienas įrenginys turėtų būti eksploatuojamas tik turint leidimą, o kai tam tikri įrenginiai eksploatuojami ir veikla vykdoma naudojant organinius tirpiklius – tik jei įrenginiui išduotas leidimas arba jis įregistruotas.
  Apskritai organinių tirpiklių naudojimas turėtų būti sumažintas
  . |
| --- | --- |

(6)

Siekiant užtikrinti taršos prevenciją ir kontrolę, kiekvienas įrenginys turėtų būti eksploatuojamas tik turint leidimą, o kai tam tikri įrenginiai eksploatuojami ir veikla vykdoma naudojant organinius tirpiklius – tik jei įrenginiui išduotas leidimas arba jis įregistruotas.
  Apskritai organinių tirpiklių naudojimas turėtų būti sumažintas
  .

| (7) | Siekiant palengvinti leidimų išdavimą, valstybėms narėms turėtų būti sudarytos sąlygos tam tikrų kategorijų įrenginiams nustatyti reikalavimus bendrosiose privalomose taisyklėse. |
| --- | --- |

(7)

Siekiant palengvinti leidimų išdavimą, valstybėms narėms turėtų būti sudarytos sąlygos tam tikrų kategorijų įrenginiams nustatyti reikalavimus bendrosiose privalomose taisyklėse.

| (8) | Siekiant išvengti dvigubo reguliavimo, leidime įrenginiui, kuriam taikoma 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų leidimų sistemą Bendrijoje ║ (15), neturėtų būti nurodoma išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ribinė vertė, išskyrus atvejus, kai būtina užtikrinti, kad vietos lygmeniu nebūtų sukelta didelė tarša, arba kai minėta sistema įrenginiui laikinai netaikoma. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant išvengti dvigubo reguliavimo, leidime įrenginiui, kuriam taikoma 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų leidimų sistemą Bendrijoje ║ (15), neturėtų būti nurodoma išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ribinė vertė, išskyrus atvejus, kai būtina užtikrinti, kad vietos lygmeniu nebūtų sukelta didelė tarša, arba kai minėta sistema įrenginiui laikinai netaikoma.

| (9) | Veiklos vykdytojai kompetentingai institucijai turėtų pateikti prašymą išduoti leidimą, kuriame būtų nurodyta informacija, reikalinga leidimo sąlygoms nustatyti. Veiklos vykdytojams turėtų būti sudarytos sąlygos, kad teikdami prašymą leidimui gauti jie galėtų pasinaudoti informacija, gauta taikant 1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvą 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (16) ir 1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos direktyvą 96/82/EB dėl didelių, su pavojingomis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės (17). |
| --- | --- |

(9)

Veiklos vykdytojai kompetentingai institucijai turėtų pateikti prašymą išduoti leidimą, kuriame būtų nurodyta informacija, reikalinga leidimo sąlygoms nustatyti. Veiklos vykdytojams turėtų būti sudarytos sąlygos, kad teikdami prašymą leidimui gauti jie galėtų pasinaudoti informacija, gauta taikant 1985 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvą 85/337/EEB dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo (16) ir 1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos direktyvą 96/82/EB dėl didelių, su pavojingomis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės (17).

| (10) | Leidime turėtų būti numatytos visos aukštam aplinkos apsaugos lygiui užtikrinti būtinos priemonės, nurodytos išmetamųjų taršiųjų medžiagų ribinės vertės, nustatyti atitinkami dirvožemio ir požeminio vandens apsaugos
  reikalavimai, stebėsenos reikalavimai
  ir pateiktas pavojingų medžiagų arba preparatų, naudojamų kaip apibrėžta 1967 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvoje 67/548/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių pavojingų medžiagų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą etiketėmis, suderinimo

   (18)

  , sąrašas
  . Nustatant leidimo sąlygas turėtų būti atsižvelgiama į geriausias galimas priemones. |
| --- | --- |

(10)

Leidime turėtų būti numatytos visos aukštam aplinkos apsaugos lygiui užtikrinti būtinos priemonės, nurodytos išmetamųjų taršiųjų medžiagų ribinės vertės, nustatyti atitinkami dirvožemio ir požeminio vandens apsaugos
  reikalavimai, stebėsenos reikalavimai
  ir pateiktas pavojingų medžiagų arba preparatų, naudojamų kaip apibrėžta 1967 m. birželio 27 d. Tarybos direktyvoje 67/548/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių pavojingų medžiagų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą etiketėmis, suderinimo

   (18)

  , sąrašas
  . Nustatant leidimo sąlygas turėtų būti atsižvelgiama į geriausias galimas priemones.

| (11) | Kad nustatytų, kas laikoma geriausiomis galimomis priemonėmis, ir sumažintų pramoninės veiklos taršos masto skirtumus Bendrijoje, Komisija, pasikeitusi informacija su suinteresuotosiomis šalimis, turėtų paskelbti geriausių galimų priemonių informacinius dokumentus (toliau – GGP informaciniai dokumentai). Šiais GGP informaciniais dokumentais remiamasi nustatant leidimo sąlygas. |
| --- | --- |

(11)

Kad nustatytų, kas laikoma geriausiomis galimomis priemonėmis, ir sumažintų pramoninės veiklos taršos masto skirtumus Bendrijoje, Komisija, pasikeitusi informacija su suinteresuotosiomis šalimis, turėtų paskelbti geriausių galimų priemonių informacinius dokumentus (toliau – GGP informaciniai dokumentai). Šiais GGP informaciniais dokumentais remiamasi nustatant leidimo sąlygas.

| (12) | Siekiant atsižvelgti į tam tikras ypatingas aplinkybes, kompetentingoms institucijoms turėtų būti sudarytos galimybės
  nustatyti išmetamųjų teršalų ribines vertes, lygiaverčius parametrus arba technines priemones, kurias taikant išmetamųjų teršalų kiekis gali viršyti
  išmetamųjų teršalų kiekį, susijusį su GGP informaciniuose dokumentuose apibūdintų geriausių galimų priemonių taikymu. ▐ |
| --- | --- |

(12)

Siekiant atsižvelgti į tam tikras ypatingas aplinkybes, kompetentingoms institucijoms turėtų būti sudarytos galimybės
  nustatyti išmetamųjų teršalų ribines vertes, lygiaverčius parametrus arba technines priemones, kurias taikant išmetamųjų teršalų kiekis gali viršyti
  išmetamųjų teršalų kiekį, susijusį su GGP informaciniuose dokumentuose apibūdintų geriausių galimų priemonių taikymu. ▐

| (13) | Siekiant veiklos vykdytojams suteikti galimybę išbandyti naujas priemones, kurias taikant būtų galima užtikrinti geresnę aplinkos apsaugą, kompetentingai institucijai taip pat turėtų būti sudarytos sąlygos leisti laikinai nukrypti nuo išmetamųjų teršalų normų, susijusių su GGP informaciniuose dokumentuose apibūdintų geriausių galimų priemonių taikymu. |
| --- | --- |

(13)

Siekiant veiklos vykdytojams suteikti galimybę išbandyti naujas priemones, kurias taikant būtų galima užtikrinti geresnę aplinkos apsaugą, kompetentingai institucijai taip pat turėtų būti sudarytos sąlygos leisti laikinai nukrypti nuo išmetamųjų teršalų normų, susijusių su GGP informaciniuose dokumentuose apibūdintų geriausių galimų priemonių taikymu.

| (14) | Įrenginyje atlikus pakeitimus gali padidėti tarša. Todėl kompetentingai institucijai turėtų būti pranešama apie visus planuojamus pakeitimus, galinčius padaryti poveikį aplinkai. Prieš tai, kai įrenginiuose atliekami esminiai pakeitimai, galintys padaryti didelį neigiamą poveikį žmonėms arba aplinkai, leidimas turėtų būti persvarstomas, siekiant užtikrinti, kad tie įrenginiai ir toliau atitiktų šios direktyvos reikalavimus. |
| --- | --- |

(14)

Įrenginyje atlikus pakeitimus gali padidėti tarša. Todėl kompetentingai institucijai turėtų būti pranešama apie visus planuojamus pakeitimus, galinčius padaryti poveikį aplinkai. Prieš tai, kai įrenginiuose atliekami esminiai pakeitimai, galintys padaryti didelį neigiamą poveikį žmonėms arba aplinkai, leidimas turėtų būti persvarstomas, siekiant užtikrinti, kad tie įrenginiai ir toliau atitiktų šios direktyvos reikalavimus.

| (15) | Tręšimui naudojant gyvulių mėšlą ir srutas aplinkos kokybei gali būti padarytas didelis poveikis. Siekiant užtikrinti koordinuotą šio poveikio prevenciją ir kontrolę, veiklos vykdytojas arba trečiosios šalys, tręšimui naudodami mėšlą ir srutas, susidarančius vykdant šioje direktyvoje nurodytą veiklą, turi taikyti geriausias galimas priemones. Kad valstybės narės galėtų lanksčiau laikytis šių reikalavimų, leidime arba kitose priemonėse gali būti numatyta, kad veiklos vykdytojas arba trečioji šalis tręšdami taikytų geriausias galimas priemones. |
| --- | --- |

(15)

Tręšimui naudojant gyvulių mėšlą ir srutas aplinkos kokybei gali būti padarytas didelis poveikis. Siekiant užtikrinti koordinuotą šio poveikio prevenciją ir kontrolę, veiklos vykdytojas arba trečiosios šalys, tręšimui naudodami mėšlą ir srutas, susidarančius vykdant šioje direktyvoje nurodytą veiklą, turi taikyti geriausias galimas priemones. Kad valstybės narės galėtų lanksčiau laikytis šių reikalavimų, leidime arba kitose priemonėse gali būti numatyta, kad veiklos vykdytojas arba trečioji šalis tręšdami taikytų geriausias galimas priemones.

| (16) | Siekiant atsižvelgti į geriausių galimų priemonių raidą arba kitus pokyčius, susijusius su įrenginio pakeitimais, leidimo sąlygos turėtų būti reguliariai persvarstomos, o prireikus atnaujinamos, ypač kai Komisija patvirtina naują arba atnaujintą GGP informacinį dokumentą. |
| --- | --- |

(16)

Siekiant atsižvelgti į geriausių galimų priemonių raidą arba kitus pokyčius, susijusius su įrenginio pakeitimais, leidimo sąlygos turėtų būti reguliariai persvarstomos, o prireikus atnaujinamos, ypač kai Komisija patvirtina naują arba atnaujintą GGP informacinį dokumentą.

| (17) | Būtina užtikrinti, kad eksploatuojant įrenginį
  pastebimai
  nepablogėtų dirvožemio arba požeminio vandens kokybė. Todėl leidimo sąlygose
  , jei reikalinga ir tinkama,
  turėtų būti numatytas dirvožemio ir požeminio vandens stebėsena,
  taip pat reikalavimas
  galutinai
  nutraukiant
  veiklą
  pagal atitinkamas Bendrijos teisės nuostatas ir nacionalinius teisės aktus
  pašalinti eksploatavimo vietai padarytą žalą.
  Kai įsigalios Bendrijos teisės aktas, iš dalies keičiantis 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (19), arba nauji teisės aktai dėl dirvožemio ir požeminio vandens apsaugos, Komisija turėtų peržiūrėti šios direktyvos nuostatas dėl dirvožemio ir požeminio vandens apsaugos, kad būtų užtikrintas nuoseklumas ir išvengta pasikartojimų. |
| --- | --- |

(17)

Būtina užtikrinti, kad eksploatuojant įrenginį
  pastebimai
  nepablogėtų dirvožemio arba požeminio vandens kokybė. Todėl leidimo sąlygose
  , jei reikalinga ir tinkama,
  turėtų būti numatytas dirvožemio ir požeminio vandens stebėsena,
  taip pat reikalavimas
  galutinai
  nutraukiant
  veiklą
  pagal atitinkamas Bendrijos teisės nuostatas ir nacionalinius teisės aktus
  pašalinti eksploatavimo vietai padarytą žalą.
  Kai įsigalios Bendrijos teisės aktas, iš dalies keičiantis 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (19), arba nauji teisės aktai dėl dirvožemio ir požeminio vandens apsaugos, Komisija turėtų peržiūrėti šios direktyvos nuostatas dėl dirvožemio ir požeminio vandens apsaugos, kad būtų užtikrintas nuoseklumas ir išvengta pasikartojimų.

| (18) | Siekiant užtikrinti veiksmingą šios direktyvos įgyvendinimą ir jo kontrolę, veiklos vykdytojai kompetentingai institucijai turėtų reguliariai pranešti apie tai, kaip laikomasi leidimo sąlygų. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad
  vykdytojai laikytųsi šių sąlygų ir kad
  šios direktyvos pažeidimo atvejais veiklos vykdytojas ir kompetentinga institucija imtųsi reikiamų priemonių ir numatytų aplinkosauginių tikrinimų sistemą.
  Valstybės narės nustato, kokia įgyvendinimo sistema tinkamiausia, įskaitant tai, kaip turėtų būti taikomos išmetamųjų teršalų ribinės vertės. |
| --- | --- |

(18)

Siekiant užtikrinti veiksmingą šios direktyvos įgyvendinimą ir jo kontrolę, veiklos vykdytojai kompetentingai institucijai turėtų reguliariai pranešti apie tai, kaip laikomasi leidimo sąlygų. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad
  vykdytojai laikytųsi šių sąlygų ir kad
  šios direktyvos pažeidimo atvejais veiklos vykdytojas ir kompetentinga institucija imtųsi reikiamų priemonių ir numatytų aplinkosauginių tikrinimų sistemą.
  Valstybės narės nustato, kokia įgyvendinimo sistema tinkamiausia, įskaitant tai, kaip turėtų būti taikomos išmetamųjų teršalų ribinės vertės.

| (19) | Atsižvelgiant į Orhuso konvencijos

   (20)

  nuostatas,
  veiksmingas visuomenės dalyvavimas priimant sprendimus sudaro palankias sąlygas visuomenei reikšti nuomonę, o sprendimų priėmėjams atsižvelgti į jos nuomonę ir interesus, kurie gali būti svarbūs priimant tuos sprendimus. Taip didinama atskaitomybė, sprendimų priėmimo proceso skaidrumas, visuomenė geriau informuojama aplinkosaugos klausimais, o priimti sprendimai susilaukia daugiau paramos. Suinteresuotosios visuomenės nariams turėtų būti suteikta galimybė kreiptis į teismus ir taip padėti apsaugoti teisę gyventi sveikatai nekenksmingoje ir gerovę užtikrinančioje aplinkoje. |
| --- | --- |

(19)

Atsižvelgiant į Orhuso konvencijos

   (20)

  nuostatas,
  veiksmingas visuomenės dalyvavimas priimant sprendimus sudaro palankias sąlygas visuomenei reikšti nuomonę, o sprendimų priėmėjams atsižvelgti į jos nuomonę ir interesus, kurie gali būti svarbūs priimant tuos sprendimus. Taip didinama atskaitomybė, sprendimų priėmimo proceso skaidrumas, visuomenė geriau informuojama aplinkosaugos klausimais, o priimti sprendimai susilaukia daugiau paramos. Suinteresuotosios visuomenės nariams turėtų būti suteikta galimybė kreiptis į teismus ir taip padėti apsaugoti teisę gyventi sveikatai nekenksmingoje ir gerovę užtikrinančioje aplinkoje.

| (20) | Dideli kurą deginantys įrenginiai išmeta į orą daug taršiųjų medžiagų, kurios daro didelį poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai. Siekiant sumažinti šį poveikį ir įgyvendinti 2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/81/EB dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų (21) nustatytus reikalavimus ir Komisijos komunikate „Teminė oro taršos strategija“ nustatytus tikslus, tam tikrų kategorijų kurą deginantiems įrenginiams ir teršalams būtina Bendrijos lygmeniu nustatyti griežtesnes išmetamųjų teršalų ribines vertes. |
| --- | --- |

(20)

Dideli kurą deginantys įrenginiai išmeta į orą daug taršiųjų medžiagų, kurios daro didelį poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai. Siekiant sumažinti šį poveikį ir įgyvendinti 2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/81/EB dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų (21) nustatytus reikalavimus ir Komisijos komunikate „Teminė oro taršos strategija“ nustatytus tikslus, tam tikrų kategorijų kurą deginantiems įrenginiams ir teršalams būtina Bendrijos lygmeniu nustatyti griežtesnes išmetamųjų teršalų ribines vertes.

| (21) | Reikėtų numatyti, kad tais atvejais, kai dėl didelio stygiaus staiga nutraukiamas mažai sieros turinčio kuro arba dujų tiekimas, kompetentinga institucija galėtų taikyti laikinas išimtis, t. y. leistų tokį kurą deginantiems įrenginiams viršyti šioje direktyvoje nustatytas išmetamųjų teršalų ribines vertes. |
| --- | --- |

(21)

Reikėtų numatyti, kad tais atvejais, kai dėl didelio stygiaus staiga nutraukiamas mažai sieros turinčio kuro arba dujų tiekimas, kompetentinga institucija galėtų taikyti laikinas išimtis, t. y. leistų tokį kurą deginantiems įrenginiams viršyti šioje direktyvoje nustatytas išmetamųjų teršalų ribines vertes.

| (22) | Sutrikus taršos mažinimo įrangos veiklai arba šiai įrangai sugedus, atitinkamas veiklos vykdytojas neturėtų eksploatuoti kurą deginančio įrenginio ilgiau kaip 24 valandas, o bendra eksploatacijos be taršos mažinimo įrangos trukmė, siekiant sumažinti neigiamą taršos poveikį aplinkai, per 12 mėnesių neturėtų viršyti 120 valandų. Tačiau, jeigu labai svarbu išlaikyti energijos tiekimą arba būtina užtikrinti, kad nepadidėtų bendra kito kurą deginančio įrenginio keliama tarša, kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteikta galimybė leisti nesilaikyti šių terminų. |
| --- | --- |

(22)

Sutrikus taršos mažinimo įrangos veiklai arba šiai įrangai sugedus, atitinkamas veiklos vykdytojas neturėtų eksploatuoti kurą deginančio įrenginio ilgiau kaip 24 valandas, o bendra eksploatacijos be taršos mažinimo įrangos trukmė, siekiant sumažinti neigiamą taršos poveikį aplinkai, per 12 mėnesių neturėtų viršyti 120 valandų. Tačiau, jeigu labai svarbu išlaikyti energijos tiekimą arba būtina užtikrinti, kad nepadidėtų bendra kito kurą deginančio įrenginio keliama tarša, kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteikta galimybė leisti nesilaikyti šių terminų.

| (23) | Kad būtų užtikrintas aukštas aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugos lygis, o atliekos nebūtų vežamos į kitų valstybių įrenginius, kuriuos eksploatuojant laikomasi prastesnių aplinkosaugos normų, Bendrijoje veikiantiems atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginiams reikia nustatyti bei taikyti griežtas eksploatacijos sąlygas, techninius reikalavimus ir išmetamųjų teršalų ribines vertes. |
| --- | --- |

(23)

Kad būtų užtikrintas aukštas aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugos lygis, o atliekos nebūtų vežamos į kitų valstybių įrenginius, kuriuos eksploatuojant laikomasi prastesnių aplinkosaugos normų, Bendrijoje veikiantiems atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginiams reikia nustatyti bei taikyti griežtas eksploatacijos sąlygas, techninius reikalavimus ir išmetamųjų teršalų ribines vertes.

| (24) | Dėl organinių tirpiklių naudojimo vykdant tam tikrų rūšių veiklą ir eksploatuojant tam tikrus įrenginius į orą yra išmetami organiniai junginiai, o tai vietos ir tarpvalstybiniu lygmeniu skatina formuotis fotocheminius oksidantus, kurie yra žalingi gamtos ištekliams ir žmonių sveikatai. Todėl būtina imtis organinių tirpiklių naudojimo prevencijos ir nustatyti reikalavimą laikytis išmetamųjų organinių junginių ribinių verčių bei atitinkamų eksploatacijos sąlygų. Tais atvejais, kai tokias pačias išmetamųjų teršalų ribines vertes galima pasiekti kitais būdais, pavyzdžiui, naudojant produktus, kuriuose yra mažai tirpiklių arba jų nėra visai, arba priemones, kurias taikant naudojama mažai tirpiklių arba jų nenaudojama, reikėtų numatyti, kad veiklos vykdytojai galėtų nesilaikyti išmetamųjų teršalų ribinių verčių. |
| --- | --- |

(24)

Dėl organinių tirpiklių naudojimo vykdant tam tikrų rūšių veiklą ir eksploatuojant tam tikrus įrenginius į orą yra išmetami organiniai junginiai, o tai vietos ir tarpvalstybiniu lygmeniu skatina formuotis fotocheminius oksidantus, kurie yra žalingi gamtos ištekliams ir žmonių sveikatai. Todėl būtina imtis organinių tirpiklių naudojimo prevencijos ir nustatyti reikalavimą laikytis išmetamųjų organinių junginių ribinių verčių bei atitinkamų eksploatacijos sąlygų. Tais atvejais, kai tokias pačias išmetamųjų teršalų ribines vertes galima pasiekti kitais būdais, pavyzdžiui, naudojant produktus, kuriuose yra mažai tirpiklių arba jų nėra visai, arba priemones, kurias taikant naudojama mažai tirpiklių arba jų nenaudojama, reikėtų numatyti, kad veiklos vykdytojai galėtų nesilaikyti išmetamųjų teršalų ribinių verčių.

| (25) | Titano dioksido gamybos įrenginiai gali sukelti didelę oro ir vandens taršą
  ir kelti toksikologinį pavojų
  . Kad šis poveikis būtų sumažintas, būtina Bendrijos lygmeniu nustatyti griežtesnes tam tikrų išmetamų taršiųjų medžiagų ribines vertes. |
| --- | --- |

(25)

Titano dioksido gamybos įrenginiai gali sukelti didelę oro ir vandens taršą
  ir kelti toksikologinį pavojų
  . Kad šis poveikis būtų sumažintas, būtina Bendrijos lygmeniu nustatyti griežtesnes tam tikrų išmetamų taršiųjų medžiagų ribines vertes.

| (26) | Šiai direktyvai įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (22).
  ▐ |
| --- | --- |

(26)

Šiai direktyvai įgyvendinti reikalingos priemonės turėtų būti priimamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (22).

▐

| (27) | Remiantis principu „teršėjas moka“, valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl nuobaudų taikymo pažeidus šios direktyvos nuostatas ir garantuoti, kad jos bus vykdomos. Šios nuobaudos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. |
| --- | --- |

(27)

Remiantis principu „teršėjas moka“, valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl nuobaudų taikymo pažeidus šios direktyvos nuostatas ir garantuoti, kad jos bus vykdomos. Šios nuobaudos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos.

| (28) | Kad būtų suteikta pakankamai laiko esamus įrenginius techniškai pritaikyti prie naujų šios direktyvos reikalavimų, kai kurie naujieji reikalavimai tiems įrenginiams turėtų būti pradėti taikyti pasibaigus nustatytam laikotarpiui, skaičiuojamam nuo dienos, kurią ši direktyva pradedama taikyti. Reikia skirti pakankamai laiko, kad kurą deginančiuose įrenginiuose būtų galima įdiegti taršos mažinimo priemones ir taip užtikrinti, kad nebus viršijamos V priede nustatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės. |
| --- | --- |

(28)

Kad būtų suteikta pakankamai laiko esamus įrenginius techniškai pritaikyti prie naujų šios direktyvos reikalavimų, kai kurie naujieji reikalavimai tiems įrenginiams turėtų būti pradėti taikyti pasibaigus nustatytam laikotarpiui, skaičiuojamam nuo dienos, kurią ši direktyva pradedama taikyti. Reikia skirti pakankamai laiko, kad kurą deginančiuose įrenginiuose būtų galima įdiegti taršos mažinimo priemones ir taip užtikrinti, kad nebus viršijamos V priede nustatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės.

| (29) | Siekiant spręsti dideles problemas, kurias kelia dioksinų, furanų ir kitų atitinkamų taršiųjų medžiagų išmetimas įrenginiuose, kuriuose gaminamas ketus ir plienas, ir ypač lydoma geležies rūda, šiems įrenginiams prioritetine tvarka ir bet kokiu atveju iki 2011 m. gruodžio 31 d. turėtų būti taikoma šioje direktyvoje nustatyta procedūra dėl minimalių reikalavimų
  . |
| --- | --- |

(29)

Siekiant spręsti dideles problemas, kurias kelia dioksinų, furanų ir kitų atitinkamų taršiųjų medžiagų išmetimas įrenginiuose, kuriuose gaminamas ketus ir plienas, ir ypač lydoma geležies rūda, šiems įrenginiams prioritetine tvarka ir bet kokiu atveju iki 2011 m. gruodžio 31 d. turėtų būti taikoma šioje direktyvoje nustatyta procedūra dėl minimalių reikalavimų
  .

| (30) | Bendrija gali priimti priemones remdamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu, kadangi planuojamų veiksmų tikslo – užtikrinti aukštą aplinkos apsaugos lygį ir pagerinti aplinkos kokybę – valstybės narės tinkamai pasiekti negali ir todėl, atsižvelgiant į tarpvalstybinį pramoninės taršos pobūdį, šis tikslas galėtų būti geriau įgyvendintas Bendrijos lygmeniu. Remiantis tame straipsnyje nustatytu proporcingumo principu, šioje direktyvoje nenumatoma daugiau veiksmų nei būtina šiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

(30)

Bendrija gali priimti priemones remdamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu, kadangi planuojamų veiksmų tikslo – užtikrinti aukštą aplinkos apsaugos lygį ir pagerinti aplinkos kokybę – valstybės narės tinkamai pasiekti negali ir todėl, atsižvelgiant į tarpvalstybinį pramoninės taršos pobūdį, šis tikslas galėtų būti geriau įgyvendintas Bendrijos lygmeniu. Remiantis tame straipsnyje nustatytu proporcingumo principu, šioje direktyvoje nenumatoma daugiau veiksmų nei būtina šiems tikslams pasiekti.

| (31) | Šioje direktyvoje atsižvelgiama į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nustatytas pagrindines teises bei principus ir jų paisoma. Visų pirma, šia direktyva siekiama paskatinti taikyti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 37 straipsnį. |
| --- | --- |

(31)

Šioje direktyvoje atsižvelgiama į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nustatytas pagrindines teises bei principus ir jų paisoma. Visų pirma, šia direktyva siekiama paskatinti taikyti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 37 straipsnį.

| (32) | Vykdant įpareigojimą perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų būti perkeliamos tik tos nuostatos, kurios iš esmės skiriasi nuo ankstesnių direktyvų, išdėstytų nauja redakcija šia direktyva, nuostatų. Įpareigojimas perkelti nepakeistas nuostatas vykdomas pagal ankstesnes direktyvas. |
| --- | --- |

(32)

Vykdant įpareigojimą perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų būti perkeliamos tik tos nuostatos, kurios iš esmės skiriasi nuo ankstesnių direktyvų, išdėstytų nauja redakcija šia direktyva, nuostatų. Įpareigojimas perkelti nepakeistas nuostatas vykdomas pagal ankstesnes direktyvas.

| (33) | Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų dėl direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir jų taikymo terminų, nurodytų IX priedo B dalyje, |
| --- | --- |

(33)

Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų dėl direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir jų taikymo terminų, nurodytų IX priedo B dalyje,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

I   SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Dalykas

Šia direktyva nustatomos taisyklės, reglamentuojančios integruotą taršos, kurią sukelia pramoninės veiklos rūšys, prevenciją ir kontrolę.

Ja taip pat nustatomos taisyklės, skirtos užkirsti kelią teršalų išmetimui į orą, vandenį ir žemę, arba, jei tai neįgyvendinama, jam mažinti ir užkirsti kelią atliekų susidarymui, siekiant aukšto aplinkos apsaugos lygio.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Ši direktyva taikoma pramoninei veiklai, sukeliančiai II–VI skyriuose nurodytą taršą.

2.   Ši direktyva netaikoma mokslinių tyrimų ir plėtros veiklai arba naujų produktų ir technologijų bandymui.

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šioje direktyvoje vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | medžiaga – cheminis elementas ir jo junginiai, išskyrus šias medžiagas:






  a) | radioaktyviąsias medžiagas, apibrėžtas 1996 m. gegužės 13 d. Tarybos direktyvoje 96/29/Euratomas, nustatančioje pagrindinius darbuotojų ir gyventojų sveikatos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės saugos standartus (23); |
| --- | --- | --- |

1)

medžiaga – cheminis elementas ir jo junginiai, išskyrus šias medžiagas:

a)

radioaktyviąsias medžiagas, apibrėžtas 1996 m. gegužės 13 d. Tarybos direktyvoje 96/29/Euratomas, nustatančioje pagrindinius darbuotojų ir gyventojų sveikatos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės saugos standartus (23);

| b) | genetiškai modifikuotus mikroorganizmus, apibrėžtus 1990 m. balandžio 23 d. Tarybos direktyvoje 90/219/EEB ║ dėl riboto genetiškai modifikuotų mikroorganizmų naudojimo (24); |
| --- | --- |

b)

genetiškai modifikuotus mikroorganizmus, apibrėžtus 1990 m. balandžio 23 d. Tarybos direktyvoje 90/219/EEB ║ dėl riboto genetiškai modifikuotų mikroorganizmų naudojimo (24);

| c) | genetiškai modifikuotus organizmus, apibrėžtus 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ║ (25); |
| --- | --- |

c)

genetiškai modifikuotus organizmus, apibrėžtus 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ║ (25);

| 2) | tarša – žmonių veiklos sukeliamas tiesioginis arba netiesioginis medžiagų, virpesių, šilumos arba triukšmo skleidimas ore, vandenyje ar žemėje, galintis kenkti žmonių sveikatai arba aplinkai, daryti žalą materialiajam turtui, aplinkos vertybėms arba trukdyti jomis naudotis ir kitaip teisėtai naudotis aplinka; |
| --- | --- |

2)

tarša – žmonių veiklos sukeliamas tiesioginis arba netiesioginis medžiagų, virpesių, šilumos arba triukšmo skleidimas ore, vandenyje ar žemėje, galintis kenkti žmonių sveikatai arba aplinkai, daryti žalą materialiajam turtui, aplinkos vertybėms arba trukdyti jomis naudotis ir kitaip teisėtai naudotis aplinka;

| 3) | įrenginys – stacionarus technikos objektas, kuriame vykdoma viena arba kelios I priede arba VII priedo I dalyje išvardytos veiklos rūšys ir bet kuri kita toje pačioje vietoje vykdoma tiesiogiai susijusi veikla, kuri techniškai susijusi su minėtuose prieduose išvardytų rūšių veikla ir gali sukelti teršalų išmetimą ir taršą; |
| --- | --- |

3)

įrenginys – stacionarus technikos objektas, kuriame vykdoma viena arba kelios I priede arba VII priedo I dalyje išvardytos veiklos rūšys ir bet kuri kita toje pačioje vietoje vykdoma tiesiogiai susijusi veikla, kuri techniškai susijusi su minėtuose prieduose išvardytų rūšių veikla ir gali sukelti teršalų išmetimą ir taršą;

| 4) | teršalų išmetimas – medžiagų, virpesių, šilumos arba triukšmo tiesioginis arba netiesioginis išleidimas iš įrenginio pavienių arba pasklidųjų šaltinių į orą, vandenį arba žemę; |
| --- | --- |

4)

teršalų išmetimas – medžiagų, virpesių, šilumos arba triukšmo tiesioginis arba netiesioginis išleidimas iš įrenginio pavienių arba pasklidųjų šaltinių į orą, vandenį arba žemę;

| 5) | išmetamųjų teršalų ribinė vertė – išmetamųjų teršalų masė, išreikšta tam tikrais parametrais, koncentracija ir (arba) lygis, kurio negalima viršyti per vieną arba kelis laiko tarpus; |
| --- | --- |

5)

išmetamųjų teršalų ribinė vertė – išmetamųjų teršalų masė, išreikšta tam tikrais parametrais, koncentracija ir (arba) lygis, kurio negalima viršyti per vieną arba kelis laiko tarpus;

| 6) | aplinkos kokybės norma – visuma Bendrijos teisės aktuose nustatytų reikalavimų, kuriuos turi tam tikru metu atitikti tam tikra aplinka arba konkreti jos dalis; |
| --- | --- |

6)

aplinkos kokybės norma – visuma Bendrijos teisės aktuose nustatytų reikalavimų, kuriuos turi tam tikru metu atitikti tam tikra aplinka arba konkreti jos dalis;

| 7) | leidimas – rašytinis dokumentas, kuriuo suteikiama teisė eksploatuoti visą įrenginį, kurą deginantį įrenginį, atliekų deginimo įrenginį, bendro atliekų deginimo įrenginį arba jų dalį; |
| --- | --- |

7)

leidimas – rašytinis dokumentas, kuriuo suteikiama teisė eksploatuoti visą įrenginį, kurą deginantį įrenginį, atliekų deginimo įrenginį, bendro atliekų deginimo įrenginį arba jų dalį;

| 8) | esminis pakeitimas – įrenginio, kurą deginančio įrenginio, atliekų deginimo įrenginio arba bendro atliekų deginimo įrenginio pobūdžio ar veikimo pakeitimas, arba išplėtimas, kuris gali turėti didelį neigiamą poveikį žmonėms arba aplinkai; |
| --- | --- |

8)

esminis pakeitimas – įrenginio, kurą deginančio įrenginio, atliekų deginimo įrenginio arba bendro atliekų deginimo įrenginio pobūdžio ar veikimo pakeitimas, arba išplėtimas, kuris gali turėti didelį neigiamą poveikį žmonėms arba aplinkai;

| 9) | geriausios galimos priemonės – veiksmingiausia ir pažangiausia veiklos ir jos vykdymo metodų plėtojimo pakopa, kuri rodo, ar tam tikromis priemonėmis praktiškai gali būti remiamasi nustatant išmetamųjų teršalų ribines vertes ir kitas leidimo sąlygas, siekiant išvengti taršos, o jei tai neįmanoma, – mažinti teršalų išmetimą ir jų poveikį visai aplinkai:






  a) | priemonės – ir naudojama technologija, ir įrenginio projektavimo, statybos, priežiūros, eksploatavimo ir uždarymo būdas; |
| --- | --- | --- |

9)

geriausios galimos priemonės – veiksmingiausia ir pažangiausia veiklos ir jos vykdymo metodų plėtojimo pakopa, kuri rodo, ar tam tikromis priemonėmis praktiškai gali būti remiamasi nustatant išmetamųjų teršalų ribines vertes ir kitas leidimo sąlygas, siekiant išvengti taršos, o jei tai neįmanoma, – mažinti teršalų išmetimą ir jų poveikį visai aplinkai:

a)

priemonės – ir naudojama technologija, ir įrenginio projektavimo, statybos, priežiūros, eksploatavimo ir uždarymo būdas;

| b) | galimos priemonės – priemonės, išplėtotos taip, kad jas būtų galima taikyti atitinkamame pramonės sektoriuje, esant ekonomiškai ir techniškai tinkamoms sąlygoms, atsižvelgiant į jų sąnaudas ir pranašumą, nepaisant to, ar tos priemonės taikomos ar kuriamos konkrečioje valstybėje narėje, ir jei tik jos yra prieinamos veiklos vykdytojui; |
| --- | --- |

b)

galimos priemonės – priemonės, išplėtotos taip, kad jas būtų galima taikyti atitinkamame pramonės sektoriuje, esant ekonomiškai ir techniškai tinkamoms sąlygoms, atsižvelgiant į jų sąnaudas ir pranašumą, nepaisant to, ar tos priemonės taikomos ar kuriamos konkrečioje valstybėje narėje, ir jei tik jos yra prieinamos veiklos vykdytojui;

| c) | geriausios – veiksmingiausios, siekiant aukšto aplinkos apsaugos lygio. |
| --- | --- |

c)

geriausios – veiksmingiausios, siekiant aukšto aplinkos apsaugos lygio.

| 10) | su geriausių galimų priemonių taikymu susijęs išmetamų teršalų kiekis (GGPITK) – išmetamųjų teršalų kiekis, išskiriamas normaliomis darbo sąlygomis taikant geriausių galimų priemonių (GGP) informaciniuose dokumentuose apibūdintas geriausias galimas priemones ir išreikštas vidurkiu per tam tikrą laikotarpį standartinėmis sąlygomis; |
| --- | --- |

10)

su geriausių galimų priemonių taikymu susijęs išmetamų teršalų kiekis (GGPITK) – išmetamųjų teršalų kiekis, išskiriamas normaliomis darbo sąlygomis taikant geriausių galimų priemonių (GGP) informaciniuose dokumentuose apibūdintas geriausias galimas priemones ir išreikštas vidurkiu per tam tikrą laikotarpį standartinėmis sąlygomis;

| 11) | veiklos vykdytojas – fizinis ar juridinis asmuo, kuris eksploatuoja arba kontroliuoja įrenginį, kurą deginantį įrenginį, atliekų deginimo įrenginį arba bendro atliekų deginimo įrenginį, arba, jei tai numato nacionaliniai teisės aktai, kuriam suteikti ekonominiai įgaliojimai spręsti įrenginio techninius klausimus; |
| --- | --- |

11)

veiklos vykdytojas – fizinis ar juridinis asmuo, kuris eksploatuoja arba kontroliuoja įrenginį, kurą deginantį įrenginį, atliekų deginimo įrenginį arba bendro atliekų deginimo įrenginį, arba, jei tai numato nacionaliniai teisės aktai, kuriam suteikti ekonominiai įgaliojimai spręsti įrenginio techninius klausimus;

| 12) | visuomenė – vienas arba daugiau fizinių ar juridinių asmenų ir pagal nacionalinės teisės aktus ar praktiką jų asociacijos, organizacijos ar grupės; |
| --- | --- |

12)

visuomenė – vienas arba daugiau fizinių ar juridinių asmenų ir pagal nacionalinės teisės aktus ar praktiką jų asociacijos, organizacijos ar grupės;

| 13) | suinteresuotoji visuomenė – tai visuomenė, kuriai turėjo ar gali turėti poveikį sprendimo išduoti arba atnaujinti leidimą ar leidimo sąlygas priėmimas arba kuri juo yra suinteresuota;
  pagal šią apibrėžtį nevyriausybinės organizacijos, skatinančios aplinkos apsaugą ir atitinkančios reikalavimus pagal atitinkamą nacionalinę teisę, laikomos suinteresuotomis; |
| --- | --- |

13)

suinteresuotoji visuomenė – tai visuomenė, kuriai turėjo ar gali turėti poveikį sprendimo išduoti arba atnaujinti leidimą ar leidimo sąlygas priėmimas arba kuri juo yra suinteresuota;
  pagal šią apibrėžtį nevyriausybinės organizacijos, skatinančios aplinkos apsaugą ir atitinkančios reikalavimus pagal atitinkamą nacionalinę teisę, laikomos suinteresuotomis;

| 14) | nauja priemonė – tai pramoninei veiklai skirtas naujoviškas metodas, kurį
  taikant, jei jis pasiteisintų pramonėje ir būtų komerciškai išplėtotas,
  būtų
  užtikrintas geresnis
  aplinkos apsaugos
  lygis
  arba
  bent jau tas pats apsaugos lygis ir sumažintos sąnaudos
  labiau nei naudojant esamas geriausias galimas priemones; |
| --- | --- |

14)

nauja priemonė – tai pramoninei veiklai skirtas naujoviškas metodas, kurį
  taikant, jei jis pasiteisintų pramonėje ir būtų komerciškai išplėtotas,
  būtų
  užtikrintas geresnis
  aplinkos apsaugos
  lygis
  arba
  bent jau tas pats apsaugos lygis ir sumažintos sąnaudos
  labiau nei naudojant esamas geriausias galimas priemones;

| 15) | pavojingos medžiagos – pavojingos medžiagos arba preparatai, apibrėžti Direktyvoje 67/548/EEB ║ ir 1999 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 1999/45/EB dėl pavojingų preparatų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą reglamentuojančių valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų derinimo (26); |
| --- | --- |

15)

pavojingos medžiagos – pavojingos medžiagos arba preparatai, apibrėžti Direktyvoje 67/548/EEB ║ ir 1999 m. gegužės 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 1999/45/EB dėl pavojingų preparatų klasifikavimą, pakavimą ir ženklinimą reglamentuojančių valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų derinimo (26);

| 16) | pagrindinė ataskaita – tai kiekybinė informacija apie dirvožemio ir požeminių vandenų užterštumą
  dideliais kiekiais atitinkamų pavojingų medžiagų
  ; |
| --- | --- |

16)

pagrindinė ataskaita – tai kiekybinė informacija apie dirvožemio ir požeminių vandenų užterštumą
  dideliais kiekiais atitinkamų pavojingų medžiagų
  ;

| 17) | planinis tikrinimas – tai aplinkos tikrinimas pagal suplanuotą tikrinimo programą; |
| --- | --- |

17)

planinis tikrinimas – tai aplinkos tikrinimas pagal suplanuotą tikrinimo programą;

| 18) | neplaninis tikrinimas – tai aplinkos tikrinimas, atliekamas gavus skundų arba tiriant avarijas, incidentus ir pažeidimus; |
| --- | --- |

18)

neplaninis tikrinimas – tai aplinkos tikrinimas, atliekamas gavus skundų arba tiriant avarijas, incidentus ir pažeidimus;

| 19) | aplinkos apsaugos tikrinimas – bet kokia veikla, kuria tikrinama, ar įrenginys atitinka aplinkos apsaugos reikalavimus; |
| --- | --- |

19)

aplinkos apsaugos tikrinimas – bet kokia veikla, kuria tikrinama, ar įrenginys atitinka aplinkos apsaugos reikalavimus;

| 20) | kuras – kietoji, skystoji arba dujinė degi medžiaga, naudojama kurą deginančiam įrenginiui užkurti; |
| --- | --- |

20)

kuras – kietoji, skystoji arba dujinė degi medžiaga, naudojama kurą deginančiam įrenginiui užkurti;

| 21) | kurą deginantis įrenginys – tai techninis įrenginys, kuriame kuras oksiduojamas, kad būtų galima panaudoti gautą šilumą; |
| --- | --- |

21)

kurą deginantis įrenginys – tai techninis įrenginys, kuriame kuras oksiduojamas, kad būtų galima panaudoti gautą šilumą;

| 22) | biomasė:






  a) | produktai, kuriuos sudaro iš žemės ūkio arba miškininkystės veiklos gauta augalinė medžiaga, kuri gali būti naudojama kaip kuras, reikalingas jos sunaudojamai energijai atkurti; |
| --- | --- | --- |

22)

biomasė:

a)

produktai, kuriuos sudaro iš žemės ūkio arba miškininkystės veiklos gauta augalinė medžiaga, kuri gali būti naudojama kaip kuras, reikalingas jos sunaudojamai energijai atkurti;

| b) | toliau išvardytos kaip kuras naudojamos atliekos:






  i) | žemės ūkio ir miškininkystės veiklos augalinės atliekos; |
| --- | --- | --- |

b)

toliau išvardytos kaip kuras naudojamos atliekos:

i)

žemės ūkio ir miškininkystės veiklos augalinės atliekos;

| ii) | maisto perdirbimo pramonės augalinės atliekos, jeigu gaunama šiluma yra panaudojama; |
| --- | --- |

ii)

maisto perdirbimo pramonės augalinės atliekos, jeigu gaunama šiluma yra panaudojama;

| iii) | pluoštinės augalinės atliekos, gaunamos gaminant pirminę celiuliozę ir popierių iš medienos masės, jeigu jos yra kartu sudeginamos gamybos vietoje, o gauta šiluma panaudojama; |
| --- | --- |

iii)

pluoštinės augalinės atliekos, gaunamos gaminant pirminę celiuliozę ir popierių iš medienos masės, jeigu jos yra kartu sudeginamos gamybos vietoje, o gauta šiluma panaudojama;

| iv) | kamštinės medienos atliekos; |
| --- | --- |

iv)

kamštinės medienos atliekos;

| v) | medienos atliekos, išskyrus tas medienos atliekas, kuriose dėl medžiagų apdirbimo konservantais arba dengimo gali būti halogenintų organinių junginių arba sunkiųjų metalų; |
| --- | --- |

v)

medienos atliekos, išskyrus tas medienos atliekas, kuriose dėl medžiagų apdirbimo konservantais arba dengimo gali būti halogenintų organinių junginių arba sunkiųjų metalų;

| 23) | įvairų kurą deginantis įrenginys – kurą deginantis įrenginys, kuriame tuo pačiu metu arba pakaitomis gali būti deginamas dviejų arba kelių rūšių kuras; |
| --- | --- |

23)

įvairų kurą deginantis įrenginys – kurą deginantis įrenginys, kuriame tuo pačiu metu arba pakaitomis gali būti deginamas dviejų arba kelių rūšių kuras;

| 24) | dujų turbina – rotacinė mašina, šilumos energiją paverčianti mechaniniu darbu ir dažniausiai susidedanti iš kompresoriaus, šiluminio įtaiso, kuriame kuras oksiduojamas, kad būtų šildoma darbinė medžiaga, ir turbinos; |
| --- | --- |

24)

dujų turbina – rotacinė mašina, šilumos energiją paverčianti mechaniniu darbu ir dažniausiai susidedanti iš kompresoriaus, šiluminio įtaiso, kuriame kuras oksiduojamas, kad būtų šildoma darbinė medžiaga, ir turbinos;

| 25) | atliekos – atliekos, apibrėžtos 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB dėl atliekų (27) 3 straipsnio a punkte; |
| --- | --- |

25)

atliekos – atliekos, apibrėžtos 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB dėl atliekų (27) 3 straipsnio a punkte;

| 26) | pavojingos atliekos – pavojingos atliekos, apibrėžtos Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 2 punkte; |
| --- | --- |

26)

pavojingos atliekos – pavojingos atliekos, apibrėžtos Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 2 punkte;

| 27) | įvairios komunalinės atliekos – buitinės atliekos, taip pat komercinės, pramoninės ir įstaigų atliekos, savo pobūdžiu ir sudėtimi panašios į buitines, bet išskyrus ║ Komisijos sprendimo 2000/532/EB, nustatančio Europos atliekų sąrašą (28), 20 01 pozicijoje nurodytas frakcijas, kurios yra atskirai surenkamos taršos šaltinio vietoje, ir kitas to priedo 20 02 pozicijoje nurodytas atliekas; |
| --- | --- |

27)

įvairios komunalinės atliekos – buitinės atliekos, taip pat komercinės, pramoninės ir įstaigų atliekos, savo pobūdžiu ir sudėtimi panašios į buitines, bet išskyrus ║ Komisijos sprendimo 2000/532/EB, nustatančio Europos atliekų sąrašą (28), 20 01 pozicijoje nurodytas frakcijas, kurios yra atskirai surenkamos taršos šaltinio vietoje, ir kitas to priedo 20 02 pozicijoje nurodytas atliekas;

| 28) | atliekų deginimo įrenginys – stacionarus arba mobilus techninis vienetas ir įrengimas, skirtas atliekoms termiškai apdoroti naudojant pagaminamą šilumą ar jos nenaudojant kai terminis apdorojimas apima deginimą oksiduojant atliekas ir kitus terminius procesus,, jei susidariusios medžiagos po to yra sudeginamos; |
| --- | --- |

28)

atliekų deginimo įrenginys – stacionarus arba mobilus techninis vienetas ir įrengimas, skirtas atliekoms termiškai apdoroti naudojant pagaminamą šilumą ar jos nenaudojant kai terminis apdorojimas apima deginimą oksiduojant atliekas ir kitus terminius procesus,, jei susidariusios medžiagos po to yra sudeginamos;

| 29) | bendro atliekų deginimo įrenginys – stacionarus arba mobilus techninis objektas, kurio pagrindinis tikslas yra energijos arba materialių produktų gamyba ir kuris naudoja atliekas kaip įprastinį arba kaip papildomą kurą, arba kuriame atliekos yra termiškai apdorojamos tam, kad būtų sunaikintos, deginant, kai oksiduojamos atliekos, ir atliekant kitus terminius procesus, jei susidariusios medžiagos po to yra sudeginamos; |
| --- | --- |

29)

bendro atliekų deginimo įrenginys – stacionarus arba mobilus techninis objektas, kurio pagrindinis tikslas yra energijos arba materialių produktų gamyba ir kuris naudoja atliekas kaip įprastinį arba kaip papildomą kurą, arba kuriame atliekos yra termiškai apdorojamos tam, kad būtų sunaikintos, deginant, kai oksiduojamos atliekos, ir atliekant kitus terminius procesus, jei susidariusios medžiagos po to yra sudeginamos;

| 30) | nominalus pajėgumas – konstruktoriaus nurodyta ir veiklos vykdytojo patvirtinta visų atliekų deginimo įrenginio arba bendro atliekų deginimo įrenginio krosnių pajėgumų suma, nustatoma atsižvelgiant į atliekų kaloringumą, kuris išreiškiamas per valandą sudegintų atliekų kiekiu; |
| --- | --- |

30)

nominalus pajėgumas – konstruktoriaus nurodyta ir veiklos vykdytojo patvirtinta visų atliekų deginimo įrenginio arba bendro atliekų deginimo įrenginio krosnių pajėgumų suma, nustatoma atsižvelgiant į atliekų kaloringumą, kuris išreiškiamas per valandą sudegintų atliekų kiekiu;

| 31) | dioksinai ir furanai – visi VI priedo 2 dalyje išvardyti polichlorinuoti dibenzo-p-dioksinai ir dibenzofuranai; |
| --- | --- |

31)

dioksinai ir furanai – visi VI priedo 2 dalyje išvardyti polichlorinuoti dibenzo-p-dioksinai ir dibenzofuranai;

| 32) | likučiai – skystos arba kietos atliekos, susidariusios atliekų deginimo įrenginyje arba bendro atliekų deginimo įrenginyje; |
| --- | --- |

32)

likučiai – skystos arba kietos atliekos, susidariusios atliekų deginimo įrenginyje arba bendro atliekų deginimo įrenginyje;

| 33) | organinis junginys – junginys, kuriame yra bent elementas anglies ir vienas ar keli vandenilio, halogeno, deguonies, sieros, fosforo, silicio arba azoto atomai, išskyrus anglies oksidus ir neorganinius karbonatus ir bikarbonatus; |
| --- | --- |

33)

organinis junginys – junginys, kuriame yra bent elementas anglies ir vienas ar keli vandenilio, halogeno, deguonies, sieros, fosforo, silicio arba azoto atomai, išskyrus anglies oksidus ir neorganinius karbonatus ir bikarbonatus;

| 34) | lakusis organinis junginys – organinis junginys ir kreozoto frakcija, kurių garų slėgis esant 293,15 K temperatūrai yra 0,01 kPa ar didesnis, arba kurie pasižymi atitinkamu lakumu esant konkrečioms naudojimo sąlygoms; |
| --- | --- |

34)

lakusis organinis junginys – organinis junginys ir kreozoto frakcija, kurių garų slėgis esant 293,15 K temperatūrai yra 0,01 kPa ar didesnis, arba kurie pasižymi atitinkamu lakumu esant konkrečioms naudojimo sąlygoms;

| 35) | organinis tirpiklis – lakusis organinis junginys, naudojamas:






  a) | vienas ar drauge su kitais agentais, ir be cheminių pakitimų naudojamas žaliavoms, produktams ar atliekoms tirpinti; |
| --- | --- | --- |

35)

organinis tirpiklis – lakusis organinis junginys, naudojamas:

a)

vienas ar drauge su kitais agentais, ir be cheminių pakitimų naudojamas žaliavoms, produktams ar atliekoms tirpinti;

| b) | kaip valymo medžiaga teršalams tirpinti; |
| --- | --- |

b)

kaip valymo medžiaga teršalams tirpinti;

| c) | kaip tirpiklis; |
| --- | --- |

c)

kaip tirpiklis;

| d) | kaip dispersinė terpė; |
| --- | --- |

d)

kaip dispersinė terpė;

| e) | kaip klampumo koregavimo medžiaga; |
| --- | --- |

e)

kaip klampumo koregavimo medžiaga;

| f) | kaip paviršiaus įtampos koregavimo medžiaga; |
| --- | --- |

f)

kaip paviršiaus įtampos koregavimo medžiaga;

| g) | kaip plastifikatorius; |
| --- | --- |

g)

kaip plastifikatorius;

| h) | kaip konservantas; |
| --- | --- |

h)

kaip konservantas;

| 36) | danga – dengimo medžiaga, apibrėžta 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/42/EB dėl lakiųjų organinių junginių, susidarančių naudojant organinius tirpiklius tam tikruose dažuose, lakuose ir transporto priemonių pakartotinės apdailos produktuose, išmetamų kiekių ribojimo 2 straipsnio 8 dalyje (29); |
| --- | --- |

36)

danga – dengimo medžiaga, apibrėžta 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/42/EB dėl lakiųjų organinių junginių, susidarančių naudojant organinius tirpiklius tam tikruose dažuose, lakuose ir transporto priemonių pakartotinės apdailos produktuose, išmetamų kiekių ribojimo 2 straipsnio 8 dalyje (29);

| 37) | bendrosios privalomosios taisyklės – aplinkos apsaugos įstatymais bent jau sektoriaus lygmenyje nustatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės ar kitos sąlygos, kurios yra skirtos tiesioginiam naudojimui nustatant leidimo sąlygas. |
| --- | --- |

37)

bendrosios privalomosios taisyklės – aplinkos apsaugos įstatymais bent jau sektoriaus lygmenyje nustatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės ar kitos sąlygos, kurios yra skirtos tiesioginiam naudojimui nustatant leidimo sąlygas.

4 straipsnis

Reikalavimas turėti leidimą

1.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad nė vienas įrenginys, kurą deginantis įrenginys, atliekų deginimo įrenginys arba bendro atliekų deginimo įrenginys nebūtų eksploatuojami be leidimo.

Nukrypdamos nuo pirmos pastraipos valstybės narės gali nustatyti registravimo tvarką įrenginiams, kuriems taikomas tik V skyrius.

Registravimo tvarka nustatoma privalomame teisės akte, ir joje numatoma bent jau tai, kad veiklos vykdytojas praneša kompetentingai institucijai apie ketinimus eksploatuoti įrenginį.

2.   
  Valstybės narės gali nustatyti, kad leidimas
  gali būti taikomas dviem arba daugiau įrenginių ar jų dalių, kurie eksploatuojami toje pačioje vietoje arba skirtingose vietose.

Jeigu leidimas taikomas dviem arba daugiau įrenginių, kiekvienas įrenginys
  atskirai
  atitinka šios direktyvos reikalavimus.

5 straipsnis

Veiklos vykdytojai

Valstybės narės gali nustatyti, kad du arba daugiau fizinių ar juridinių asmenų
  turėtų įgaliojimus
  bendrai eksploatuoti įrenginį, kurą deginantį įrenginį, atliekų deginimo įrenginį arba bendro atliekų deginimo įrenginį arba eksploatuoti skirtingas įrenginio dalis.
  Turi būti nustatytas vienas fizinis arba juridinis asmuo, kuris būtų atsakingas už šios direktyvos įpareigojimų vykdymą.

6 straipsnis

Leidimo išdavimas

1.   Kompetentinga institucija išduoda leidimą, jei įrenginys atitinka šios direktyvos reikalavimus.

2.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad, kai yra kompetentingos kelios institucijos, yra keli veiklos vykdytojai arba išduodami keli leidimai, leidimų išdavimo sąlygos ir procedūros būtų visiškai koordinuojamos, siekiant garantuoti visų kompetentingų institucijų naudojamą efektyvų integruotą šios tvarkos taikymo būdą.

3.   Išduodant leidimą naujam įrenginiui arba esminiam jo pakeitimui, jeigu yra taikytinas Direktyvos 85/337/EEB 4 straipsnis, išnagrinėjama ir naudojama visa pagal tos direktyvos 5, 6, 7 ir 9 straipsnius gauta svarbi informacija arba padaryta išvada.

7 straipsnis

Bendrosios privalomos taisyklės

Nepažeisdamos reikalavimo turėti leidimą, atskiroms įrenginių, kurą deginančių įrenginių, atliekų deginimo įrenginių arba bendro atliekų deginimo įrenginių kategorijoms taikomus reikalavimus valstybės narės gali įtraukti į bendrąsias privalomas taisykles.

Jeigu bendrosios privalomos taisyklės patvirtintos, leidime gali būti tiesiog padaryta nuoroda į šias taisykles.

8 straipsnis

Atitikties ataskaitų teikimas

Valstybės narės imasi būtinų priemonių garantuoti, kad:

| 1) | veiklos vykdytojas ne rečiau kaip kas
  24 mėnesius
  kompetentingai institucijai teiktų atitikties leidimo sąlygoms
  duomenis, kurie turi būti nedelsiant paskelbti internete
  .
  Jei tikrinant pagal 25 straipsnį nustatomas atitikties leidimo sąlygoms pažeidimas, duomenys turi būti pateikiami dažniau, bent kartą per dvylika mėnesių; |
| --- | --- |

1)

veiklos vykdytojas ne rečiau kaip kas
  24 mėnesius
  kompetentingai institucijai teiktų atitikties leidimo sąlygoms
  duomenis, kurie turi būti nedelsiant paskelbti internete
  .
  Jei tikrinant pagal 25 straipsnį nustatomas atitikties leidimo sąlygoms pažeidimas, duomenys turi būti pateikiami dažniau, bent kartą per dvylika mėnesių;

| 2) | veiklos vykdytojas kompetentingai institucijai nedelsdamas praneštų apie kiekvieną didelį poveikį aplinkai turintį incidentą ar avariją. |
| --- | --- |

2)

veiklos vykdytojas kompetentingai institucijai nedelsdamas praneštų apie kiekvieną didelį poveikį aplinkai turintį incidentą ar avariją.

9 straipsnis

Pažeidimai

1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių garantuoti, kad leidimo sąlygos būtų įvykdytos.

2.   Jei nustatoma, kad šios direktyvos reikalavimai pažeisti, valstybės narės užtikrina, kad:

| a) | veiklos vykdytojas nedelsdamas apie tai praneštų kompetentingai institucijai; |
| --- | --- |

a)

veiklos vykdytojas nedelsdamas apie tai praneštų kompetentingai institucijai;

| b) | veiklos vykdytojas ir kompetentinga institucija imtųsi priemonių, reikalingų užtikrinti, kad reikalavimų būtų vėl pradėta laikytis per trumpiausią įmanomą laikotarpį. |
| --- | --- |

b)

veiklos vykdytojas ir kompetentinga institucija imtųsi priemonių, reikalingų užtikrinti, kad reikalavimų būtų vėl pradėta laikytis per trumpiausią įmanomą laikotarpį.

Tais atvejais, kai pažeidimas kelia
  didelį
  pavojų žmonių sveikatai arba aplinkai, kol reikalavimų vėl nepradėta laikytis, kaip numatyta pirmos pastraipos b punkte, įrenginio, kurą deginančio įrenginio, atliekų deginimo įrenginio arba bendro atliekų deginimo įrenginio eksploatavimas sustabdomas.

10 straipsnis

Išmetamosios šiltnamio efektą sukeliančios dujos

1.   Jeigu iš įrenginio, atsižvelgiant į jame vykdomą veiklą, išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos yra nurodytos Direktyvos 2003/87/EB I priede, tiesiogiai išmetamų tų dujų ribinė vertė leidime nenustatoma, jeigu nebūtina užtikrinti, kad vietos aplinkos teršimo mastas būtų nedidelis.

2.   Jei tai yra Direktyvos 2003/87/EB I priede išvardytos veiklos, valstybės narės gali nuspręsti nenustatyti reikalavimų, susijusių su deginimo įrenginių arba kitų įrenginių, išmetančių anglies dioksidą eksploatavimo vietoje, energetiniu naudingumo koeficientu.

3.   Jeigu būtina, kompetentingos institucijos tam tikrais atvejais iš dalies pakeičia leidimą.

4.   1–3 dalys netaikomos įrenginiams, kurie pagal Direktyvos 2003/87/EB 27 straipsnį laikinai neįtraukiami į šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų leidimų sistemą Bendrijoje.

II   SKYRIUS

I priede išvardytų rūšių veiklai taikomos specialiosios nuostatos

11 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skyrius taikomas I priede išvardytų rūšių veiklai, kurią vykdant tam tikrais atvejais pasiekiamos tame priede nurodytos pajėgumo ribos.

12 straipsnis

Bendrieji principai, taikomi veiklos vykdytojo pagrindiniams įsipareigojimams

Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad garantuotų įrenginių eksploatavimą pagal šiuos principus:

| 1) | imamasi visų atitinkamų taršos prevencijos priemonių; |
| --- | --- |

1)

imamasi visų atitinkamų taršos prevencijos priemonių;

| 2) | taikomos geriausios galimos priemonės; |
| --- | --- |

2)

taikomos geriausios galimos priemonės;

| 3) | nesukeliama didelė tarša; |
| --- | --- |

3)

nesukeliama didelė tarša;

| 4) | vengiama atliekų susidarymo, kaip numatyta Direktyvoje 2008/98/EB; |
| --- | --- |

4)

vengiama atliekų susidarymo, kaip numatyta Direktyvoje 2008/98/EB;

| 5) | jei atliekos susidaro, jos panaudojamos, o jei tai techniškai ir ekonomiškai neįmanoma, – šalinamos stengiantis išvengti bet kokio poveikio aplinkai arba jį mažinant; |
| --- | --- |

5)

jei atliekos susidaro, jos panaudojamos, o jei tai techniškai ir ekonomiškai neįmanoma, – šalinamos stengiantis išvengti bet kokio poveikio aplinkai arba jį mažinant;

| 6) | energija naudojama efektyviai; |
| --- | --- |

6)

energija naudojama efektyviai;

| 7) | imamasi reikiamų priemonių avarijoms išvengti ir jų padariniams apriboti; |
| --- | --- |

7)

imamasi reikiamų priemonių avarijoms išvengti ir jų padariniams apriboti;

| 8) | galutinai nutraukiant veiklą imamasi reikiamų priemonių, kad būtų išvengta taršos grėsmės, o eksploatavimo vietos būklė atkurta
  , kad būtų patenkinama, remiantis
  23 straipsnio 2 ir 3 dalyse
  nurodytais reikalavimais
  . |
| --- | --- |

8)

galutinai nutraukiant veiklą imamasi reikiamų priemonių, kad būtų išvengta taršos grėsmės, o eksploatavimo vietos būklė atkurta
  , kad būtų patenkinama, remiantis
  23 straipsnio 2 ir 3 dalyse
  nurodytais reikalavimais
  .

13 straipsnis

Prašymai leidimams gauti

1.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad prašymuose leidimui gauti būtų nurodyta ši informacija:

| a) | įrenginys ir jo veiklos rūšys; |
| --- | --- |

a)

įrenginys ir jo veiklos rūšys;

| b) | įrenginio naudojamos arba gaminamos žaliavos ir pagalbinės medžiagos, kitos medžiagos ir energija; |
| --- | --- |

b)

įrenginio naudojamos arba gaminamos žaliavos ir pagalbinės medžiagos, kitos medžiagos ir energija;

| c) | įrenginio išmetamų teršalų šaltiniai; |
| --- | --- |

c)

įrenginio išmetamų teršalų šaltiniai;

| d) | įrenginio eksploatavimo vietos sąlygos; |
| --- | --- |

d)

įrenginio eksploatavimo vietos sąlygos;

| e) | jeigu veikla susijusi su dideliais kiekiais pavojingų medžiagų,
  pagrindinė ataskaita
  , kurioje pateikiama informacija apie tas medžiagas
  ; |
| --- | --- |

e)

jeigu veikla susijusi su dideliais kiekiais pavojingų medžiagų,
  pagrindinė ataskaita
  , kurioje pateikiama informacija apie tas medžiagas
  ;

| f) | iš įrenginio į kiekvieną terpę planuojamų išmesti teršalų pobūdis ir kiekis, taip pat nustatytas pastebimas išmetamųjų teršalų poveikis aplinkai; |
| --- | --- |

f)

iš įrenginio į kiekvieną terpę planuojamų išmesti teršalų pobūdis ir kiekis, taip pat nustatytas pastebimas išmetamųjų teršalų poveikis aplinkai;

| g) | siūloma technologija ir kiti metodai, skirti teršalų išmetimo iš įrenginio prevencijai arba, jeigu tai neįmanoma, teršalų išmetimui mažinti; |
| --- | --- |

g)

siūloma technologija ir kiti metodai, skirti teršalų išmetimo iš įrenginio prevencijai arba, jeigu tai neįmanoma, teršalų išmetimui mažinti;

| h) | jei būtina,
  atliekų susidarymo įrenginyje prevencijos ir jų naudojimo priemonės; |
| --- | --- |

h)

jei būtina,
  atliekų susidarymo įrenginyje prevencijos ir jų naudojimo priemonės;

| i) | tolesnės priemonės veiklos vykdytojo pagrindinių įsipareigojimų bendriesiems principams, numatytiems 12 straipsnyje, vykdyti; |
| --- | --- |

i)

tolesnės priemonės veiklos vykdytojo pagrindinių įsipareigojimų bendriesiems principams, numatytiems 12 straipsnyje, vykdyti;

| j) | planuojamos teršalų išmetimo į aplinką stebėsenos priemonės; |
| --- | --- |

j)

planuojamos teršalų išmetimo į aplinką stebėsenos priemonės;

| k) | pagrindinės
  atitinkamos
  prašymo pateikėjo trumpai apibūdintos alternatyvos siūlomai technologijai, metodams ir priemonėms. |
| --- | --- |

k)

pagrindinės
  atitinkamos
  prašymo pateikėjo trumpai apibūdintos alternatyvos siūlomai technologijai, metodams ir priemonėms.

Į prašymą išduoti leidimą taip pat įtraukiama ne techninio pobūdžio pirmoje pastraipoje nurodytos išsamios informacijos santrauka
  ir, kai taikytina, pagrindinė ataskaita
  .

2.   Jei informacija, pateikta pagal Direktyvoje 85/337/EEB nustatytus reikalavimus, arba saugos ataskaita, parengta pagal Direktyvą 96/82/EB, arba kokia nors kita informacija, kurios reikalaujama pagal kitus teisės aktus, atitinka kurį nors 1 dalies reikalavimą, tą informaciją galima įtraukti į prašymą arba prie jo pridėti.

14 straipsnis

GGP informaciniai dokumentai

1.   Komisija
  organizuoja valstybių narių, jų atitinkamų kompetentingų institucijų atstovų, veiklos vykdytojų ir technikos tiekėjų, atstovaujančių atitinkamą pramonės šaką, nevyriausybinių organizacijų, skatinančių aplinkos apsaugą, ir Komisijos keitimąsi informacija apie
  :

| a) | įrenginių eksploatavimo charakteristikas, susijusias su teršalų išmetimu, tarša, žaliavų naudojimu ir jų pobūdžiu, energijos naudojimu arba atliekų susidarymu; taip pat |
| --- | --- |

a)

įrenginių eksploatavimo charakteristikas, susijusias su teršalų išmetimu, tarša, žaliavų naudojimu ir jų pobūdžiu, energijos naudojimu arba atliekų susidarymu; taip pat

| b) | taikomas geriausias galimas priemones, su geriausiomis turimomis priemonėmis susijusią stebėseną ir pokyčius. |
| --- | --- |

b)

taikomas geriausias galimas priemones, su geriausiomis turimomis priemonėmis susijusią stebėseną ir pokyčius.

Kad būtų organizuojamas šioje dalyje nurodytas keitimasis informacija Komisija įkuria keitimosi informacija forumą, apimantį pirmoje dalyje nurodytas suinteresuotas šalis
  .

Komisija parengia keitimosi informacija, įskaitant duomenų rinkimą ir GPP informacinių dokumentų turinio nustatymą, rekomendacijas. Komisija paskelbia su tuo susijusią vertinimo ataskaitą. Ši ataskaita turi būti pasiekiama internete
  .

2
  .   
  Komisija paskelbia 1 straipsnyje nurodyto keitimosi informacija rezultatus, kaip naują arba atnaujintą GGP informacinį dokumentą.

3.   GGP informaciniuose dokumentuose apibūdinamos geriausios galimos priemonės, atitinkamų išmetamųjų teršalų kiekiai
  , suvartojimo kiekiai
  ir atitinkamos stebėsenos priemonės, dirvožemio ir požeminių vandenų stebėsenos priemonės, eksploatavimo vietai padarytos žalos šalinimo priemonės ir naujos priemonės, ypač atsižvelgiant į III priede išvardytus kriterijus
  , ir peržiūra baigiama per aštuonis metus nuo paskutinės versijos paskelbimo
  . Komisija
  užtikrina, kad GGP informacinių dokumentų GGP išvados būtų prieinamos valstybių narių oficialiomis kalbomis
  .
  Valstybės narės prašymu Komisija atitinkama kalba turi pateikti visą GGP informacinį dokumentą.

15 straipsnis

Leidimo sąlygos

1.   Valstybės narės garantuoja, kad į leidimą būtų įtraukiamos visos priemonės, reikalingos 12 ir 19 straipsnių reikalavimams įvykdyti.

Šios priemonės – tai tokios būtiniausios priemonės:

| a) | II priede išvardytų išmetamųjų taršiųjų medžiagų , ir kitų taršiųjų medžiagų, kurios gali būti dideliais kiekiais išmetamos iš atitinkamo įrenginio, ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į taršiųjų medžiagų savybes ir galimybę pernešti taršą iš vienos terpės į kitą; |
| --- | --- |

a)

II priede išvardytų išmetamųjų taršiųjų medžiagų , ir kitų taršiųjų medžiagų, kurios gali būti dideliais kiekiais išmetamos iš atitinkamo įrenginio, ribinės vertės, nustatytos atsižvelgiant į taršiųjų medžiagų savybes ir galimybę pernešti taršą iš vienos terpės į kitą;

| b) | prireikus,
  atitinkami reikalavimai dirvožemio ir požeminių vandenų apsaugai užtikrinti ir įrenginyje susidarančių atliekų tvarkymo priemonės; |
| --- | --- |

b)

prireikus,
  atitinkami reikalavimai dirvožemio ir požeminių vandenų apsaugai užtikrinti ir įrenginyje susidarančių atliekų tvarkymo priemonės;

| c) | atitinkami teršalų išmetimo stebėsenos reikalavimai, konkrečiai nusakantys matavimo metodologiją ir dažnumą, vertinimo tvarką ir įsipareigojimą kompetentingai institucijai reguliariai teikti teršalų išmetimo stebėsenos rezultatus ir kitus duomenis, reikalingus patikrinti, ar laikomasi leidimo sąlygų; |
| --- | --- |

c)

atitinkami teršalų išmetimo stebėsenos reikalavimai, konkrečiai nusakantys matavimo metodologiją ir dažnumą, vertinimo tvarką ir įsipareigojimą kompetentingai institucijai reguliariai teikti teršalų išmetimo stebėsenos rezultatus ir kitus duomenis, reikalingus patikrinti, ar laikomasi leidimo sąlygų;

| d) | reikalavimai periodiškai vykdyti
  atitinkamų
  pavojingų medžiagų, kurių
  didelis kiekis
  gali būti eksploatavimo vietoje, stebėsenos, atsižvelgiant į įrenginio eksploatavimo vietos dirvožemio ir požeminių vandenų užteršimo galimybę; |
| --- | --- |

d)

reikalavimai periodiškai vykdyti
  atitinkamų
  pavojingų medžiagų, kurių
  didelis kiekis
  gali būti eksploatavimo vietoje, stebėsenos, atsižvelgiant į įrenginio eksploatavimo vietos dirvožemio ir požeminių vandenų užteršimo galimybę;

| e) | priemonės, susijusios su eksploatavimo pradžia, nuotėkiais, gedimais, trumpais sustabdymais ir galutiniu veiklos nutraukimu. |
| --- | --- |

e)

priemonės, susijusios su eksploatavimo pradžia, nuotėkiais, gedimais, trumpais sustabdymais ir galutiniu veiklos nutraukimu.

| f) | nuostatos dėl tolimosios arba tarpvalstybinės taršos sumažinimo iki minimumo. |
| --- | --- |

f)

nuostatos dėl tolimosios arba tarpvalstybinės taršos sumažinimo iki minimumo.

2.   Taikant 1 dalies a punktą, išmetamųjų teršalų ribinės vertės gali būti papildytos arba pakeičiamos lygiaverčiais parametrais arba techninėmis priemonėmis.

3.   Nustatant leidimo sąlygas remiamasi GGP informaciniais dokumentais.

4.   Jeigu įrenginiui arba jo daliai GGP informaciniai dokumentai netaikomi, arba jeigu šiuose dokumentuose nenumatytos visos galimos veiklos poveikio aplinkai rūšys, kompetentinga institucija,
  tardamasi su veiklos vykdytoju ir
  remdamasi III priede išvardytais kriterijais, nustato įrenginiui arba atitinkamai veiklai
  taikomą išmetamųjų teršalų kiekį, atitinkantį
  geriausias galimas priemones, ir leidimo sąlygas.

5.   I priedo 6.6 punkte nurodytiems įrenginiams 1–4 dalys taikomos nepažeidžiant gyvūnų gerovę reglamentuojančių teisės aktų.

16 straipsnis

Išmetamųjų teršalų ribinės vertės, lygiaverčiai parametrai ir techninės priemonės

1.   Išmetamųjų taršiųjų medžiagų ribinės vertės nustatomos toje vietoje, kur teršalai išmetami iš įrenginio, o į jų sklaidą iki tos vietos neatsižvelgiama.

Nustatant atitinkamo įrenginio išmetamų taršiųjų medžiagų netiesioginio išleidimo į vandenį ribines vertes, gali būti atsižvelgiama į vandens valymo įrengimų veiksmingumą, jeigu garantuojamas vienodas aplinkos apsaugos lygis ir jeigu tai nesukelia didesnės aplinkos taršos.

2.   Nepažeidžiant 19 straipsnio, išmetamųjų teršalų ribinės vertės ir lygiaverčiai parametrai bei techninės priemonės, nurodyti 15 straipsnio 1 ir 2 dalyse, grindžiami geriausiomis galimomis priemonėmis, nenustatant kokio nors vieno metodo ar konkrečios technologijos.

Kompetentinga institucija nustato išmetamųjų teršalų ribines vertes
  ir stebėsenos bei atitikties reikalavimus, siekiant užtikrinti, kad nebūtų viršijamas su
  GGP
  susijęs išmetamųjų teršalų kiekis
  .

Išmetamųjų teršalų ribinės vertės gali būti papildytos lygiaverčiais parametrais arba techninėmis priemonėmis, jeigu galima pasiekti lygiavertį aplinkos apsaugos lygį.

3.   Nukrypdama nuo 2 dalies antros pastraipos, remdamasi aplinkosaugos ir ekonominių sąnaudų bei naudos vertinimu ir atsižvelgdama į atitinkamo įrenginio technines savybes, jo geografinę padėtį ir vietos aplinkos sąlygas, kompetentinga institucija
  išimties
  atvejais gali nustatyti išmetamųjų teršalų ribines vertes
  , lygiaverčius parametrus arba technines priemones, taip pat stebėsenos ir atitikties reikalavimus taip, kad su GGP susijęs
  išmetamųjų teršalų
  kiekis galėtų būti viršytas
  .

Tačiau ▐ šios išmetamųjų teršalų ribinės vertės
  , lygiaverčiai parametrai arba techninės priemonės
  neviršija ▐ išmetamųjų teršalų ribinių verčių
  , nustatytų pagal 68 straipsnį arba, atitinkamais atvejais, V–VIII prieduose
  .

Valstybės narės užtikrina, kad suinteresuotiems asmenims būtų sudarytos išankstinės ir palankios sąlygos dalyvauti sprendimų, susijusių su šioje dalyje nurodytos išimties suteikimu, priėmime.

Jei išmetamųjų teršalų ribinės vertės, lygiaverčiai parametrai ir lygiavertės techninės priemonės nustatomos pagal šią dalį, leidimo sąlygų priede turi būti nurodytos ir pagrįstos priežastys, kodėl leidžiamas išmetamųjų teršalų kiekis, nukrypstantis nuo GGP informaciniuose dokumentuose aprašyto su geriausių galimų priemonių taikymu susijusio išmetamųjų teršalų kiekio.

Komisija nustato šioje straipsnio dalyje numatytos išimties taikymo kriterijus.

Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 69 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

4.   2 ir 3 dalys taikomos gyvulių mėšlo ir srutų skleidimui už I priedo 6.6 punkte nurodyto įrenginio eksploatavimo vietos ribų,
  išskyrus vietas, kurioms taikoma 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyva 91/676/EEB dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių

   (30).

5.   Dėl naujų priemonių bandymo ir taikymo padidėjus teršalų išmetimui, kompetentinga institucija gali suteikti laikinas išimtis, leidžiančias nukrypti nuo šio straipsnio 2 dalyje ir 12 straipsnio ║1 ir 2 punktuose nustatytų reikalavimų, jei per 6 mėnesius nuo išimties suteikimo šių priemonių taikymas bus nutrauktas arba vykdant veiklą išmetamų teršalų kiekis bent neviršys kiekio, susijusio su geriausių galimų priemonių taikymu.

17 straipsnis

Stebėsenos reikalavimai

1.   15 straipsnio 1 dalies c ir d punktuose minimi stebėsenos reikalavimai, kai taikoma, grindžiami GGP informaciniuose dokumentuose apibūdintos stebėsenos išvadomis.

2.   15 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytos periodiškos stebėsenos dažnumą kompetentinga institucija nurodo kiekvienam atskiram įrenginiui išduotame leidime arba bendrosiose privalomose taisyklėse.

Nepažeidžiant pirmos pastraipos, periodiškas
  požeminių vandenų stebėsena atliekama ne rečiau kaip kartą per
  penkerius, o dirvožemio stebėsena ne rečiau kaip kartą per dešimt metų, jei ši stebėsena nėra paremta sisteminiu užteršimo grėsmių įvertinimu.

Komisija parengia periodiško stebėsenos dažnumo nustatymo kriterijus.

Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 69 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

18 straipsnis

Bendrosios privalomos taisyklės

1.   Priimdamos bendrąsias privalomas taisykles valstybės narės užtikrina integruotus tokios tvarkos taikymo būdus ir aukštą aplinkos apsaugos lygį, lygiavertį lygiui, pasiekiamam laikantis atskiro leidimo sąlygų.

2.   Bendrosios privalomos taisyklės grindžiamos geriausiomis galimomis priemonėmis, tačiau jose nenumatomas kokios nors vienos priemonės arba konkrečios technologijos taikymas
  , kad būtų užtikrintas atitikimas 15 ir 16 straipsniams
  .

▐

3.   Valstybės narės užtikrina, kad bendrosios privalomos taisyklės būtų atnaujinamos atsižvelgiant į geriausių galimų priemonių raidą
  , kad būtų užtikrintas atitikimas 22 straipsniui
  .

▐

4.   Pagal 1–3 dalis priimtose bendrosiose privalomose taisyklėse daroma nuoroda į šią direktyvą, arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant.

19 straipsnis

Aplinkos kokybės normos

Jeigu aplinkos kokybės normoje numatytos griežtesnės sąlygos už tas, kurios įvykdomos taikant geriausias galimas priemones, leidime numatomos papildomos priemonės, nepažeidžiant kitų priemonių, kurių galima imtis aplinkos kokybės normoms įvykdyti.

20 straipsnis

Geriausių galimų priemonių raida

Valstybės narės užtikrina, kad kompetentinga institucija stebės geriausių galimų priemonių raidą arba kad jai bus apie tai pranešama ir kad jai bus pranešama apie naujų arba peržiūrėtų GGP informacinių dokumentų paskelbimą
  , taip pat informuojant suinteresuotąją visuomenę
  .

21 straipsnis

Veiklos vykdytojų daromi įrenginių pakeitimai

1.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių garantuoti, kad veiklos vykdytojas praneštų kompetentingai institucijai apie bet kokius planuojamus įrenginio pobūdžio arba veikimo pakeitimus ar išplėtimą, kurie gali padaryti poveikį aplinkai. Prireikus, kompetentinga institucija atnaujina leidimą.

2.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių garantuoti, kad veiklos vykdytojas nepadarytų jokio esminio pakeitimo neturėdamas pagal šią direktyvą išduoto leidimo.

Prašyme išduoti leidimą ir kompetentingos institucijos sprendime nurodomos tos įrenginio dalys ir tie 13 straipsnyje išvardyti duomenys, kuriuos gali paveikti esminis pakeitimas.

3.   Kiekvienas įrenginio pobūdžio arba veikimo pakeitimas ar išplėtimas laikomas esminiu, jei tas pakeitimas ar išplėtimas pats atitinka I priede nustatytus pajėgumo ribinius dydžius.

22 straipsnis

Kompetentingos institucijos atliekamas leidimo sąlygų persvarstymas ir atnaujinimas

1.   Valstybės narės imasi reikiamų priemonių garantuoti, kad kompetentinga institucija periodiškai persvarstytų visas leidimo sąlygas ir prireikus atnaujintų jas, kad būtų užtikrinta atitiktis šiai direktyvai.

2.   Kompetentingos institucijos prašymu veiklos vykdytojas pateikia visą informaciją, būtiną leidimo sąlygoms persvarstyti.

Persvarstydama leidimo sąlygas kompetentinga institucija naudojasi visa informacija, gauta atlikus stebėseną arba tikrinimus.

3.   Kai Komisija
  paskelbia
  naują arba atnaujintą GGP informacinį dokumentą, valstybės narės užtikrina, kad per ketverius metus nuo jo paskelbimo kompetentinga institucija ▐ persvarstytų ir
  prireikus
  atnaujintų atitinkamiems įrenginiams išduotų leidimų sąlygas.

Pirma pastraipa taikoma kiekvienai pagal 16 straipsnio 3 dalį suteiktai išimčiai.

4.   Leidimo sąlygos persvarstomos ir prireikus atnaujinamos šiais būtiniausiais atvejais:

| a) | įrenginio keliama tarša yra tokia didelė, kad leidime įrašytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės turi būti peržiūrimos, arba naujos ribinės vertės turi būti įrašomos į leidimą; |
| --- | --- |

a)

įrenginio keliama tarša yra tokia didelė, kad leidime įrašytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės turi būti peržiūrimos, arba naujos ribinės vertės turi būti įrašomos į leidimą;

| b) | dėl geriausių galimų priemonių
  esminių pakeitimų
  galima gerokai sumažinti teršalų išmetimą; |
| --- | --- |

b)

dėl geriausių galimų priemonių
  esminių pakeitimų
  galima gerokai sumažinti teršalų išmetimą;

| c) | eksploatavimo saugai užtikrinti reikia naudoti kitas technologijas; |
| --- | --- |

c)

eksploatavimo saugai užtikrinti reikia naudoti kitas technologijas;

| d) | kai
  reikalinga užtikrinant atitiktį Direktyvai 2001/81/EB arba
  pagal 19 straipsnį ▐ aplinkos kokybės normai. |
| --- | --- |

d)

kai
  reikalinga užtikrinant atitiktį Direktyvai 2001/81/EB arba
  pagal 19 straipsnį ▐ aplinkos kokybės normai.

23 straipsnis

Eksploatavimo vietos uždarymas ir jai padarytos žalos šalinimas

1.   Nepažeisdama 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/35/EB dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti)
  , 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/118/EB dėl požeminio vandens apsaugos nuo taršos ir jo būklės blogėjimo

   (31)

  , 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/99/EB dėl aplinkos apsaugos pagal baudžiamąją teisę

   (32) ir ... Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009../../EB, nustatančios dirvožemio apsaugos sistemą (33)
   (34), nuostatų, kompetentinga institucija užtikrina, kad, galutinai nutraukiant veiklą, būtų įvykdytos leidimo sąlygos, nustatytos siekiant užtikrinti 12 straipsnio 8 punkte įtvirtinto principo taikymą.

2.   Jeigu veikla yra susijusi su
  ženklių kiekių atitinkamų
  pavojingų medžiagų naudojimu, gamyba arba išleidimu, atsižvelgiant į įrenginio eksploatavimo vietos dirvožemio ir požeminių vandenų užteršimo galimybę, prieš įrenginio eksploatavimo pradžią arba prieš įrenginio leidimo atnaujinimą veiklos vykdytojas parengia pagrindinę ataskaitą. Ataskaitoje pateikiama kiekybinė informacija, reikalinga dirvožemio ir požeminių vandenų pirminei būklei
  , susijusiai su ženkliu atitinkamų pavojingų medžiagų kiekiu,
  nustatyti.

Komisija nustato
  bendrus
  kriterijus, taikytinus pagrindinės ataskaitos turiniui.

Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 69 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

3.   Galutinai nutraukdamas veiklą, veiklos vykdytojas
  informuoja kompetentingą instituciją ir
  įvertina dirvožemio ir požeminių vandenų užterštumą pavojingomis medžiagomis. Jeigu dėl įrenginio eksploatavimo dirvožemis arba požeminiai vandenys užteršiami pavojingomis medžiagomis, ir jų būklė skiriasi nuo pirminės būklės, apibūdintos 2 dalyje nurodytoje pagrindinėje ataskaitoje, veiklos vykdytojas pašalina eksploatavimo vietai padarytą žalą ir atkuria jos pirminę būklę.

4.   Jeigu veiklos vykdytojas neprivalo rengti 2 dalyje nurodytos pagrindinės ataskaitos, galutinai nutraukdamas veiklą jis imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad eksploatavimo vieta nekeltų didelio pavojaus žmonių sveikatai ir aplinkai.

24 straipsnis

Išmetamųjų teršalų palyginimas su išmetamųjų teršalų kiekiu, susijusiu su geriausių galimų priemonių taikymu

8 straipsnio 1 punkte nurodytuose
  atitinkamuose
  atitikties leidimo sąlygoms
  duomenyse
  išmetamųjų teršalų kiekis ▐ palyginamas su
  išmetamųjų teršalų kiekiu, susijusiu su
  GGP informaciniuose dokumentuose apibūdintomis geriausiomis galimomis priemonėmis.
  Šie atitinkami duomenys nedelsiant turi būti pasiekiami internete.

25 straipsnis

Tikrinimai

1.   Valstybės narės parengia įrenginių tikrinimo sistemą.

Šioje sistemoje numatomi tikrinimai vietoje.

Valstybės narės garantuoja, kad veiklos vykdytojai suteiktų kompetentingoms institucijoms visą reikiamą pagalbą, kad tos institucijos galėtų atlikti tikrinimus vietoje, paimti mėginius ir surinkti visą informaciją, būtiną jų pareigoms pagal šią direktyvą atlikti.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad visiems įrenginiams būtų sudarytas tikrinimų planas.

3.   Kiekviename tikrinimų plane pateikiama ši informacija:

| a) | bendras svarbių aplinkosaugos klausimų, į kuriuos reikia atsižvelgti, vertinimas; |
| --- | --- |

a)

bendras svarbių aplinkosaugos klausimų, į kuriuos reikia atsižvelgti, vertinimas;

| b) | geografinė vietovė, kuriai taikomas tikrinimų planas; |
| --- | --- |

b)

geografinė vietovė, kuriai taikomas tikrinimų planas;

| c) | įrenginių, kuriems taikomas tikrinimų planas, sąrašas ir bendras jų atitikties šios direktyvos reikalavimams vertinimas; |
| --- | --- |

c)

įrenginių, kuriems taikomas tikrinimų planas, sąrašas ir bendras jų atitikties šios direktyvos reikalavimams vertinimas;

| d) | tikrinimų plano persvarstymą reglamentuojančios nuostatos; |
| --- | --- |

d)

tikrinimų plano persvarstymą reglamentuojančios nuostatos;

| e) | pagal 5 dalį atliekamų planinių tikrinimų programų santrauka; |
| --- | --- |

e)

pagal 5 dalį atliekamų planinių tikrinimų programų santrauka;

| f) | pagal šio straipsnio 6 dalį atliekamų neplaninių tikrinimų tvarka; |
| --- | --- |

f)

pagal šio straipsnio 6 dalį atliekamų neplaninių tikrinimų tvarka;

| g) | jei būtina, skirtingų tikrinimus atliekančių institucijų bendradarbiavimą reglamentuojančios nuostatos. |
| --- | --- |

g)

jei būtina, skirtingų tikrinimus atliekančių institucijų bendradarbiavimą reglamentuojančios nuostatos.

4.   Remdamasi tikrinimų planais, kompetentingos institucijos reguliariai rengia tikrinimų programas ir skirtingų rūšių įrenginiams nustato apsilankymų vietoje dažnumą.

Valstybės narės užtikrina, kad būtų pakankamai kvalifikuotų asmenų šiems tikrinimams atlikti.

Šiose programose numatomas bent vienas
  atsitiktinis
  apsilankymas vietoje kiekvienoje vietovėje per
  18
  mėnesių.
  Šis apsilankymų skaičius turi būti padidintas bent iki vieno karto per šešis mėnesius, jei tikrinimo metu buvo nustatytas leidimo sąlygų pažeidimas.

Jeigu šios programos grindžiamos sistemingu atitinkamų įrenginių pavojaus aplinkai vertinimu, apsilankymų vietoje skaičius gali būti sumažintas ne daugiau kaip iki mažiausiai vieno karto per 24 mėnesius.

Sistemingas pavojaus aplinkai vertinimas turi būti paremtas objektyviais kriterijais, pvz.:

| a) | veiklos vykdytojo atitikties leidimo sąlygoms apskaita; |
| --- | --- |

a)

veiklos vykdytojo atitikties leidimo sąlygoms apskaita;

| b) | įrenginio poveikiu aplinkai ir žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

b)

įrenginio poveikiu aplinkai ir žmonių sveikatai;

| c) | veiklos vykdytojo dalyvavimu Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemoje (EMAS), kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 761/2001

   (35)

  , arba lygiaverčių aplinkosaugos vadybos sistemų taikymu. |
| --- | --- |

c)

veiklos vykdytojo dalyvavimu Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemoje (EMAS), kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 761/2001

   (35)

  , arba lygiaverčių aplinkosaugos vadybos sistemų taikymu.

Komisija
  gali nustatyti papildomus
  pavojaus aplinkai vertinimo kriterijus.

Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 69 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

5.   Planinių tikrinimų atliekama tiek, kad būtų galima ištirti galimą atitinkamo įrenginio poveikį aplinkai.

Planiniais tikrinimais užtikrinama, kad veiklos vykdytojas laikytųsi leidimo sąlygų.

Planiniai tikrinimai taip pat padeda įvertinti leidimo reikalavimų veiksmingumą.

6.   Neplaniniai
  atsitiktiniai
  tikrinimai atliekami, kai reikia kuo skubiau ir, jei būtina, iki leidimo išdavimo, persvarstymo arba atnaujinimo ištirti svarbius
  ir pagrįstus
  su aplinkosauga susijusius skundus, sunkias ekologines avarijas, incidentus ir pažeidimus
  arba faktus, kurie turi didelį poveikį žmogaus sveikatai
  .

Atlikdamos tokius neplaninius tikrinimus kompetentingos institucijos gali pareikalauti, kad veiklos vykdytojai pateiktų informaciją, kuri reikalinga ištirti avariją, incidentą ar pažeidimą, įskaitant sveikatos statistinius duomenis.

7.   Po kiekvieno planinio ir neplaninio tikrinimo kompetentinga institucija rengia ataskaitą, kurioje išdėsto nustatytus faktus, susijusius su įrenginio atitiktimi šio direktyvos reikalavimams, ir pateikia išvadas dėl būtinybės imtis tolesnių veiksmų.

Per du mėnesius ▐ ataskaita perduodama atitinkamam veiklos vykdytojui
  . Ataskaita per keturis mėnesius po patikrinimo kompetentingos institucijos
  paskelbiama viešai
  internete
  .

Kompetentinga institucija užtikrina, kad per pagrįstą laikotarpį būtų imtasi visų ataskaitoje nurodytų būtinų veiksmų.

26 straipsnis

Informacijos prieinamumas ir visuomenės dalyvavimas leidimų išdavimo procedūroje

1.   Valstybės narės užtikrina, kad suinteresuotajai visuomenei būtų sudarytos išankstinės ir veiksmingos palankios sąlygos dalyvauti šiose procedūrose:

| a) | išduodant leidimą naujiems įrenginiams; |
| --- | --- |

a)

išduodant leidimą naujiems įrenginiams;

| b) | išduodant leidimą kiekvienam esminiam pakeitimui; |
| --- | --- |

b)

išduodant leidimą kiekvienam esminiam pakeitimui;

| c) | atnaujinant leidimą įrenginiui arba jo leidimo sąlygas pagal 22 straipsnio 4 dalies a punktą; |
| --- | --- |

c)

atnaujinant leidimą įrenginiui arba jo leidimo sąlygas pagal 22 straipsnio 4 dalies a punktą;

| d) | atnaujinant leidimą įrenginiui arba jo leidimo sąlygas, jei turi būti taikoma išimtis pagal 16 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

d)

atnaujinant leidimą įrenginiui arba jo leidimo sąlygas, jei turi būti taikoma išimtis pagal 16 straipsnio 3 dalį.

Tokiam dalyvavimui taikoma IV priede nustatyta procedūra.

Nevyriausybinės organizacijos, skatinančios aplinkos apsaugą ir atitinkančios reikalavimus pagal nacionalinę teisę, laikomos suinteresuotomis.

▐

2.   Priėmusi sprendimą dėl leidimo išdavimo, persvarstymo arba atnaujinimo ▐, kompetentinga institucija nedelsiant informuoja visuomenę ir pasirūpina, kad visuomenei
  nedelsiant
  būtų pateikta ši informacija:

| a) | sprendimo turinys, įskaitant leidimo bei paskesnių atnaujinimų kopiją; |
| --- | --- |

a)

sprendimo turinys, įskaitant leidimo bei paskesnių atnaujinimų kopiją;

| b) | motyvai, kuriais grindžiamas sprendimas; |
| --- | --- |

b)

motyvai, kuriais grindžiamas sprendimas;

| c) | prieš priimant sprendimą surengtų konsultacijų rezultatai ir paaiškinimas, kaip į juos atsižvelgta priimant tą sprendimą; |
| --- | --- |

c)

prieš priimant sprendimą surengtų konsultacijų rezultatai ir paaiškinimas, kaip į juos atsižvelgta priimant tą sprendimą;

| d) | su atitinkamu įrenginiu arba veikla susijusių GGP informacinių dokumentų pavadinimai; |
| --- | --- |

d)

su atitinkamu įrenginiu arba veikla susijusių GGP informacinių dokumentų pavadinimai;

| e) | kaip, atsižvelgiant į GGP informaciniuose dokumentuose apibūdintas geriausias galimas priemones ir atitinkamus išmetamųjų teršalų kiekius, nustatytos
  15 straipsnyje nurodytos leidimo sąlygos
  ; |
| --- | --- |

e)

kaip, atsižvelgiant į GGP informaciniuose dokumentuose apibūdintas geriausias galimas priemones ir atitinkamus išmetamųjų teršalų kiekius, nustatytos
  15 straipsnyje nurodytos leidimo sąlygos
  ;

| f) | jeigu pagal 16 straipsnio 3 dalį suteikta išimtis, –
  specialios
  jos suteikimo priežastys
  remiantis toje dalyje nustatytais kriterijais
  ir nustatytos sąlygos; |
| --- | --- |

f)

jeigu pagal 16 straipsnio 3 dalį suteikta išimtis, –
  specialios
  jos suteikimo priežastys
  remiantis toje dalyje nustatytais kriterijais
  ir nustatytos sąlygos;

| g) | ▐leidimų persvarstymo, minimo 22 straipsnio 1, 3 ir 4 dalyse, rezultatai; |
| --- | --- |

g)

▐leidimų persvarstymo, minimo 22 straipsnio 1, 3 ir 4 dalyse, rezultatai;

| h) | kompetentingos institucijos turimi teršalų išmetimo stebėsenos rezultatai, kurių reikalaujama pagal leidimų išdavimo sąlygas i. |
| --- | --- |

h)

kompetentingos institucijos turimi teršalų išmetimo stebėsenos rezultatai, kurių reikalaujama pagal leidimų išdavimo sąlygas i.

Valstybės narės užtikrina, kad a–g punktuose nurodyta informacija būtų nedelsiant paskelbta internete.

3.   Šio straipsnio 1 ║ ir 2 dalims taikomi apribojimai, nustatyti 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką (36) 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse.

27 straipsnis

Teisė kreiptis į teismus

1.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal atitinkamą nacionalinę teisinę sistemą suinteresuotosios visuomenės nariai turėtų teisę kreiptis dėl priimtų sprendimų pakartotinio nagrinėjimo teisme arba kitoje įstatymu numatytoje nepriklausomoje ir nešališkoje įstaigoje, kad užginčytų sprendimų ir veikimo arba neveikimo pagal 26 straipsnį materialinį arba procesinį teisėtumą, jei įvykdyta viena iš šių sąlygų:

| a) | jie turi pakankamą interesą; |
| --- | --- |

a)

jie turi pakankamą interesą;

| b) | jie pareiškia apie teisės pažeidimą, jei pagal valstybės narės administracinio proceso teisę tai yra būtina išankstinė sąlyga. |
| --- | --- |

b)

jie pareiškia apie teisės pažeidimą, jei pagal valstybės narės administracinio proceso teisę tai yra būtina išankstinė sąlyga.

2.   Valstybės narės nustato, kuriame etape sprendimai, veikimas ar neveikimas gali būti užginčijami.

3.   Kas yra pakankamas interesas ir teisės pažeidimas, nustato valstybės narės, deramai siekdamos suteikti suinteresuotajai visuomenei kuo daugiau galimybių kreiptis į teismus.

Šiuo tikslu, taikant 1 dalies a punktą, kiekvienos aplinkos apsaugos srityje veikiančios nevyriausybinės organizacijos, atitinkančios nacionaliniuose teisės aktuose nustatytus reikalavimus, interesas yra laikomas pakankamu.

Taikant 1 dalies b punktą, laikoma, kad tokia organizacija taip pat turi teises, kurios gali būti pažeistos.

4.   1, 2 ir 3 dalių nuostatomis nedraudžiamas preliminarus peržiūrėjimas administracinėje institucijoje ir jos neturi poveikio reikalavimui išnaudoti administracinio peržiūrėjimo procedūras prieš imantis peržiūrėjimo procedūrų teismo tvarka, jei toks reikalavimas numatytas nacionalinėje teisėje.

Bet kuri tokia procedūra turi būti sąžininga, teisinga, atliekama laiku ir ne pernelyg brangi.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad visuomenei būtų prieinama praktinio pobūdžio informacija apie teisę į administracinio ir teisminio peržiūrėjimo procedūras.

28 straipsnis

Tarpvalstybinis poveikis

1.   Jeigu valstybė narė žino, kad kokio nors įrenginio eksploatavimas gali turėti didelį neigiamą poveikį kitos valstybės narės aplinkai, arba jeigu valstybė narė, kuri gali būti stipriai paveikta, to prašo, valstybė narė, kurios teritorijoje buvo pateiktas prašymas leidimui gauti pagal 4 straipsnį arba 21 straipsnio 2 dalį, kitai valstybei narei perduoda bet kurią pagal IV priedą reikalaujamą pateikti ar skelbti informaciją tuo pat metu, kada ji suteikia visuomenei galimybę susipažinti su šia informacija.

Tokia informacija yra pagrindas visų konsultacijų, kurios reikalingos dvišaliams valstybių narių santykiams, grindžiamiems abipusiškumu ir lygiateisiškumu, palaikyti.

2.   Palaikydamos dvišalius santykius, valstybės narės pasirūpina, kad 1 dalyje nurodytais atvejais tos valstybės narės, kuri gali būti paveikta, visuomenė taip pat galėtų per tam tikrą laikotarpį susipažinti su prašymais ir turėtų teisę pareikšti savo nuomonę prieš kompetentingai institucijai priimant savo sprendimą.

3.   Kompetentingai institucijai priimant sprendimą dėl leidimo išdavimo atsižvelgiama į konsultacijų pagal 1 ir 2 dalis rezultatus.

4.   Kompetentinga institucija kiekvienai valstybei narei, su kuria buvo konsultuotasi pagal 1 dalį, praneša apie sprendimą, priimtą dėl leidimo išdavimo, ir siunčia jai 26 straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją. Ta valstybė narė imasi reikiamų priemonių užtikrinti, kad su ta informacija atitinkamu būdu jos teritorijoje galėtų susipažinti suinteresuotoji visuomenė.

▐

29 straipsnis

Naujos priemonės

Valstybės narės numato iniciatyvas, skirtas paskatinti veiklos vykdytojus kurti ir taikyti naujas priemones.

Įgyvendindama pirmą pastraipą, Komisija patvirtina
  šiuos kriterijus
  :

| a) | pramoninę veiklą, kuriai pirmiausia bus kuriamos naujos priemonės ir kurią vykdant jos bus taikomos; |
| --- | --- |

a)

pramoninę veiklą, kuriai pirmiausia bus kuriamos naujos priemonės ir kurią vykdant jos bus taikomos;

| b) | valstybių narių orientacinius tikslus, susijusius su naujų priemonių kūrimu ir taikymu; |
| --- | --- |

b)

valstybių narių orientacinius tikslus, susijusius su naujų priemonių kūrimu ir taikymu;

| c) | pažangos, padarytos kuriant ir taikant naujas priemones, vertinimo priemones. |
| --- | --- |

c)

pažangos, padarytos kuriant ir taikant naujas priemones, vertinimo priemones.

Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 69 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

III   SKYRIUS

Specialiosios nuostatos dėl kurą deginančių įrenginių

30 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skyrius taikomas energijai gaminti skirtiems kurą deginantiems įrenginiams, kurių nominalus šiluminis našumas yra lygus arba didesnis kaip 50 MW, nepriklausomai nuo naudojamos kuro rūšies.

Šis skyrius netaikomas šiems kurą deginantiems įrenginiams:

| a) | įrenginiams, kuriuose degimo produktai yra naudojami tiesioginiam šildymui, džiovinimui arba kitoms objektų arba medžiagų apdorojimo rūšims; |
| --- | --- |

a)

įrenginiams, kuriuose degimo produktai yra naudojami tiesioginiam šildymui, džiovinimui arba kitoms objektų arba medžiagų apdorojimo rūšims;

| b) | išmetamosioms dujoms valyti jas deginant skirtiems antrinio deginimo įrenginiams, kurie nėra eksploatuojami kaip atskiri kurą deginantys įrenginiai; |
| --- | --- |

b)

išmetamosioms dujoms valyti jas deginant skirtiems antrinio deginimo įrenginiams, kurie nėra eksploatuojami kaip atskiri kurą deginantys įrenginiai;

| c) | įrenginiams katalizinio krekingo katalizatoriams regeneruoti; |
| --- | --- |

c)

įrenginiams katalizinio krekingo katalizatoriams regeneruoti;

| d) | įrenginiams, vandenilio sulfidą paverčiantiems siera; |
| --- | --- |

d)

įrenginiams, vandenilio sulfidą paverčiantiems siera;

| e) | chemijos pramonėje naudojamiems reaktoriams; |
| --- | --- |

e)

chemijos pramonėje naudojamiems reaktoriams;

| f) | koksavimo krosnims; |
| --- | --- |

f)

koksavimo krosnims;

| g) | kauperiams; |
| --- | --- |

g)

kauperiams;

| h) | visai techninei įrangai, naudojamai kaip transporto priemonių, laivų ar lėktuvų varikliai; |
| --- | --- |

h)

visai techninei įrangai, naudojamai kaip transporto priemonių, laivų ar lėktuvų varikliai;

| i) | dujų turbinoms, naudojamoms atviroje jūroje esančiose platformose; |
| --- | --- |

i)

dujų turbinoms, naudojamoms atviroje jūroje esančiose platformose;

| j) | įrenginiams, kuriuose kaip kuras naudojamos bet kokios kietos arba skystos atliekos, išskyrus 37 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytas atliekas. |
| --- | --- |

j)

įrenginiams, kuriuose kaip kuras naudojamos bet kokios kietos arba skystos atliekos, išskyrus 37 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytas atliekas.

Šio skyriaus 31, 32 ir 35 straipsniai netaikomi deginimo įrenginiams, kai jiems taikomi konkrečiam sektoriui skiriami GGP informaciniai dokumentai ir kai jie neįeina į Didelių kurą deginančių įrenginių GGP informacinių dokumentų taikymo sritį.

31 straipsnis

Jungimo taisyklės

1.   Jeigu išmetamosios dujos iš dviejų arba daugiau atskirų kurą deginančių įrenginių šalinamos per bendrą kaminą, tokių įrenginių junginys laikomas vienu kurą deginančiu įrenginiu, o jų pajėgumai sudedami.

2.   Jeigu du arba daugiau kurą deginančių įrenginių, kuriems pirminis statybos arba eksploatavimo leidimas išduotas po 72 straipsnio 2 dalyje nurodytos datos, įrengiami taip, kad, atsižvelgiant į techninius ir ekonominius veiksnius, jų išmetamos išmetamosios dujos galėtų būti išleistos per bendrą kaminą, tokių įrenginių junginys yra laikomas vienu kurą deginančiu įrenginiu, o jų pajėgumai sudedami.

32 straipsnis

Išmetamųjų teršalų ribinės vertės

1.   Išmetamosios dujos iš kurą deginančių įrenginių yra išleidžiamos kontroliuojamai, per kaminą, kuris turi vieną arba kelis dūmtraukius ir kurio aukštis apskaičiuotas taip, kad būtų apsaugota žmonių sveikata ir aplinka.

2.   Į visus leidimus įrenginiams, kurių kurą deginantiems įrenginiams leidimas išduotas iki 72 straipsnio 2 dalyje nurodytos dienos arba kurių kurą deginantiems įrenginiams iki minėtos dienos pateiktas tinkamai parengtas prašymas išduoti leidimą (jei tas įrenginys pradėtas eksploatuoti ne vėliau kaip per metus nuo šios dienos), įrašomos sąlygos, užtikrinančios, kad iš tų kurą deginančių įrenginių į orą išmetamų teršalų kiekis neviršytų V priedo 1 dalyje nustatytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių.

3.   Į visus leidimus įrenginiams, kurių kurą deginantiems įrenginiams 2 dalis netaikoma, įrašomos sąlygos, užtikrinančios, kad iš šių įrenginių į orą išmetami teršalai neviršytų V priedo 2 dalyje nustatytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių.

4.   Kompetentinga institucija daugiausiai šešiems mėnesiams gali suteikti išimtį, atleisdama nuo įpareigojimo laikytis 2 ir 3 dalyse nustatytų išmetamų sieros dioksido teršalų ribinių verčių kurą deginančiame įrenginyje, kuriame tuo tikslu paprastai naudojamas mažai sieros turintis kuras, jei veiklos vykdytojas negali laikytis šių ribinių verčių dėl mažai sieros turinčio kuro tiekimo pertrūkių, atsirandančių dėl didelio tokio kuro trūkumo.

Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie kiekvieną tokią pagal pirmą pastraipą suteiktą išimtį.

5.   Kompetentinga institucija gali leisti nesilaikyti šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių tais atvejais, kai kurą deginantis įrenginys, kuriame naudojamas tik dujinis kuras, turi išimtiniais atvejais pradėti naudoti kitų rūšių kurą dėl staigiai nutraukto dujų tiekimo, ir todėl jame reikia įmontuoti išmetamųjų dujų valymo įrenginį. Tokios išimties taikymo laikotarpis yra ne daugiau kaip 10 dienų, išskyrus atvejus, kai labai svarbu išlaikyti energijos tiekimą.

Veiklos vykdytojas nedelsdamas praneša kompetentingai institucijai apie kiekvieną tokį pirmoje pastraipoje nurodytą ypatingą atvejį.

Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie ║ kiekvieną tokią pagal pirmą pastraipą suteiktą išimtį.

6.   Jeigu kurą deginančio įrenginio galingumas padidinamas
  bent iki 20 MW
  , išmetamųjų teršalų ribinės vertės, nurodytos V priedo 2 dalyje, taikomos pakeitimo paveiktai įrenginio daliai ir nustatomos atsižvelgiant į nominalų viso kurą deginančio įrenginio šiluminį našumą.

33 straipsnis

Taršos mažinimo įrangos veiklos sutrikimas arba gedimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad į leidimus būtų įtrauktos nuostatos dėl tvarkos, sutrikus arba sugedus taršos mažinimo įrangos veiklai.

2.   Gedimo atveju kompetentinga institucija reikalauja, kad, nepavykus per 24 valandas atkurti normalios veiklos, veiklos vykdytojas sumažintų operacijų skaičių arba nutrauktų darbą, arba eksploatuotų įrenginį naudodamas mažai taršias kuro rūšis.

Sutrikus taršos mažinimo įrangos veiklai arba šiai įrangai sugedus, veiklos vykdytojas per 48 valandas apie tai praneša kompetentingai institucijai.

Bendra eksploatacijos be taršos mažinimo įrangos trukmė per 12 mėnesių neviršija 120 valandų.

Kompetentinga institucija gali leisti nesilaikyti pirmoje ir trečioje pastraipose nustatytų terminų vienu iš šių atvejų:

| a) | yra labai svarbu palaikyti energijos tiekimą, |
| --- | --- |

a)

yra labai svarbu palaikyti energijos tiekimą,

| b) | sugedęs kurą deginantis įrenginys turėtų būti pakeistas ribotą laiką kitu įrenginiu, kuris sukeltų bendrą išmetamųjų teršalų kiekio padidėjimą. |
| --- | --- |

b)

sugedęs kurą deginantis įrenginys turėtų būti pakeistas ribotą laiką kitu įrenginiu, kuris sukeltų bendrą išmetamųjų teršalų kiekio padidėjimą.

34 straipsnis

Į orą išmetamų teršalų stebėsena

1.   Valstybės narės užtikrina, kad orą teršiančių medžiagų stebėsena būtų vykdoma pagal V priedo 3 dalį.
  Valstybės narės gali reikalauti, kad ši stebėsena būtų vykdoma veiklos vykdytojo sąskaita.

2.   Automatinės stebėsenos įrangos montavimas bei veikimas kontroliuojami, kasmet atliekami jos techniniai patikrinimai, nurodyti V priedo 3 dalyje.

3.   Kompetentinga institucija nustato, kaip turi būti išdėstyti mėginių ėmimo arba matavimo taškai, naudotini teršalų išmetimo stebėsenai.

4.   Visi stebėsenos rezultatai registruojami, apdorojami ir pateikiami taip, kad kompetentinga institucija galėtų patikrinti, ar laikomasi leidime nurodytų eksploatavimo sąlygų ir išmetamųjų teršalų ribinių verčių.

35 straipsnis

Išmetamųjų teršalų ribinių verčių laikymasis

Laikoma, kad į orą išmetamų teršalų ribinės vertės neviršytos, jei įvykdytos V priedo 4 dalyje nustatytos sąlygos.

36 straipsnis

Įvairų kurą deginantys įrenginiai

1.   Jeigu tai yra įvairų kurą deginantis įrenginys, kuriame vienu metu gali būti deginamas dviejų arba daugiau rūšių kuras, kompetentinga institucija nustato išmetamųjų teršalų ribines vertes tokia eiliškumo tvarka:

| a) | ima kiekvienai atskirai kuro rūšiai ir išmetamąjam teršalui taikomą ribinę vertę, atitinkančią viso kurą deginančio įrenginio nominalų šiluminį našumą, kaip nurodyta V priedo 1 ir 2 dalyse; |
| --- | --- |

a)

ima kiekvienai atskirai kuro rūšiai ir išmetamąjam teršalui taikomą ribinę vertę, atitinkančią viso kurą deginančio įrenginio nominalų šiluminį našumą, kaip nurodyta V priedo 1 ir 2 dalyse;

| b) | apskaičiuoja naudojamoms kuro rūšims proporcingas išmetamųjų teršalų ribines vertes, kurios gaunamos dauginant a punkte nurodytą atskirą išmetamojo teršalo ribinę vertę iš kiekvienos kuro rūšies šiluminio našumo,, ir dalijant šią sandaugą iš visų kuro rūšių šiluminių našumų sumos; |
| --- | --- |

b)

apskaičiuoja naudojamoms kuro rūšims proporcingas išmetamųjų teršalų ribines vertes, kurios gaunamos dauginant a punkte nurodytą atskirą išmetamojo teršalo ribinę vertę iš kiekvienos kuro rūšies šiluminio našumo,, ir dalijant šią sandaugą iš visų kuro rūšių šiluminių našumų sumos;

| c) | sudeda naudojamoms kuro rūšims proporcingas išmetamųjų teršalų ribines vertes. |
| --- | --- |

c)

sudeda naudojamoms kuro rūšims proporcingas išmetamųjų teršalų ribines vertes.

2.   Jeigu įvairų kurą deginantys įrenginiai savo reikmėms atskirai arba kartu su kitomis kuro rūšimis naudoja iš žalios naftos rafinavimo gaunamus distiliavimo ir perdirbimo likučius, Komisija gali pataisyti 1 dalį ir visiems šiems įrenginiams, kurių nominalus šiluminis našumas yra 50MW arba daugiau, nustatyti išmetamo sieros dioksido vidutinę ribinę vertę.

Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti, priimamos laikantis 69 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

IV   SKYRIUS

Atliekų deginimo įrenginiams ir bendro atliekų deginimo įrenginiams taikomos specialiosios nuostatos

37 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis skyrius taikomas atliekų deginimo ir bendro atliekų deginimo įrenginiams, kurie degina arba bendrai degina kietas arba skystas atliekas.

Šiame skyriuje atliekų deginimo įrenginiai ir bendro atliekų deginimo įrenginiai apima visas deginimo linijas arba bendro deginimo linijas, atliekų priėmimo, laikymo, vietoje atliekamo pirminio apdorojimo įrenginius, atliekų kuro ir oro padavimo sistemas, katilus, išmetamųjų dujų valymo įrenginius, vietoje esančius likučių ir nuotekų valymo arba laikymo įrenginius, krovimo priemones, deginimo arba bendro deginimo operacijų tikrinimo sistemas, registruojančias ir atliekančias deginimo arba bendro deginimo sąlygų stebėseną.

Jei bendras atliekų deginimas atliekamas taip, kad pagrindinis įrenginio tikslas yra ne energijos arba materialių produktų gamyba, o terminis atliekų apdorojimas, įrenginys vadinamas atliekų deginimo įrenginiu.

2.   Šis skyrius netaikomas šiems įrenginiams:

| a) | įrenginiams, kuriose apdorojamos tik toliau nurodytos atliekos:






  i) | 3 straipsnio 22 dalies b punkte nurodytos atliekos; |
| --- | --- | --- |

a)

įrenginiams, kuriose apdorojamos tik toliau nurodytos atliekos:

i)

3 straipsnio 22 dalies b punkte nurodytos atliekos;

| ii) | radioaktyviosios atliekos; |
| --- | --- |

ii)

radioaktyviosios atliekos;

| iii) | gyvūnų skerdienos, kurių tvarkymą reglamentuoja 2002 m. spalio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1774/2002, nustatantis sveikatos taisykles gyvūninės kilmės šalutiniams produktams, neskirtiems vartoti žmonėms (37); |
| --- | --- |

iii)

gyvūnų skerdienos, kurių tvarkymą reglamentuoja 2002 m. spalio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1774/2002, nustatantis sveikatos taisykles gyvūninės kilmės šalutiniams produktams, neskirtiems vartoti žmonėms (37);

| iv) | atliekos, atsiradusios žvalgant ir eksploatuojant naftos ir dujų telkinius iš atviroje jūroje esančių įrenginių ir deginamos tuose įrenginiuose; |
| --- | --- |

iv)

atliekos, atsiradusios žvalgant ir eksploatuojant naftos ir dujų telkinius iš atviroje jūroje esančių įrenginių ir deginamos tuose įrenginiuose;

| b) | eksperimentiniai moksliniai tiriamieji ir bandymų įrenginiai, kuriuose siekiama patobulinti deginimo procesą ir kuriuose per metus apdorojama mažiau kaip 50 tonų atliekų. |
| --- | --- |

b)

eksperimentiniai moksliniai tiriamieji ir bandymų įrenginiai, kuriuose siekiama patobulinti deginimo procesą ir kuriuose per metus apdorojama mažiau kaip 50 tonų atliekų.

38 straipsnis

Prašymai leidimams gauti

Prašyme išduoti leidimą atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginiui aprašomos priemonės, kuriomis numatoma garantuoti, kad būtų įvykdyti šie reikalavimai:

| a) | įrenginys suprojektuotas, įrengtas, bus prižiūrimas ir eksploatuojamas laikantis šio skyriaus reikalavimų ir atsižvelgiant į degintinų arba bendrai degintinų atliekų kategorijas; |
| --- | --- |

a)

įrenginys suprojektuotas, įrengtas, bus prižiūrimas ir eksploatuojamas laikantis šio skyriaus reikalavimų ir atsižvelgiant į degintinų arba bendrai degintinų atliekų kategorijas;

| b) | deginimo ir bendro deginimo procese gauta šiluma bus kiek įmanoma panaudota, gaminant šilumą, technologinį garą arba elektros energiją; |
| --- | --- |

b)

deginimo ir bendro deginimo procese gauta šiluma bus kiek įmanoma panaudota, gaminant šilumą, technologinį garą arba elektros energiją;

| c) | bus kuo labiau sumažintas likučių kiekis ir kenksmingumas, o patys likučiai, jei įmanoma, perdirbti; |
| --- | --- |

c)

bus kuo labiau sumažintas likučių kiekis ir kenksmingumas, o patys likučiai, jei įmanoma, perdirbti;

| d) | likučiai, kurių neįmanoma išvengti, sumažinti arba perdirbti, bus šalinami laikantis nacionalinių ir Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

d)

likučiai, kurių neįmanoma išvengti, sumažinti arba perdirbti, bus šalinami laikantis nacionalinių ir Bendrijos teisės aktų.

39 straipsnis

Leidimo sąlygos

1.   Leidime pateikiama ši informacija:

| a) | visų atliekų, kurios gali būti deginamos, kategorijų sąrašas, naudojant, jei įmanoma, bent Komisijos sprendimu 2000/532/EB sudarytame Europos atliekų sąraše nurodytas kategorijas ir pateikiant informaciją apie kiekvienos kategorijos atliekų kiekį; |
| --- | --- |

a)

visų atliekų, kurios gali būti deginamos, kategorijų sąrašas, naudojant, jei įmanoma, bent Komisijos sprendimu 2000/532/EB sudarytame Europos atliekų sąraše nurodytas kategorijas ir pateikiant informaciją apie kiekvienos kategorijos atliekų kiekį;

| b) | bendras įrenginio atliekų deginimo arba bendro deginimo pajėgumas; |
| --- | --- |

b)

bendras įrenginio atliekų deginimo arba bendro deginimo pajėgumas;

| c) | į orą ir vandenį išmetamų teršalų ribinės vertės; |
| --- | --- |

c)

į orą ir vandenį išmetamų teršalų ribinės vertės;

| d) | nuotekų pH, temperatūros ir nuotekų srauto reikalavimai; |
| --- | --- |

d)

nuotekų pH, temperatūros ir nuotekų srauto reikalavimai;

| e) | mėginių ėmimo ir matavimo tvarka bei periodiškumas, kurie turi būti nustatyti siekiant įvykdyti teršalų išmetimo stebėsenos sąlygas; |
| --- | --- |

e)

mėginių ėmimo ir matavimo tvarka bei periodiškumas, kurie turi būti nustatyti siekiant įvykdyti teršalų išmetimo stebėsenos sąlygas;

| f) | didžiausias leistinas valymo arba matavimo prietaisų techniškai neišvengiamo sustabdymo, sutrikimų arba gedimų laikotarpis, per kurį į orą išmetamų teršalų kiekis ir nuotekų kiekis gali viršyti nustatytas išmetamųjų teršalų ribines vertes. |
| --- | --- |

f)

didžiausias leistinas valymo arba matavimo prietaisų techniškai neišvengiamo sustabdymo, sutrikimų arba gedimų laikotarpis, per kurį į orą išmetamų teršalų kiekis ir nuotekų kiekis gali viršyti nustatytas išmetamųjų teršalų ribines vertes.

2.   Be 1 dalyje nustatytų reikalavimų, leidime išduotame pavojingas atliekas deginantiems atliekų deginimo įrenginiams arba bendro atliekų deginimo įrenginiams pateikiama ši informacija:

| a) | skirtingų kategorijų atliekų, kurios gali būti deginamos, kiekių sąrašas; |
| --- | --- |

a)

skirtingų kategorijų atliekų, kurios gali būti deginamos, kiekių sąrašas;

| b) | didžiausi ir mažiausi tų pavojingų atliekų srautai, išreikšti masės vienetais, jų didžiausias ir mažiausias kaloringumas ir didžiausias leistinas šių atliekų užterštumas PCB, PCP, chloru, fluoru, siera, sunkiaisiais metalais ir kitomis taršiosiomis medžiagomis. |
| --- | --- |

b)

didžiausi ir mažiausi tų pavojingų atliekų srautai, išreikšti masės vienetais, jų didžiausias ir mažiausias kaloringumas ir didžiausias leistinas šių atliekų užterštumas PCB, PCP, chloru, fluoru, siera, sunkiaisiais metalais ir kitomis taršiosiomis medžiagomis.

3.   Valstybės narės gali sudaryti sąrašą atliekų, kurios turi būti įtrauktos į leidimą ir kurios gali būti bendrai deginamos tam tikrų kategorijų bendro atliekų deginimo įrenginiuose.

4.   Kompetentinga institucija periodiškai persvarsto ir prireikus atnaujina leidimo sąlygas.

40 straipsnis

Teršalų išmetimo kontrolė

1.   Iš atliekų deginimo ir bendro atliekų deginimo įrenginių išmetamos dujos šalinamos kontroliuojamai, per kaminus, kurių aukštis apskaičiuojamas atsižvelgiant į žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos reikalavimus.

2.   Iš atliekų deginimo įrenginių ir bendro atliekų deginimo įrenginių į orą išmetami teršalai neviršija VI priedo 3 ir 4 dalyse nustatytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių arba išmetamųjų teršalų ribinių verčių, nustatytų pagal to priedo 4 dalį.

Jei bendro atliekų deginimo įrenginyje daugiau kaip 40 % šilumos išsiskiria deginant pavojingas atliekas arba įrenginys bendrai degina neapdorotas, įvairias komunalines atliekas, taikomos VI priedo 3 dalyje nurodytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės.

3.   Išmetamųjų dujų valymo nuotekų šalinimas į vandens telkinius kuo labiau ribojamas, o taršiųjų medžiagų koncentracija neviršija VI priedo 5 dalyje nustatytų išmetamų teršalų ribinių verčių.

4.   Išmetamųjų teršalų ribinės vertės nustatomos toje vietoje, kur išmetamųjų dujų valymo nuotekos yra šalinamos iš atliekų deginimo ir bendro atliekų deginimo įrenginių.

Kai išmetamųjų dujų valymo nuotekos valomos ne atliekų deginimo ar bendro atliekų deginimo įrenginyje, o už jos ribų esančioje valymo įmonėje, skirtoje šios rūšies nuotekoms valyti, VI priedo 5 dalyje nurodytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės turi būti nustatomos toje vietoje, kur nuotekos šalinamos iš valymo įmonės. Jei išmetamųjų dujų valymo nuotekos eksploatavimo vietoje arba už jos ribų valomos kartu su kitomis nuotekomis, veiklos vykdytojas, naudodamasis VI priedo 6 dalies 2 punkte nurodytų matavimų rezultatais, atlieka atitinkamus masės balanso skaičiavimus, kad nustatytų išmetamųjų teršalų kiekį galutinėse šalinamose nuotekose, kurios gali būti priskiriamos išmetamųjų dujų valymo nuotekoms.

Jokiu būdu negalima skiesti nuotekų tam, kad nebūtų viršytos VI priedo 5 dalyje nustatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės.

5.   Atliekų deginimo ir bendro atliekų deginimo įrenginių teritorijos, įskaitant atliekų laikymui skirtus plotus, projektuojamos ir eksploatuojamos taip, kad būtų išvengta neleistino ir netikėto dirvožemio, paviršinio ir požeminio vandens užteršimo bet kokiomis taršiosiomis medžiagomis.

Numatomos talpyklos, skirtos užterštoms lietaus vandens nuotekoms iš atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginių teritorijos arba vandeniui, užterštam po išsiliejimo arba panaudoto gaisrui gesinti. Talpykla turi būti pakankamo dydžio, kad užtikrintų galimybę tokius vandenis patikrinti, o prireikus prieš šalinimą išvalyti.

6.   Nepažeidžiant 44 straipsnio 4 dalies c punkto nuostatų, jei viršijamos išmetamųjų teršalų ribinės vertės, darbas atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginyje arba atskirose atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginio krosnyse be jokių išlygų nutraukiamas ir atliekos nedeginamos daugiau kaip keturias valandas iš eilės.

Tokiomis sąlygomis per metus iš viso galima dirbti ne daugiau kaip 60 valandų.

Antroje pastraipoje nustatytas terminas taikomas toms krosnims, kurios turi vienintelę išmetamųjų dujų valymo priemonę.

41 straipsnis

Avarija

Avarijos atveju veiklos vykdytojas kuo skubiau sumažina operacijų skaičių arba nutraukia darbą, kol bus atkurtos normalios darbo sąlygos.

42 straipsnis

Teršalų išmetimo stebėsena

1.   Valstybės narės užtikrina, kad teršalų išmetimo stebėsena būtų atliekama pagal VI priedo 6 ir 7 dalis.

2.   Automatinių matavimo sistemų diegimas ir darbas yra kontroliuojami, kasmet atliekami techniniai jų patikrinimai, nurodyti VI priedo 6 dalies 1 punkte.

3.   Kompetentinga institucija nustato, kaip turi būti išdėstyti mėginių ėmimo arba matavimo taškai, naudotini teršalų išmetimo stebėsenai.

4.   Visi stebėsenos rezultatai registruojami, apdorojami ir atitinkamai pateikiami, kad kompetentinga institucija galėtų patikrinti, ar laikomasi leidime nurodytų eksploatavimo sąlygų arba išmetamųjų teršalų ribinių verčių.

5.   Kai Bendrijoje tampa prieinami atitinkami matavimo būdai, Komisija nustato datą, nuo kurios turi būti atliekami nuolatiniai į orą išmetamų sunkiųjų metalų, dioksinų ir furanų matavimai.

Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 69 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

43 straipsnis

Išmetamųjų teršalų ribinių verčių laikymasis

Laikoma, kad į orą ir vandenį išmetamų teršalų ribinės vertės neviršytos, jei įvykdytos VI priedo 8 dalyje nustatytos sąlygos.

44 straipsnis

Eksploatacijos sąlygos

1.   Atliekų Deginimo įrenginiai eksploatuojami taip, kad būtų pasiektas toks deginimo lygis, kad bendras organinės anglies kiekis nuosėdose ir šlake būtų mažesnis kaip 3 %, o užsidegimo momentu medžiaga netektų mažiau kaip 5 % sausosios dalies. Prireikus taikomi išankstinio atliekų apdorojimo būdai.

2.   Atliekų deginimo ir bendro atliekų deginimo įrenginiai projektuojami, statomi, įrengiami ir eksploatuojami taip, kad deginant ir bendrai deginant atliekas išsiskyrusių dujų temperatūra po paskutiniojo oro įpurškimo, kontroliuojamai ir tolygiai, netgi pačiomis nepalankiausiomis sąlygomis, bent dvi sekundes būtų padidinta iki ne mažiau kaip 850 °C.

Deginant arba bendrai deginant pavojingas atliekas, kuriose yra daugiau kaip 1 % halogenintų organinių medžiagų chloro pavidalu, temperatūra, reikalinga atitikčiai pirmai pastraipai užtikrinti, yra ne mažesnė kaip 1 100 °C.

Pirmoje ir antroje pastraipoje nurodytos temperatūros atliekų deginimo įrenginiuose matuojamos prie degimo kameros vidinės sienelės. Kompetentinga institucija gali leisti atlikti matavimus kitame tipiniame degimo kameros taške.

3.   Kiekvienoje atliekų deginimo įrenginio degimo kameroje įtaisomas bent vienas papildomas degiklis. Šis degiklis automatiškai įsijungia, kai po paskutiniojo degimo oro įpurškimo degimo dujų temperatūra nukrinta žemiau šio straipsnio 2 dalyje nustatytų temperatūrų. Jis taip pat naudojamas kiekvieną kartą pradedant arba užbaigiant deginimo operacijas, kad būtų garantuota, jog šių operacijų metu visada ir tol, kol degimo kameroje yra nesudegusių atliekų, bus palaikomos minėtos temperatūros.

Papildomam degikliui nenaudojamas kuras, kuriam degant gali būti išmetama teršalų daugiau negu deginant gazoliną, apibūdintą 1993 m. kovo 23 d. Tarybos direktyvos 93/12/EEB, susijusios su sieros kiekiu tam tikrų rūšių skystajame kure (38), 1 straipsnio 1 dalyje, suskystintas dujas arba gamtines dujas.

4.   Atliekų deginimo ir bendro atliekų deginimo įrenginiai eksploatuoja automatinę sistemą, neleidžiančią paduoti atliekų šiais atvejais:

| a) | įjungiant, kol temperatūra nesiekia 2 dalyje nurodytos temperatūros arba temperatūros, kuri nustatoma remiantis 45 straipsnio 1 dalies nuostatomis; |
| --- | --- |

a)

įjungiant, kol temperatūra nesiekia 2 dalyje nurodytos temperatūros arba temperatūros, kuri nustatoma remiantis 45 straipsnio 1 dalies nuostatomis;

| b) | kiekvieną kartą, kai nepalaikoma 2 dalyje nurodyta temperatūra arba temperatūra, nustatoma remiantis 45 straipsnio 1 dalies nuostatomis; |
| --- | --- |

b)

kiekvieną kartą, kai nepalaikoma 2 dalyje nurodyta temperatūra arba temperatūra, nustatoma remiantis 45 straipsnio 1 dalies nuostatomis;

| c) | kiekvieną kartą, kai nuolatiniai matavimai rodo, kad dėl išmetamųjų dujų valymo įrengimų sutrikimų arba gedimų viršijama kuri nors išmetamųjų teršalų ribinė vertė. |
| --- | --- |

c)

kiekvieną kartą, kai nuolatiniai matavimai rodo, kad dėl išmetamųjų dujų valymo įrengimų sutrikimų arba gedimų viršijama kuri nors išmetamųjų teršalų ribinė vertė.

5.   Atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginiuose gauta šiluma, jei tik įmanoma, panaudojama.

6.   Infekuotos atliekos iš gydymo įstaigų dedamos tiesiai į krosnį, prieš tai jų nemaišant su kitų kategorijų atliekomis ir tiesiogiai jų netvarkant.

7.   Valstybės narės užtikrina, kad atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginį eksploatuotų ir kontroliuotų fizinis asmuo, turintis tam reikalingą kompetenciją.

45 straipsnis

Leidimas pakeisti eksploatacijos sąlygas

1.   Jei kitų šio skyriaus reikalavimų yra laikomasi, kompetentinga institucija gali patvirtinti sąlygas, kurios skiriasi nuo nurodytųjų 45 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse, o kalbant apie temperatūrą – to straipsnio 4 dalyje, ir kurios nurodytos leidime tam tikrų kategorijų atliekoms arba tam tikriems šiluminiams procesams. Valstybės narės gali nustatyti ši patvirtinimą reglamentuojančias taisykles.

2.   Pakeitus atliekų deginimo įrenginių eksploatacijos sąlygas, neturi atsirasti daugiau likučių arba likučių, kuriuose yra daugiau organinių taršiųjų medžiagų negu likučiuose, kurių atsirastų 44 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytomis sąlygomis.

3.   Atliekų deginimo įrenginiai, kuriems leista pakeisti eksploatacijos sąlygas pagal 1 dalį, turi bent neviršyti VI priedo 3 dalyje bendrajai organinei angliai ir CO nustatytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių.

Iki 2002 m. gruodžio 28 d. eksploatuoti ir leidimą turėję medienos ir popieriaus pramonėje naudojami katilai, kuriuose bendrai deginamos žievės atliekos jų susidarymo vietoje ir kuriems buvo leista pakeisti eksploatacijos sąlygas pagal 1 dalį, neviršija bent VI priedo 3 dalyje bendrajai organinei angliai nustatytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių.

4.   Apie visas eksploatacijos sąlygas, patvirtintas remiantis 1, 2 ir 3 dalimis, ir atliktų patikrinimų rezultatus valstybės narės praneša Komisijai, teikdamos informaciją pagal 66 straipsnyje nustatytus ataskaitų teikimo reikalavimus.

46 straipsnis

Atliekų pristatymas ir priėmimas

1.   Atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginio veiklos vykdytojas imasi visų būtinų atsargos priemonių, susijusių su atliekų pristatymu bei priėmimu, kad kiek įmanoma išvengtų arba apribotų oro, dirvožemio, paviršinio bei požeminio vandens taršą bei kitą neigiamą poveikį aplinkai, kvapus, triukšmą ir tiesioginį pavojų žmonių sveikatai.

2.   Prieš priimdamas atliekas į atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginį veiklos vykdytojas pagal Komisijos sprendime 2000/532/EB pateiktą Europos atliekų sąrašą nustato kiekvienos kategorijos atliekų masę.

3.   Prieš priimdamas į atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginį pavojingas atliekas, veiklos vykdytojas surenka apie tas atliekas visą įmanomą informaciją, kad įsitikintų, ar jos atitinka 39 straipsnio 2 dalyje nurodytus leidimų reikalavimus.

Informacija yra tokia:

| a) | visa administracinė informacija apie atliekų susidarymo procesą, aprašytą 4 dalies a punkte nurodytuose dokumentuose; |
| --- | --- |

a)

visa administracinė informacija apie atliekų susidarymo procesą, aprašytą 4 dalies a punkte nurodytuose dokumentuose;

| b) | atliekų fizinė ir, jei įmanoma, cheminė sudėtis ir visa kita informacija, būtina norint įvertinti, ar jos tinka numatytam deginimo procesui; |
| --- | --- |

b)

atliekų fizinė ir, jei įmanoma, cheminė sudėtis ir visa kita informacija, būtina norint įvertinti, ar jos tinka numatytam deginimo procesui;

| c) | atliekų pavojingosios savybės, medžiagos, su kuriomis jos negali būti maišomos, ir atsargumo priemonės, kurių būtina imtis tvarkant atliekas. |
| --- | --- |

c)

atliekų pavojingosios savybės, medžiagos, su kuriomis jos negali būti maišomos, ir atsargumo priemonės, kurių būtina imtis tvarkant atliekas.

4.   Prieš priimdamas pavojingas atliekas į atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginį veiklos vykdytojas atlieka šias būtiniausias procedūras:

| a) | patikrina dokumentus, kurių reikalaujama pagal Direktyvą 2008/98/EB, o jei įmanoma – ir tuos, kurių reikalaujama pagal 1993 m. vasario 1 d. Tarybos direktyvą (EEB) Nr. 259/93 dėl atliekų vežimo Europos bendrijos viduje, į Bendriją ir iš jos priežiūros ir kontrolės (39), ir teisės aktus dėl pavojingų prekių vežimo; |
| --- | --- |

a)

patikrina dokumentus, kurių reikalaujama pagal Direktyvą 2008/98/EB, o jei įmanoma – ir tuos, kurių reikalaujama pagal 1993 m. vasario 1 d. Tarybos direktyvą (EEB) Nr. 259/93 dėl atliekų vežimo Europos bendrijos viduje, į Bendriją ir iš jos priežiūros ir kontrolės (39), ir teisės aktus dėl pavojingų prekių vežimo;

| b) | ima tipinius mėginius, nebent tai būtų netikslinga, jei įmanoma, prieš iškraunant, kad taikant kontrolės priemones būtų patikrintas atitikimas 3 dalyje numatytai informacijai ir kad kompetentingos institucijos galėtų nustatyti apdorojamų atliekų pobūdį. |
| --- | --- |

b)

ima tipinius mėginius, nebent tai būtų netikslinga, jei įmanoma, prieš iškraunant, kad taikant kontrolės priemones būtų patikrintas atitikimas 3 dalyje numatytai informacijai ir kad kompetentingos institucijos galėtų nustatyti apdorojamų atliekų pobūdį.

B punkte nurodyti mėginiai saugomi mažiausiai vieną mėnesį po atitinkamų atliekų sudeginimo arba bendro sudeginimo.

5.   Kompetentinga institucija atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginiams, priklausantiems įrenginiui, kuriam taikomas II skyrius, ir deginantiems arba bendrai deginantiems tik tame įrenginyje susidariusias atliekas gali leisti nesilaikyti 2, 3 ir 4 dalių.

47 straipsnis

Likučiai

1.   Likučių kiekis ir kenksmingumas turi būti sumažintas. Likučiai perdirbami, jei įmanoma, tiesiogiai įmonėje arba už jos ribų.

2.   Sausieji likučiai dulkių pavidalu vežami ir laikinai sandėliuojami taip, kad nepatektų į aplink.

3.   Prieš nustatant, kur likučiai bus vežami pašalinti arba perdirbti, atliekami atitinkami bandymai likučių fizinėms bei cheminėms savybėms bei galimam taršumui nustatyti. Tiriama bendra tirpioji frakcija ir sunkiųjų metalų tirpioji frakcija.

48 straipsnis

Esminis pakeitimas

Atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginių, deginančių tik nepavojingas atliekas įrenginyje, kuriam taikomas II skyrius, eksploatacijos pakeitimas, susijęs su pavojingų medžiagų deginimu arba bendru deginimu, laikomas esminiu pakeitimu.

49 straipsnis

Ataskaitų teikimas ir visuomenės informavimas apie atliekų deginimo ir bendro atliekų deginimo įrenginius

1.   Prašymai dėl naujų leidimų steigti atliekų deginimo ir bendro atliekų deginimo įrenginius pateikiami vienoje arba keliose vietose, kuriose per tam tikrą laiką visuomenė gali , su jais susipažinti, kad prieš kompetentingai institucijai priimant sprendimą galėtų pareikšti savo pastabas apie prašymus. Tas sprendimas, įskaitant bent leidimo kopiją ir visus vėlesnius pakeitimus, taip pat pateikiamas susipažinti visuomenei.

2.   66 straipsnyje nurodytoje ataskaitoje apie atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginius, kurių nominalus pajėgumas yra dvi arba daugiau tonų per valandą, nurodoma informacija apie įmonės veiklą ir stebėseną, deginimo arba bendro deginimo procesą ir duomenys apie į orą bei vandenį išmetamų teršalų kiekį, lyginant juos su išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis. Ta informacija pateikiama visuomenei.

3.   Kompetentinga institucija sudaro ir pateikia visuomenei atliekų deginimo bei bendro atliekų deginimo įrenginių, kurių nominalus pajėgumas mažesnis kaip dvi tonos per valandą, sąrašą.

V   SKYRIUS

Organinius tirpiklius naudojantiems įrenginiams ir veiklai taikomos specialiosios nuostatos

50 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skyrius taikomas VII priedo 1 dalyje išvardytų rūšių veiklai, kurią vykdant atitinkamais atvejais pasiekiamos to priedo 2 dalyje nurodytos slenkstinės suvartojimo ribos.

51 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame skyriuje vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | esamas įrenginys – veikiantis įrenginys, kurį eksploatuoti leidimas buvo išduotas arba tinkamai parengtas prašymas išduoti leidimą pateiktas iki 2001 m. balandžio 1 d., jei įrenginys pradėtas eksploatuoti ne vėliau kaip 2002 m. balandžio 1 d.; |
| --- | --- |

1)

esamas įrenginys – veikiantis įrenginys, kurį eksploatuoti leidimas buvo išduotas arba tinkamai parengtas prašymas išduoti leidimą pateiktas iki 2001 m. balandžio 1 d., jei įrenginys pradėtas eksploatuoti ne vėliau kaip 2002 m. balandžio 1 d.;

| 2) | išmetamosios dujos – dujos, kuriose yra lakiųjų organinių junginių ar kitų teršalų, negrįžtamai išleidžiamos į orą pro kaminą ar taršos mažinimo įrangą; |
| --- | --- |

2)

išmetamosios dujos – dujos, kuriose yra lakiųjų organinių junginių ar kitų teršalų, negrįžtamai išleidžiamos į orą pro kaminą ar taršos mažinimo įrangą;

| 3) | lakieji išmetalai – lakieji organiniai junginiai, išskyrus esančius išmetamosiose dujose, taip pat produktuose esantys tirpikliai, išleidžiami į orą, dirvožemį ir vandenį, jei VII priedo 2 dalyje nenumatyta kitaip; |
| --- | --- |

3)

lakieji išmetalai – lakieji organiniai junginiai, išskyrus esančius išmetamosiose dujose, taip pat produktuose esantys tirpikliai, išleidžiami į orą, dirvožemį ir vandenį, jei VII priedo 2 dalyje nenumatyta kitaip;

| 4) | bendras išmetamųjų teršalų kiekis – lakiųjų išmetalų ir išmetamųjų dujų kiekio suma; |
| --- | --- |

4)

bendras išmetamųjų teršalų kiekis – lakiųjų išmetalų ir išmetamųjų dujų kiekio suma;

| 5) | mišinys – 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) (40) 3 straipsnio 2 dalyje apibrėžtas mišinys; |
| --- | --- |

5)

mišinys – 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) (40) 3 straipsnio 2 dalyje apibrėžtas mišinys;

| 6) | klijai – atskiroms gaminio dalims sulipinti naudojamas mišinys, įskaitant visus organinius tirpiklius arba mišinius, kuriuose yra tinkamai jam naudoti būtinų organinių tirpiklių; |
| --- | --- |

6)

klijai – atskiroms gaminio dalims sulipinti naudojamas mišinys, įskaitant visus organinius tirpiklius arba mišinius, kuriuose yra tinkamai jam naudoti būtinų organinių tirpiklių;

| 7) | rašalas – tekstui arba vaizdui ant paviršiaus atspausti naudojamas mišinys, įskaitant visus organinius tirpiklius ar mišinius, kuriuose yra tinkamai jam naudoti būtinų organinių tirpiklių; |
| --- | --- |

7)

rašalas – tekstui arba vaizdui ant paviršiaus atspausti naudojamas mišinys, įskaitant visus organinius tirpiklius ar mišinius, kuriuose yra tinkamai jam naudoti būtinų organinių tirpiklių;

| 8) | lakas – permatoma danga; |
| --- | --- |

8)

lakas – permatoma danga;

| 9) | suvartojimas – visos per kalendorinius metus ar bet kurį kitą 12 mėnesių laikotarpį įrenginio organinių tirpiklių sąnaudos, atėmus lakiuosius organinius junginius, regeneruotus pakartotinai naudoti; |
| --- | --- |

9)

suvartojimas – visos per kalendorinius metus ar bet kurį kitą 12 mėnesių laikotarpį įrenginio organinių tirpiklių sąnaudos, atėmus lakiuosius organinius junginius, regeneruotus pakartotinai naudoti;

| 10) | sąnaudos – organinių tirpiklių kiekis ir jų kiekis mišiniuose, kurie naudojami vykdant veiklą, tarp jų ir tirpiklių, kurie buvo perdirbti įrenginyje ar už jo ribų ir kurie apskaitomi kaskart juos naudojant tai veiklai vykdyti; |
| --- | --- |

10)

sąnaudos – organinių tirpiklių kiekis ir jų kiekis mišiniuose, kurie naudojami vykdant veiklą, tarp jų ir tirpiklių, kurie buvo perdirbti įrenginyje ar už jo ribų ir kurie apskaitomi kaskart juos naudojant tai veiklai vykdyti;

| 11) | pakartotinis naudojimas – iš įrenginio regeneruotų organinių tirpiklių naudojimas techniniams ar komerciniams tikslams, taip pat jų kaip kuro naudojimas, išskyrus tokio regeneruoto organinio tirpiklio, kaip atliekų, galutinį šalinimą; |
| --- | --- |

11)

pakartotinis naudojimas – iš įrenginio regeneruotų organinių tirpiklių naudojimas techniniams ar komerciniams tikslams, taip pat jų kaip kuro naudojimas, išskyrus tokio regeneruoto organinio tirpiklio, kaip atliekų, galutinį šalinimą;

| 12) | ribojimo sąlygos – sąlygos, kuriomis įrenginys eksploatuojamas taip, kad lakieji organiniai junginiai, išsiskiriantys dėl tokios veiklos, yra surenkami ir išleidžiami pro kaminą arba taršos mažinimo įrangą juos kontroliuojant, ir dėl to nėra vienareikšmiškai laikomi lakiaisiais išmetalais; |
| --- | --- |

12)

ribojimo sąlygos – sąlygos, kuriomis įrenginys eksploatuojamas taip, kad lakieji organiniai junginiai, išsiskiriantys dėl tokios veiklos, yra surenkami ir išleidžiami pro kaminą arba taršos mažinimo įrangą juos kontroliuojant, ir dėl to nėra vienareikšmiškai laikomi lakiaisiais išmetalais;

| 13) | paleidimo ir sustabdymo operacijos– operacijos, išskyrus nuolatines svyravimo fazes, per kurias veikla, įranga, įrenginio dalis ar talpykla pradedama eksploatuoti ar sustabdoma arba paleidžiama tuščiąja eiga ar grąžinama į darbo režimą. |
| --- | --- |

13)

paleidimo ir sustabdymo operacijos– operacijos, išskyrus nuolatines svyravimo fazes, per kurias veikla, įranga, įrenginio dalis ar talpykla pradedama eksploatuoti ar sustabdoma arba paleidžiama tuščiąja eiga ar grąžinama į darbo režimą.

52 straipsnis

Pavojingų medžiagų pakaitalai

Medžiagos ar mišiniai, kuriuose yra lakiųjų organinių junginių, pagal Direktyvą 67/548/EEB klasifikuojamų kaip kancerogeninių, mutageninių arba toksiškų reprodukcijai, ir kurie todėl priskiriami rizikos frazėms R45, R46, R49, R60 arba R61, ar turi būti jomis pažymėti,, jei įmanoma, keičiami mažiau kenksmingomis medžiagomis ar mišiniais.

53 straipsnis

Teršalų išmetimo kontrolė

1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių, siekdamos užtikrinti atitiktį kuriai nors vienai iš šių sąlygų:

| a) | iš įrenginių išmetamų lakiųjų organinių junginių kiekis neviršija išmetamųjų dujų ribinių verčių ir lakiųjų išmetalų ribinių verčių, arba bendrų išmetamųjų teršalų ribinių verčių, bei laikomasi VII priedo 2 ir 3 dalyse nustatytų kitų reikalavimų; |
| --- | --- |

a)

iš įrenginių išmetamų lakiųjų organinių junginių kiekis neviršija išmetamųjų dujų ribinių verčių ir lakiųjų išmetalų ribinių verčių, arba bendrų išmetamųjų teršalų ribinių verčių, bei laikomasi VII priedo 2 ir 3 dalyse nustatytų kitų reikalavimų;

| b) | įrenginiai atitinka VII priedo 5 dalyje išdėstytus Taršos mažinimo plano reikalavimus, jei sumažintas išmetamųjų teršalų kiekis lygiavertis kiekiui, pasiektam taikant a punkte nurodytas išmetamųjų teršalų ribines vertes. |
| --- | --- |

b)

įrenginiai atitinka VII priedo 5 dalyje išdėstytus Taršos mažinimo plano reikalavimus, jei sumažintas išmetamųjų teršalų kiekis lygiavertis kiekiui, pasiektam taikant a punkte nurodytas išmetamųjų teršalų ribines vertes.

Valstybės narės Komisijai pagal 66 straipsnio 1 dalį praneša apie pažangą, padarytą siekiant b punkte nurodyto lygiaverčio išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimo.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies a punkto, jei veiklos vykdytojas kompetentingai institucijai įrodo, kad konkretaus įrenginio lakiųjų išmetalų ribinė vertė yra techniniu ir ekonominiu požiūriu neįmanoma, kompetentinga institucija gali leisti, kad išmetamųjų teršalų kiekis viršytų tą ribinę vertę, jei žmonių sveikatai ir aplinkai nenumatomas didelis pavojus ir jei veiklos vykdytojas kompetentingai institucijai įrodo, kad taikomos geriausios galimos priemonės.

3.   Nukrypstant nuo 1 dalies, vykdant VII priedo 2 dalies lentelės 8 skiltyje nurodytą dengimo veiklą, kuri negali būti vykdoma ribojimo sąlygomis, kompetentinga institucija gali leisti, kad iš įrenginio išmetamas teršalų kiekis neatitiktų toje straipsnio dalyje nustatytų reikalavimų, jei veiklos vykdytojas kompetentingai institucijai įrodo, kad ši atitiktis techniniu ir ekonominiu požiūriu neįmanoma ir kad taikomos geriausios galimos priemonės.

4.   Valstybės narės pagal 66 straipsnio 2 dalį praneša Komisijai apie 2 ir 3 dalyse nurodytas išimtis.

5.   Lakiųjų organinių junginių, kurie priskiriami rizikos frazėms R40, R45, R46, R49, R60, R61 arba R68 ar privalo būti jomis pažymėti, išmetimas, kiek tai įmanoma techniniu ir ekonominiu požiūriu, kontroliuojamas ribojimo sąlygomis,, siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą ir aplinką, ir neviršija VII priedo 4 dalyje nustatytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių.

6.   Įrenginiuose, kuriuose vykdoma dviejų ar daugiau rūšių veikla, kurių kiekviena viršija VII priedo 2 dalyje nurodytas slenkstines ribas:

| a) | 5 dalyje nurodytų medžiagų atžvilgiu laikomasi toje dalyje kiekvienos rūšies veiklai keliamų reikalavimų; |
| --- | --- |

a)

5 dalyje nurodytų medžiagų atžvilgiu laikomasi toje dalyje kiekvienos rūšies veiklai keliamų reikalavimų;

| b) | kitų medžiagų atžvilgiu:






  i) | laikomasi 1 dalyje kiekvienos rūšies veiklai keliamų reikalavimų, arba |
| --- | --- | --- |

b)

kitų medžiagų atžvilgiu:

i)

laikomasi 1 dalyje kiekvienos rūšies veiklai keliamų reikalavimų, arba

| ii) | bendras išmetamų lakiųjų organinių junginių kiekis neviršija kiekio, kuris susidarytų taikant i papunktį. |
| --- | --- |

ii)

bendras išmetamų lakiųjų organinių junginių kiekis neviršija kiekio, kuris susidarytų taikant i papunktį.

7.   Imamasi visų reikiamų atsargos priemonių išmetamam lakiųjų organinių junginių kiekiui kuo labiau sumažinti per įrenginio paleidimo ir sustabdymo operacijas.

54 straipsnis

Teršalų išmetimo stebėsena

Valstybės narės užtikrina, kad pagal VII priedo 6 dalį būtų matuojamas išmetamųjų teršalų kiekis, nurodydamos tai leidimo sąlygose arba nustatydamos bendrąsias privalomas taisykles.

55 straipsnis

Atitiktis išmetamųjų teršalų ribinėms vertėms

Laikoma, kad išmetamųjų dujų kiekis atitinka ribines vertes, jei įvykdytos VII priedo 8 dalyje nustatytos sąlygos.

56 straipsnis

Atitikties ataskaitų teikimas

8 straipsnio 1 dalyje nurodytoje ataskaitoje įrodoma atitiktis kuriam nors iš šių punktų:

| a) | išmetamųjų dujų ribinėms vertėms, lakiųjų išmetalų ribinėms vertėms ir bendro išmetamųjų teršalų kiekio ribinėms vertėms; |
| --- | --- |

a)

išmetamųjų dujų ribinėms vertėms, lakiųjų išmetalų ribinėms vertėms ir bendro išmetamųjų teršalų kiekio ribinėms vertėms;

| b) | VII priedo 5 dalyje nurodytiems Taršos mažinimo plano reikalavimams; |
| --- | --- |

b)

VII priedo 5 dalyje nurodytiems Taršos mažinimo plano reikalavimams;

| c) | išimtims, suteiktoms pagal 53 straipsnio 2 ir 3 dalis. |
| --- | --- |

c)

išimtims, suteiktoms pagal 53 straipsnio 2 ir 3 dalis.

Atitikties ataskaitoje gali būti pateikti tirpiklių valdymo planai, parengti pagal VII priedo 7 dalį.

57 straipsnis

Esminiai esamų įrenginių pakeitimai

1.   Esamo įrenginio didžiausio per dieną vidutiniškai suvartojamų organinių tirpiklių masės pokytis, kai įrenginys eksploatuojamas pagal projektinį galingumą, išskyrus paleidimo ir sustabdymo operacijas bei įrangos remontą, laikomas esminiu, jei dėl jo išmetamų lakiųjų organinių junginių kiekis padidėja daugiau kaip:

| — | 25 %, jei tai įrenginys, kuriame vykdoma veikla atitinka VII priedo 2 dalies lentelės 1, 3, 4, 5, 8, 10, 13, 16 arba 17 skiltyse nurodytas žemiausias slenkstines ribas, o jei tai kita VII priedo 2 dalyje nurodyta veikla, – kurią vykdant tirpiklių suvartojama mažiau nei 10 tonų per metus; |
| --- | --- |

—

25 %, jei tai įrenginys, kuriame vykdoma veikla atitinka VII priedo 2 dalies lentelės 1, 3, 4, 5, 8, 10, 13, 16 arba 17 skiltyse nurodytas žemiausias slenkstines ribas, o jei tai kita VII priedo 2 dalyje nurodyta veikla, – kurią vykdant tirpiklių suvartojama mažiau nei 10 tonų per metus;

| — | 10 %, jei tai visi kiti įrenginiai. |
| --- | --- |

—

10 %, jei tai visi kiti įrenginiai.

2.   Jeigu esamame įrenginyje atliekamas esminis pakeitimas arba jeigu po to, kai įrenginyje buvo atliktas esminis pakeitimas, jis pirmą kartą patenka į šios direktyvos taikymo sritį, ta įrenginio dalis, kurioje buvo atliktas esminis pakeitimas, laikoma nauju įrenginiu arba esamu įrenginiu, jei viso įrenginio bendras išmetamųjų teršalų kiekis neviršija kiekio, kuris būtų apskaičiuotas, jei ta dalis, kurioje buvo atliktas esminis pakeitimas, būtų laikoma nauju įrenginiu.

3.   Jei atliekamas esminis pakeitimas, kompetentinga institucija patikrina, ar įrenginys atitinka šios direktyvos reikalavimus.

58 straipsnis

Keitimasis informacija apie organinių tirpiklių pakaitalus

Komisija organizuoja informacijos apie organinių tirpiklių naudojimą ir galimus jų pakaitalus, taip pat technologijas, kurios turi mažiausiai poveikio orui, vandeniui, dirvožemiui, ekosistemoms ir žmonių sveikatai, keitimąsi su valstybėmis narėmis, susijusiais pramonės sektoriais ir aplinkosaugos nevyriausybinėmis organizacijomis.

Organizuojamas keitimasis informacija šiais klausimais:

| a) | tinkamumas naudoti; |
| --- | --- |

a)

tinkamumas naudoti;

| b) | galimos pasekmės žmonių sveikatai, visų pirma poveikis profesinėje aplinkoje; |
| --- | --- |

b)

galimos pasekmės žmonių sveikatai, visų pirma poveikis profesinėje aplinkoje;

| c) | galimas poveikis gamtai; |
| --- | --- |

c)

galimas poveikis gamtai;

| d) | pasekmės ūkiui, visų pirma galimų alternatyvų sąnaudos ir nauda. |
| --- | --- |

d)

pasekmės ūkiui, visų pirma galimų alternatyvų sąnaudos ir nauda.

59 straipsnis

Informacijos prieinamumas

1.   Visuomenei sudaromos sąlygos susipažinti su kompetentingos institucijos sprendimu – bent leidimo kopija bei vėlesniais jo pratęsimais.

Visuomenei sudaromos sąlygos susipažinti su įrenginiams taikomomis bendrosiomis privalomomis taisyklėmis ir įrenginių, kuriems turi būti suteiktas leidimas ir kurie turi būti registruojami, sąrašu.

2.   Visuomenei sudaromos sąlygos susipažinti su kompetentingos institucijos turimais 54 straipsnyje numatyto teršalų išmetimo stebėsenos rezultatais.

3.   1 ir 2 dalys taikomos atsižvelgiant į apribojimus, numatytus Direktyvos 2003/4/EB 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse.

VI   SKYRIUS

Titano dioksido gamybos įrenginiams taikomos specialiosios nuostatos

60 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skyrius taikomas titano dioksido gamybos įrenginiams.

61 straipsnis

Draudimas šalinti atliekas

Valstybės narės draudžia į vandens telkinius, jūrą arba vandenyną šalinti šias atliekas:

| 1) | kietąsias atliekas; |
| --- | --- |

1)

kietąsias atliekas;

| 2) | iš įrenginių, kuriuose taikomas sulfato metodas išleidžiamą pokristalizacinį tirpalą, gautą atliekant filtravimą po titanilo sulfato tirpalo hidrolizės; taip pat ir su tokiais tirpalais susijusias rūgščių atliekas, kuriose yra daugiau nei 0,5 % laisvos sulfato rūgšties ir įvairių sunkiųjų metalų, įskaitant rūgščių atliekas, atskiestas tiek, kad jose yra 0,5 % ar mažiau laisvos sulfato rūgšties; |
| --- | --- |

2)

iš įrenginių, kuriuose taikomas sulfato metodas išleidžiamą pokristalizacinį tirpalą, gautą atliekant filtravimą po titanilo sulfato tirpalo hidrolizės; taip pat ir su tokiais tirpalais susijusias rūgščių atliekas, kuriose yra daugiau nei 0,5 % laisvos sulfato rūgšties ir įvairių sunkiųjų metalų, įskaitant rūgščių atliekas, atskiestas tiek, kad jose yra 0,5 % ar mažiau laisvos sulfato rūgšties;

| 3) | iš įrenginių, kuriuose taikomas chlorido metodas, išmetamas atliekas, kuriose yra daugiau kaip 0,5 % laisvos druskos rūgšties ir įvairių sunkiųjų metalų, įskaitant atliekas, atskiestas tiek, kad jose yra 0,5 % ar mažiau laisvos sulfato rūgšties; |
| --- | --- |

3)

iš įrenginių, kuriuose taikomas chlorido metodas, išmetamas atliekas, kuriose yra daugiau kaip 0,5 % laisvos druskos rūgšties ir įvairių sunkiųjų metalų, įskaitant atliekas, atskiestas tiek, kad jose yra 0,5 % ar mažiau laisvos sulfato rūgšties;

| 4) | filtravimo druskas, dumblą ir skystas atliekas, susidariusias apdorojant (koncentruojant ar neutralizuojant) 2 ir 3 dalyse nurodytas atliekas, kuriose yra įvairių sunkiųjų metalų; į tokias atliekas neįeina neutralizuotos, filtruotos ar dekantuotos atliekos, kuriose yra tik sunkiųjų metalų pėdsakų ir kurių pH dydis prieš atskiedžiant yra didesnis kaip 5,5. |
| --- | --- |

4)

filtravimo druskas, dumblą ir skystas atliekas, susidariusias apdorojant (koncentruojant ar neutralizuojant) 2 ir 3 dalyse nurodytas atliekas, kuriose yra įvairių sunkiųjų metalų; į tokias atliekas neįeina neutralizuotos, filtruotos ar dekantuotos atliekos, kuriose yra tik sunkiųjų metalų pėdsakų ir kurių pH dydis prieš atskiedžiant yra didesnis kaip 5,5.

62 straipsnis

Į vandenį išmetamų teršalų stebėsenos

1.   Iš įrenginių į vandenį išmetamų teršalų kiekis neviršija VIII priedo 1 dalyje nustatytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių.

2.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad ūminio toksiškumo bandymai būtų atliekami pagal VIII priedo 2 dalies 1 punktą ir kad šių bandymų rezultatai atitiktų VIII priedo 2 dalies 2 punkte nustatytas vertes.

63 straipsnis

Teršalų išmetimo į orą prevencija ir kontrolė

1.   Užtikrinama rūgšties lašelių išmetimo iš įrenginių prevencija;

2.   Iš įrenginių į orą išmetamų teršalų kiekis neviršija VIII priedo 3 dalyje nustatytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių.

64 straipsnis

Teršalų išmetimo ir aplinkos stebėsena

1.   Valstybės narės užtikrina teršalų išmetimo į vandenį stebėseną, kad kompetentinga institucija galėtų patikrinti, ar laikomasi leidimo sąlygų ir 62 straipsnio.

2.   Valstybės narės užtikrina teršalų išmetimo į orą stebėseną, kad kompetentinga institucija galėtų patikrinti, ar laikomasi leidimo sąlygų ir 63 straipsnio.

Tokia stebėsena būtinai apima VII priedo 5 dalyje numatytą teršalų išmetimo stebėseną.

3.   Valstybės narės pagal VIII priedo 4 dalį užtikrina aplinkos, kurią veikia iš titano dioksido gamybos įrenginių į vandenį išleidžiamos atliekos, stebėseną.

4.   Stebėsena vykdoma pagal CEN standartus; jei CEN standartų nėra, taikomi ISO, nacionaliniai arba tarptautiniai standartai, kurie užtikrins lygiavertės mokslinės kokybės duomenis.

VII   SKYRIUS

Komitetas, pereinamojo laikotarpio ir baigiamosios nuostatos

65 straipsnis

Kompetentingos institucijos

Valstybės narės paskiria kompetentingas institucijas ir įstaigas, atsakingas už šioje direktyvoje nustatytų įpareigojimų vykdymą.

66 straipsnis

Valstybių narių perduodama informacija

1.   Valstybės narės užtikrina, kad Komisija gautų informaciją apie šios direktyvos įgyvendinimą, teršalų išmetimo ir kitokio poveikio aplinkai tipinius duomenis, išmetamųjų teršalų ribines vertes ir geriausių galimų priemonių taikymą pagal 15 ir 16 straipsnius
  ir apie pagal 16 straipsnio 3 dalį taikomas išimtis
  .

Valstybės narės rengia ir nuolatos atnaujina nacionalines informavimo sistemas, kad pirmoje pastraipoje nurodyta informacija Komisijai būtų prieinama elektronine forma.
  Valstybės narės pateikia visuomenei suteiktos informacijos santrauką.

2.   Komisija nustato, kokio tipo ir formato informaciją valstybės narės turi teikti pagal 1 dalį.

Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 69 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

3.   Per trejus metus nuo 71 straipsnio 1 dalyje nurodytos dienos, o vėliau kas trejus metus Komisija, remdamasi 1 dalyje nurodyta informacija, Europos Parlamentui ir Tarybai teikia šios direktyvos įgyvendinimo ataskaitą ir prireikus teisės akto pasiūlymą.

67 straipsnis

Daliniai priedų pakeitimai

1.
     Remdamasi geriausiomis galimomis priemonėmis
  , nurodytomis atitinkamuose GGP informaciniuose dokumentuose,
  Komisija
  per 12 mėnesių nuo GGP informacinio dokumento, nurodyto 14 straipsnyje, paskelbimo remiantis su GGP susijusiomis išvadomis GGP informaciniame dokumente, koreguoja V, VI, VII, VIII priedus nustatydama išmetamųjų teršalų ribines vertes kaip minimalius reikalavimus
  .
  Išmetamųjų teršalų ribinės vertės gali būti papildytos lygiaverčiais parametrais arba techninėmis priemonėmis ir stebėsena bei atitikties reikalavimais, su sąlyga, kad gali būti pasiektas lygiavertis aplinkos apsaugos lygis.

Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti, priimamos laikantis 69 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

2.
     
  Prieš priimdama pirmoje dalyje nurodytas priemones Komisija konsultuojasi su atitinkamais pramonės atstovais ir nevyriausybinėmis organizacijomis, skatinančiomis aplinkos apsaugą, ir pateikia ataskaitą apie konsultacijų rezultatus ir tai, kaip į juos buvo atsižvelgta.

68 straipsnis

Minimalūs reikalavimai

1.
     
  Nepažeidžiant 67 straipsnio Komisija per 12 mėnesių nuo GGP informacinio dokumento paskelbimo pagal 14 straipsnio nuostatas ir remiantis su GGP susijusiomis išvadomis GGP informaciniame dokumente kaip minimalius reikalavimus nustato išmetamųjų teršalų ribines vertes ir stebėsenos bei atitikties reikalavimus. Išmetamųjų teršalų ribinės vertės gali būti papildytos lygiaverčiais parametrais arba techninėmis priemonėmis, jei taikant šiuos lygiaverčius parametrus gali būti pasiektas lygiavertis aplinkos apsaugos lygis.

Šie minimalūs reikalavimai skirti dideliam susijusios veiklos ar įrangos poveikiui aplinkai ir pagrįsti GGP–ITK.

Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti, priimamos laikantis 69 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

2.
     
  Prieš priimdama pirmoje dalyje nurodytas įgyvendinimo priemones Komisija konsultuojasi su atitinkamomis pramonės ir nevyriausybinėmis organizacijomis, skatinančiomis aplinkos apsaugą, ir pateikia ataskaitą apie konsultacijų rezultatus ir tai, kaip į juos buvo atsižvelgta.

3.
     
  Pagal 1 ir 2 dalies nuostatas Komisija visų pirma iki 2011 m. gruodžio 31 d. nustato išmetamųjų teršalų ribines vertes ir stebėseną bei atitikties reikalavimus I priedo 2.1 ir 2.2 punktuose nurodytų įrenginių išmetamiems dioksinams ir furanams.

Valstybės narės arba jų kompetentingos institucijos dioksinų ir furanų išmetimui gali nustatyti griežtesnes išmetamųjų teršalų ribines vertes.

Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti, priimamos laikantis 69 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

69 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Kai daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

70 straipsnis

Nuobaudos

Valstybės narės nustato nuobaudas, taikytinas pažeidus nacionalines nuostatas, priimtas vadovaujantis šia direktyva. Šios nuobaudos yra veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Valstybės narės Komisijai praneša apie tas nuostatas ne vėliau kaip iki ..., o apie bet kokius vėlesnius jų pakeitimus – nedelsdamos.

71 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinius teisės aktus

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki ... (41), įgyvendina 2 straipsnį, 3 straipsnio 4 dalį, 3 straipsnio 15–18 dalis, 20 straipsnį, 4 straipsnio 2 dalį, 5, 6 straipsnius, 8 straipsnio 1 dalį, 9 straipsnio 2 dalies b punktą, 12 straipsnio 8 dalį, 13 straipsnio 1 dalies e punktą, 14 straipsnį, 15 straipsnio 1 dalies d punktą, 3–5 dalis, 16 straipsnio 2–5 dalis, 17 straipsnį, 18 straipsnio 2–4 dalis, 22 straipsnio 2–3 dalis, 4 dalies b ir d punktus, 23, 24, 25 straipsnius, 26 straipsnio 1 dalies d punktą, 26 straipsnio 2 ║ dalies c–g punktus, 29 straipsnį, 31 straipsnį, 32 straipsnio 3 dalį, 34 straipsnio 2–4 dalis, 35 straipsnį, 36 straipsnio 2 dalį, 42 straipsnio 5 dalį, 64 straipsnio 2 ir 4 dalis, 65–66 straipsnius, I priedo 1.1 punktą, 2.5 punkto c papunktį, 3.5, 4.7, 5.2, 5.3 punktus, 6.1 punkto c papunktį, 6.4 punkto b papunktį, 6.6, 6.9, 6.10 punktus, IV priedo 1 punkto b papunktį, V priedo 1–4 dalis, VI priedo 1 dalies b punktą, 4 dalies 2.2, 3.1 ir 3.2 punktus, 6 dalies 2.5, 2.6 punktus, VII priedo 7 dalies 3 punktą, VIII priedo 1 dalies 1 punktą, 2 punkto c papunktį, 3 dalies 2 ir 3 punktus. Jos nedelsdamos perduoda Komisijai tų nuostatų tekstą ir tų nuostatų bei šios direktyvos atitikmenų lentelę.

Jos taiko šias nuostatas nuo ...(*). Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma oficialiai jas skelbiant. Valstybės narės nustato tokią nuorodos darymo tvarką.

2.   Valstybės narės Komisijai pateikia šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinių įstatymų nuostatų tekstus.

72 straipsnis

Panaikinimas

1.   Direktyvos 78/176/EEB, 82/883/EEB, 92/112/EEB, 96/61/EB, 1999/13/EB ir 2000/76/EB su pakeitimais, padarytais IX priedo A dalyje išvardytais aktais, panaikinamos nuo ... (42), nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su IX priedo B dalyje nurodytais direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo terminais.

2.   Direktyva 2001/80/EB su pakeitimais, padarytais IX priedo A dalyje išvardytais teisės aktais, panaikinama, ir panaikinimas įsigalioja 2016 m. sausio 1 d., nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su IX priedo B dalyje nustatytais direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo terminais.

3.   Nuorodos į panaikintas direktyvas laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir aiškinamos pagal šios direktyvos X priede pateiktą atitikmenų lentelę.

73 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   I priedo 1.2, 1.3, 1.4, 2.1–2.4 punktuose, 2.5 punkto a ir b papunkčiuose, 2.6, 3, 4.1–4.6, 5.1, 5.2 punktuose, 5.3 punkto a ir b papunkčiuose, 5.4 punkte, 6.1 punkto a ir b papunkčiuose, 6.2–6.5 punktuose, 6.6 punkto b ir c papunkčiuose, 6.7 ir 6.8 punktuose nurodytiems įrenginiams, taip pat 1.1 punkte nurodytiems įrenginiams, kurių nominalus šiluminis našumas yra 50 MW arba didesnis, ir 6.6 punkto a papunktyje nurodytiems, daugiau kaip 40 000 vietų paukščiams turintiems įrenginiams, kurie yra eksploatuojami, kuriems išduotas leidimas arba kurie iki 71 straipsnio 1 dalyje nurodytos dienos pateikia tinkamai parengtą prašymą išduoti leidimą, su sąlyga, kad tie įrenginiai pradedami eksploatuoti ne vėliau kaip praėjus metams nuo tos dienos, valstybės narės taiko pagal 71 straipsnio 1 dalį priimtus įstatymus ir kitus teisės aktus nuo ... (43).

2.   I priedo 2.5 punkto c papunktyje, 5.3 punkto c, d ir e papunkčiuose, 6.1 punkto c papunktyje, 6.9 ir 6.10 punkte nurodytiems įrenginiams, taip pat 1.1 punkte nurodytiems įrenginiams, kurių nominalus šiluminis našumas mažesnis nei 50 MW ir 6.6 punkto a papunktyje nurodytiems, mažiau kaip 40 000 vietų paukščiams turintiems įrenginiams, kurie eksploatuojami iki 71 straipsnio 1 dalyje nurodytos dienos, valstybės narės taiko pagal 71 straipsnio 1 dalį priimtus įstatymus ir kitus teisės aktus nuo ... (44).

3.   Kurą deginantiems įrenginiams, kuriems taikomas III skyrius, valstybės narės taiko pagal 71 straipsnio 1 dalį priimtus įstatymus ir kitus teisės aktus nuo 2016 m. sausio 1 d.

4.   Kurą deginantiems įrenginiams, kurie bendrai degina atliekas, VI priedo 4 dalies 3.1 punktas taikomas iki 2015 m. gruodžio 31 d.

Tačiau nuo 2016 m. sausio 1 d. šiems įrenginiams taikomas VI priedo 4 dalies 3.2 punktas.

74 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

75 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ║

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2009 m. sausio 14 d. nuomonė.

1

2009 m. sausio 14 d. nuomonė.

(2)  OL C 325, 2008 12 19, p. 60.

2

(3)  2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento pozicija.

3

2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento pozicija.

(4)  OL L 54, 1978 2 25, p. 19. ║

4

(5)  OL L 378, 1982 12 31, p. 1. ║

5

(6)  OL L 409, 1992 12 31, p. 11.

6

(7)  OL L 257, 1996 10 10, p. 26. ║

7

(8)  OL L 85, 1999 3 29, p. 1. ║

8

(9)  OL L 332, 2000 12 28, p. 91.

9

(10)  OL L 309, 2001 11 27, p. 1. ║

10

(11)  COM(2005)0446 ║.

11

(12)  COM(2006)0231 ║.

12

(13)  COM(2005)0666 ║.

13

(14)  OL L 242, 2002 9 10, p. 1.

14

(15)  OL L 275, 2003 10 25, p. 32. ║

15

(16)  OL L 175, 1985 7 5, p. 40. ║

16

(17)  OL L 10, 1997 1 14, p. 13. ║

17

(18)  

  OL 196, 1967 8 16, p. 1.

18

OL 196, 1967 8 16, p. 1.

(19)  OL L 143, 2004 4 30, p. 56.

19

(20)  
  1998 m. Konvencija „Dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais“.

20

1998 m. Konvencija „Dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais“.

(21)  OL L 309, 2001 11 27, p. 22. ║

21

(22)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. ║

22

(23)  OL L 159, 1996 6 29, p. 1.

23

(24)  ║OL L 117, 1990 5 8, p. 1.

24

(25)  OL L 106, 2001 4 17, p. 1.

25

(26)  OL L 200, 1999 7 30, p. 1.

26

(27)  
  OL L 312, 2008 11 22, p. 3.

27

OL L 312, 2008 11 22, p. 3.

(28)  2000 m. gegužės 3 d. Komisijos sprendimas 2000/532/EB, keičiantis Sprendimą 94/3/EB, nustatantį atliekų sąrašą pagal Tarybos direktyvos 75/442/EEB dėl atliekų 1 straipsnio a dalį, ir Tarybos sprendimą 94/904/EB, nustatantį pavojingų atliekų sąrašą pagal Tarybos direktyvos 91/689/EEB dėl pavojingų medžiagų 1 straipsnio 4 dalį (
  OL L 226, 2000 9 6, p. 3
  ).

28

2000 m. gegužės 3 d. Komisijos sprendimas 2000/532/EB, keičiantis Sprendimą 94/3/EB, nustatantį atliekų sąrašą pagal Tarybos direktyvos 75/442/EEB dėl atliekų 1 straipsnio a dalį, ir Tarybos sprendimą 94/904/EB, nustatantį pavojingų atliekų sąrašą pagal Tarybos direktyvos 91/689/EEB dėl pavojingų medžiagų 1 straipsnio 4 dalį (

)

(29)  
  OJ L 143, 2004 4 30, p. 87
  .

29

OJ L 143, 2004 4 30, p. 87

(30)  

  OL L 375, 1991 12 31, p. 1.

30

OL L 375, 1991 12 31, p. 1.

(31)  

  OL L 372, 2006 12 27, p. 19.

31

OL L 372, 2006 12 27, p. 19.

(32)  

  OL L 328, 2008 12 6, p. 28.

32

OL L 328, 2008 12 6, p. 28.

(33)  
  OL L ...

33

OL L ...

(34)  OL: prašome įterpti numerį, datą ir paskelbimo nuorodą.

34

OL: prašome įterpti numerį, datą ir paskelbimo nuorodą.

(35)  
  2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 761/2001 dėl organizacijų savanoriško dalyvavimo Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemoje (EMAS) (OL L 114, 2001 4 24, p. 1).

35

2001 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 761/2001 dėl organizacijų savanoriško dalyvavimo Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemoje (EMAS) (OL L 114, 2001 4 24, p. 1).

(36)  
  OJ L 41, 2003 2 14, p. 26.

36

OJ L 41, 2003 2 14, p. 26.

(37)  OL L 273, 2002 10 10, p. 1.

37

(38)  OL L 74, 1993 3 27, p. 81.

38

(39)  OL L 30, 1993 2 6, p. 1.

39

(40)  OL L 396, 2006 12 30, p. 1
  .

40

396, 2006 12 30, p. 1

(41)  18 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo.

41

18 mėnesių po šios direktyvos įsigaliojimo.

(42)  3 metai po šios direktyvos įsigaliojimo.

42

3 metai po šios direktyvos įsigaliojimo.

(43)  3 metai po šios direktyvos įsigaliojimo.

43

3 metai po šios direktyvos įsigaliojimo.

(44)  54 mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo.

44

54 mėnesiai po šios direktyvos įsigaliojimo.

2009 m. kovo 10 d., antradienisI PRIEDAS

11 straipsnyje nurodytų pramoninės veiklos rūšių kategorijos

Toliau nurodyti slenkstiniai dydžiai nusako gamybos pajėgumus arba našumą. Jei tame pačiame įrenginyje vykdoma viename punkte išvardytų kelių rūšių, veikla,, tokių veiklos rūšių pajėgumai sudedami.

Apskaičiuojant 1.1 punkte nurodytų įrenginių bendrą nominalų šiluminį našumą, į šiuos skaičiavimus sveikatos priežiūros įstaigose naudojamų kurą deginančių įrenginių atveju įtraukiami tik įprasti veiklos pajėgumai.

Apskaičiuojant 1.1 punkte nurodytų įrenginių bendrą nominalų šiluminį našumą, kurą deginantys įrenginiai, kurių nominalus šiluminis našumas yra mažesnis nei 3 MW, į šiuos skaičiavimus neįtraukiami.

Apskaičiuojant 1.1 punkte nurodytų įrenginių bendrą nominalų šiluminį našumą, kurą deginantys įrenginiai, kurių nominalus šiluminis našumas yra mažesnis nei 50 MW ir kurie eksploatuojami ne daugiau kaip
  500
  valandų per metus, į šiuos skaičiavimus neįtraukiami.

1.   Energetikos pramonė

| 1.1 | Kuro deginimas įrenginiuose, kurių bendras nominalus šiluminis našumas yra 20 MW arba didesnis. |
| --- | --- |

1.1

Kuro deginimas įrenginiuose, kurių bendras nominalus šiluminis našumas yra 20 MW arba didesnis.

| 1.2. | Naftos ir dujų perdirbimas. |
| --- | --- |

1.2.

Naftos ir dujų perdirbimas.

| 1.3. | Koksavimo krosnių gamyba. |
| --- | --- |

1.3.

Koksavimo krosnių gamyba.

| 1.4. | Kuro dujofikavimas arba suskystinimas. |
| --- | --- |

1.4.

Kuro dujofikavimas arba suskystinimas.

2.   Metalų gamyba ir apdirbimas

| 2.1. | Metalo rūdos (įskaitant sulfidinę rūdą) kalcinavimas arba kaitinimas. |
| --- | --- |

2.1.

Metalo rūdos (įskaitant sulfidinę rūdą) kalcinavimas arba kaitinimas.

| 2.2. | Ketaus arba plieno (pirminio arba antrinio lydymo), įskaitant nepertraukiamą liejimą, gamyba, kai pajėgumas didesnis kaip 2,5 tonos per valandą. |
| --- | --- |

2.2.

Ketaus arba plieno (pirminio arba antrinio lydymo), įskaitant nepertraukiamą liejimą, gamyba, kai pajėgumas didesnis kaip 2,5 tonos per valandą.

| 2.3. | Juodųjų metalų apdirbimas:






  a) | karšto valcavimo staklių, kurių pajėgumas didesnis kaip 20 tonų termiškai neapdoroto plieno per valandą, eksploatavimas; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Juodųjų metalų apdirbimas:

a)

karšto valcavimo staklių, kurių pajėgumas didesnis kaip 20 tonų termiškai neapdoroto plieno per valandą, eksploatavimas;

| b) | kalvių, turinčių kūjus, kurių kiekvieno energija didesnė kaip 50 kilodžaulių, kai kaloringumas didesnis kaip 20 MW, eksploatavimas; |
| --- | --- |

b)

kalvių, turinčių kūjus, kurių kiekvieno energija didesnė kaip 50 kilodžaulių, kai kaloringumas didesnis kaip 20 MW, eksploatavimas;

| c) | dengimas apsauginėmis lydyto metalo dangomis, kai apdorojimo pajėgumas didesnis kaip 2 tonos termiškai neapdoroto plieno per valandą. |
| --- | --- |

c)

dengimas apsauginėmis lydyto metalo dangomis, kai apdorojimo pajėgumas didesnis kaip 2 tonos termiškai neapdoroto plieno per valandą.

| 2.4. | Juodųjų metalų liejyklų, kurių gamybos pajėgumas didesnis kaip 20 tonų liejinių per dieną, eksploatavimas. |
| --- | --- |

2.4.

Juodųjų metalų liejyklų, kurių gamybos pajėgumas didesnis kaip 20 tonų liejinių per dieną, eksploatavimas.

| 2.5. | Spalvotųjų metalų apdirbimas:






  a) | neapdirbtų spalvotųjų metalų gamyba iš rūdos, koncentratų arba antrinių žaliavų naudojant metalurginius, cheminius arba elektrolitinius procesus; |
| --- | --- | --- |

2.5.

Spalvotųjų metalų apdirbimas:

a)

neapdirbtų spalvotųjų metalų gamyba iš rūdos, koncentratų arba antrinių žaliavų naudojant metalurginius, cheminius arba elektrolitinius procesus;

| b) | spalvotųjų metalų, įskaitant regeneruotus produktus, lydymas, įskaitant legiravimą, kai švino ir kadmio lydymo pajėgumas didesnis kaip 4 tonos per dieną, o visų kitų metalų ‐ 20 tonų per dieną, išskyrus liejyklų eksploatavimą; |
| --- | --- |

b)

spalvotųjų metalų, įskaitant regeneruotus produktus, lydymas, įskaitant legiravimą, kai švino ir kadmio lydymo pajėgumas didesnis kaip 4 tonos per dieną, o visų kitų metalų ‐ 20 tonų per dieną, išskyrus liejyklų eksploatavimą;

| c) | lydyto metalo gaminius gaminančių spalvotųjų metalų liejyklų, kurių švino ir kadmio
  lydymo
  pajėgumas didesnis kaip 2,4 tonos per dieną, o kitų metalų – 12 tonų per dieną, eksploatavimas. |
| --- | --- |

c)

lydyto metalo gaminius gaminančių spalvotųjų metalų liejyklų, kurių švino ir kadmio
  lydymo
  pajėgumas didesnis kaip 2,4 tonos per dieną, o kitų metalų – 12 tonų per dieną, eksploatavimas.

| 2.6. | Metalų arba plastinių medžiagų paviršių apdorojimas elektrolizės arba cheminiais procesais, kai dengimo vonių tūris didesnis kaip 30 m3. |
| --- | --- |

2.6.

Metalų arba plastinių medžiagų paviršių apdorojimas elektrolizės arba cheminiais procesais, kai dengimo vonių tūris didesnis kaip 30 m3.

3.   Mineralinių medžiagų apdirbimo pramonė

| 3.1. | Cemento klinkerio gamyba rotacinėse krosnyse, kai gamybos pajėgumas didesnis kaip 500 tonų per dieną, arba kalkių gamyba rotacinėse krosnyse ar kitose krosnyse, kai gamybos pajėgumas didesnis kaip 50 tonų per dieną. |
| --- | --- |

3.1.

Cemento klinkerio gamyba rotacinėse krosnyse, kai gamybos pajėgumas didesnis kaip 500 tonų per dieną, arba kalkių gamyba rotacinėse krosnyse ar kitose krosnyse, kai gamybos pajėgumas didesnis kaip 50 tonų per dieną.

| 3.2. | Asbesto arba produktų iš asbesto gamyba. |
| --- | --- |

3.2.

Asbesto arba produktų iš asbesto gamyba.

| 3.3. | Stiklo, įskaitant stiklo pluoštą, gamyba, kai lydymo pajėgumas didesnis kaip 20 tonų per dieną. |
| --- | --- |

3.3.

Stiklo, įskaitant stiklo pluoštą, gamyba, kai lydymo pajėgumas didesnis kaip 20 tonų per dieną.

| 3.4. | Mineralinių medžiagų lydymas, įskaitant mineralinio pluošto gamybą, kai lydymo pajėgumas didesnis kaip 20 tonų per dieną. |
| --- | --- |

3.4.

Mineralinių medžiagų lydymas, įskaitant mineralinio pluošto gamybą, kai lydymo pajėgumas didesnis kaip 20 tonų per dieną.

| 3.5. | Keraminių gaminių gamyba degimo būdu, visų pirma stogų čerpių, plytų, ugniai atsparių plytų, čerpių, molio dirbinių arba porceliano, kai gamybos pajėgumas didesnis kaip 75 tonos per dieną
  ir
  vienos krosnies džiovinimo talpa didesnė kaip 300 kg/ m3. |
| --- | --- |

3.5.

Keraminių gaminių gamyba degimo būdu, visų pirma stogų čerpių, plytų, ugniai atsparių plytų, čerpių, molio dirbinių arba porceliano, kai gamybos pajėgumas didesnis kaip 75 tonos per dieną
  ir
  vienos krosnies džiovinimo talpa didesnė kaip 300 kg/ m3.

4.   Chemijos pramonė

Šioje dalyje gamyba pagal šioje dalyje apibrėžtų veiklos rūšių kategorijas yra medžiagų arba medžiagų grupių, išvardytų 4.1 – 4.7 punktuose, pramoninio masto gamyba chemiškai arba biologiškai jas perdirbant.

| 4.1. | Šių organinių cheminių medžiagų gamyba:






  a) | angliavandenilių (linijinių arba ciklinių; sočiųjų arba nesočiųjų, alifatinių arba aromatinių); |
| --- | --- | --- |

4.1.

Šių organinių cheminių medžiagų gamyba:

a)

angliavandenilių (linijinių arba ciklinių; sočiųjų arba nesočiųjų, alifatinių arba aromatinių);

| b) | deguonies turinčių organinių junginių: alkoholio, aldehidų, ketonų, karboksirūgšties, esterių, acetatų, eterių, peroksidų, epoksidinių dervų; |
| --- | --- |

b)

deguonies turinčių organinių junginių: alkoholio, aldehidų, ketonų, karboksirūgšties, esterių, acetatų, eterių, peroksidų, epoksidinių dervų;

| c) | sieros turinčių organinių junginių; |
| --- | --- |

c)

sieros turinčių organinių junginių;

| d) | azoto turinčių organinių junginių: aminų, amidų, nitrozo ir nitro junginių, arba nitratų, nitrilų, cianatų, izocianatų; |
| --- | --- |

d)

azoto turinčių organinių junginių: aminų, amidų, nitrozo ir nitro junginių, arba nitratų, nitrilų, cianatų, izocianatų;

| e) | fosforo turinčių organinių junginių; |
| --- | --- |

e)

fosforo turinčių organinių junginių;

| f) | halogenintų angliavandenilių; |
| --- | --- |

f)

halogenintų angliavandenilių;

| g) | metalo organinių junginių; |
| --- | --- |

g)

metalo organinių junginių;

| h) | bazinių plastinių medžiagų (polimerinio sintetinio pluošto ir pluošto, turinčio celiuliozės); |
| --- | --- |

h)

bazinių plastinių medžiagų (polimerinio sintetinio pluošto ir pluošto, turinčio celiuliozės);

| i) | sintetinio kaučiuko; |
| --- | --- |

i)

sintetinio kaučiuko;

| j) | dažiklių ir pigmentų; |
| --- | --- |

j)

dažiklių ir pigmentų;

| k) | paviršinio aktyvumo agentų ir medžiagų. |
| --- | --- |

k)

paviršinio aktyvumo agentų ir medžiagų.

| 4.2. | Šių neorganinių cheminių medžiagų gamyba:






  a) | dujų – amoniako, chloro arba vandenilio chlorido, fluoro arba vandenilio fluorido, anglies oksidų, sieros turinčių junginių, azoto oksidų, vandenilio, sieros dioksido, karbonilo chlorido (fosgeno); |
| --- | --- | --- |

4.2.

Šių neorganinių cheminių medžiagų gamyba:

a)

dujų – amoniako, chloro arba vandenilio chlorido, fluoro arba vandenilio fluorido, anglies oksidų, sieros turinčių junginių, azoto oksidų, vandenilio, sieros dioksido, karbonilo chlorido (fosgeno);

| b) | rūgščių – chromo rūgšties, fluoro vandenilio rūgšties, fosforo rūgšties, azoto rūgšties, druskos rūgšties, sieros rūgšties, oleumo, sulfitinių rūgščių; |
| --- | --- |

b)

rūgščių – chromo rūgšties, fluoro vandenilio rūgšties, fosforo rūgšties, azoto rūgšties, druskos rūgšties, sieros rūgšties, oleumo, sulfitinių rūgščių;

| c) | bazių – amonio hidroksido, kalio hidroksido, natrio hidroksido; |
| --- | --- |

c)

bazių – amonio hidroksido, kalio hidroksido, natrio hidroksido;

| d) | druskų – amonio chlorido, kalio chlorato, kalio karbonato, natrio karbonato, perborato, sidabro nitrato; |
| --- | --- |

d)

druskų – amonio chlorido, kalio chlorato, kalio karbonato, natrio karbonato, perborato, sidabro nitrato;

| e) | ne metalų, metalo oksidų arba kitų neorganinių junginių – kalcio karbido, silicio, silicio karbido. |
| --- | --- |

e)

ne metalų, metalo oksidų arba kitų neorganinių junginių – kalcio karbido, silicio, silicio karbido.

| 4.3. | Fosforo, azoto arba kalio trąšų (paprastų ar kompleksinių) gamyba. |
| --- | --- |

4.3.

Fosforo, azoto arba kalio trąšų (paprastų ar kompleksinių) gamyba.

| 4.4. | Augalų apsaugos produktų arba biocidų gamyba. |
| --- | --- |

4.4.

Augalų apsaugos produktų arba biocidų gamyba.

| 4.5. | Farmacijos produktų įskaitant tarpinius produktus gamyba. |
| --- | --- |

4.5.

Farmacijos produktų įskaitant tarpinius produktus gamyba.

| 4.6. | Sprogmenų gamyba. |
| --- | --- |

4.6.

Sprogmenų gamyba.

| 4.7. | Cheminių medžiagų, naudojamų kaip kuras arba tepalai, gamyba. |
| --- | --- |

4.7.

Cheminių medžiagų, naudojamų kaip kuras arba tepalai, gamyba.

5.   Atliekų tvarkymas

| 5.1. | Pavojingų atliekų šalinimas arba jų panaudojimas,, kai pajėgumas didesnis kaip 10 tonų per dieną, įskaitant šią veiklą:






  a) | biologinį apdirbimą; |
| --- | --- | --- |

5.1.

Pavojingų atliekų šalinimas arba jų panaudojimas,, kai pajėgumas didesnis kaip 10 tonų per dieną, įskaitant šią veiklą:

a)

biologinį apdirbimą;

| b) | fizinį cheminį apdirbimą; |
| --- | --- |

b)

fizinį cheminį apdirbimą;

| c) | deginimą atskirai arba su kitomis medžiagomis; |
| --- | --- |

c)

deginimą atskirai arba su kitomis medžiagomis;

| d) | sumaišymą arba maišymą; |
| --- | --- |

d)

sumaišymą arba maišymą;

| e) | perpakavimą; |
| --- | --- |

e)

perpakavimą;

| f) | saugojimą, kai saugojimo pajėgumas viršija 10 tonų; |
| --- | --- |

f)

saugojimą, kai saugojimo pajėgumas viršija 10 tonų;

| g) | pirminį panaudojimą kurui arba kitiems energijos gamybos būdams; |
| --- | --- |

g)

pirminį panaudojimą kurui arba kitiems energijos gamybos būdams;

| h) | tirpiklių atnaujinimą (regeneravimą); |
| --- | --- |

h)

tirpiklių atnaujinimą (regeneravimą);

| i) | neorganinių medžiagų, išskyrus metalus arba metalo junginius, perdirbimą arba atnaujinimą; |
| --- | --- |

i)

neorganinių medžiagų, išskyrus metalus arba metalo junginius, perdirbimą arba atnaujinimą;

| j) | rūgščių arba bazių regeneravimą; |
| --- | --- |

j)

rūgščių arba bazių regeneravimą;

| k) | taršai mažinti naudojamų komponentų naudojimą; |
| --- | --- |

k)

taršai mažinti naudojamų komponentų naudojimą;

| l) | katalizatorių komponentų panaudojimą; |
| --- | --- |

l)

katalizatorių komponentų panaudojimą;

| m) | naftos perdirbimą arba kitokį pakartotinį naftos produktų naudojimą. |
| --- | --- |

m)

naftos perdirbimą arba kitokį pakartotinį naftos produktų naudojimą.

| 5.2. | Nepavojingų atliekų deginimas
  ir bendras deginimas
  , kai pajėgumas didesnis kaip 3 tonos per valandą. |
| --- | --- |

5.2.

Nepavojingų atliekų deginimas
  ir bendras deginimas
  , kai pajėgumas didesnis kaip 3 tonos per valandą.

| 5.3. | Nepavojingų atliekų šalinimas arba panaudojimas, kai pajėgumas didesnis kaip 50 tonų per dieną, įskaitant šią veiklą:






  a) | biologinį apdirbimą; |
| --- | --- | --- |

5.3.

Nepavojingų atliekų šalinimas arba panaudojimas, kai pajėgumas didesnis kaip 50 tonų per dieną, įskaitant šią veiklą:

a)

biologinį apdirbimą;

| b) | fizinį cheminį apdirbimą;
  išskyrus veiklą, kuriai taikoma 1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotėkų valymo (1), kurios metu gaunamas vien tik valytas dumblas, kaip nustatyta 1986 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvoje 86/278/EEB dėl aplinkos, ypač dirvožemio, apsaugos naudojant žemės ūkyje nuotėkų dumblą (2)

  .
  Ši išimtis taikoma tik tais atvejais, kai gali būti pasiektas bent jau toks pat aplinkos apsaugos lygis kaip ir taikant šią direktyvą; |
| --- | --- |

b)

fizinį cheminį apdirbimą;
  išskyrus veiklą, kuriai taikoma 1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotėkų valymo (1), kurios metu gaunamas vien tik valytas dumblas, kaip nustatyta 1986 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvoje 86/278/EEB dėl aplinkos, ypač dirvožemio, apsaugos naudojant žemės ūkyje nuotėkų dumblą (2)

  .
  Ši išimtis taikoma tik tais atvejais, kai gali būti pasiektas bent jau toks pat aplinkos apsaugos lygis kaip ir taikant šią direktyvą;

| c) | pirminis atliekų paruošimas bendram deginimui; |
| --- | --- |

c)

pirminis atliekų paruošimas bendram deginimui;

| d) | šlakų ir nuosėdų apdirbimas
  , kuris neįtrauktas į kitas pramonės veiklos rūšių kategorijas
  ; |
| --- | --- |

d)

šlakų ir nuosėdų apdirbimas
  , kuris neįtrauktas į kitas pramonės veiklos rūšių kategorijas
  ;

| e) | metalo likučių apdirbimas
  smulkintuvuose
  . |
| --- | --- |

e)

metalo likučių apdirbimas
  smulkintuvuose
  .

| 5.4 | Sąvartynai, priimantys daugiau negu 10 tonų atliekų per dieną, arba kurių bendras pajėgumas didesnis kaip 25 000 tonų, išskyrus inertinių atliekų sąvartynus. |
| --- | --- |

5.4

Sąvartynai, priimantys daugiau negu 10 tonų atliekų per dieną, arba kurių bendras pajėgumas didesnis kaip 25 000 tonų, išskyrus inertinių atliekų sąvartynus.

6.   Kitos veiklos rūšys.

| 6.1. | Pramoniniuose įrenginiuose atliekama šių gaminių gamyba:






  a) | celiuliozės iš medienos arba kitų pluoštinių medžiagų; |
| --- | --- | --- |

6.1.

Pramoniniuose įrenginiuose atliekama šių gaminių gamyba:

a)

celiuliozės iš medienos arba kitų pluoštinių medžiagų;

| b) | popieriaus arba kartono, kai gamybos pajėgumas didesnis kaip 20 tonų per dieną; |
| --- | --- |

b)

popieriaus arba kartono, kai gamybos pajėgumas didesnis kaip 20 tonų per dieną;

| c) | medžio plokščių (išskyrus fanerą), kai gamybos pajėgumas didesnis nei 600 m3 per dieną. |
| --- | --- |

c)

medžio plokščių (išskyrus fanerą), kai gamybos pajėgumas didesnis nei 600 m3 per dieną.

| 6.2. | Pirminis tekstilės pluošto arba tekstilės apdorojimas (plovimas, balinimas, merserizavimas) arba dažymas kai apdorojimo pajėgumas didesnis kaip 10 tonų pluošto per dieną. |
| --- | --- |

6.2.

Pirminis tekstilės pluošto arba tekstilės apdorojimas (plovimas, balinimas, merserizavimas) arba dažymas kai apdorojimo pajėgumas didesnis kaip 10 tonų pluošto per dieną.

| 6.3. | Kailių ir odų rauginimas, kai apdorojimo pajėgumas didesnis kaip 12 tonų gatavos produkcijos per dieną. |
| --- | --- |

6.3.

Kailių ir odų rauginimas, kai apdorojimo pajėgumas didesnis kaip 12 tonų gatavos produkcijos per dieną.

| 6.4. | a) | skerdyklų, kurių skerdienos gamybos pajėgumas didesnis kaip 50 tonų per dieną, eksploatavimas; |
| --- | --- | --- |

6.4.

a)

skerdyklų, kurių skerdienos gamybos pajėgumas didesnis kaip 50 tonų per dieną, eksploatavimas;

| b) | apdorojimo ir perdirbimo veikla (išskyrus atvejus, kai toliau nurodytos prieš tai perdirbtos arba neperdirbtos žaliavos yra tik pakuojamos), skirta maisto produktų arba gyvulių pašarų gamybai iš:






  i) | gyvulinės žaliavos (išskyrus vien pieną), kai gatavos produkcijos gamybos pajėgumas didesnis kaip 75 tonos per dieną, |
| --- | --- | --- |

b)

apdorojimo ir perdirbimo veikla (išskyrus atvejus, kai toliau nurodytos prieš tai perdirbtos arba neperdirbtos žaliavos yra tik pakuojamos), skirta maisto produktų arba gyvulių pašarų gamybai iš:

i)

gyvulinės žaliavos (išskyrus vien pieną), kai gatavos produkcijos gamybos pajėgumas didesnis kaip 75 tonos per dieną,

| ii) | augalinės žaliavos, kai gatavos produkcijos gamybos pajėgumas didesnis kaip 300 tonų per dieną, |
| --- | --- |

ii)

augalinės žaliavos, kai gatavos produkcijos gamybos pajėgumas didesnis kaip 300 tonų per dieną,

| iii) | gyvulinių ir augalinių žaliavų mišinys, kai gatavos produkcijos gamybos pajėgumas tonomis didesnis nei:






  — | 75, jei A lygu 10 arba daugiau, arba |
| --- | --- | --- |

iii)

gyvulinių ir augalinių žaliavų mišinys, kai gatavos produkcijos gamybos pajėgumas tonomis didesnis nei:

—

75, jei A lygu 10 arba daugiau, arba

| — | [300 – (22,5 × A)] visais kitais atvejais, |
| --- | --- |

—

[300 – (22,5 × A)] visais kitais atvejais,

kai „A“ yra galutinės produkcijos gamybos pajėgumo gyvūninės kilmės medžiagos dalis (procentais).

Pakuotė neįtraukiama į galutinį produkto svorį.

Šis punktas netaikomas, kai žaliavą sudaro tik pienas.

| c) | Tik pieno apdorojimas ir perdirbimas, kai per dieną pagaminama daugiau kaip 200 tonų pieno (metinis vidurkis). |
| --- | --- |

c)

Tik pieno apdorojimas ir perdirbimas, kai per dieną pagaminama daugiau kaip 200 tonų pieno (metinis vidurkis).

| 6.5. | Gyvulių skerdenų arba gyvūninių atliekų šalinimas arba perdirbimas, kai apdorojimo pajėgumas didesnis kaip 10 tonų per dieną. |
| --- | --- |

6.5.

Gyvulių skerdenų arba gyvūninių atliekų šalinimas arba perdirbimas, kai apdorojimo pajėgumas didesnis kaip 10 tonų per dieną.

| 6.6. | Intensyvus paukščių arba kiaulių auginimas, kai yra daugiau kaip:






  a) | 40 000 vietų
  naminiams paukščiams
  ; |
| --- | --- | --- |

6.6.

Intensyvus paukščių arba kiaulių auginimas, kai yra daugiau kaip:

a)

40 000 vietų
  naminiams paukščiams
  ;

| b) | 2 000 vietų mėsinėms kiaulėms (daugiau kaip 30 kg), arba |
| --- | --- |

b)

2 000 vietų mėsinėms kiaulėms (daugiau kaip 30 kg), arba

| c) | 750 vietų paršavedėms. |
| --- | --- |

c)

750 vietų paršavedėms.

Jei tame pačiame įrenginyje auginami a punkte nenurodytų rūšių paukščiai arba a, b ir c punktuose išvardytų skirtingų rūšių gyvūnai, slenkstinė riba apskaičiuojama remiantis pirmiau nurodytas ribas atitinkančiais azoto išskyrimo faktoriais.
  Komisija parengia ribų apskaičiavimo ir atitinkamų azoto išskyrimo faktorių nustatymo rekomendacijas.

| 6.7. | Naudojant organinius tirpiklius atliekamas medžiagų, daiktų arba gaminių paviršiaus apdorojimas – taurinimas, šlichtinimas, dengimas, riebalų šalinimas, atspariu vandeniui darymas, klijavimas, dažymas, valymas arba impregnavimas, kai organinio tirpiklio suvartojimo pajėgumas didesnis kaip 150 kg per valandą arba didesnis kaip 200 tonų per metus. |
| --- | --- |

6.7.

Naudojant organinius tirpiklius atliekamas medžiagų, daiktų arba gaminių paviršiaus apdorojimas – taurinimas, šlichtinimas, dengimas, riebalų šalinimas, atspariu vandeniui darymas, klijavimas, dažymas, valymas arba impregnavimas, kai organinio tirpiklio suvartojimo pajėgumas didesnis kaip 150 kg per valandą arba didesnis kaip 200 tonų per metus.

| 6.8. | Anglis (perdegta anglis) arba elektografito gamyba deginimo arba grafitizacijos būdu. |
| --- | --- |

6.8.

Anglis (perdegta anglis) arba elektografito gamyba deginimo arba grafitizacijos būdu.

| 6.9. | Medienos ir medienos gaminių konservavimas, kai gamybos pajėgumas didesnis nei
  50
   m3 per dieną. |
| --- | --- |

6.9.

Medienos ir medienos gaminių konservavimas, kai gamybos pajėgumas didesnis nei
  50
   m3 per dieną.

| 6.10. | Nuotekų, kurioms netaikoma Direktyva 91/271/EEB ║ ir kurios išleidžiamos iš įrenginių, kuriems taikomas I skyrius, valymas ne įrenginio teritorijoje. |
| --- | --- |

6.10.

Nuotekų, kurioms netaikoma Direktyva 91/271/EEB ║ ir kurios išleidžiamos iš įrenginių, kuriems taikomas I skyrius, valymas ne įrenginio teritorijoje.

---

(1)  

  OL L 135, 1991 5 30, p. 40.

(2)  

  OL L 181, 1986 7 4, p. 6.

2009 m. kovo 10 d., antradienisII PRIEDAS

Taršiųjų medžiagų sąrašas

| | ORAS






  1. | Sieros dioksidas ir kiti sieros turintys junginiai. |
| --- | --- | --- |

ORAS

1.

Sieros dioksidas ir kiti sieros turintys junginiai.

| 2. | Azoto oksidai ir kiti azoto turintys junginiai. |
| --- | --- |

2.

Azoto oksidai ir kiti azoto turintys junginiai.

| 3. | Anglies monoksidas. |
| --- | --- |

3.

Anglies monoksidas.

| 4. | Lakieji organiniai junginiai. |
| --- | --- |

4.

Lakieji organiniai junginiai.

| 5. | Metalai ir jų junginiai. |
| --- | --- |

5.

Metalai ir jų junginiai.

| 6. | Dulkės, įskaitant smulkias kietąsias daleles. |
| --- | --- |

6.

Dulkės, įskaitant smulkias kietąsias daleles.

| 7. | Asbestas (suspenduotos dalelės, pluoštai). |
| --- | --- |

7.

Asbestas (suspenduotos dalelės, pluoštai).

| 8. | Chloras ir jo junginiai. |
| --- | --- |

8.

Chloras ir jo junginiai.

| 9. | Fluoras ir jo junginiai. |
| --- | --- |

9.

Fluoras ir jo junginiai.

| 10. | Arsenas ir jo junginiai. |
| --- | --- |

10.

Arsenas ir jo junginiai.

| 11. | Cianidai. |
| --- | --- |

11.

Cianidai.

| 12. | Medžiagos ir preparatai, kurie, kaip įrodyta, turi kancerogeninių ar mutageninių savybių arba tokių savybių, kurios gali veikti dauginimąsi per orą. |
| --- | --- |

12.

Medžiagos ir preparatai, kurie, kaip įrodyta, turi kancerogeninių ar mutageninių savybių arba tokių savybių, kurios gali veikti dauginimąsi per orą.

| 13. | Polichlorinti dibenzodioksinai ir polichlorinti dibenzofuranai. |
| --- | --- |

13.

Polichlorinti dibenzodioksinai ir polichlorinti dibenzofuranai.

| | VANDUO






  1. | Halogeninti organiniai junginiai ir medžiagos, galinčios sudaryti tokius junginius vandenyje. |
| --- | --- | --- |

VANDUO

1.

Halogeninti organiniai junginiai ir medžiagos, galinčios sudaryti tokius junginius vandenyje.

| 2. | Fosforo organiniai junginiai. |
| --- | --- |

2.

Fosforo organiniai junginiai.

| 3. | Organitino junginiai. |
| --- | --- |

3.

Organitino junginiai.

| 4. | Medžiagos ir preparatai, kurie, kaip įrodyta, turi kancerogeninių ar mutageninių savybių arba tokių savybių, kurios gali veikti dauginimąsi vandenyje arba per jį. |
| --- | --- |

4.

Medžiagos ir preparatai, kurie, kaip įrodyta, turi kancerogeninių ar mutageninių savybių arba tokių savybių, kurios gali veikti dauginimąsi vandenyje arba per jį.

| 5. | Ilgai nesuyrantys organiniai junginiai ir ilgai nesuyrančios bei bioakumuliacinių savybių turinčios organinės toksiškos medžiagos. |
| --- | --- |

5.

Ilgai nesuyrantys organiniai junginiai ir ilgai nesuyrančios bei bioakumuliacinių savybių turinčios organinės toksiškos medžiagos.

| 6. | Cianidai. |
| --- | --- |

6.

Cianidai.

| 7. | Metalai ir jų junginiai. |
| --- | --- |

7.

Metalai ir jų junginiai.

| 8. | Arsenas ir jo junginiai. |
| --- | --- |

8.

Arsenas ir jo junginiai.

| 9. | Biocidai ir augalų apsaugos produktai. |
| --- | --- |

9.

Biocidai ir augalų apsaugos produktai.

| 10. | Skendinčios medžiagos. |
| --- | --- |

10.

Skendinčios medžiagos.

| 11. | Medžiagos, sukeliančios eutrofikacijos procesą (ypač nitratai ir fosfatai). |
| --- | --- |

11.

Medžiagos, sukeliančios eutrofikacijos procesą (ypač nitratai ir fosfatai).

| 12. | Medžiagos, neigiamai veikiančios deguonies pusiausvyrą (kurias galima įvertinti naudojant tokius rodiklius kaip BDS, ChDS, ir t. t.). |
| --- | --- |

12.

Medžiagos, neigiamai veikiančios deguonies pusiausvyrą (kurias galima įvertinti naudojant tokius rodiklius kaip BDS, ChDS, ir t. t.).

| 13. | Medžiagos, išvardytos 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB, nustatančios Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (1), X priede. |
| --- | --- |

13.

Medžiagos, išvardytos 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/60/EB, nustatančios Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (1), X priede.

---

(1)  OL L 327, 2000 12 22, p. 1.

2009 m. kovo 10 d., antradienisIII PRIEDAS

Geriausių galimų priemonių nustatymo kriterijai

| 1. | Mažaatliekės technologijos naudojimas; |
| --- | --- |

1.

Mažaatliekės technologijos naudojimas;

| 2. | Mažiau pavojingų medžiagų naudojimas; |
| --- | --- |

2.

Mažiau pavojingų medžiagų naudojimas;

| 3. | Proceso metu susidarančių ir naudotų medžiagų bei atitinkamų atliekų panaudojimo bei perdirbimo skatinimas; |
| --- | --- |

3.

Proceso metu susidarančių ir naudotų medžiagų bei atitinkamų atliekų panaudojimo bei perdirbimo skatinimas;

| 4. | Palyginami eksploatavimo procesai, įrengimai ar metodai, sėkmingai išbandyti pramoniniu mastu; |
| --- | --- |

4.

Palyginami eksploatavimo procesai, įrengimai ar metodai, sėkmingai išbandyti pramoniniu mastu;

| 5. | Technikos pasiekimai ir mokslo žinių bei supratimo pokyčiai; |
| --- | --- |

5.

Technikos pasiekimai ir mokslo žinių bei supratimo pokyčiai;

| 6. | Atitinkamų išmetamųjų teršalų pobūdis, pasekmės ir apimtys; |
| --- | --- |

6.

Atitinkamų išmetamųjų teršalų pobūdis, pasekmės ir apimtys;

| 7. | Naujo ar esamo įrenginio paleidimo data; |
| --- | --- |

7.

Naujo ar esamo įrenginio paleidimo data;

| 8. | Laikas, reikalingas geriausiai galimai priemonei įdiegti; |
| --- | --- |

8.

Laikas, reikalingas geriausiai galimai priemonei įdiegti;

| 9. | Procese naudojamų žaliavų (įskaitant vandenį) suvartojimas ir pobūdis bei jų energetinis efektyvumas; |
| --- | --- |

9.

Procese naudojamų žaliavų (įskaitant vandenį) suvartojimas ir pobūdis bei jų energetinis efektyvumas;

| 10. | Būtinybė užtikrinti taršos prevenciją arba kuo labiau sumažinti jos poveikį aplinkai ir keliamą pavojų; |
| --- | --- |

10.

Būtinybė užtikrinti taršos prevenciją arba kuo labiau sumažinti jos poveikį aplinkai ir keliamą pavojų;

| 11. | Avarijų prevencijos reikalingumas ir būtinybė kuo labiau sumažinti jų pasekmes aplinkai. |
| --- | --- |

11.

Avarijų prevencijos reikalingumas ir būtinybė kuo labiau sumažinti jų pasekmes aplinkai.

2009 m. kovo 10 d., antradienisIV PRIEDAS

Visuomenės dalyvavimas priimant sprendimus

| 1. | Pradiniame sprendimo priėmimo etape arba vėliausiai, kai toliau nurodyta informacija gali būti pagrįstai suteikta, visuomenė (viešais skelbimais arba kitomis atitinkamomis priemonėmis, pavyzdžiui, jei įmanoma, elektroninėmis informacijos perdavimo priemonėmis) informuojama apie:






  a) | prašymą išduoti leidimą arba atitinkamais atvejais pasiūlymą pagal 22 straipsnį atnaujinti leidimą ar leidimo sąlygas, įskaitant 13 straipsnio 1 dalyje išvardytų elementų aprašymą; |
| --- | --- | --- |

1.

Pradiniame sprendimo priėmimo etape arba vėliausiai, kai toliau nurodyta informacija gali būti pagrįstai suteikta, visuomenė (viešais skelbimais arba kitomis atitinkamomis priemonėmis, pavyzdžiui, jei įmanoma, elektroninėmis informacijos perdavimo priemonėmis) informuojama apie:

a)

prašymą išduoti leidimą arba atitinkamais atvejais pasiūlymą pagal 22 straipsnį atnaujinti leidimą ar leidimo sąlygas, įskaitant 13 straipsnio 1 dalyje išvardytų elementų aprašymą;

| b) | naujas arba atnaujintas bendrąsias privalomas taisykles, rengiamas pagal 18 straipsnį, įskaitant siūlomus taisyklių reikalavimus ir netechninę teisinės ir administracinės sistemos, pagal kurią bus taikomos taisyklės, santrauką; |
| --- | --- |

b)

naujas arba atnaujintas bendrąsias privalomas taisykles, rengiamas pagal 18 straipsnį, įskaitant siūlomus taisyklių reikalavimus ir netechninę teisinės ir administracinės sistemos, pagal kurią bus taikomos taisyklės, santrauką;

| c) | kai taikytina, tai, kad sprendimui taikomas nacionalinis ar tarpvalstybinis poveikio aplinkai vertinimas arba konsultavimasis su valstybėmis narėmis pagal 28 straipsnį; |
| --- | --- |

c)

kai taikytina, tai, kad sprendimui taikomas nacionalinis ar tarpvalstybinis poveikio aplinkai vertinimas arba konsultavimasis su valstybėmis narėmis pagal 28 straipsnį;

| d) | kompetentingas institucijas, atsakingas už sprendimo priėmimą, tas, iš kurių gali būti gaunama atitinkama informacija, tas, kurioms gali būti teikiamos pastabos ar klausimai, ir pastabų ar klausimų pateikimo terminus; |
| --- | --- |

d)

kompetentingas institucijas, atsakingas už sprendimo priėmimą, tas, iš kurių gali būti gaunama atitinkama informacija, tas, kurioms gali būti teikiamos pastabos ar klausimai, ir pastabų ar klausimų pateikimo terminus;

| e) | galimų sprendimų pobūdį arba, jei jau parengtas, sprendimo projektą; |
| --- | --- |

e)

galimų sprendimų pobūdį arba, jei jau parengtas, sprendimo projektą;

| f) | kai taikytina, duomenis apie pasiūlymą atnaujinti leidimą ar leidimo sąlygas; |
| --- | --- |

f)

kai taikytina, duomenis apie pasiūlymą atnaujinti leidimą ar leidimo sąlygas;

| g) | laiką ir vietą, būdą atitinkamai informacijai gauti; |
| --- | --- |

g)

laiką ir vietą, būdą atitinkamai informacijai gauti;

| h) | duomenis apie visuomenės dalyvavimo ir konsultavimosi su ja priemones, parengtas pagal 5 punktą. |
| --- | --- |

h)

duomenis apie visuomenės dalyvavimo ir konsultavimosi su ja priemones, parengtas pagal 5 punktą.

| 2. | Valstybės narės užtikrina, kad per atitinkamus terminus suinteresuotajai visuomenei būtų pateikta:






  a) | pagal nacionalinės teisės aktus – svarbiausios ataskaitos ir patarimai, pateikti kompetentingai institucijai ar institucijoms tuo metu, kai suinteresuotoji visuomenė buvo informuota pagal 1 punktą; |
| --- | --- | --- |

2.

Valstybės narės užtikrina, kad per atitinkamus terminus suinteresuotajai visuomenei būtų pateikta:

a)

pagal nacionalinės teisės aktus – svarbiausios ataskaitos ir patarimai, pateikti kompetentingai institucijai ar institucijoms tuo metu, kai suinteresuotoji visuomenė buvo informuota pagal 1 punktą;

| b) | pagal Direktyvos 2003/4/EB nuostatas – 1 punkte nenurodyta informacija, kuri yra svarbi priimant sprendimą pagal 6 straipsnį ir kuri tampa prieinama po to, kai suinteresuotoji visuomenė buvo informuota pagal 1 punktą. |
| --- | --- |

b)

pagal Direktyvos 2003/4/EB nuostatas – 1 punkte nenurodyta informacija, kuri yra svarbi priimant sprendimą pagal 6 straipsnį ir kuri tampa prieinama po to, kai suinteresuotoji visuomenė buvo informuota pagal 1 punktą.

| 3. | Kol sprendimas nepriimtas, suinteresuotoji visuomenė turi teisę, kompetentingai institucijai pareikšti pastabas ir nuomones. |
| --- | --- |

3.

Kol sprendimas nepriimtas, suinteresuotoji visuomenė turi teisę, kompetentingai institucijai pareikšti pastabas ir nuomones.

| 4. | Priimant sprendimą turi būti atsižvelgiama į šiame priede nustatyto konsultavimosi rezultatus. |
| --- | --- |

4.

Priimant sprendimą turi būti atsižvelgiama į šiame priede nustatyto konsultavimosi rezultatus.

| 5. | Išsamias visuomenės informavimo priemones (pavyzdžiui, skelbimus tam tikru spinduliu ar skelbimus vietiniuose laikraščiuose) ir konsultavimosi su suinteresuotąja visuomene priemones (pavyzdžiui, raštu ar rengiant visuomenės apklausas) nustato valstybės narės. Kad būtų pakankamai laiko visuomenei informuoti, o suinteresuotajai visuomenei pasirengti ir veiksmingai dalyvauti priimant sprendimą aplinkos klausimais pagal šio priedo nuostatas, turi būti numatyti tinkami įvairių etapų terminai. |
| --- | --- |

5.

Išsamias visuomenės informavimo priemones (pavyzdžiui, skelbimus tam tikru spinduliu ar skelbimus vietiniuose laikraščiuose) ir konsultavimosi su suinteresuotąja visuomene priemones (pavyzdžiui, raštu ar rengiant visuomenės apklausas) nustato valstybės narės. Kad būtų pakankamai laiko visuomenei informuoti, o suinteresuotajai visuomenei pasirengti ir veiksmingai dalyvauti priimant sprendimą aplinkos klausimais pagal šio priedo nuostatas, turi būti numatyti tinkami įvairių etapų terminai.

2009 m. kovo 10 d., antradienisV PRIEDAS

Su kurą deginančiais įrenginiais susijusios techninės nuostatos

1   dalis

32 straipsnio 2 dalyje nurodytos kurą deginančių įrenginių išmetamų teršalų ribinės vertės

| 1. | Visos išmetamųjų teršalų ribinės vertės apskaičiuojamos esant 273,15 K temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui, atmetus vandens garų kiekį išmetamosiose dujose, esant standartiniam O2 kiekiui: 6 % – kietojo kuro rūšims, 3 % – skystojo ir dujinio kuro katilams ir 15 % – dujų turbinoms ir dujų varikliams.
  Kombinuoto ciklo dujų turbinų (KCDT) su papildomu kūrenimu standartinį O2 kiekį gali nustatyti kompetentinga institucija, atsižvelgdama į specifines to įrenginio savybes. |
| --- | --- |

1.

Visos išmetamųjų teršalų ribinės vertės apskaičiuojamos esant 273,15 K temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui, atmetus vandens garų kiekį išmetamosiose dujose, esant standartiniam O2 kiekiui: 6 % – kietojo kuro rūšims, 3 % – skystojo ir dujinio kuro katilams ir 15 % – dujų turbinoms ir dujų varikliams.

Kombinuoto ciklo dujų turbinų (KCDT) su papildomu kūrenimu standartinį O2 kiekį gali nustatyti kompetentinga institucija, atsižvelgdama į specifines to įrenginio savybes.

| 2. | Iš kietojo arba skystojo kuro katilų išmetamo SO2 ribinės vertės (mg/Nm3)









  Nominalus šiluminis našumas (MWth) | Akmens anglis ir rusvosios anglys | Biomasė | Durpės | Skystasis kuras |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 50–100 | 400 | 200 | 300 | 350 |
| 100–300 | 250 | 200 | 300 | 250 |
| > 300 | 200 | 200 | 200 | 200 |

2.

Iš kietojo arba skystojo kuro katilų išmetamo SO2 ribinės vertės (mg/Nm3)

Nominalus šiluminis našumas (MWth)

Akmens anglis ir rusvosios anglys

Biomasė

Durpės

Skystasis kuras

50–100

400

200

300

350

100–300

250

200

300

250

> 300

200

200

200

200

Skystąjį
  kurą naudojantiems kurą deginantiems įrenginiams,
  kurių nominalus šiluminis našumas mažesnis negu 500 MW
  , kuriems leidimas buvo išduotas iki 2002 m. lapkričio 27 d., ir kurie eksploatuojami ne ilgiau kaip 1 500 valandų per metus (svyruojantis penkerių metų vidurkis), išmetamo SO2 ribinė vertė yra 800 mg/Nm3.

| 3. | Katilų, kuriems naudojamas dujinis kuras, išmetamo SO2 ribinės vertės, išreikštos mg/Nm3







  Apskritai | 35 |
| --- | --- | --- |
| Suskystintos dujos | 5 |
| Mažo kaloringumo dujos iš koksavimo krosnių | 400 |
| Aukštakrosnių mažo kaloringumo dujos | 200 |

3.

Katilų, kuriems naudojamas dujinis kuras, išmetamo SO2 ribinės vertės, išreikštos mg/Nm3

Apskritai

35

Suskystintos dujos

5

Mažo kaloringumo dujos iš koksavimo krosnių

400

Aukštakrosnių mažo kaloringumo dujos

200

| 4. | Iš katilų, kuriems naudojamas skystasis arba kietasis kuras, išmetamo NOx ribinės vertės (mg/Nm3)








  Nominalus šiluminis našumas (MWth) | Akmens anglis ir rusvosios anglys | Biologinė masė ir durpės | Skystasis kuras |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 50–100 | 300
  450, kai deginami rusvųjų anglių milteliai | 300 | 450 |
| 100–300 | 200 | 250 | 200 |
| > 300 | 200 | 200 | 150 |

4.

Iš katilų, kuriems naudojamas skystasis arba kietasis kuras, išmetamo NOx ribinės vertės (mg/Nm3)

Nominalus šiluminis našumas (MWth)

Akmens anglis ir rusvosios anglys

Biologinė masė ir durpės

Skystasis kuras

50–100

300

450, kai deginami rusvųjų anglių milteliai

300

450

100–300

200

250

200

> 300

200

200

150

║ Kietąjį
  arba skystąjį
  kurą naudojantiems kurą deginantiems įrenginiams, kurių nominalus šiluminis našumas neviršija 500 MW, kuriems leidimas išduotas iki 2002 m. lapkričio 27 d. ir kurie eksploatuojami ne daugiau kaip 1 500 valandų per metus (svyruojantis penkerių metų vidurkis), išmetamo NO2 ribinė vertė yra 450 mg/Nm3.

Kietąjį
  arba skystąjį
  kurą naudojantiems kurą deginantiems įrenginiams, kurių nominalus šiluminis našumas 500 MW arba didesnis, kuriems leidimas buvo išduotas iki 1987 m. liepos 1 d. ir kurie eksploatuojami ne daugiau kaip 2 000 valandų per metus (svyruojantis penkerių metų vidurkis), išmetamo NOx ribinė vertė yra 450 mg/Nm3.

| 5. | Iš dujinį kurą deginančių įrenginių išmetamų NOx ir CO ribinės vertės (mg/Nm3) | NOx | CO |
| --- | --- | --- | --- |
| Dujiniai katilai | 100 (5) | 100 |
| Dujų turbinos (įskaitant KCDT), kuriose kaip kuras naudojamos gamtinės dujos (1) | 50 (2)
   (3) | 100 |
| Dujų turbinos (įskaitant KCDT), kuriose naudojamas kitoks kuras nei gamtinės dujos (4) | 90 | 100 |
| Dujų varikliai | 100 | 100 |

5.

Iš dujinį kurą deginančių įrenginių išmetamų NOx ir CO ribinės vertės (mg/Nm3)

NOx

CO

Dujiniai katilai

100 (5)

100

Dujų turbinos (įskaitant KCDT), kuriose kaip kuras naudojamos gamtinės dujos (1)

50 (2)
   (3)

100

Dujų turbinos (įskaitant KCDT), kuriose naudojamas kitoks kuras nei gamtinės dujos (4)

90

100

Dujų varikliai

100

100

| 6. | Iš kietojo arba skystojo kuro katilų išmetamų dulkių ribinės vertės (mg/Nm3)








  Nominalus šiluminis našumas (MWth) | Akmens anglis ir rusvosios anglys | Biologinė masė ir durpės | Skystasis kuras |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 50–100 | 30 | 30 | 30 |
| 100–300 | 25 | 20 | 25 |
| > 300 | 20 | 20 | 20 |

6.

Iš kietojo arba skystojo kuro katilų išmetamų dulkių ribinės vertės (mg/Nm3)

Nominalus šiluminis našumas (MWth)

Akmens anglis ir rusvosios anglys

Biologinė masė ir durpės

Skystasis kuras

50–100

30

30

30

100–300

25

20

25

> 300

20

20

20

| 7. | Iš dujinio kuro katilų išmetamų dulkių ribinės vertės (mg/Nm3)






  Apskritai | 5 |
| --- | --- | --- |
| Aukštakrosnių dujos | 10 |
| Iš plieno pramonės gautos dujos, kurios gali būti naudojamos kitur | 30 |

7.

Iš dujinio kuro katilų išmetamų dulkių ribinės vertės (mg/Nm3)

Apskritai

5

Aukštakrosnių dujos

10

Iš plieno pramonės gautos dujos, kurios gali būti naudojamos kitur

30

2   dalis

32 straipsnio 3 dalyje nurodytos kurą deginantiems įrenginiams taikomos išmetamųjų teršalų ribinės vertės

| 1. | Visos išmetamųjų teršalų ribinės vertės apskaičiuojamos esant 273,15 K temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui, atmetus vandens garų kiekį išmetamosiose dujose, esant standartiniam O2 kiekiui: 6 % – kietojo kuro rūšims, 3 % – skystojo ir dujinio kuro katilams ir 15 % – dujų turbinoms ir dujų varikliams.
  Kombinuoto ciklo dujų turbinų su papildomu deginimu standartinį O2 kiekį gali nustatyti kompetentinga institucija, atsižvelgdama į konkrečias atitinkamo įrenginio savybes. |
| --- | --- |

1.

Visos išmetamųjų teršalų ribinės vertės apskaičiuojamos esant 273,15 K temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui, atmetus vandens garų kiekį išmetamosiose dujose, esant standartiniam O2 kiekiui: 6 % – kietojo kuro rūšims, 3 % – skystojo ir dujinio kuro katilams ir 15 % – dujų turbinoms ir dujų varikliams.

Kombinuoto ciklo dujų turbinų su papildomu deginimu standartinį O2 kiekį gali nustatyti kompetentinga institucija, atsižvelgdama į konkrečias atitinkamo įrenginio savybes.

| 2. | Iš kietojo arba skystojo kuro katilų išmetamo SO2 ribinės vertės (mg/Nm3)









  Nominalus šiluminis našumas (MWth) | Akmens anglis ir rusvosios anglys | Biomasė | Durpės | Skystasis kuras |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 50–100 | 400 | 200 | 300 | 350 |
| 100–300 | 200 | 200 | 300
  250, kai taikomas degimas verdančiame sluoksnyje | 200 |
| > 300 | 150
  200, kai taikomas cirkuliuojančio verdančio sluoksnio degimas arba degimas verdančiame sluoksnyje esant slėgiui | 150 | 150
  200, kai taikomas degimas verdančiame sluoksnyje | 150 |

2.

Iš kietojo arba skystojo kuro katilų išmetamo SO2 ribinės vertės (mg/Nm3)

Nominalus šiluminis našumas (MWth)

Akmens anglis ir rusvosios anglys

Biomasė

Durpės

Skystasis kuras

50–100

400

200

300

350

100–300

200

200

300

250, kai taikomas degimas verdančiame sluoksnyje

200

> 300

150

200, kai taikomas cirkuliuojančio verdančio sluoksnio degimas arba degimas verdančiame sluoksnyje esant slėgiui

150

150

200, kai taikomas degimas verdančiame sluoksnyje

150

| 3. | Iš dujinio kuro katilų išmetamo SO2 ribinės vertės (mg/Nm3)






  Apskritai | 35 |
| --- | --- | --- |
| Suskystintos dujos | 5 |
| Koksavimo krosnių mažo kaloringumo dujos | 400 |
| Aukštakrosnių mažo kaloringumo dujos | 200 |

3.

Iš dujinio kuro katilų išmetamo SO2 ribinės vertės (mg/Nm3)

Apskritai

35

Suskystintos dujos

5

Koksavimo krosnių mažo kaloringumo dujos

400

Aukštakrosnių mažo kaloringumo dujos

200

| 4. | Iš kietojo arba skystojo kuro katilų išmetamų NOx ribinės vertės (mg/Nm3)








  Nominalus šiluminis našumas (MWth) | Akmens anglis ir rusvosios anglys | Biomasė ir durpės | Skystasis kuras |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 50–100 | 300
  400, kai deginami rusvųjų anglių milteliai | 250 | 300 |
| 100–300 | 200 | 200 | 150 |
| > 300 | 150
  200, kai deginami rusvųjų anglių milteliai | 150 | 100 |

4.

Iš kietojo arba skystojo kuro katilų išmetamų NOx ribinės vertės (mg/Nm3)

Nominalus šiluminis našumas (MWth)

Akmens anglis ir rusvosios anglys

Biomasė ir durpės

Skystasis kuras

50–100

300

400, kai deginami rusvųjų anglių milteliai

250

300

100–300

200

200

150

> 300

150

200, kai deginami rusvųjų anglių milteliai

150

100

| 5. | Iš dujinį kurą deginančių įrenginių išmetamų NOx ir CO ribinės vertės (mg/Nm3) | NOx | CO |
| --- | --- | --- | --- |
| Dujiniai katilai | 100 | 100 |
| Dujų turbinos (įskaitant KCDT) (6) | 50 (7) | 100 |
| Dujų varikliai | 75 | 100 |

5.

Iš dujinį kurą deginančių įrenginių išmetamų NOx ir CO ribinės vertės (mg/Nm3)

NOx

CO

Dujiniai katilai

100

100

Dujų turbinos (įskaitant KCDT) (6)

50 (7)

100

Dujų varikliai

75

100

| 6. | Iš kietojo arba skystojo kuro katilų išmetamų dulkių ribinės vertės (mg/Nm3)






  Nominalus šiluminis našumas (MWth) | |
| --- | --- | --- |
| 50–300 | 20 |
| > 300 | 10
  20 – biomasei ir durpėms |

6.

Iš kietojo arba skystojo kuro katilų išmetamų dulkių ribinės vertės (mg/Nm3)

Nominalus šiluminis našumas (MWth)

50–300

20

> 300

10

20 – biomasei ir durpėms

| 7. | Iš dujinio kuro katilų išmetamų dulkių ribinės vertės (mg/Nm3)






  Apskritai | 5 |
| --- | --- | --- |
| Aukštakrosnių dujos | 10 |
| Iš plieno pramonės gautos dujos, kurios gali būti naudojamos kitur | 30 |

7.

Iš dujinio kuro katilų išmetamų dulkių ribinės vertės (mg/Nm3)

Apskritai

5

Aukštakrosnių dujos

10

Iš plieno pramonės gautos dujos, kurios gali būti naudojamos kitur

30

3   dalis

Teršalų išmetimo stebėsena

| 1. | Iš kiekvieno kurą deginančio įrenginio, kurio nominalus šiluminis našumas yra 100 MW arba didesnis, išmetamose dujose esančių SO2, NOx,
  CO
  ir dulkių koncentracijos nuolat matuojamos.
  ▐ |
| --- | --- |

1.

Iš kiekvieno kurą deginančio įrenginio, kurio nominalus šiluminis našumas yra 100 MW arba didesnis, išmetamose dujose esančių SO2, NOx,
  CO
  ir dulkių koncentracijos nuolat matuojamos.

▐

| 2. | Kompetentinga institucija gali nuspręsti nereikalauti 1 punkte minimų nuolatinių matavimų tokiais atvejais:






  a) | kai visas kurą deginančių įrenginių eksploatacijos laikas yra mažesnis nei 10 000 darbo valandų; |
| --- | --- | --- |

2.

Kompetentinga institucija gali nuspręsti nereikalauti 1 punkte minimų nuolatinių matavimų tokiais atvejais:

a)

kai visas kurą deginančių įrenginių eksploatacijos laikas yra mažesnis nei 10 000 darbo valandų;

| b) | kai SO2 ir dulkės išmetami iš gamtines dujas deginančių įrenginių; |
| --- | --- |

b)

kai SO2 ir dulkės išmetami iš gamtines dujas deginančių įrenginių;

| c) | kai SO2 išmetamas iš alyvą kurios sieros kiekis yra žinomas, deginančių įrenginių tais atvejais, kai nėra išmetamųjų dujų nusierinimo įrangos; |
| --- | --- |

c)

kai SO2 išmetamas iš alyvą kurios sieros kiekis yra žinomas, deginančių įrenginių tais atvejais, kai nėra išmetamųjų dujų nusierinimo įrangos;

| d) | kai SO2 išmetamas iš biomasę deginančių įrenginių, jeigu veiklos vykdytojas gali įrodyti, kad išmetamo SO2 kiekis jokiu būdu negali būti didesnis už nustatytas išmetamųjų teršalų ribines vertes. |
| --- | --- |

d)

kai SO2 išmetamas iš biomasę deginančių įrenginių, jeigu veiklos vykdytojas gali įrodyti, kad išmetamo SO2 kiekis jokiu būdu negali būti didesnis už nustatytas išmetamųjų teršalų ribines vertes.

| 3. | Jeigu nereikalaujama nuolatinių matavimų, SO2, NOx, dulkių ir iš dujomis kūrenamų įrenginių išmetamo CO matavimų reikalaujama ne rečiau kaip kas šešis mėnesius. |
| --- | --- |

3.

Jeigu nereikalaujama nuolatinių matavimų, SO2, NOx, dulkių ir iš dujomis kūrenamų įrenginių išmetamo CO matavimų reikalaujama ne rečiau kaip kas šešis mėnesius.

| 4. | Akmens anglį arba rusvąsias anglis deginančių įrenginių išmetamo gyvsidabrio bendras kiekis matuojamas ne rečiau kaip kartą per metus. |
| --- | --- |

4.

Akmens anglį arba rusvąsias anglis deginančių įrenginių išmetamo gyvsidabrio bendras kiekis matuojamas ne rečiau kaip kartą per metus.

| 5. | Kaip alternatyva 3 punkte minimiems SO2 ir NOx matavimams, išmetamų SO2 ir NOx kiekiui nustatyti gali būti taikoma kitokia kompetentingos institucijos patikrinta ir patvirtinta tvarka. Vykdant šias procedūras taikomi atitinkami CEN standartai arba, jei CEN standartų nėra, taikomi ISO, nacionaliniai arba tarptautiniai standartai, kurie užtikrins lygiavertės mokslinės kokybės duomenis. |
| --- | --- |

5.

Kaip alternatyva 3 punkte minimiems SO2 ir NOx matavimams, išmetamų SO2 ir NOx kiekiui nustatyti gali būti taikoma kitokia kompetentingos institucijos patikrinta ir patvirtinta tvarka. Vykdant šias procedūras taikomi atitinkami CEN standartai arba, jei CEN standartų nėra, taikomi ISO, nacionaliniai arba tarptautiniai standartai, kurie užtikrins lygiavertės mokslinės kokybės duomenis.

| 6. | Kompetentingai institucijai pranešama apie svarbius naudojamos kuro rūšies arba įrenginio eksploatavimo būdo pakeitimus. Kompetentinga institucija nusprendžia, ar 1–4 punktuose nustatyti kontrolės reikalavimai yra vis dar pakankami, ar juos reikia pakeisti. |
| --- | --- |

6.

Kompetentingai institucijai pranešama apie svarbius naudojamos kuro rūšies arba įrenginio eksploatavimo būdo pakeitimus. Kompetentinga institucija nusprendžia, ar 1–4 punktuose nustatyti kontrolės reikalavimai yra vis dar pakankami, ar juos reikia pakeisti.

| 7. | Nuolatinius matavimus, atliekamus pagal 1 punktą, sudaro išmetamųjų dujų deguonies kiekio, temperatūros, slėgio ir vandens garų kiekio matavimai. Nebūtina nuolat matuoti vandens garų kiekio išmetamosiose dujose, jeigu mėginiams imamos išmetamosios dujos yra išdžiovinamos prieš atliekant išmetamųjų teršalų analizę. |
| --- | --- |

7.

Nuolatinius matavimus, atliekamus pagal 1 punktą, sudaro išmetamųjų dujų deguonies kiekio, temperatūros, slėgio ir vandens garų kiekio matavimai. Nebūtina nuolat matuoti vandens garų kiekio išmetamosiose dujose, jeigu mėginiams imamos išmetamosios dujos yra išdžiovinamos prieš atliekant išmetamųjų teršalų analizę.

| 8. | Tam tikrų taršiųjų medžiagų mėginių ėmimas bei analizė ir proceso parametrų matavimai atliekami, automatinių matavimo sistemų kokybė užtikrinama ir pamatiniai matavimo metodai toms sistemoms kalibruoti taikomi pagal CEN standartus. Jei CEN standartai nepriimti, taikomi ISO, nacionaliniai arba tarptautiniai standartai, kurie užtikrins lygiavertės mokslinės kokybės duomenis.
  Automatinės matavimo sistemos kontroliuojamos atliekant lygiagrečius matavimus, remiantis pamatiniais metodais – ne rečiau kaip kartą per metus.
  Veiklos vykdytojas praneša kompetentingoms institucijoms apie automatinių matavimo sistemų patikrinimo rezultatus. |
| --- | --- |

8.

Tam tikrų taršiųjų medžiagų mėginių ėmimas bei analizė ir proceso parametrų matavimai atliekami, automatinių matavimo sistemų kokybė užtikrinama ir pamatiniai matavimo metodai toms sistemoms kalibruoti taikomi pagal CEN standartus. Jei CEN standartai nepriimti, taikomi ISO, nacionaliniai arba tarptautiniai standartai, kurie užtikrins lygiavertės mokslinės kokybės duomenis.

Automatinės matavimo sistemos kontroliuojamos atliekant lygiagrečius matavimus, remiantis pamatiniais metodais – ne rečiau kaip kartą per metus.

Veiklos vykdytojas praneša kompetentingoms institucijoms apie automatinių matavimo sistemų patikrinimo rezultatus.

| 9. | Nustatant išmetamųjų teršalų ribinės vertės lygį, vieno matavimo rezultatas 95 % patikimumo intervaluose neturi viršyti šių toliau nurodytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių procentinių dalių:






  Anglies monoksidas | 10 % |
| --- | --- | --- |
| Sieros dioksidas | 20 % |
| Azoto oksidai | 20 % |
| Dulkės | 30 % |

9.

Nustatant išmetamųjų teršalų ribinės vertės lygį, vieno matavimo rezultatas 95 % patikimumo intervaluose neturi viršyti šių toliau nurodytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių procentinių dalių:

Anglies monoksidas

10 %

Sieros dioksidas

20 %

Azoto oksidai

20 %

Dulkės

30 %

| 10. | Įteisintos valandinės ir dienos vidutinės vertės yra nustatomos iš išmatuotų valandinių vidutinių verčių atėmus 9 punkte apibrėžtą pasikliautinojo paklaidos intervalo vertę.
  Bet kurią dieną, kurią daugiau nei trys valandinės vidutinės vertės yra negaliojančios dėl automatinės matavimo sistemos veiklos arba jos priežiūros sutrikimo, gautos vertės yra laikomos negaliojančiomis. Jeigu per metus daugiau nei dešimties dienų parodymai yra negaliojantys dėl tokios padėties, kompetentinga institucija reikalauja, kad veiklos vykdytojas imtųsi tinkamų priemonių, kad būtų pagerintas automatinės matavimo sistemos patikimumas. |
| --- | --- |

10.

Įteisintos valandinės ir dienos vidutinės vertės yra nustatomos iš išmatuotų valandinių vidutinių verčių atėmus 9 punkte apibrėžtą pasikliautinojo paklaidos intervalo vertę.

Bet kurią dieną, kurią daugiau nei trys valandinės vidutinės vertės yra negaliojančios dėl automatinės matavimo sistemos veiklos arba jos priežiūros sutrikimo, gautos vertės yra laikomos negaliojančiomis. Jeigu per metus daugiau nei dešimties dienų parodymai yra negaliojantys dėl tokios padėties, kompetentinga institucija reikalauja, kad veiklos vykdytojas imtųsi tinkamų priemonių, kad būtų pagerintas automatinės matavimo sistemos patikimumas.

4   dalis

Išmetamųjų teršalų ribinių verčių laikymosi įvertinimas

| 1. | Atliekant nuolatinius matavimus laikoma, kad 1 ir 2 dalyse nustatytų išmetamųjų teršalų ribinės vertės neviršytos, jeigu įvertinus matavimo rezultatus matyti, kad per visą nustatytą kalendorinių metų eksploatavimo valandų skaičių buvo laikomasi šių reikalavimų:






  a) | įteisintos vidutinės
  dienos
  vertės neviršija 1 ir 2 dalyse nustatytų atitinkamų išmetamųjų teršalų ribinių verčių;
  ▐ |
| --- | --- | --- |

1.

Atliekant nuolatinius matavimus laikoma, kad 1 ir 2 dalyse nustatytų išmetamųjų teršalų ribinės vertės neviršytos, jeigu įvertinus matavimo rezultatus matyti, kad per visą nustatytą kalendorinių metų eksploatavimo valandų skaičių buvo laikomasi šių reikalavimų:

a)

įteisintos vidutinės
  dienos
  vertės neviršija 1 ir 2 dalyse nustatytų atitinkamų išmetamųjų teršalų ribinių verčių;

▐

| b) | 95 % visų įteisintų valandinių vidutinių verčių per metus neviršija 200 % 1 ir 2 dalyse nustatytų atitinkamų išmetamųjų teršalų ribinių verčių.
  ▐ |
| --- | --- |

b)

95 % visų įteisintų valandinių vidutinių verčių per metus neviršija 200 % 1 ir 2 dalyse nustatytų atitinkamų išmetamųjų teršalų ribinių verčių.

▐

| 2. | Tais atvejais, kai nereikalaujama vykdyti nuolatinių matavimų, jeigu rezultatai, gauti atlikus tam tikrą matavimų skaičių arba kitokia tvarka, apibrėžta ir nustatyta pagal kompetentingų institucijų nustatytas taisykles, neviršija išmetamųjų teršalų ribinių verčių, laikoma, kad 1 ir 2 dalyse nustatytų išmetamųjų teršalų ribinės vertės neviršytos. |
| --- | --- |

2.

Tais atvejais, kai nereikalaujama vykdyti nuolatinių matavimų, jeigu rezultatai, gauti atlikus tam tikrą matavimų skaičių arba kitokia tvarka, apibrėžta ir nustatyta pagal kompetentingų institucijų nustatytas taisykles, neviršija išmetamųjų teršalų ribinių verčių, laikoma, kad 1 ir 2 dalyse nustatytų išmetamųjų teršalų ribinės vertės neviršytos.

---

(1)  Gamtinės dujos – tai natūraliai slūgsantis metanas, kuriame yra ne daugiau kaip 20 % (tūrio) inertinių dujų ir kitų sudedamųjų dalių.

(2)  75 mg/Nm3 toliau išvardytais atvejais, kai dujų turbinos naudingumo koeficientas yra nustatomas pagal ISO bazinės įkrovos sąlygas:

| i) | dujų turbinos, naudojamos mišriose šilumos ir energijos sistemose, kai bendras elektros naudingumo koeficientas yra didesnis nei 75 % , |
| --- | --- |

i)

dujų turbinos, naudojamos mišriose šilumos ir energijos sistemose, kai bendras elektros naudingumo koeficientas yra didesnis nei 75 % ,

| ii) | dujų turbinos, naudojamos kombinuoto ciklo įrenginiuose, kai vidutinis bendras metinis elektros naudingumo koeficientas yra didesnis nei 55 %, |
| --- | --- |

ii)

dujų turbinos, naudojamos kombinuoto ciklo įrenginiuose, kai vidutinis bendras metinis elektros naudingumo koeficientas yra didesnis nei 55 %,

| iii) | dujų turbinos mechaninėms pavaroms. |
| --- | --- |

iii)

dujų turbinos mechaninėms pavaroms.

(3)  Vieno ciklo dujų turbinų, nepatenkančių į nė vieną iš 2 pastaboje išvardytų kategorijų, tačiau su didesniu nei 35 % naudingumo koeficientu (nustatomu pagal ISO bazinės įkrovos sąlygas), išmetamų NOx teršalų ribinė vertė yra 50xη/35 (čia η – tai dujų turbinos naudingumo koeficientas pagal ISO bazinės įkrovos sąlygas, išreikštas procentine dalimi).

(4)  ║ Šios išmetamųjų teršalų ribinės vertės yra taikomos ir dujų turbinoms, kuriose kaip skystasis kuras naudojami lengvieji ir vidurinieji distiliatai.

Šiame punkte esančioje lentelėje nustatytos dujų turbinų, (įskaitant KCDT), išmetamų NOx ir CO ribinės vertės taikomos, tik kai įkrova didesnė nei 70 %.

Dujų turbinoms
  arba dujų varikliams
  ,
  naudojamiems
  avarijų atvejais,
  kurie eksploatuojami
  mažiau nei 500 valandų per metus, šiame punkte nustatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės netaikomos. Tokių įrenginių veiklos vykdytojas kasmet registruoja jų eksploatavimo laiką.

(5)  
  Direktyvos 2001/80/EB 4 straipsnio 1 dalyje ir 4 straipsnio 3 dalyje nurodytiems įrenginiams, naudojantiems aukštakrosnių ir (arba) koksavimo krosnių dujas, azoto dioksido ir azoto monoksido, matuojamo kaip azoto dioksidas, atvejais taikoma 135 mg/Nm3 išmetamųjų teršalų ribinė vertė.

(6)  Dujų turbinoms, kuriose kaip skystasis kuras deginami lengvieji ir vidurinieji distiliatai, taikomos ir šiame punkte nustatytos išmetamų NOx ir CO ribinės vertės.

(7)  Vieno ciklo dujų turbinų su didesniu nei 35 % naudingumo koeficientu (nustatomu pagal ISO bazinės įkrovos sąlygas) išmetamų teršalų ribinė vertė yra 50*η/35 (čia η – tai dujų turbinos naudingumo koeficientas pagal ISO bazinės įkrovos sąlygas, išreikštas procentine dalimi).

Dujų turbinoms, (įskaitant KCDT), šiame punkte nustatytos išmetamų NOx ir CO ribinės vertės taikomos tik jei įkrova didesnė nei 70 %.

Dujų turbinoms
  arba dujų varikliams
  ,
  naudojamiems
  avarijų atvejais,
  kurie
  eksploatuojamos mažiau nei 500 valandų per metus, šiame punkte nustatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės netaikomos. Tokių įrenginių veiklos vykdytojai registruoja jų eksploatavimo laiką.

2009 m. kovo 10 d., antradienisVI PRIEDAS

Su atliekų deginimo ir bendro atliekų deginimo įrenginiais susijusios techninės nuostatos

1   dalis

Apibrėžtys

Šiame priede vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | „esamas atliekų deginimo įrenginys “ – tai vienas iš toliau nurodytų atliekų deginimo įrenginių:






  i) | kuris veikė ir kuriam eksploatuoti leidimas buvo išduotas remiantis taikomais Bendrijos teisės aktais, iki 2002 m. gruodžio 28 d., |
| --- | --- | --- |

a)

„esamas atliekų deginimo įrenginys “ – tai vienas iš toliau nurodytų atliekų deginimo įrenginių:

i)

kuris veikė ir kuriam eksploatuoti leidimas buvo išduotas remiantis taikomais Bendrijos teisės aktais, iki 2002 m. gruodžio 28 d.,

| ii) | kuriam buvo leista ar jis buvo įregistruotas deginti atliekas ir turėjo leidimą, išduotą iki 2002 m. gruodžio 28 d. remiantis taikomais Bendrijos teisės aktais, su sąlyga, kad įrenginys pradėjo veikti ne vėliau kaip 2003 m. gruodžio 28 d., |
| --- | --- |

ii)

kuriam buvo leista ar jis buvo įregistruotas deginti atliekas ir turėjo leidimą, išduotą iki 2002 m. gruodžio 28 d. remiantis taikomais Bendrijos teisės aktais, su sąlyga, kad įrenginys pradėjo veikti ne vėliau kaip 2003 m. gruodžio 28 d.,

| iii) | dėl kurio, kompetentingos institucijos nuomone, iki 2002 m. gruodžio 28 d. buvo pateiktas tinkamai parengtas prašymas leidimui gauti, su sąlyga, kad įrenginys pradėjo veikti ne vėliau kaip 2004 m. gruodžio 28 d.; |
| --- | --- |

iii)

dėl kurio, kompetentingos institucijos nuomone, iki 2002 m. gruodžio 28 d. buvo pateiktas tinkamai parengtas prašymas leidimui gauti, su sąlyga, kad įrenginys pradėjo veikti ne vėliau kaip 2004 m. gruodžio 28 d.;

| b) | naujas atliekų deginimo įrenginys – atliekų deginimo įrenginys, kuriam netaikomas a punktas. |
| --- | --- |

b)

naujas atliekų deginimo įrenginys – atliekų deginimo įrenginys, kuriam netaikomas a punktas.

2   dalis

Dibenzo-p-dioksinų ir dibenzofuranų ekvivalentiškumo koeficientai

Nustatant bendrą dioksinų ir furanų koncentraciją, toliau nuodytų dibenzo-p-dioksinų ir dibenzofuranų koncentracijos, išreikštos masės vienetais, prieš susumuojant dauginamos iš šių ekvivalentiškumo koeficientų:

| | Ekvivalentiškumo koeficientas |
| --- | --- |
| 2,3,7,8 — Tetrachlordibenzodioksinas (TCDD) | 1 |
| 1,2,3,7,8 — Pentachlordibenzodioksinas (PeCDD) | 0,5 |
| 1,2,3,4,7,8 — Heksachlordibenzodioksinas (HxCDD) | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8 — Heksachlordibenzodioksinas (HxCDD) | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9 — Heksachlordibenzodioksinas (HxCDD) | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8 — Heptachlordibenzodioksinas (HpCDD) | 0,01 |
| Oktachlordibenzodioksinas (OCDD) | 0,001 |
| 2,3,7,8 — Tetrachlordibenzofuranas (TCDF) | 0,1 |
| 2,3,4,7,8 — Pentachlordibenzofuranas (PeCDF) | 0,5 |
| 1,2,3,7,8 — Pentachlordibenzofuranas (PeCDF) | 0,05 |
| 1,2,3,4,7,8 — Heksachlordibenzofuranas (HxCDF) | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8 — Heksachlordibenzofuranas (HxCDF) | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9 — Heksachlordibenzofuranas (HxCDF) | 0,1 |
| 2,3,4,6,7,8 — Heksachlordibenzofuranas (HxCDF) | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8 — Heptachlordibenzofuranas (HpCDF) | 0,01 |
| 1,2,3,4,7,8,9 — Heptachlordibenzofuranas (HpCDF) | 0,01 |
| Oktachlordibenzofuranas (OCDF) | 0,001 |

Ekvivalentiškumo koeficientas

2,3,7,8 — Tetrachlordibenzodioksinas (TCDD)

1

1,2,3,7,8 — Pentachlordibenzodioksinas (PeCDD)

0,5

1,2,3,4,7,8 — Heksachlordibenzodioksinas (HxCDD)

0,1

1,2,3,6,7,8 — Heksachlordibenzodioksinas (HxCDD)

0,1

1,2,3,7,8,9 — Heksachlordibenzodioksinas (HxCDD)

0,1

1,2,3,4,6,7,8 — Heptachlordibenzodioksinas (HpCDD)

0,01

Oktachlordibenzodioksinas (OCDD)

0,001

2,3,7,8 — Tetrachlordibenzofuranas (TCDF)

0,1

2,3,4,7,8 — Pentachlordibenzofuranas (PeCDF)

0,5

1,2,3,7,8 — Pentachlordibenzofuranas (PeCDF)

0,05

1,2,3,4,7,8 — Heksachlordibenzofuranas (HxCDF)

0,1

1,2,3,6,7,8 — Heksachlordibenzofuranas (HxCDF)

0,1

1,2,3,7,8,9 — Heksachlordibenzofuranas (HxCDF)

0,1

2,3,4,6,7,8 — Heksachlordibenzofuranas (HxCDF)

0,1

1,2,3,4,6,7,8 — Heptachlordibenzofuranas (HpCDF)

0,01

1,2,3,4,7,8,9 — Heptachlordibenzofuranas (HpCDF)

0,01

Oktachlordibenzofuranas (OCDF)

0,001

3   dalis

Iš atliekų deginimo įrenginių į orą išmetamų teršalų ribinės vertės

1.   Visos išmetamųjų teršalų ribinės vertės apskaičiuojamos esant 273,15 K temperatūrai, 101,3 kPa slėgiui ir atėmus išmetamosiose dujose esantį vandens garų kiekį.

Jos apskaičiuojamos pagal standartinę išmetamosiose dujose esančio deguonies 11 % normą, išskyrus tuos atvejus, kai deginamos naudotos mineralinės alyvos, apibrėžtos Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsnio 3 dalyje (tais atvejais išmetamųjų teršalų ribinės vertės apskaičiuojamos pagal standartinę 3 % deguonies normą) ir 6 dalies 2.7 punkte minimus atvejus.

| 1.1 | Toliau nurodytų taršiųjų medžiagų vidutinės dienos ribinės vertės (mg/Nm3)






  Bendras dulkių kiekis | 10 |
| --- | --- | --- |
| Dujinės ir garų pavidalo organinės medžiagos bendrosios organinės anglies pavidalu (TOC) | 10 |
| Vandenilio chloridas (HCl) | 10 |
| Vandenilio fluoridas (HF) | 1 |
| Sieros dioksidas (SO2) | 50 |
| Azoto monoksido (NO) ir azoto dioksido (NO2) NO2 pavidalu vertės, taikomos esamiems atliekų deginimo įrenginiams, kurių nominalus pajėgumas daugiau kaip 6 tonos per valandą, ir naujiems atliekų deginimo įrenginiams | 200 |
| Azoto monoksido (NO) ir azoto dioksido (NO2) NO2 pavidalu vertės, taikomos esamiems atliekų deginimo įrenginiams, kurių nominalus pajėgumas 6 tonos per valandą arba mažiau | 400 mg |

1.1

Toliau nurodytų taršiųjų medžiagų vidutinės dienos ribinės vertės (mg/Nm3)

Bendras dulkių kiekis

10

Dujinės ir garų pavidalo organinės medžiagos bendrosios organinės anglies pavidalu (TOC)

10

Vandenilio chloridas (HCl)

10

Vandenilio fluoridas (HF)

1

Sieros dioksidas (SO2)

50

Azoto monoksido (NO) ir azoto dioksido (NO2) NO2 pavidalu vertės, taikomos esamiems atliekų deginimo įrenginiams, kurių nominalus pajėgumas daugiau kaip 6 tonos per valandą, ir naujiems atliekų deginimo įrenginiams

200

Azoto monoksido (NO) ir azoto dioksido (NO2) NO2 pavidalu vertės, taikomos esamiems atliekų deginimo įrenginiams, kurių nominalus pajėgumas 6 tonos per valandą arba mažiau

400 mg

| 1.2 | Toliau nurodytų taršiųjų medžiagų vidutinės pusės valandos ribinės vertės (mg/Nm3) | (100 %) A | (97 %) B |
| --- | --- | --- | --- |
| Bendras dulkių kiekis | 30 | 10 |
| Dujinės ir garų pavidalo organinės medžiagos bendrosios organinės anglies pavidalu (TOC) | 20 | 10 |
| Vandenilio chloridas (HCl) | 60 | 10 |
| Vandenilio fluoridas (HF) | 4 | 2 |
| Sieros dioksidas (SO2) | 200 | 50 |
| Azoto monoksido (NO) ir azoto dioksido (NO2) NO2 pavidalu vertės, taikomos esamiems atliekų deginimo įrenginiams, kurių nominalus pajėgumas daugiau kaip 6 tonos per valandą, ir naujiems atliekų deginimo įrenginiams | 400 mg | 200 |

1.2

Toliau nurodytų taršiųjų medžiagų vidutinės pusės valandos ribinės vertės (mg/Nm3)

(100 %) A

(97 %) B

Bendras dulkių kiekis

30

10

Dujinės ir garų pavidalo organinės medžiagos bendrosios organinės anglies pavidalu (TOC)

20

10

Vandenilio chloridas (HCl)

60

10

Vandenilio fluoridas (HF)

4

2

Sieros dioksidas (SO2)

200

50

Azoto monoksido (NO) ir azoto dioksido (NO2) NO2 pavidalu vertės, taikomos esamiems atliekų deginimo įrenginiams, kurių nominalus pajėgumas daugiau kaip 6 tonos per valandą, ir naujiems atliekų deginimo įrenginiams

400 mg

200

| 1.3 | Vidutinės toliau nurodytų sunkiųjų metalų ribinės vertės (mg/Nm3), nustatytos per mažiausiai 30 minučių ir daugiausiai 8 valandų mėginių ėmimo laikotarpį







  Kadmis ir jo junginiai kadmio pavidalu (Cd) | Iš viso 0,05 | |
| --- | --- | --- | --- |
| Talis ir jo junginiai talio pavidalu (Tl) |
| Gyvsidabris ir jo junginiai gyvsidabrio pavidalu (Hg) | 0,05 | |
| Stibis ir jo junginiai stibio pavidalu (Sb) | Iš viso 0,5 | |
| Arsenas ir jo junginiai arseno pavidalu (As) |
| Švinas ir jo junginiai švino pavidalu (Pb) |
| Chromas ir jo junginiai chromo pavidalu (Cr) |
| Kobaltas ir jo junginiai kobalto pavidalu (Co) |
| Varis ir jo junginiai vario pavidalu (Cu) |
| Manganas ir jo junginiai mangano pavidalu (Mn) |
| Nikelis ir jo junginiai nikelio pavidalu (Ni) |
| Vanadis ir jo junginiai vanadžio pavidalu (V) |

1.3

Vidutinės toliau nurodytų sunkiųjų metalų ribinės vertės (mg/Nm3), nustatytos per mažiausiai 30 minučių ir daugiausiai 8 valandų mėginių ėmimo laikotarpį

Kadmis ir jo junginiai kadmio pavidalu (Cd)

Iš viso 0,05

Talis ir jo junginiai talio pavidalu (Tl)

Gyvsidabris ir jo junginiai gyvsidabrio pavidalu (Hg)

0,05

Stibis ir jo junginiai stibio pavidalu (Sb)

Iš viso 0,5

Arsenas ir jo junginiai arseno pavidalu (As)

Švinas ir jo junginiai švino pavidalu (Pb)

Chromas ir jo junginiai chromo pavidalu (Cr)

Kobaltas ir jo junginiai kobalto pavidalu (Co)

Varis ir jo junginiai vario pavidalu (Cu)

Manganas ir jo junginiai mangano pavidalu (Mn)

Nikelis ir jo junginiai nikelio pavidalu (Ni)

Vanadis ir jo junginiai vanadžio pavidalu (V)

Šios vidutinės vertės taip pat taikomos atitinkamų sunkiųjų metalų bei jų junginių dujoms ir garams.

| 1.4 | Vidutinės išmetamų dioksinų ir furanų ribinės vertės (ng/Nm3) mažiausiai 6 valandų ir daugiausiai 8 valandų mėginių ėmimo laikotarpiais. Išmetamų dioksinų ir furanų ribinės vertės atitinka bendrą jų koncentraciją ir apskaičiuojamos pagal 2 dalį.






  Dioksinai ir furanai | 0,1 |
| --- | --- | --- |

1.4

Vidutinės išmetamų dioksinų ir furanų ribinės vertės (ng/Nm3) mažiausiai 6 valandų ir daugiausiai 8 valandų mėginių ėmimo laikotarpiais. Išmetamų dioksinų ir furanų ribinės vertės atitinka bendrą jų koncentraciją ir apskaičiuojamos pagal 2 dalį.

Dioksinai ir furanai

0,1

| 1.5 | Išmetamosiose dujose esančio anglies monoksido (CO) ribinės vertės (mg/Nm3):






  a) | 50 – vidutinė dienos vertė, |
| --- | --- | --- |

1.5

Išmetamosiose dujose esančio anglies monoksido (CO) ribinės vertės (mg/Nm3):

a)

50 – vidutinė dienos vertė,

| b) | 100 – pusės valandos vidutinė vertė |
| --- | --- |

b)

100 – pusės valandos vidutinė vertė

| c) | 150 – vidutinė 10 minučių vertė. |
| --- | --- |

c)

150 – vidutinė 10 minučių vertė.

Kompetentinga institucija gali leisti atliekų deginimo įrenginiams, naudojantiems verdančio sluoksnio technologiją, taikyti išlygas, jei leidime nustatyta išmetamo anglies monoksido (CO) ribinė vertė yra ne didesnė kaip 100 mg/Nm3, išreikšta vidutine valandos verte.

2.   Kurą deginančių įrenginių, minėtų 40 straipsnio 5 dalyje ir 41 straipsnyje, išmetamų teršalų ribinės vertės

Bendra atliekų deginimo įrenginio į orą išmetamų dulkių koncentracija jokiomis aplinkybėmis neturi viršyti 150 mg/Nm3 (pusės valandos vidutinė vertė). Neturi būti viršijamos 1.2 punkte ir 1.5 punkto b papunktyje nustatytos į orą išmetamų TOC ir CO ribinės vertės.

3.   Valstybės narės gali nustatyti taisykles, reglamentuojančias šiame priede numatytas išlygas.

4   dalis

Į orą išmetamų teršalų, susidariusių deginant atliekas bendro atliekų deginimo įrenginiuose, ribinių verčių nustatymas

1.   Kai šios dalies lentelėje nenurodyta konkreti visų išmetamųjų teršalų ribinė vertė „C“, taikytina ši formulė (maišymo taisyklė).

Kiekvienos atitinkamos taršiosios medžiagos ir CO išmetamosiose dujose, išsiskiriančiose deginant atliekas bendro atliekų deginimo įrenginiuose, ribinė vertė apskaičiuojama taip:

Formula

| Vatliekos | : | deginant atliekas susidariusių išmetamųjų dujų tūris, nustatomas pagal mažiausią leidime nurodytą atliekų kaloringumą ir perskaičiuotas taikant šioje direktyvoje nurodytas standartines sąlygas.
  Jei šiluma, išsiskyrusi deginant pavojingas atliekas, sudaro mažiau kaip 10 % visos įrenginyje išsiskyrusios šilumos, Vatliekos turi būti apskaičiuojamas pagal tokį (teorišką) atliekų kiekį, kuris, sudeginus atliekas, sudarytų 10 % šilumos, kai bendras išskiriamos šilumos kiekis yra fiksuotas. |
| --- | --- | --- |
| Catliekos | : | 3 dalyje atliekų deginimo įrenginiams nustatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės. |
| Vproc | : | išmetamųjų dujų tūris, išsiskyręs įrenginyje vykstančių procesų metu, įskaitant patvirtintų kuro rūšių, kurios dažniausiai naudojamos įrenginyje (išskyrus atliekas), deginimą, nustatomas pagal deguonies kiekį, kuris, turi būti standartinis, kaip nustatyta Bendrijos arba nacionaliniuose teisės aktuose,. Jei nėra teisės aktų, skirtų šios rūšies įrenginiams, turi būti naudojamas tikrasis deguonies kiekis išmetamosiose dujose, nepraretinant jo papildomu oru, kuris procesui nebūtinas. |
| Cproc | : | išmetamųjų teršalų ribinės vertės, nustatytos šioje dalyje ir skirtos tam tikrai pramonės veiklai, o jei tokių verčių nėra – iš įrenginių, atitinkančių nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus, taikomus tokiems įrenginiams, deginantiems įprastu būdu patvirtintas kuro rūšis (išskyrus atliekas), išmetamų teršalų ribinės vertės. Jei ir šių verčių nėra, naudojamos leidime nustatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės. Jei nėra leidimuose nurodytų ribinių verčių – naudojamos tikrosios masės koncentracijos. |
| C | : | bendros išmetamųjų teršalų ribinės vertės esant tam tikram deguonies kiekiui, nurodytos šioje dalyje tam tikrai pramonės veiklai ir tam tikroms taršiosioms medžiagoms, o jei tokių verčių nėra – bendros išmetamųjų teršalų ribinės vertės, pakeičiančios išmetamųjų teršalų ribines vertes, nustatytas atskiruose šios direktyvos prieduose. Bendras deguonies kiekis, pakeičiantis standartinį deguonies kiekį, apskaičiuojamas atsižvelgiant į pirmiau minėtą kiekį ir į dalinius kiekius.
  Visos išmetamųjų teršalų ribinės vertės apskaičiuojamos esant 273,15 K temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui, atėmus vandens garų kiekį išmetamosiose dujose. |

Vatliekos

:

deginant atliekas susidariusių išmetamųjų dujų tūris, nustatomas pagal mažiausią leidime nurodytą atliekų kaloringumą ir perskaičiuotas taikant šioje direktyvoje nurodytas standartines sąlygas.

Jei šiluma, išsiskyrusi deginant pavojingas atliekas, sudaro mažiau kaip 10 % visos įrenginyje išsiskyrusios šilumos, Vatliekos turi būti apskaičiuojamas pagal tokį (teorišką) atliekų kiekį, kuris, sudeginus atliekas, sudarytų 10 % šilumos, kai bendras išskiriamos šilumos kiekis yra fiksuotas.

Catliekos

:

3 dalyje atliekų deginimo įrenginiams nustatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės.

Vproc

:

išmetamųjų dujų tūris, išsiskyręs įrenginyje vykstančių procesų metu, įskaitant patvirtintų kuro rūšių, kurios dažniausiai naudojamos įrenginyje (išskyrus atliekas), deginimą, nustatomas pagal deguonies kiekį, kuris, turi būti standartinis, kaip nustatyta Bendrijos arba nacionaliniuose teisės aktuose,. Jei nėra teisės aktų, skirtų šios rūšies įrenginiams, turi būti naudojamas tikrasis deguonies kiekis išmetamosiose dujose, nepraretinant jo papildomu oru, kuris procesui nebūtinas.

Cproc

:

išmetamųjų teršalų ribinės vertės, nustatytos šioje dalyje ir skirtos tam tikrai pramonės veiklai, o jei tokių verčių nėra – iš įrenginių, atitinkančių nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus, taikomus tokiems įrenginiams, deginantiems įprastu būdu patvirtintas kuro rūšis (išskyrus atliekas), išmetamų teršalų ribinės vertės. Jei ir šių verčių nėra, naudojamos leidime nustatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės. Jei nėra leidimuose nurodytų ribinių verčių – naudojamos tikrosios masės koncentracijos.

C

:

bendros išmetamųjų teršalų ribinės vertės esant tam tikram deguonies kiekiui, nurodytos šioje dalyje tam tikrai pramonės veiklai ir tam tikroms taršiosioms medžiagoms, o jei tokių verčių nėra – bendros išmetamųjų teršalų ribinės vertės, pakeičiančios išmetamųjų teršalų ribines vertes, nustatytas atskiruose šios direktyvos prieduose. Bendras deguonies kiekis, pakeičiantis standartinį deguonies kiekį, apskaičiuojamas atsižvelgiant į pirmiau minėtą kiekį ir į dalinius kiekius.

Visos išmetamųjų teršalų ribinės vertės apskaičiuojamos esant 273,15 K temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui, atėmus vandens garų kiekį išmetamosiose dujose.

Valstybės narės gali nustatyti taisykles, reglamentuojančias šioje dalyje numatytas išlygas.

2.   Specialios nuostatos, taikomos cemento degimo krosnims, kuriose bendrai deginamos atliekos.

| 2.1 | Išmetamųjų teršalų ribinės vertės, nustatytos 2.2 ir 2.3 punktuose, taikomos kaip vidutinės bendro dulkių kiekio, HCI, HF, NOx, SO2 ir TOC dienos vertės (atliekant nuolatinius matavimus), kaip vidutinės mažiausiai 30 minučių, o daugiausiai – 8 valandų laikotarpiu paimtų sunkiųjų metalų mėginių vertės ir kaip vidutinės mažiausiai 6 valandų, o daugiausiai – 8 valandų laikotarpiu paimtų dioksinų ir furanų mėginių vertės.
  Visos vertės perskaičiuojamos esant standartiniam 10 % deguonies kiekiui.
  Vidutinės pusės valandos vertės reikalingos tik apskaičiuojant vidutines dienos vertes. |
| --- | --- |

2.1

Išmetamųjų teršalų ribinės vertės, nustatytos 2.2 ir 2.3 punktuose, taikomos kaip vidutinės bendro dulkių kiekio, HCI, HF, NOx, SO2 ir TOC dienos vertės (atliekant nuolatinius matavimus), kaip vidutinės mažiausiai 30 minučių, o daugiausiai – 8 valandų laikotarpiu paimtų sunkiųjų metalų mėginių vertės ir kaip vidutinės mažiausiai 6 valandų, o daugiausiai – 8 valandų laikotarpiu paimtų dioksinų ir furanų mėginių vertės.

Visos vertės perskaičiuojamos esant standartiniam 10 % deguonies kiekiui.

Vidutinės pusės valandos vertės reikalingos tik apskaičiuojant vidutines dienos vertes.

| 2.2 | C – toliau nurodytų taršiųjų medžiagų (išskyrus dioksinų ir furanų) bendros ribinės vertės (mg/Nm3)






  Taršioji medžiaga | C |
| --- | --- | --- |
| Bendras dulkių kiekis | 30 |
| HCl | 10 |
| HF | 1 |
| NOx | 500 |
| Cd + Tl | 0,05 |
| Hg | 0,05 |
| Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V | 0,5 |
| Dioksinai ir furanai (ng/Nm3) | 0,1 |

2.2

C – toliau nurodytų taršiųjų medžiagų (išskyrus dioksinų ir furanų) bendros ribinės vertės (mg/Nm3)

Taršioji medžiaga

C

Bendras dulkių kiekis

30

HCl

10

HF

1

NOx

500

Cd + Tl

0,05

Hg

0,05

Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V

0,5

Dioksinai ir furanai (ng/Nm3)

0,1

| 2.3 | C – bendros SO2 ir TOC ribinės vertės (mg/Nm3)






  Teršalas | C |
| --- | --- | --- |
| SO2 | 50 |
| TOC | 10 |

2.3

C – bendros SO2 ir TOC ribinės vertės (mg/Nm3)

Teršalas

C

SO2

50

TOC

10

Kompetentinga institucija gali leisti nukrypti nuo šiame punkte nustatytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių tuomet, kai TOC ir SO2 susidaro ne deginant atliekas.

3.   Specialiosios nuostatos, skirtos bendro atliekų deginimo įrenginiams

3.1.   Cproc, išreikšta vidutine dienos verte (mg/Nm3), galiojančia iki 2015 m. gruodžio 31 d.

Nustatant nominalų šiluminį atliekų deginimo įrenginių našumą taikomos 31 straipsnyje apibrėžtos jungimo taisyklės.

Vidutinės pusės valandos vertės reikalingos tik apskaičiuojant vidutines dienos vertes.

Kietojo kuro, išskyrus biomasę, Cproc (O2 kiekis – 6 %):

| Taršiosios medžiagos | < 50 MWth | 50–100 MWth | 100–300 MWth | > 300 MWth |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | — | 850 | 200 | 200 |
| NOx | — | 400 | 200 | 200 |
| Dulkės | 50 | 50 | 30 | 30 |

Taršiosios medžiagos

< 50 MWth

50–100 MWth

100–300 MWth

> 300 MWth

SO2

—

850

200

200

NOx

—

400

200

200

Dulkės

50

50

30

30

Biomasės Cproc (O2 kiekis – 6 %):

| Taršiosios medžiagos | < 50 MWth | 50–100 MWth | 100–300 MWth | > 300 MWth |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | — | 200 | 200 | 200 |
| NOx | — | 350 | 300 | 200 |
| Dulkės | 50 | 50 | 30 | 30 |

Taršiosios medžiagos

< 50 MWth

50–100 MWth

100–300 MWth

> 300 MWth

SO2

—

200

200

200

NOx

—

350

300

200

Dulkės

50

50

30

30

Skystojo kuro Cproc (O2 kiekis – 3 %):

| Taršiosios medžiagos | < 50 MWth | 50–100 MWth | 100–300 MWth | > 300 MWth |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | — | 850 | 400 –200
  (tiesinis sumažėjimas nuo 100 iki 300 MWth) | 200 |
| NOx | — | 400 | 200 | 200 |
| Dulkės | 50 | 50 | 30 | 30 |

Taršiosios medžiagos

< 50 MWth

50–100 MWth

100–300 MWth

> 300 MWth

SO2

—

850

400 –200

(tiesinis sumažėjimas nuo 100 iki 300 MWth)

200

NOx

—

400

200

200

Dulkės

50

50

30

30

3.2   Cproc, išreikšta vidutine dienos verte (mg/Nm3), galiojančia nuo 2016 m. sausio 1 d.

Nustatant nominalų šiluminį kurą deginančių įrenginių našumą taikomos 31 straipsnyje apibrėžtos jungimo taisyklės. Vidutinės pusės valandos vertės reikalingos tik apskaičiuojant vidutines dienos vertes.

3.2.1   32 straipsnio 2 dalyje nurodytų kurą deginančių įrenginių Cproc

Kietojo kuro, išskyrus biomasės, Cproc (O2 kiekis – 6 %):

| Taršioji medžiaga | < 50 MWth | 50–100 MWth | 100–300 MWth | > 300 MWth |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | – | 400
  durpėms – 300 | 200 | 200 |
| NOx | – | 300
  rusvųjų anglių milteliams – 400 | 200 | 200 |
| Dulkės | 50 | 30 | 25
  durpėms – 20 | 20 |

Taršioji medžiaga

< 50 MWth

50–100 MWth

100–300 MWth

> 300 MWth

SO2

–

400

durpėms – 300

200

200

NOx

–

300

rusvųjų anglių milteliams – 400

200

200

Dulkės

50

30

25

durpėms – 20

20

Biomasės Cproc (O2 kiekis – 6 %):

| Taršioji medžiaga | < 50 MWth | 50–100 MWth | 100–300 MWth | > 300 MWth |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | – | 200 | 200 | 200 |
| NOx | – | 300 | 250 | 200 |
| Dulkės | 50 | 30 | 20 | 20 |

Taršioji medžiaga

< 50 MWth

50–100 MWth

100–300 MWth

> 300 MWth

SO2

–

200

200

200

NOx

–

300

250

200

Dulkės

50

30

20

20

Skystojo kuro Cproc (O2 kiekis – 3 %):

| Taršioji medžiaga | < 50 MWth | 50–100 MWth | 100–300 MWth | > 300 MWth |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | – | 350 | 250 | 200 |
| NOx | – | 400 | 200 | 150 |
| Dulkės | 50 | 30 | 25 | 20 |

Taršioji medžiaga

< 50 MWth

50–100 MWth

100–300 MWth

> 300 MWth

SO2

–

350

250

200

NOx

–

400

200

150

Dulkės

50

30

25

20

3.2.2   32 straipsnio 3 dalyje nurodytų kurą deginančių įrenginių Cproc

Kietojo kuro, išskyrus biomasės, Cproc (O2 kiekis – 6 %):

| Taršioji medžiaga | < 50 MWth | 50–100 MWth | 100–300 MWth | > 300 MWth |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | – | 400
  durpėms – 300 | 200
  durpėms – 300, o jei taikomas degimas verdančiame sluoksnyje – 250 | 150
  , kai taikomas cirkuliuojančio verdančio sluoksnio degimas arba degimas verdančiame sluoksnyje esant slėgiui; kai deginamos durpės – visų rūšių degimui verdančiame sluoksnyje – 200 |
| NOx | – | 300
  durpėms – 250 | 200 | 150
  deginant rusvųjų anglių miltelius – 200 |
| Dulkės | 50 | 20 | 20 | 10
  durpėms – 20 |

Taršioji medžiaga

< 50 MWth

50–100 MWth

100–300 MWth

> 300 MWth

SO2

–

400

durpėms – 300

200

durpėms – 300, o jei taikomas degimas verdančiame sluoksnyje – 250

150

, kai taikomas cirkuliuojančio verdančio sluoksnio degimas arba degimas verdančiame sluoksnyje esant slėgiui; kai deginamos durpės – visų rūšių degimui verdančiame sluoksnyje – 200

NOx

–

300

durpėms – 250

200

150

deginant rusvųjų anglių miltelius – 200

Dulkės

50

20

20

10

durpėms – 20

Biomasės Cproc (O2 kiekis – 6 %):

| Taršioji medžiaga | < 50 MWth | 50–100 MWth | 100–300 MWth | > 300 MWth |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | – | 200 | 200 | 150
  kai taikomas degimas verdančiame sluoksnyje – 200 |
| NOx | – | 250 | 200 | 150 |
| Dulkės | 50 | 20 | 20 | 20 |

Taršioji medžiaga

< 50 MWth

50–100 MWth

100–300 MWth

> 300 MWth

SO2

–

200

200

150

kai taikomas degimas verdančiame sluoksnyje – 200

NOx

–

250

200

150

Dulkės

50

20

20

20

Skystojo kuro Cproc (O2 kiekis – 3 %):

| Taršioji medžiaga | < 50 MWth | 50–100 MWth | 100–300 MWth | > 300 MWth |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SO2 | – | 350 | 200 | 150 |
| NOx | – | 300 | 150 | 100 |
| Dulkės | 50 | 30 | 25 | 20 |

Taršioji medžiaga

< 50 MWth

50–100 MWth

100–300 MWth

> 300 MWth

SO2

–

350

200

150

NOx

–

300

150

100

Dulkės

50

30

25

20

3.3.   C – bendros išmetamų sunkiųjų metalų ribinės vertės (mg/Nm3),

išreikštos mažiausiai 30 minučių, o daugiausiai – 8 valandų laikotarpiu paimtų mėginių vidutinėmis vertėmis (kietojo kuro O2 kiekis – 6 %, o skystojo kuro – 3 %).

| Taršiosios medžiagos | C |
| --- | --- |
| Cd + Tl | 0,05 |
| Hg | 0,05 |
| Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V | 0,5 |

Taršiosios medžiagos

C

Cd + Tl

0,05

Hg

0,05

Sb + As + Pb + Cr + Co + Cu + Mn + Ni + V

0,5

3.4   C – bendra dioksinų ir furanų ribinė vertė (mg/Nm3),

išreikšta mažiausiai 6 valandų, o daugiausiai – 8 valandų laikotarpiu paimtų mėginių vidutine verte (kietojo kuro O2 kiekis – 6 %, o skystojo kuro – 3 %).

| Taršioji medžiaga | C |
| --- | --- |
| Dioksinai ir furanai | 0,1 |

Taršioji medžiaga

C

Dioksinai ir furanai

0,1

4.   Specialiosios nuostatos, taikomos pramonės sektorių,, kuriems netaikomi šios dalies 2 ir 3 punktai bendro deginimo įrenginiams

4.1.   C – bendra išmetamų dioksinų ir furanų, išreikštų mažiausiai 6 valandų, o

daugiausiai – 8 valandų laikotarpiu paimtų mėginių vidutine verte, ribinė vertė (mg/Nm3):

| Taršioji medžiaga | C |
| --- | --- |
| Dioksinai ir furanai | 0,1 |

Taršioji medžiaga

C

Dioksinai ir furanai

0,1

4.2   C – bendros išmetamų sunkiųjų metalų ribinės vertės (mg/Nm3),

išreikštos mažiausiai 30 minučių, o daugiausiai – 8 valandų laikotarpiu paimtų mėginių vidutinėmis vertėmis:

| Taršioji medžiaga | C |
| --- | --- |
| Cd + Tl | 0,05 |
| Hg | 0,05 |

Taršioji medžiaga

C

Cd + Tl

0,05

Hg

0,05

5   dalis

Išmetamųjų dujų valymo nuotekose esančių teršalų ribinės vertės

| Taršiosios medžiagos | Nefiltruotų mėginių teršalų ribinės vertės (mg/l, išskyrus dioksinus ir furanus) |
| --- | --- |
| 1. | Bendras suspenduotų kietųjų dalelių, apibūdintų Direktyvos 91/271/EEB I priede, kiekis |

Taršiosios medžiagos

Nefiltruotų mėginių teršalų ribinės vertės (mg/l, išskyrus dioksinus ir furanus)

1.

Bendras suspenduotų kietųjų dalelių, apibūdintų Direktyvos 91/271/EEB I priede, kiekis

(95 %)

30

(100 %)

45

| 2. | Gyvsidabris ir jo junginiai gyvsidabrio pavidalu (Hg) |
| --- | --- |

2.

Gyvsidabris ir jo junginiai gyvsidabrio pavidalu (Hg)

0,03

| 3. | Kadmis ir jo junginiai kadmio pavidalu (Cd) |
| --- | --- |

3.

Kadmis ir jo junginiai kadmio pavidalu (Cd)

0,05

| 4. | Talis ir jo junginiai talio pavidalu (Tl) |
| --- | --- |

4.

Talis ir jo junginiai talio pavidalu (Tl)

0,05

| 5. | Arsenas ir jo junginiai arseno pavidalu (As) |
| --- | --- |

5.

Arsenas ir jo junginiai arseno pavidalu (As)

0,15 mg/l

| 6. | Švinas ir jo junginiai švino pavidalu (Pb) |
| --- | --- |

6.

Švinas ir jo junginiai švino pavidalu (Pb)

0,2

| 7. | Chromas ir jo junginiai chromo pavidalu (Cr) |
| --- | --- |

7.

Chromas ir jo junginiai chromo pavidalu (Cr)

0,5

| 8. | Varis ir jo junginiai vario pavidalu (Cu) |
| --- | --- |

8.

Varis ir jo junginiai vario pavidalu (Cu)

0,5

| 9. | Nikelis ir jo junginiai nikelio pavidalu (Ni) |
| --- | --- |

9.

Nikelis ir jo junginiai nikelio pavidalu (Ni)

0,5

| 10. | Cinkas ir jo junginiai cinko pavidalu (Zn) |
| --- | --- |

10.

Cinkas ir jo junginiai cinko pavidalu (Zn)

1,5

| 11. | Dioksinai ir furanai |
| --- | --- |

11.

Dioksinai ir furanai

0,3 ng/l

6   dalis

Teršalų išmetimo
  stebėsena

1.   Matavimo būdai

| 1.1 | Norint nustatyti oro ir vandens teršalų koncentracijas atliekami tipiniai matavimai. |
| --- | --- |

1.1

Norint nustatyti oro ir vandens teršalų koncentracijas atliekami tipiniai matavimai.

| 1.2 | Visų taršiųjų medžiagų, įskaitant dioksinus ir furanus, mėginių ėmimo ir analizės metodai, taip pat automatinių matavimo sistemų kokybės užtikrinimas ir pamatiniai matavimo metodai, taikomi kalibruojant tas sistemas, atliekami pagal CEN standartus. Jei CEN standartai nėra, taikomi ISO, nacionaliniai arba tarptautiniai standartai, kurie užtikrins lygiavertės mokslinės kokybės duomenis. Automatinės matavimo sistemos turi būti kontroliuojamos atliekant lygiagrečius matavimus remiantis pamatiniais metodais ne rečiau kaip kartą per metus. |
| --- | --- |

1.2

Visų taršiųjų medžiagų, įskaitant dioksinus ir furanus, mėginių ėmimo ir analizės metodai, taip pat automatinių matavimo sistemų kokybės užtikrinimas ir pamatiniai matavimo metodai, taikomi kalibruojant tas sistemas, atliekami pagal CEN standartus. Jei CEN standartai nėra, taikomi ISO, nacionaliniai arba tarptautiniai standartai, kurie užtikrins lygiavertės mokslinės kokybės duomenis. Automatinės matavimo sistemos turi būti kontroliuojamos atliekant lygiagrečius matavimus remiantis pamatiniais metodais ne rečiau kaip kartą per metus.

| 1.3 | Nustatant išmetamųjų teršalų dienos ribinės vertės lygį, vieno matavimo rezultatas 95 % patikimumo intervaluose neturi viršyti šių toliau nurodytų išmetamųjų teršalų verčių procentinių dalių:






  Anglies monoksidas: | 10 % |
| --- | --- | --- |
| Sieros dioksidas: | 20 % |
| Azoto dioksidas: | 20 % |
| Bendras dulkių kiekis: | 30 % |
| Bendras organinės anglies kiekis: | 30 % |
| Vandenilio chloridas: | 40 % |
| Vandenilio fluoridas: | 40 %. |

1.3

Nustatant išmetamųjų teršalų dienos ribinės vertės lygį, vieno matavimo rezultatas 95 % patikimumo intervaluose neturi viršyti šių toliau nurodytų išmetamųjų teršalų verčių procentinių dalių:

Anglies monoksidas:

10 %

Sieros dioksidas:

20 %

Azoto dioksidas:

20 %

Bendras dulkių kiekis:

30 %

Bendras organinės anglies kiekis:

30 %

Vandenilio chloridas:

40 %

Vandenilio fluoridas:

40 %.

Periodiški į orą bei vandenį išmetamų teršalų matavimai atliekami taip, kaip nurodyta 1.1 ir 1.2 punktuose.

2.   Su orą teršiančiomis medžiagomis susiję matavimai

| 2.1 | Atliekami šie su orą teršiančiomis medžiagomis susiję matavimai:






  a) | nuolatiniai šių medžiagų matavimai: NOx, jei yra nustatytos jų ribinės vertės, CO, dulkių (bendras kiekis), TOC, HCl, HF, SO2; |
| --- | --- | --- |

2.1

Atliekami šie su orą teršiančiomis medžiagomis susiję matavimai:

a)

nuolatiniai šių medžiagų matavimai: NOx, jei yra nustatytos jų ribinės vertės, CO, dulkių (bendras kiekis), TOC, HCl, HF, SO2;

| b) | nuolatiniai šių proceso eksploatacijos parametrų matavimai: temperatūra prie degimo kameros vidinės sienos arba kitame kompetentingos institucijos patvirtintame tipiniame taške, išmetamųjų dujų deguonies koncentracija, slėgis, temperatūra ir vandens garų kiekis; |
| --- | --- |

b)

nuolatiniai šių proceso eksploatacijos parametrų matavimai: temperatūra prie degimo kameros vidinės sienos arba kitame kompetentingos institucijos patvirtintame tipiniame taške, išmetamųjų dujų deguonies koncentracija, slėgis, temperatūra ir vandens garų kiekis;

| c) | ne mažiau kaip du sunkiųjų metalų, dioksinų ir furanų matavimai per metus; tačiau per pirmuosius dvylika įrenginio darbo mėnesių kas tris mėnesius atliekamas ne mažiau kaip vienas matavimas. |
| --- | --- |

c)

ne mažiau kaip du sunkiųjų metalų, dioksinų ir furanų matavimai per metus; tačiau per pirmuosius dvylika įrenginio darbo mėnesių kas tris mėnesius atliekamas ne mažiau kaip vienas matavimas.

| 2.2. | Išmetamųjų dujų sėdimo laikas, minimali temperatūra ir jose esantis deguonies kiekis atitinkamai tikrinami mažiausiai vieną kartą po to, kai atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginys pradedamas eksploatuoti, numatomomis pačiomis nepalankiausiomis eksploatavimo sąlygomis. |
| --- | --- |

2.2.

Išmetamųjų dujų sėdimo laikas, minimali temperatūra ir jose esantis deguonies kiekis atitinkamai tikrinami mažiausiai vieną kartą po to, kai atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginys pradedamas eksploatuoti, numatomomis pačiomis nepalankiausiomis eksploatavimo sąlygomis.

| 2.3. | Nebūtina atlikti nuolatinius HF matavimus, jei HCl yra valomas etapais ir tai užtikrina, kad nebus viršytos išmetamo HCl ribinės vertės. Tuo atveju išmetamas HF matuojamas periodiškai, kaip nustatyta 2.1 punkto c papunktyje. |
| --- | --- |

2.3.

Nebūtina atlikti nuolatinius HF matavimus, jei HCl yra valomas etapais ir tai užtikrina, kad nebus viršytos išmetamo HCl ribinės vertės. Tuo atveju išmetamas HF matuojamas periodiškai, kaip nustatyta 2.1 punkto c papunktyje.

| 2.4. | Nereikalaujama nuolatos matuoti vandens garų kiekio išmetamosiose dujose, jei jų mėginys yra išdžiovinamas iki išmetamųjų teršalų analizės. |
| --- | --- |

2.4.

Nereikalaujama nuolatos matuoti vandens garų kiekio išmetamosiose dujose, jei jų mėginys yra išdžiovinamas iki išmetamųjų teršalų analizės.

| 2.5. | Kompetentinga institucija gali nuspręsti nereikalauti nuolatinių HCl, HF ir SO2 matavimų atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginiuose ir reikalauti 2.1 punkto c papunktyje nustatytų nuolatinių matavimų ▐, jei veiklos vykdytojas gali įrodyti, kad išmetamas šių teršalų kiekis jokiu būdu negali būti didesnis už nurodytas jų ribines vertes.
  Ši nukrypti leidžianti nuostata netaikoma deginant sumaišytas atliekas iš įvairių šaltinių.




  ▐ |
| --- | --- |

2.5.

Kompetentinga institucija gali nuspręsti nereikalauti nuolatinių HCl, HF ir SO2 matavimų atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginiuose ir reikalauti 2.1 punkto c papunktyje nustatytų nuolatinių matavimų ▐, jei veiklos vykdytojas gali įrodyti, kad išmetamas šių teršalų kiekis jokiu būdu negali būti didesnis už nurodytas jų ribines vertes.
  Ši nukrypti leidžianti nuostata netaikoma deginant sumaišytas atliekas iš įvairių šaltinių.

▐

| 2.6. | Kompetentinga institucija gali nuspręsti reikalauti atlikti
  tik vieną sunkiųjų metalų ir dioksinų bei furanų
  matavimą
  per metus ▐ šiais atvejais:







  a) | jei deginant atliekas arba deginant atliekas bendro deginimo įrenginiuose išsiskiriančių išmetamųjų teršalų kiekis bet kokiomis aplinkybėmis sudaro mažiau kaip 50 % jų ribinių verčių; |
| --- | --- | --- |

2.6.

Kompetentinga institucija gali nuspręsti reikalauti atlikti
  tik vieną sunkiųjų metalų ir dioksinų bei furanų
  matavimą
  per metus ▐ šiais atvejais:

a)

jei deginant atliekas arba deginant atliekas bendro deginimo įrenginiuose išsiskiriančių išmetamųjų teršalų kiekis bet kokiomis aplinkybėmis sudaro mažiau kaip 50 % jų ribinių verčių;

| b) | jei atliekas, kurias reikia deginti atskirai ar bendrai, sudaro tik nepavojingų atliekų tam tikros išrūšiuotos degios frakcijos, netinkančios perdirbti, turinčios atitinkamas savybes, ir kurios yra smulkiau apibūdinamos atsižvelgiant į c punkte minimą įvertinimą; |
| --- | --- |

b)

jei atliekas, kurias reikia deginti atskirai ar bendrai, sudaro tik nepavojingų atliekų tam tikros išrūšiuotos degios frakcijos, netinkančios perdirbti, turinčios atitinkamas savybes, ir kurios yra smulkiau apibūdinamos atsižvelgiant į c punkte minimą įvertinimą;

| c) | jei veiklos vykdytojas gali įrodyti, remdamasis informacija apie minėtų atliekų kokybę ir teršalų išmetimo stebėsenos duomenimis, kad išmetamų sunkiųjų metalų, dioksinų ir furanų vertės bet kokiomis aplinkybėmis yra daug mažesnės už ribines vertes; |
| --- | --- |

c)

jei veiklos vykdytojas gali įrodyti, remdamasis informacija apie minėtų atliekų kokybę ir teršalų išmetimo stebėsenos duomenimis, kad išmetamų sunkiųjų metalų, dioksinų ir furanų vertės bet kokiomis aplinkybėmis yra daug mažesnės už ribines vertes;

| d) | jei veiklos vykdytojas gali įrodyti, kad neapdorojamos elektros arba elektroninės įrangos atliekos ir atliekos, kuriose yra chlorintų junginių. |
| --- | --- |

d)

jei veiklos vykdytojas gali įrodyti, kad neapdorojamos elektros arba elektroninės įrangos atliekos ir atliekos, kuriose yra chlorintų junginių.

| 2.7. | Matavimų rezultatai perskaičiuojami taikant standartinę deguonies koncentraciją, minimą 3 dalyje, arba pagal 4 dalį, taikant 7 dalyje nurodytą formulę.
  Kai atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginiuose atliekos yra deginamos esant deguonies pertekliui, matavimų rezultatai gali būti perskaičiuojami taikant standartinį deguonies kiekį, kurį nustatė kompetentinga institucija atsižvelgdama į ypatingas kiekvieno konkretaus atvejo aplinkybes.
  Kai išmetamų taršiųjų medžiagų kiekis yra sumažinamas valant išmetamąsias dujas atliekų deginimo ir bendro atliekų deginimo įrenginiuose, apdorojančiuose pavojingas atliekas, pirmojoje pastraipoje minėtas perskaičiavimas taikant standartinį deguonies kiekį atliekamas tik tada, jei deguonies kiekis, išmatuotas per tą patį laiką, kai buvo matuojamas taršiosios medžiagos kiekis, viršija atitinkamą standartinį deguonies kiekį. |
| --- | --- |

2.7.

Matavimų rezultatai perskaičiuojami taikant standartinę deguonies koncentraciją, minimą 3 dalyje, arba pagal 4 dalį, taikant 7 dalyje nurodytą formulę.

Kai atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginiuose atliekos yra deginamos esant deguonies pertekliui, matavimų rezultatai gali būti perskaičiuojami taikant standartinį deguonies kiekį, kurį nustatė kompetentinga institucija atsižvelgdama į ypatingas kiekvieno konkretaus atvejo aplinkybes.

Kai išmetamų taršiųjų medžiagų kiekis yra sumažinamas valant išmetamąsias dujas atliekų deginimo ir bendro atliekų deginimo įrenginiuose, apdorojančiuose pavojingas atliekas, pirmojoje pastraipoje minėtas perskaičiavimas taikant standartinį deguonies kiekį atliekamas tik tada, jei deguonies kiekis, išmatuotas per tą patį laiką, kai buvo matuojamas taršiosios medžiagos kiekis, viršija atitinkamą standartinį deguonies kiekį.

3.   Su vandenį teršiančiomis medžiagomis susiję matavimai

| 3.1 | Nuotekų šalinimo vietoje atliekami šie matavimai:






  a) | Nuolatiniai pH, temperatūros ir srauto matavimai; |
| --- | --- | --- |

3.1

Nuotekų šalinimo vietoje atliekami šie matavimai:

a)

Nuolatiniai pH, temperatūros ir srauto matavimai;

| b) | suspenduotų kietųjų dalelių bendro kiekio matavimai arba srautui proporcingo tipinio mėginio matavimas 24 valandas, kasdien imant taškinius mėginius |
| --- | --- |

b)

suspenduotų kietųjų dalelių bendro kiekio matavimai arba srautui proporcingo tipinio mėginio matavimas 24 valandas, kasdien imant taškinius mėginius

| c) | ne rečiau kaip kas mėnesį atliekami išmetamų Hg, Cd, TI, As, Pb, Cr, Ni and Zn matavimai tipiniame, srautui proporcingame mėginyje, trunkantys 24 valandas; |
| --- | --- |

c)

ne rečiau kaip kas mėnesį atliekami išmetamų Hg, Cd, TI, As, Pb, Cr, Ni and Zn matavimai tipiniame, srautui proporcingame mėginyje, trunkantys 24 valandas;

| d) | ne rečiau kaip kas šešis mėnesius atliekami dioksinų ir furanų matavimai; tačiau pirmuosius dvylika eksploatacijos mėnesių matavimai turi būti atliekami ne rečiau kaip kas tris mėnesius. |
| --- | --- |

d)

ne rečiau kaip kas šešis mėnesius atliekami dioksinų ir furanų matavimai; tačiau pirmuosius dvylika eksploatacijos mėnesių matavimai turi būti atliekami ne rečiau kaip kas tris mėnesius.

| 3.2 | Kai išmetamųjų dujų valymo nuotekos yra valomos vietoje kartu su kitomis vietinėmis nuotekomis, veiklos vykdytojas atlieka šiuos matavimus:






  a) | išmetamųjų dujų valymo nuotekų srauto, prieš jam patenkant į bendrus nuotekų valymo įrenginius; |
| --- | --- | --- |

3.2

Kai išmetamųjų dujų valymo nuotekos yra valomos vietoje kartu su kitomis vietinėmis nuotekomis, veiklos vykdytojas atlieka šiuos matavimus:

a)

išmetamųjų dujų valymo nuotekų srauto, prieš jam patenkant į bendrus nuotekų valymo įrenginius;

| b) | kito nuotekų srauto arba srautų, prieš patenkant į bendrus nuotekų valymo įrenginius; |
| --- | --- |

b)

kito nuotekų srauto arba srautų, prieš patenkant į bendrus nuotekų valymo įrenginius;

| c) | galutiniame nuotekų šalinimo iš atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginio taške, po išvalymo. |
| --- | --- |

c)

galutiniame nuotekų šalinimo iš atliekų deginimo arba bendro atliekų deginimo įrenginio taške, po išvalymo.

7   dalis

Išmetamųjų teršalų koncentracijos apskaičiavimo formulė, kai nustatytas standartinis deguonies koncentracijos procentas

Formula

| ES | = | apskaičiuota išmetamųjų teršalų koncentracija, kai deguonies koncentracijos procentas yra standartinis |
| --- | --- | --- |
| EM | = | išmatuota išmetamųjų teršalų koncentracija |
| OS | = | standartinė deguonies koncentracija |
| OM | = | išmatuota deguonies koncentracija |

ES

=

apskaičiuota išmetamųjų teršalų koncentracija, kai deguonies koncentracijos procentas yra standartinis

EM

=

išmatuota išmetamųjų teršalų koncentracija

OS

=

standartinė deguonies koncentracija

OM

=

išmatuota deguonies koncentracija

8   dalis

Išmetamųjų teršalų ribinių verčių laikymosi įvertinimas

1.   Į orą išmetamų teršalų ribinės vertės

| 1.1. | Laikoma, kad į orą išmetamų teršalų ribinės vertės neviršytos, kai:






  a) | nė viena vidutinė dienos vertė neviršija nė vienos 3 dalies 1.1 punkte arba 4 dalyje nustatytos arba pagal 4 dalį apskaičiuotos išmetamųjų teršalų ribinės vertės; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Laikoma, kad į orą išmetamų teršalų ribinės vertės neviršytos, kai:

a)

nė viena vidutinė dienos vertė neviršija nė vienos 3 dalies 1.1 punkte arba 4 dalyje nustatytos arba pagal 4 dalį apskaičiuotos išmetamųjų teršalų ribinės vertės;

| b) | nė viena pusės valandos vidutinė vertė neviršija nė vienos 3 dalies 1.2 punkto lentelės A skiltyje nustatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės arba atitinkamais atvejais 97 % pusės valandos vidutinių verčių per metus neviršija nė vienos 3 dalies 1.2 punkto lentelės B skiltyje nustatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės; |
| --- | --- |

b)

nė viena pusės valandos vidutinė vertė neviršija nė vienos 3 dalies 1.2 punkto lentelės A skiltyje nustatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės arba atitinkamais atvejais 97 % pusės valandos vidutinių verčių per metus neviršija nė vienos 3 dalies 1.2 punkto lentelės B skiltyje nustatytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės;

| c) | sunkiųjų metalų, dioksinų ir furanų mėginių ėmimo laikotarpiu nė viena vidutinė vertė neviršija nė vienos 3 dalies 1.3 ir 1.4 punktuose arba 4 dalyje nustatytų arba pagal 4 dalį apskaičiuotų išmetamųjų teršalų ribinių verčių; |
| --- | --- |

c)

sunkiųjų metalų, dioksinų ir furanų mėginių ėmimo laikotarpiu nė viena vidutinė vertė neviršija nė vienos 3 dalies 1.3 ir 1.4 punktuose arba 4 dalyje nustatytų arba pagal 4 dalį apskaičiuotų išmetamųjų teršalų ribinių verčių;

| d) | anglies monoksidas (CO):






  i) | atliekų deginimo įrenginiuose:






  — | ne mažiau kaip 97 % visų dienos vidutinių verčių per metus neviršija atitinkamos išmetamųjų teršalų ribinės vertės, nustatytos 3 dalies 1.5 punkto a papunktyje;
  ir |
| --- | --- | --- | --- |

d)

anglies monoksidas (CO):

i)

atliekų deginimo įrenginiuose:

—

ne mažiau kaip 97 % visų dienos vidutinių verčių per metus neviršija atitinkamos išmetamųjų teršalų ribinės vertės, nustatytos 3 dalies 1.5 punkto a papunktyje;

ir

| — | ne mažiau kaip 95 % 10 minučių vidutinių verčių per 24 valandas arba visos pusės valandos vidutinės vertės tuo pačiu laikotarpiu neviršija išmetamųjų teršalų ribinių verčių, nustatytų 3 dalies 1.5 punkto b ir c papunkčiuose; |
| --- | --- |

—

ne mažiau kaip 95 % 10 minučių vidutinių verčių per 24 valandas arba visos pusės valandos vidutinės vertės tuo pačiu laikotarpiu neviršija išmetamųjų teršalų ribinių verčių, nustatytų 3 dalies 1.5 punkto b ir c papunkčiuose;

| ii) | bendro atliekų deginimo įrenginiuose: laikomasi 4 dalies nuostatų. |
| --- | --- |

ii)

bendro atliekų deginimo įrenginiuose: laikomasi 4 dalies nuostatų.

| 1.2. | Vidutinės pusės valandos vertės ir 10 minučių vidurkiai nustatomi pagal veiksminguoju eksploatacijos laiku (išskyrus eksploatavimo pradžios ir pabaigos laiką, jei atliekos nedeginamos) išmatuotas vertes prieš tai iš jų atėmus 6 dalies 1.3 punkte nurodytą patikimumo intervalo vertę.
  Norint gauti patikimą vidutinę dienos vertę, dėl nuolatinio matavimo sistemos gedimų arba eksploatacijos atmetamos ne daugiau kaip penkios bet kurios dienos vidutinės pusės valandos vertės. Dėl minėtos priežasties per metus atmetama ne daugiau kaip dešimt vidutinių dienos verčių. |
| --- | --- |

1.2.

Vidutinės pusės valandos vertės ir 10 minučių vidurkiai nustatomi pagal veiksminguoju eksploatacijos laiku (išskyrus eksploatavimo pradžios ir pabaigos laiką, jei atliekos nedeginamos) išmatuotas vertes prieš tai iš jų atėmus 6 dalies 1.3 punkte nurodytą patikimumo intervalo vertę.

Norint gauti patikimą vidutinę dienos vertę, dėl nuolatinio matavimo sistemos gedimų arba eksploatacijos atmetamos ne daugiau kaip penkios bet kurios dienos vidutinės pusės valandos vertės. Dėl minėtos priežasties per metus atmetama ne daugiau kaip dešimt vidutinių dienos verčių.

| 1.3. | Mėginių ėmimo laikotarpio vidutinės vertės ir periodiškų HF, HCl ir SO2 matavimų vidutinės vertės nustatomos laikantis 39 straipsnio 1 dalies e punkto ir 42 straipsnio 3 dalies ir 6 dalies 1 punkto reikalavimų. |
| --- | --- |

1.3.

Mėginių ėmimo laikotarpio vidutinės vertės ir periodiškų HF, HCl ir SO2 matavimų vidutinės vertės nustatomos laikantis 39 straipsnio 1 dalies e punkto ir 42 straipsnio 3 dalies ir 6 dalies 1 punkto reikalavimų.

2.   Į vandenį išleidžiamų teršalų ribinės vertės.

Laikoma, kad į vandenį išmetamų teršalų ribinės vertės neviršytos, kai:

| a) | 95 % ir 100 % visų suspenduotų kietųjų dalelių išmatuotų verčių neviršija atitinkamų 5 dalyje nustatytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių; |
| --- | --- |

a)

95 % ir 100 % visų suspenduotų kietųjų dalelių išmatuotų verčių neviršija atitinkamų 5 dalyje nustatytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių;

| b) | 5 dalyje nustatytos sunkiųjų metalų (Hg, Cd, TI, As, Pb, Cr, Cu, Ni ir Zn), – ribinės vertės viršijamos tik kartą per metus; arba jeigu valstybė narė per metus pateikia daugiau kaip 20 mėginių, 5 dalyje nustatytas ribines vertes viršija tik 5 % šių mėginių; |
| --- | --- |

b)

5 dalyje nustatytos sunkiųjų metalų (Hg, Cd, TI, As, Pb, Cr, Cu, Ni ir Zn), – ribinės vertės viršijamos tik kartą per metus; arba jeigu valstybė narė per metus pateikia daugiau kaip 20 mėginių, 5 dalyje nustatytas ribines vertes viršija tik 5 % šių mėginių;

| c) | dioksinų ir furanų matavimų rezultatai neviršija 5 dalyje nustatytų ribinių verčių. |
| --- | --- |

c)

dioksinų ir furanų matavimų rezultatai neviršija 5 dalyje nustatytų ribinių verčių.

2009 m. kovo 10 d., antradienisVII PRIEDAS

1   dalis

Veikla

1.   Visuose toliau nurodytuose punktuose į tokią veiklą įeina įrangos valymas, bet ne produktų valymas, jeigu neapibrėžta kitaip.

2.   Lipniosios dangos

Bet kuri veikla, kurios metu bet kokie klijai dedami ant paviršiaus, išskyrus lipniąsias dangas ir laminavimą, susijusį su spausdinimo procesu.

3.   Dengimas

Bet kuri veikla, kurios metu ištisine dangos plėvele yra vieną arba daug kartų dengiami:

| a) | toliau nurodytos transporto priemonės:






  i) | nauji automobiliai, kurie 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/46/EB, nustatančioje motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus („Pagrindų direktyva“) (1)
  , suderinimo apibrėžti kaip M1 kategorijos transporto priemonės, ir N1 kategorijos transporto priemonės, kai jos yra dengiamos tokiame pat įrenginyje kaip M1 transporto priemonės ║; |
| --- | --- | --- |

a)

toliau nurodytos transporto priemonės:

i)

nauji automobiliai, kurie 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/46/EB, nustatančioje motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus („Pagrindų direktyva“) (1)
  , suderinimo apibrėžti kaip M1 kategorijos transporto priemonės, ir N1 kategorijos transporto priemonės, kai jos yra dengiamos tokiame pat įrenginyje kaip M1 transporto priemonės ║;

| ii) | sunkvežimių kabinos, apibrėžtos kaip vairuotojo buvimo vieta, ir visi N2 ir N3 kategorijų transporto priemonių, apibrėžtų Direktyvoje 2007/46/EB, integruoti korpusai techninei įrangai sudėti; |
| --- | --- |

ii)

sunkvežimių kabinos, apibrėžtos kaip vairuotojo buvimo vieta, ir visi N2 ir N3 kategorijų transporto priemonių, apibrėžtų Direktyvoje 2007/46/EB, integruoti korpusai techninei įrangai sudėti;

| iii) | furgonai ir sunkvežimiai, kurie Direktyvoje 2007/46/EB apibrėžti kaip N1, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonės, išskyrus sunkvežimių kabinas; |
| --- | --- |

iii)

furgonai ir sunkvežimiai, kurie Direktyvoje 2007/46/EB apibrėžti kaip N1, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonės, išskyrus sunkvežimių kabinas;

| iv) | autobusai, kurie Direktyvoje 2007/46/EB apibrėžti kaip M2 ir M3 kategorijų transporto priemonės; |
| --- | --- |

iv)

autobusai, kurie Direktyvoje 2007/46/EB apibrėžti kaip M2 ir M3 kategorijų transporto priemonės;

| v) | sunkiasvorės priekabos, kurios Direktyvoje 2007/46/EB apibrėžtos O1, O2, O3 ir O4 kategorijose; |
| --- | --- |

v)

sunkiasvorės priekabos, kurios Direktyvoje 2007/46/EB apibrėžtos O1, O2, O3 ir O4 kategorijose;

| b) | metalo ir plastmasės paviršiai, taip pat lėktuvų, laivų, traukinių ir pan. paviršiai; |
| --- | --- |

b)

metalo ir plastmasės paviršiai, taip pat lėktuvų, laivų, traukinių ir pan. paviršiai;

| c) | medžio paviršiai; |
| --- | --- |

c)

medžio paviršiai;

| d) | tekstilės dirbinių, audinių, plėvelių ir popieriniai paviršiai, |
| --- | --- |

d)

tekstilės dirbinių, audinių, plėvelių ir popieriniai paviršiai,

| e) | oda. |
| --- | --- |

e)

oda.

Į dengimo veiklą neįeina pagrindo dengimas metalais taikant elektroforezės ir cheminio purškimo būdus. Jeigu dengimui priskiriama veikla, kai ant to paties gaminio spausdinama naudojant bet kokią techniką, toks spausdinimas yra laikomas dengimo dalimi. Tačiau atskirai atliekamas spausdinimas nėra įtraukiamas kaip atskira veiklos rūšis, bet jam gali būti taikomas šios direktyvos V skyrius, jeigu ši spausdinimo veiklos rūšis priskiriama jos taikymo sričiai.

4.   Ričių dengimas

Bet kuri veikla, kai ritėms naudojamas plienas, nerūdijantis plienas, dengtas plienas, vario lydiniai arba aliuminio juosta nepertraukiamo proceso metu yra padengiama plėvelę sudarančia danga arba laminuota danga.

5.   Sausasis valymas

Bet kuri pramoninė arba komercinė veikla, kurią vykdant lakieji organiniai junginiai naudojami drabužių, baldų ir panašių plataus vartojimo prekių valymo įrenginiuose, išskyrus dėmių pašalinimą rankiniu būdu tekstilės ir drabužių pramonėje.

6.   Avalynės gamyba

Visa veikla iki galo pagaminant avalynę arba jos dalis.

7.   Dengimo mišinių, lako, rašalo ir klijų gamyba

Galutinių pirmiau išvardytų produktų ir tarpinių produktų gamyba, kai tai atliekama toje pačioje vietoje, sumaišant pigmentus, dervas ir lipnias medžiagas su organiniais tirpikliais ar kitu nešikliu, taip pat dispergavimo ir išankstinio dispergavimo veikla, klampumo ir spalvų suderinimas bei galutinio produkto patalpinimo konteineryje veikla.

8.   Farmacinių produktų gamyba

Farmacinių produktų cheminė sintezė, fermentacija, ekstrahavimas, receptūros sudarymas ir baigiamieji darbai, o jeigu atliekama vienoje vietoje – tarpinių produktų gamyba.

9.   Spausdinimas

Teksto ir (arba) vaizdo atgaminimo veikla, kai naudojant spausdinimo formą rašalas perkeliamas ant bet kokios rūšies paviršiaus. Ją sudaro su tuo susijusi lakavimo, dengimo ir laminavimo technika. Tačiau V skyrius taikomas tik toliau išvardytiems papildomiems procesams:

| a) | fleksografija – spausdinimas naudojant spausdinimo formą iš gumos arba elastingų fotopolimerų, kuriuose spausdinimo intervalas yra aukščiau nespausdinamo intervalo, naudojant skystą rašalą, kuris išdžiūsta garuodamas; |
| --- | --- |

a)

fleksografija – spausdinimas naudojant spausdinimo formą iš gumos arba elastingų fotopolimerų, kuriuose spausdinimo intervalas yra aukščiau nespausdinamo intervalo, naudojant skystą rašalą, kuris išdžiūsta garuodamas;

| b) | termostabilizacinė ruloninė ofsetinė spauda – ruloninis spausdinimas naudojant spausdinimo formą, kurioje spausdinimo intervalas ir nespausdinamas intervalas yra toje pačioje plokštumoje; ruloninis reiškia, kad medžiaga, ant kurios turi būti spausdinama, yra paduodama į mašiną iš rulono, o ne atskirais lapais. Nespausdinamas intervalas apdorojamas taip, kad sugertų vandenį ir nesugertų rašalo. Spausdinimo intervalas yra apdorojamas taip, kad sugertų rašalą ir perkeltų jį ant spausdinamo paviršiaus. Garinama krosnyje, kurioje karštas oras naudojamas spausdinamai medžiagai įkaitinti; |
| --- | --- |

b)

termostabilizacinė ruloninė ofsetinė spauda – ruloninis spausdinimas naudojant spausdinimo formą, kurioje spausdinimo intervalas ir nespausdinamas intervalas yra toje pačioje plokštumoje; ruloninis reiškia, kad medžiaga, ant kurios turi būti spausdinama, yra paduodama į mašiną iš rulono, o ne atskirais lapais. Nespausdinamas intervalas apdorojamas taip, kad sugertų vandenį ir nesugertų rašalo. Spausdinimo intervalas yra apdorojamas taip, kad sugertų rašalą ir perkeltų jį ant spausdinamo paviršiaus. Garinama krosnyje, kurioje karštas oras naudojamas spausdinamai medžiagai įkaitinti;

| c) | su spausdinimu susijęs laminavimas – dviejų arba kelių lanksčių medžiagų sulipinimas kartu sluoksniuotoms medžiagoms gauti; |
| --- | --- |

c)

su spausdinimu susijęs laminavimas – dviejų arba kelių lanksčių medžiagų sulipinimas kartu sluoksniuotoms medžiagoms gauti;

| d) | leidybinė giliaspaudė – rotacinės giliosios spaudos veikla, naudojama spausdinti ant laikraščiams, brošiūroms, katalogams ar panašiems leidiniams skirto popieriaus, naudojant tolueninį rašalą; |
| --- | --- |

d)

leidybinė giliaspaudė – rotacinės giliosios spaudos veikla, naudojama spausdinti ant laikraščiams, brošiūroms, katalogams ar panašiems leidiniams skirto popieriaus, naudojant tolueninį rašalą;

| e) | rotacinė giliaspaudė – spausdinimo veikla, naudojant cilindrinę spausdinimo formą, kurioje spausdinimo intervalas yra žemiau nespausdinamo intervalo, naudojant skystą rašalą, kuris išdžiūsta garuodamas. Grioveliai pripildomi rašalo, o perteklius nuo nespausdinamo intervalo nuvalomas prieš tai, kai paviršius, ant kurio turi būti spausdinama, susiliečia su cilindru ir pakelia rašalą iš griovelių; |
| --- | --- |

e)

rotacinė giliaspaudė – spausdinimo veikla, naudojant cilindrinę spausdinimo formą, kurioje spausdinimo intervalas yra žemiau nespausdinamo intervalo, naudojant skystą rašalą, kuris išdžiūsta garuodamas. Grioveliai pripildomi rašalo, o perteklius nuo nespausdinamo intervalo nuvalomas prieš tai, kai paviršius, ant kurio turi būti spausdinama, susiliečia su cilindru ir pakelia rašalą iš griovelių;

| f) | rotacinė trafaretinė spauda – ruloninis spausdinimas, kai rašalas patenka ant spausdinamo paviršiaus išspaudžiant jį per akytą spausdinimo formą, kurioje spausdinamas intervalas yra atviras, o nespausdinamas intervalas — užsandarintas, naudojant skystą rašalą, kuris išdžiūsta tik garuodamas. Ruloninis reiškia, kad medžiaga, kuri turi būti spausdinama, paduodama į mašiną iš rulono, o ne atskirais lapais; |
| --- | --- |

f)

rotacinė trafaretinė spauda – ruloninis spausdinimas, kai rašalas patenka ant spausdinamo paviršiaus išspaudžiant jį per akytą spausdinimo formą, kurioje spausdinamas intervalas yra atviras, o nespausdinamas intervalas — užsandarintas, naudojant skystą rašalą, kuris išdžiūsta tik garuodamas. Ruloninis reiškia, kad medžiaga, kuri turi būti spausdinama, paduodama į mašiną iš rulono, o ne atskirais lapais;

| g) | dengimas laku – veikla, kurios metu bet kokiu laku arba lipnia danga, reikalinga paskesniam pakavimo medžiagos užsandarinimui, yra padengiama lanksti medžiaga. |
| --- | --- |

g)

dengimas laku – veikla, kurios metu bet kokiu laku arba lipnia danga, reikalinga paskesniam pakavimo medžiagos užsandarinimui, yra padengiama lanksti medžiaga.

10.   Gumos perdirbimas

Bet koks natūralios arba sintetinės gumos maišymas, smulkinimas, sumaišymas, kalandravimas, karštasis štampavimas bei vulkanizavimas ir visos papildomos operacijos, naudojamos natūralią arba sintetinę gumą paverčiant galutiniu produktu.

11.   Paviršiaus valymas

Bet kuri veikla, išskyrus sausąjį valymą, kur naudojami organiniai tirpikliai užteršimui nuo medžiagos paviršiaus pašalinti, taip pat ir riebalų šalinimas. Valymas, kurį sudaro daugiau negu viena pakopa prieš bet kokią kitą veiklą arba po jos, yra laikomas viena paviršiaus valymo veikla. Ši veikla susijusi ne su įrangos valymo veikla, bet su produktų paviršiaus valymu.

12.   Augalinio aliejaus ir gyvulinių riebalų gavybos ir augalinio aliejaus rafinavimo veiklos rūšys

Bet kuri veikla augaliniam aliejui gauti iš sėklų ir kitų augalinių medžiagų, sausų liekanų perdirbimas gyvulių ėdalui gaminti, riebalų ir augalinių aliejų, gautų iš sėklų, augalinių medžiagų ir (arba) gyvulinės kilmės medžiagų, rektifikacija.

13.   Transporto priemonių pakartotinė apdaila

Bet kuri pramoninė arba komercinė padengimo veikla bei su tuo susijusios riebalų pašalinimo veiklos rūšys, kai atliekama viena iš šių padengimo veiklos rūšių:

| a) | pirminis kelių transporto priemonių arba jų dalies padengimas danga, kaip apibrėžta Direktyvoje 2007/46/EB, naudojant pakartotinės apdailos medžiagas, kai tai atliekama ne pirminėje gamybos linijoje; |
| --- | --- |

a)

pirminis kelių transporto priemonių arba jų dalies padengimas danga, kaip apibrėžta Direktyvoje 2007/46/EB, naudojant pakartotinės apdailos medžiagas, kai tai atliekama ne pirminėje gamybos linijoje;

| b) | sunkiasvorių priekabų padengimas danga (taip pat ir sunkiasvorių puspriekabių) (Direktyvoje 2007/46/EB nurodyta O kategorija). |
| --- | --- |

b)

sunkiasvorių priekabų padengimas danga (taip pat ir sunkiasvorių puspriekabių) (Direktyvoje 2007/46/EB nurodyta O kategorija).

14.   Apvijos laidų dengimas

Bet kuri metalinių laidininkų, naudojamų transformatorių, variklių ir panašioms ritėms vynioti, veikla.

15.   Medienos impregnavimas

Bet kuri veikla, kai į medieną pridedama konservantų.

16.   Medžio ir plastmasės laminavimas

Bet kokia veikla, kai kartu sulipinamas medis ir (arba) plastmasė sluoksniuotiems produktams gauti.

2   dalis

Slenkstinės ribos ir išmetamųjų teršalų ribinės vertės

Išmetamųjų dujų teršalų ribinės vertės apskaičiuojamos esant 273,15 K temperatūrai, 101,3 kPa slėgiui, atėmus išmetamųjų dujų vandens garų kiekį.

| | Veiklos rūšis
  (tirpiklio suvartojimo slenkstinė riba tonomis per metus) | Slenkstinė riba
  (tirpiklio suvartojimo slenkstinė riba tonomis per metus) | išmetamųjų dujų ribinės vertės (mg C/Nm3) | Lakiųjų išmetalų ribinės vertės (tirpiklio sąnaudų procentinė dalis ) | Bendros išmetamųjų teršalų ribinės vertės | Specialiosios nuostatos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nauji įrenginiai | Esami įrenginiai | Nauji įrenginiai | Esami įrenginiai |
| 1 | Termostabilizacinė ruloninė ofsetinė spauda
  (> 15) | 15–25 | 100 | 30 (1) | | (1) Tirpiklio likučiai galutiniame produkte neturi būti laikomi lakiųjų išmetalų dalimi. |
| > 25 | 20 | 30 (1) |
| 2 | Leidybinė giliaspaudė
  (> 25) | | 75 | 10 | 15 | | | |
| 3 | Kita, rotacinė trafaretinė spauda, laminavimo arba lakavimo vienetai (> 15) rotacinis trafaretinis spausdinimas ant tekstilės dirbinių/ kartono (> 30) | 15–25 | 100 | 25 | | (1) Slenkstinė riba rotaciniam trafaretiniam spausdinimui ant tekstilės gaminių ir ant kartono. |
| > 25 | 100 | 20 |
| > 30 (1) | 100 | 20 |
| 4 | Paviršiaus valymas naudojant 53 straipsnio 5 dalyje apibrėžtus junginius
  (> 1) | 1–5 | 20 (1) | 15 | | (1) Ribinė vertė, nustatyta junginių masei mg/Nm3, o ne bendram anglies kiekiui. |
| > 5 | 20 (1) | 10 |
| 5 | Kitų paviršių valymas
  (> 2) | 2–10 | 75 (1) | 20 (1) | | (1) Šios vertės netaikomos įrenginiams, kai kompetentingai institucijai įrodoma, kad visos sunaudojamos valymo medžiagos vidutinis organinio tirpiklio kiekis neviršija 30 % jos svorio,. |
| > 10 | 75 (1) | 15 (1) |
| 6 | Transporto priemonių padengimas dangomis (> 15) ir transporto priemonių pakartotinė apdaila | > 0,5 | 50 (1) | 25 | | (1) Atitiktis 8 dalies 2 punkto reikalavimams įrodoma remiantis 15 minučių matavimo vidurkiu. |
| 7 | Ričių dengimas
  (> 25) | | 50 (1) | 5 | 10 | | (1) Įrenginių, kuriuose naudojama technika, leidžianti pakartotinai naudoti regeneruotus tirpiklius, išmetamų teršalų ribinė vertė turi būti 150. |
| 8 | Kitų rūšių dengimas, taip pat metalo, plastmasės, tekstilės dirbinių(5), audinių, plėvelių ir popieriaus dengimas
  (> 5) | 5–15 | 100 (1) (4) | 25 (4) | | (1) Išmetamųjų teršalų ribinė vertė taikoma dangų padengimo ir džiovinimo procesams, kurie atliekami ribojimo sąlygomis.
  (2) Pirmoji išmetamųjų teršalų ribinė vertė taikoma džiovinimo procesams, antroji – dangų padengimo procesams.
  (3) Tekstilės dirbinių dengimo įrenginių, kuriuose naudojama technika, leidžianti pakartotinai naudoti regeneruotus tirpiklius, išmetamų teršalų ribinė vertė, taikoma dangų padengimo ir džiovinimo procesams, kartu sudėjus, turi būti 150.
  (4) Dengimo veiklos rūšims, kurių negalima atlikti ribojimo sąlygomis (pavyzdžiui, laivų statyba, lėktuvų dažymas), šios vertės gali būti netaikomos pagal 53 straipsnio 3 dalį.
  (5) Rotacinė trafaretinė spauda ant tekstilės dirbinių pateikta kaip veikla Nr. 3. |
| > 15 | 50/75 (2) (3) (4) | 20 (4) |
| 9 | Apvijos laidų dengimas
  (> 5) | | | | 10 g/kg (1)
  5 g/kg (2) | (1) Taikoma įrenginiams, kurių vidutinis laido skersmuo ≤ 0,1 mm.
  (2) Taikoma visiems kitiems įrenginiams. |
| 10 | Medžio paviršių dengimas
  (> 15) | 15–25 | 100 (1) | 25 | | (1) Išmetamųjų teršalų ribinė vertė taikoma dangų padengimo ir džiovinimo procesams, kurie atliekami ribojimo sąlygomis.
  (2) Pirmoji ribinė vertė taikoma džiovinimo procesams, antroji – dangų padengimo procesams. |
| > 25 | 50/75 (2) | 20 |
| 11 | Sausasis valymas | | | | 20 g/kg (1) (2) | (1) Išreiškiama išsiskyrusio tirpiklio mase kilogramui išvalyto ir išdžiovinto produkto.
  (2) Išmetamųjų teršalų ribinė vertė pagal 4 dalies 2 punktą šiai veiklos rūšiai netaikoma. |
| 12 | Medienos impregnavimas
  (> 25) | | 100 (1) | 45 | 11 kg/m3 | (1) Išmetamųjų teršalų ribinė vertė netaikoma impregnuojant kreozotu. |
| 13 | Odos dengimas
  (> 10) | 10–25 | | | 85 g/m2 | Išmetamųjų teršalų ribinės vertės išreiškiamos išsiskyrusio tirpiklio gramais vienam m2 pagaminto produkto.
  (1) Odos dengimo veiklos rūšims atliekant jos apdailą ir tam tikrų odos gaminių, naudojamų kaip nedidelės plataus vartojimo prekės, pavyzdžiui, krepšiai, diržai, piniginės ir pan., dengimas. |
| > 25 | 75 g/m2 |
| > 10 (1) | 150 g/m2 |
| 14 | Avalynės gamyba
  (> 5) | | | | 25 g vienai porai | Bendra išmetamųjų teršalų ribinė vertė yra išreiškiama išsiskyrusio tirpiklio gramais vienai iki galo pagamintai avalynės porai. |
| 15 | Medžio ir plastmasės laminavimas
  (> 5) | | | | 30 g/m2 | |
| 16 | Lipniosios dangos
  (> 5) | 5–15 | 50 (1) | 25 | | (1) Jeigu naudojama technika, leidžianti pakartotinai naudoti regeneruotus tirpiklius, išmetamųjų dujų ribinė vertė turi būti 150. |
| > 15 | 50 (1) | 20 |
| 17 | Dengimo mišinių, lako, rašalo ir klijų gamyba
  (> 100) | 100–1 000 | 150 | 5 | 5 % sunaudojamo tirpiklio | Į lakiųjų išmetalų ribinę vertę neįeina tirpiklis, parduotas hermetiškame konteineryje kaip dengimo mišinių dalis. |
| > 1 000 | 150 | 3 | 3 % sunaudojamo tirpiklio |
| 18 | Gumos perdirbimas
  (> 15) | | 20 (1) | 25 (2) | 25 % sunaudojamo tirpiklio | (1) Jeigu naudojama technika, leidžianti pakartotinai naudoti regeneruotus tirpiklius, išmetamųjų dujų ribinė vertė turi būti 150.
  (2) Į lakiųjų išmetalų ribinę vertę neįeina tirpiklis, parduodamas hermetiškame konteineryje kaip dengimo mišinių arba produktų dalis. |
| 19 | Augalinio aliejaus ir gyvulinių riebalų gavybos ir augalinio aliejaus rafinavimo veiklos rūšys
  (> 10) | | | | Gyvuliniai riebalai:
  1,5 kg/t
  Kastoras:
  3 kg/t
  Rapsų sėklos:
  1 kg/t
  Saulėgrąžų sėklos:
  1 kg/t
  Sojos pupelės (vidutiniškai smulkintos):
  0,8 kg/t
  Sojos pupelės (baltieji dribsniai):
  1,2 kg/t
  Kitos sėklos ir kitos augalinės medžiagos: | 3 kg/t (1) |

Veiklos rūšis

(tirpiklio suvartojimo slenkstinė riba tonomis per metus)

Slenkstinė riba

(tirpiklio suvartojimo slenkstinė riba tonomis per metus)

išmetamųjų dujų ribinės vertės (mg C/Nm3)

Lakiųjų išmetalų ribinės vertės (tirpiklio sąnaudų procentinė dalis )

Bendros išmetamųjų teršalų ribinės vertės

Specialiosios nuostatos

Nauji įrenginiai

Esami įrenginiai

Nauji įrenginiai

Esami įrenginiai

1

Termostabilizacinė ruloninė ofsetinė spauda

(> 15)

15–25

100

30 (1)

(1) Tirpiklio likučiai galutiniame produkte neturi būti laikomi lakiųjų išmetalų dalimi.

> 25

20

30 (1)

2

Leidybinė giliaspaudė

(> 25)

75

10

15

3

Kita, rotacinė trafaretinė spauda, laminavimo arba lakavimo vienetai (> 15) rotacinis trafaretinis spausdinimas ant tekstilės dirbinių/ kartono (> 30)

15–25

100

25

(1) Slenkstinė riba rotaciniam trafaretiniam spausdinimui ant tekstilės gaminių ir ant kartono.

> 25

100

20

> 30 (1)

100

20

4

Paviršiaus valymas naudojant 53 straipsnio 5 dalyje apibrėžtus junginius

(> 1)

1–5

20 (1)

15

(1) Ribinė vertė, nustatyta junginių masei mg/Nm3, o ne bendram anglies kiekiui.

> 5

20 (1)

10

5

Kitų paviršių valymas

(> 2)

2–10

75 (1)

20 (1)

(1) Šios vertės netaikomos įrenginiams, kai kompetentingai institucijai įrodoma, kad visos sunaudojamos valymo medžiagos vidutinis organinio tirpiklio kiekis neviršija 30 % jos svorio,.

> 10

75 (1)

15 (1)

6

Transporto priemonių padengimas dangomis (> 15) ir transporto priemonių pakartotinė apdaila

> 0,5

50 (1)

25

(1) Atitiktis 8 dalies 2 punkto reikalavimams įrodoma remiantis 15 minučių matavimo vidurkiu.

7

Ričių dengimas

(> 25)

50 (1)

5

10

(1) Įrenginių, kuriuose naudojama technika, leidžianti pakartotinai naudoti regeneruotus tirpiklius, išmetamų teršalų ribinė vertė turi būti 150.

8

Kitų rūšių dengimas, taip pat metalo, plastmasės, tekstilės dirbinių(5), audinių, plėvelių ir popieriaus dengimas

(> 5)

5–15

100 (1) (4)

25 (4)

(1) Išmetamųjų teršalų ribinė vertė taikoma dangų padengimo ir džiovinimo procesams, kurie atliekami ribojimo sąlygomis.

(2) Pirmoji išmetamųjų teršalų ribinė vertė taikoma džiovinimo procesams, antroji – dangų padengimo procesams.

(3) Tekstilės dirbinių dengimo įrenginių, kuriuose naudojama technika, leidžianti pakartotinai naudoti regeneruotus tirpiklius, išmetamų teršalų ribinė vertė, taikoma dangų padengimo ir džiovinimo procesams, kartu sudėjus, turi būti 150.

(4) Dengimo veiklos rūšims, kurių negalima atlikti ribojimo sąlygomis (pavyzdžiui, laivų statyba, lėktuvų dažymas), šios vertės gali būti netaikomos pagal 53 straipsnio 3 dalį.

(5) Rotacinė trafaretinė spauda ant tekstilės dirbinių pateikta kaip veikla Nr. 3.

> 15

50/75 (2) (3) (4)

20 (4)

9

Apvijos laidų dengimas

(> 5)

10 g/kg (1)

5 g/kg (2)

(1) Taikoma įrenginiams, kurių vidutinis laido skersmuo ≤ 0,1 mm.

(2) Taikoma visiems kitiems įrenginiams.

10

Medžio paviršių dengimas

(> 15)

15–25

100 (1)

25

(1) Išmetamųjų teršalų ribinė vertė taikoma dangų padengimo ir džiovinimo procesams, kurie atliekami ribojimo sąlygomis.

(2) Pirmoji ribinė vertė taikoma džiovinimo procesams, antroji – dangų padengimo procesams.

> 25

50/75 (2)

20

11

Sausasis valymas

20 g/kg (1) (2)

(1) Išreiškiama išsiskyrusio tirpiklio mase kilogramui išvalyto ir išdžiovinto produkto.

(2) Išmetamųjų teršalų ribinė vertė pagal 4 dalies 2 punktą šiai veiklos rūšiai netaikoma.

12

Medienos impregnavimas

(> 25)

100 (1)

45

11 kg/m3

(1) Išmetamųjų teršalų ribinė vertė netaikoma impregnuojant kreozotu.

13

Odos dengimas

(> 10)

10–25

85 g/m2

Išmetamųjų teršalų ribinės vertės išreiškiamos išsiskyrusio tirpiklio gramais vienam m2 pagaminto produkto.

(1) Odos dengimo veiklos rūšims atliekant jos apdailą ir tam tikrų odos gaminių, naudojamų kaip nedidelės plataus vartojimo prekės, pavyzdžiui, krepšiai, diržai, piniginės ir pan., dengimas.

> 25

75 g/m2

> 10 (1)

150 g/m2

14

Avalynės gamyba

(> 5)

25 g vienai porai

Bendra išmetamųjų teršalų ribinė vertė yra išreiškiama išsiskyrusio tirpiklio gramais vienai iki galo pagamintai avalynės porai.

15

Medžio ir plastmasės laminavimas

(> 5)

30 g/m2

16

Lipniosios dangos

(> 5)

5–15

50 (1)

25

(1) Jeigu naudojama technika, leidžianti pakartotinai naudoti regeneruotus tirpiklius, išmetamųjų dujų ribinė vertė turi būti 150.

> 15

50 (1)

20

17

Dengimo mišinių, lako, rašalo ir klijų gamyba

(> 100)

100–1 000

150

5

5 % sunaudojamo tirpiklio

Į lakiųjų išmetalų ribinę vertę neįeina tirpiklis, parduotas hermetiškame konteineryje kaip dengimo mišinių dalis.

> 1 000

150

3

3 % sunaudojamo tirpiklio

18

Gumos perdirbimas

(> 15)

20 (1)

25 (2)

25 % sunaudojamo tirpiklio

(1) Jeigu naudojama technika, leidžianti pakartotinai naudoti regeneruotus tirpiklius, išmetamųjų dujų ribinė vertė turi būti 150.

(2) Į lakiųjų išmetalų ribinę vertę neįeina tirpiklis, parduodamas hermetiškame konteineryje kaip dengimo mišinių arba produktų dalis.

19

Augalinio aliejaus ir gyvulinių riebalų gavybos ir augalinio aliejaus rafinavimo veiklos rūšys

(> 10)

Gyvuliniai riebalai:

1,5 kg/t

Kastoras:

3 kg/t

Rapsų sėklos:

1 kg/t

Saulėgrąžų sėklos:

1 kg/t

Sojos pupelės (vidutiniškai smulkintos):

0,8 kg/t

Sojos pupelės (baltieji dribsniai):

1,2 kg/t

Kitos sėklos ir kitos augalinės medžiagos:

3 kg/t (1)

| | 1,5 kg/t (2) |
| --- | --- |

1,5 kg/t (2)

| | 4 kg/t (3) |
| --- | --- |

4 kg/t (3)

(1) Iš atskiras sėklų ir kitos augalinės medžiagos partijas perdirbančių įrenginių išmetamų teršalų bendras ribines vertes turėtų nustatyti kompetentinga institucija kiekvienu atveju atskirai, taikydama geriausias galimas priemones..

(2) Taikoma visiems frakcionavimo procesams, išskyrus gumos pašalinimą (gumos pašalinimas iš aliejaus).

(3) Taikoma gumos pašalinimo procesui.

20

Farmacinių produktų gamyba

(> 50)

20 (1)

5 (2)

15 (2)

5 % sunaudojamo tirpiklio

15 % sunaudojamo tirpiklio

(1) Jeigu naudojama technika, leidžianti pakartotinai naudoti regeneruotus tirpiklius, išmetamųjų dujų ribinė vertė turi būti 150.

(2) Į lakiųjų išmetalų ribinę vertę neįeina tirpiklis, parduodamas hermetiškame konteineryje kaip dengimo mišinių dalis.

3   dalis

Transporto priemonių dengimo dangomis pramonės įrenginių išmetamų teršalų ribinės vertės

| 1. | Bendros išmetamųjų teršalų ribinės vertės yra išreiškiamos išsiskyrusio organinio tirpiklio gramais produkto paviršiaus plotui kvadratiniais metrais ir išsiskyrusio organinio tirpiklio kilogramais automobilio korpuso atžvilgiu. |
| --- | --- |

1.

Bendros išmetamųjų teršalų ribinės vertės yra išreiškiamos išsiskyrusio organinio tirpiklio gramais produkto paviršiaus plotui kvadratiniais metrais ir išsiskyrusio organinio tirpiklio kilogramais automobilio korpuso atžvilgiu.

| 2. | Bet kokio produkto, nagrinėjamo toliau esančioje 3 punkto lentelėje, paviršiaus plotas yra apibrėžiamas taip:






  — | paviršiaus plotas, apskaičiuotas pagal bendrą elektroforezinės dangos plotą, ir bet kurios dalies paviršiaus plotą, kuris gali būti pridėtas vienas po kito einančiais dengimo proceso etapais, kurie yra padengiami tomis pat dangomis kaip ir naudotosios nagrinėjamam produktui, arba tame įrenginyje padengto produkto bendras paviršiaus plotas. |
| --- | --- | --- |

2.

Bet kokio produkto, nagrinėjamo toliau esančioje 3 punkto lentelėje, paviršiaus plotas yra apibrėžiamas taip:

—

paviršiaus plotas, apskaičiuotas pagal bendrą elektroforezinės dangos plotą, ir bet kurios dalies paviršiaus plotą, kuris gali būti pridėtas vienas po kito einančiais dengimo proceso etapais, kurie yra padengiami tomis pat dangomis kaip ir naudotosios nagrinėjamam produktui, arba tame įrenginyje padengto produkto bendras paviršiaus plotas.

Elektroforezinės dangos ploto paviršius apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Formula

Šis metodas taip pat taikomas kitoms iš lakštų padarytoms dengiamoms dalims.

Projektavimas kompiuteriu arba kiti lygiaverčiai metodai yra naudojami apskaičiuojant kitų pridedamų dalių paviršiaus plotą arba bendrą įrenginyje padengto paviršiaus plotą.

| 3. | Toliau lentelėje pateiktos bendros išmetamųjų teršalų ribinės vertės, susijusios su visais proceso etapais, atliekamais tame pačiame įrenginyje, nuo elektroforezinio dengimo, arba bet kokios kitos rūšies dengimo iki pat viršutinio sluoksnio galutinio vaškavimo ir poliravimo, taip pat ir tirpiklio, naudoto gamybos įrangai valyti, įskaitant purškimo kabinoms bei kitiems stacionariems įrenginiams valyti tiek gamybos metu, tiek po to.








  Veiklos rūšis
  (tirpiklio suvartojimo slenkstinė riba tonomis per metus) | Gamybos slenkstinė riba
  (padengto vieneto metinės gamybos) | Bendra išmetamųjų teršalų ribinė vertė |
| --- | --- | --- | --- |
| Nauji įrenginiai | Esami įrenginiai |
| Naujų automobilių danga (> 15) | > 5 000 | 45 g/m2 arba 1,3 kg/kėbulo + 33 g/m2 | 60 g/m2 arba 1,9 kg/kėbulo + 41 g/m2 |
| 5 000 monokokų arba >3 500 sumontuoto karkaso | 90 g/m2 arba 1,5 kg/kėbulo + 70 g/m2 | 90 g/m2 arba 1,5 kg/kėbulo + 70 g/m2 |
| | | Bendra išmetamųjų teršalų ribinė vertė (g/m2) |
| Naujų sunkvežimių kabinų dengimas (> 15) | ≤ 5 000 | 65 | 85 |
| > 5 000 | 55 | 75 |
| Naujų furgonų ir sunkvežimių dengimas (> 15) | ≤ 2 500 | 90 | 120 |
| > 2 500 | 70 | 90 |
| Naujų autobusų dengimas (> 15) | ≤ 2 000 | 210 | 290 |
| > 2 000 | 150 | 225 |

3.

Toliau lentelėje pateiktos bendros išmetamųjų teršalų ribinės vertės, susijusios su visais proceso etapais, atliekamais tame pačiame įrenginyje, nuo elektroforezinio dengimo, arba bet kokios kitos rūšies dengimo iki pat viršutinio sluoksnio galutinio vaškavimo ir poliravimo, taip pat ir tirpiklio, naudoto gamybos įrangai valyti, įskaitant purškimo kabinoms bei kitiems stacionariems įrenginiams valyti tiek gamybos metu, tiek po to.

Veiklos rūšis

(tirpiklio suvartojimo slenkstinė riba tonomis per metus)

Gamybos slenkstinė riba

(padengto vieneto metinės gamybos)

Bendra išmetamųjų teršalų ribinė vertė

Nauji įrenginiai

Esami įrenginiai

Naujų automobilių danga (> 15)

> 5 000

45 g/m2 arba 1,3 kg/kėbulo + 33 g/m2

60 g/m2 arba 1,9 kg/kėbulo + 41 g/m2

5 000 monokokų arba >3 500 sumontuoto karkaso

90 g/m2 arba 1,5 kg/kėbulo + 70 g/m2

90 g/m2 arba 1,5 kg/kėbulo + 70 g/m2

Bendra išmetamųjų teršalų ribinė vertė (g/m2)

Naujų sunkvežimių kabinų dengimas (> 15)

≤ 5 000

65

85

> 5 000

55

75

Naujų furgonų ir sunkvežimių dengimas (> 15)

≤ 2 500

90

120

> 2 500

70

90

Naujų autobusų dengimas (> 15)

≤ 2 000

210

290

> 2 000

150

225

| 4. | Transporto priemonių padengimo dangomis įrenginiai, kurių slenkstinės ribos yra žemesnės už 3 punkto lentelėje pateiktas tirpiklių sunaudojimo slenkstines ribas, turi atitikti 2 dalyje nustatytus transporto priemonių pakartotinės apdailos reikalavimus. |
| --- | --- |

4.

Transporto priemonių padengimo dangomis įrenginiai, kurių slenkstinės ribos yra žemesnės už 3 punkto lentelėje pateiktas tirpiklių sunaudojimo slenkstines ribas, turi atitikti 2 dalyje nustatytus transporto priemonių pakartotinės apdailos reikalavimus.

4   dalis

Išmetamųjų teršalų ribinės vertės, susijusios su ypatingą pavojų keliančiais lakiaisiais organiniais junginiais

| 1. | 52 straipsnyje nurodytų lakiųjų organinių junginių išmetimo atveju, kai junginių, dėl kurių taikomas tame straipsnyje nurodytas ženklinimas, debito masės suma yra didesnė arba lygi 10g/h, laikomasi išmetamųjų teršalų ribinės vertės, kuri lygi 2 mg/Nm3. Išmetamųjų teršalų ribinė vertė taikoma atskirų junginių masių sumai. |
| --- | --- |

1.

52 straipsnyje nurodytų lakiųjų organinių junginių išmetimo atveju, kai junginių, dėl kurių taikomas tame straipsnyje nurodytas ženklinimas, debito masės suma yra didesnė arba lygi 10g/h, laikomasi išmetamųjų teršalų ribinės vertės, kuri lygi 2 mg/Nm3. Išmetamųjų teršalų ribinė vertė taikoma atskirų junginių masių sumai.

| 2. | Halogenintų lakiųjų organinių junginių, kuriems priskiriama rizikos frazė R40 arba R68, išmetimo atvejais, kai junginių, dėl kurių taikomas ženklinimas R40 arba R68, debito masės suma yra didesnė arba lygi 100 g/h, laikomasi išmetamųjų teršalų ribinės vertės, kuri lygi 20 mg/Nm3. Išmetamųjų teršalų ribinė vertė taikoma atskirų junginių masių sumai. |
| --- | --- |

2.

Halogenintų lakiųjų organinių junginių, kuriems priskiriama rizikos frazė R40 arba R68, išmetimo atvejais, kai junginių, dėl kurių taikomas ženklinimas R40 arba R68, debito masės suma yra didesnė arba lygi 100 g/h, laikomasi išmetamųjų teršalų ribinės vertės, kuri lygi 20 mg/Nm3. Išmetamųjų teršalų ribinė vertė taikoma atskirų junginių masių sumai.

5   dalis

Taršos mažinimo planas

| 1. | Tais atvejais, kai dedamos dangos, lakas, klijai arba rašalas, gali būti naudojamas toliau pateiktas planas. Jeigu šis metodas netinka, kompetentinga institucija gali leisti veiklos vykdytojui naudoti bet kokį kitą planą, kurį taikant išmetamųjų teršalų kiekį galima sumažinti tiek pat, kiek jis būtų sumažintas taikant 2 ir 3 dalyse nurodytas išmetamųjų teršalų ribines vertes. Plano projekte turi būti atsižvelgiama į tokius duomenis:






  a) | jeigu pakaitalai, su nedideliu tirpiklio kiekiu arba be jo, vis dar tobulinami, veiklos vykdytojui pratęsiamas laikas, kad jis galėtų įgyvendinti savo planus taršai mažinti; |
| --- | --- | --- |

1.

Tais atvejais, kai dedamos dangos, lakas, klijai arba rašalas, gali būti naudojamas toliau pateiktas planas. Jeigu šis metodas netinka, kompetentinga institucija gali leisti veiklos vykdytojui naudoti bet kokį kitą planą, kurį taikant išmetamųjų teršalų kiekį galima sumažinti tiek pat, kiek jis būtų sumažintas taikant 2 ir 3 dalyse nurodytas išmetamųjų teršalų ribines vertes. Plano projekte turi būti atsižvelgiama į tokius duomenis:

a)

jeigu pakaitalai, su nedideliu tirpiklio kiekiu arba be jo, vis dar tobulinami, veiklos vykdytojui pratęsiamas laikas, kad jis galėtų įgyvendinti savo planus taršai mažinti;

| b) | išmetamųjų teršalų sumažinimo pradinis atskaitos taškas turėtų kiek įmanoma labiau atitikti tokį išmetamųjų teršalų kiekį, kuris būtų, jeigu nebūtų imtasi sumažinimo veiksmų. |
| --- | --- |

b)

išmetamųjų teršalų sumažinimo pradinis atskaitos taškas turėtų kiek įmanoma labiau atitikti tokį išmetamųjų teršalų kiekį, kuris būtų, jeigu nebūtų imtasi sumažinimo veiksmų.

| 2. | Toliau pateiktas planas yra taikomas įrenginiams, kuriems gali būti nustatytas pastovus kietųjų medžiagų kiekis produkte:






  a) | Metinė pamatinė išmetamųjų teršalų vertė apskaičiuojama taip:






  i) | nustatoma bendroji kietųjų medžiagų masė tam tikrame dangos ir (arba) rašalo, lako arba klijų kiekyje, sunaudojamame per metus. Kietosios medžiagos – tai visos medžiagos, esančios dangose, rašale, lakuose ir klijuose, kurios tampa kietos, kai tik išgarinamas vanduo ar lakieji organiniai junginiai; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Toliau pateiktas planas yra taikomas įrenginiams, kuriems gali būti nustatytas pastovus kietųjų medžiagų kiekis produkte:

a)

Metinė pamatinė išmetamųjų teršalų vertė apskaičiuojama taip:

i)

nustatoma bendroji kietųjų medžiagų masė tam tikrame dangos ir (arba) rašalo, lako arba klijų kiekyje, sunaudojamame per metus. Kietosios medžiagos – tai visos medžiagos, esančios dangose, rašale, lakuose ir klijuose, kurios tampa kietos, kai tik išgarinamas vanduo ar lakieji organiniai junginiai;

| ii) | metinė pamatinė išmetamųjų teršalų vertė apskaičiuojama šios dalies i punkte nustatytą masę dauginant iš atitinkamo koeficiento, pateikto toliau esančioje lentelėje. Kompetentingos institucijos gali atskiriems įrenginiams pakoreguoti šiuos koeficientus, kad būtų parodomas užregistruotas padidėjęs efektyvumas naudojant kietąsias medžiagas. |
| --- | --- |

ii)

metinė pamatinė išmetamųjų teršalų vertė apskaičiuojama šios dalies i punkte nustatytą masę dauginant iš atitinkamo koeficiento, pateikto toliau esančioje lentelėje. Kompetentingos institucijos gali atskiriems įrenginiams pakoreguoti šiuos koeficientus, kad būtų parodomas užregistruotas padidėjęs efektyvumas naudojant kietąsias medžiagas.

| Veiklos rūšis | Dauginimo koeficientas, naudojamas taikant a punkto ii papunktį |
| --- | --- |
| Rotacinė giliaspaudė; fleksografinis spausdinimas; laminavimas kaip spausdinimo veiklos dalis; lakavimas kaip spausdinimo veiklos dalis; medienos dengimas; tekstilės dirbinių, medžiaginių plėvelių arba popieriaus dengimas; lipniosios dangos | 4 |
| Ričių dengimas, transporto priemonių pakartotinė apdaila | 3 |
| Dangos, besiliečiančios su maistu, aviacinės kosminės dangos | 2,33 |
| Kitos dangos ir rotacinė trafaretinė spauda | 1,5 |

Veiklos rūšis

Dauginimo koeficientas, naudojamas taikant a punkto ii papunktį

Rotacinė giliaspaudė; fleksografinis spausdinimas; laminavimas kaip spausdinimo veiklos dalis; lakavimas kaip spausdinimo veiklos dalis; medienos dengimas; tekstilės dirbinių, medžiaginių plėvelių arba popieriaus dengimas; lipniosios dangos

4

Ričių dengimas, transporto priemonių pakartotinė apdaila

3

Dangos, besiliečiančios su maistu, aviacinės kosminės dangos

2,33

Kitos dangos ir rotacinė trafaretinė spauda

1,5

| b) | Planinė išmetamųjų teršalų vertė yra lygi metinei pamatinei išmetamųjų teršalų vertei, padaugintai iš procentinės dalies, kuri lygi:






  1) | lakiųjų išmetalų ribinei vertei + 15 (įrenginiams, nagrinėjamiems 2 dalies 6 punkte, ir turintiems žemesnę slenkstinę ribą įrenginiams, nagrinėjamiems 8 ir 10 punkte), |
| --- | --- | --- |

b)

Planinė išmetamųjų teršalų vertė yra lygi metinei pamatinei išmetamųjų teršalų vertei, padaugintai iš procentinės dalies, kuri lygi:

1)

lakiųjų išmetalų ribinei vertei + 15 (įrenginiams, nagrinėjamiems 2 dalies 6 punkte, ir turintiems žemesnę slenkstinę ribą įrenginiams, nagrinėjamiems 8 ir 10 punkte),

| 2) | lakiųjų išmetalų ribinei vertei + 5 (visiems kitiems įrenginiams). |
| --- | --- |

2)

lakiųjų išmetalų ribinei vertei + 5 (visiems kitiems įrenginiams).

| c) | Atitinka reikalavimus, jeigu faktinis tirpiklio išsiskyrimas, nustatytas pagal tirpiklių valdymo planą, yra mažesnis arba lygus planinei išmetamųjų teršalų vertei. |
| --- | --- |

c)

Atitinka reikalavimus, jeigu faktinis tirpiklio išsiskyrimas, nustatytas pagal tirpiklių valdymo planą, yra mažesnis arba lygus planinei išmetamųjų teršalų vertei.

6   dalis

Teršalų išmetimo
  stebėsena

| 1. | Kanalų, sujungtų su taršos mažinimo įranga, kurie galutinėje teršalų išleidimo vietoje iš viso pašalina daugiau nei vidutiniškai 10 kg/h organinės anglies, stebėsena siekiant nustatyti, ar laikomasi reikalavimų, vykdomas nuolat. |
| --- | --- |

1.

Kanalų, sujungtų su taršos mažinimo įranga, kurie galutinėje teršalų išleidimo vietoje iš viso pašalina daugiau nei vidutiniškai 10 kg/h organinės anglies, stebėsena siekiant nustatyti, ar laikomasi reikalavimų, vykdomas nuolat.

| 2. | Kitais atvejais valstybės narės užtikrina, kad būtų matuojama nuolat arba periodiškai. Matuojant periodiškai, kiekvieną kartą imami bent trys matavimo duomenys. |
| --- | --- |

2.

Kitais atvejais valstybės narės užtikrina, kad būtų matuojama nuolat arba periodiškai. Matuojant periodiškai, kiekvieną kartą imami bent trys matavimo duomenys.

| 3. | Matuoti nereikia, jeigu vamzdyno gale taršos mažinimo įranga neturi atitikti šios direktyvos reikalavimų. |
| --- | --- |

3.

Matuoti nereikia, jeigu vamzdyno gale taršos mažinimo įranga neturi atitikti šios direktyvos reikalavimų.

7   dalis

Tirpiklių valdymo planas

1.   Principai

Tirpiklių valdymo planas naudojamas:

| a) | tikrinti, kaip laikomasi reikalavimų, apibrėžtų 56 straipsnyje; |
| --- | --- |

a)

tikrinti, kaip laikomasi reikalavimų, apibrėžtų 56 straipsnyje;

| b) | būsimo sumažinimo galimybėms arba būdams nustatyti; |
| --- | --- |

b)

būsimo sumažinimo galimybėms arba būdams nustatyti;

| c) | teikti visuomenei informaciją apie tirpiklio sunaudojimą, tirpiklio išsiskyrimą ir V skyriaus reikalavimų laikymąsi. |
| --- | --- |

c)

teikti visuomenei informaciją apie tirpiklio sunaudojimą, tirpiklio išsiskyrimą ir V skyriaus reikalavimų laikymąsi.

2.   Apibrėžtys

Šios apibrėžtys sudaro bendrą masės balanso naudojimo struktūrą.

Organinių tirpiklių sąnaudos (I):

| I1 | Organinių tirpiklių kiekis ar jų kiekis įsigytuose mišiniuose, kurie naudojami kaip proceso sąnaudos per laiko intervalą, per kurį apskaičiuojamas masės balansas. |
| --- | --- |
| I2 | Organinių tirpiklių kiekis arba jų kiekis regeneruotuose ir pakartotinai panaudotuose mišiniuose kaip tirpiklio sąnaudos tame procese. Pakartotinai panaudotas tirpiklis yra apskaičiuojamas kiekvieną kartą, kai jis naudojamas tai veiklai vykdyti. |

I1

Organinių tirpiklių kiekis ar jų kiekis įsigytuose mišiniuose, kurie naudojami kaip proceso sąnaudos per laiko intervalą, per kurį apskaičiuojamas masės balansas.

I2

Organinių tirpiklių kiekis arba jų kiekis regeneruotuose ir pakartotinai panaudotuose mišiniuose kaip tirpiklio sąnaudos tame procese. Pakartotinai panaudotas tirpiklis yra apskaičiuojamas kiekvieną kartą, kai jis naudojamas tai veiklai vykdyti.

Organinių tirpiklių išeiga (O):

| O1 | Išmetamosios dujos. |
| --- | --- |
| O2 | Organiniai tirpikliai, ištirpę vandenyje, jeigu apskaičiuojant O5 atsižvelgiama į nuotekų valymą. |
| O3 | Organinių tirpiklių kiekis, kuris po tokio proceso produkcijoje lieka kaip tarša arba likutis. |
| O4 | Neorganizuotas organinių tirpiklių išmetimas į orą. Jis susidaro ir dėl bendros kambarių ventiliacijos, kai oras išleidžiamas į aplinką per langus, duris, orlaides ir panašias angas. |
| O5 | Organiniai tirpikliai ir (arba) organiniai junginiai, kurių netenkama dėl cheminių ar fizikinių reakcijų (įskaitant tuos, kurie sunaikinami deginant ar kitaip perdirbant išmetamuosius dujinius teršalus arba nuotekas arba surenkami, jeigu jie nepriklauso O6, O7 arba O8). |
| O6 | Organiniai tirpikliai, esantys surenkamose atliekose. |
| O7 | Organiniai tirpikliai arba mišiniuose esantys organiniai tirpikliai, kurie parduodami arba juos ketinama parduoti kaip komerciniu požiūriu vertingą produktą. |
| O8 | Organiniai tirpikliai, esantys mišiniuose, regeneruotuose pakartotiniam naudojimui, bet ne kaip proceso sąnaudos, jeigu jie nepriklauso O7. |
| O9 | Organiniai tirpikliai, išskirti kitokiais būdais. |

O1

Išmetamosios dujos.

O2

Organiniai tirpikliai, ištirpę vandenyje, jeigu apskaičiuojant O5 atsižvelgiama į nuotekų valymą.

O3

Organinių tirpiklių kiekis, kuris po tokio proceso produkcijoje lieka kaip tarša arba likutis.

O4

Neorganizuotas organinių tirpiklių išmetimas į orą. Jis susidaro ir dėl bendros kambarių ventiliacijos, kai oras išleidžiamas į aplinką per langus, duris, orlaides ir panašias angas.

O5

Organiniai tirpikliai ir (arba) organiniai junginiai, kurių netenkama dėl cheminių ar fizikinių reakcijų (įskaitant tuos, kurie sunaikinami deginant ar kitaip perdirbant išmetamuosius dujinius teršalus arba nuotekas arba surenkami, jeigu jie nepriklauso O6, O7 arba O8).

O6

Organiniai tirpikliai, esantys surenkamose atliekose.

O7

Organiniai tirpikliai arba mišiniuose esantys organiniai tirpikliai, kurie parduodami arba juos ketinama parduoti kaip komerciniu požiūriu vertingą produktą.

O8

Organiniai tirpikliai, esantys mišiniuose, regeneruotuose pakartotiniam naudojimui, bet ne kaip proceso sąnaudos, jeigu jie nepriklauso O7.

O9

Organiniai tirpikliai, išskirti kitokiais būdais.

3   Naudojimasis tirpiklių valdymo planu tikrinant reikalavimų atitikimą

Tirpiklių valdymo plano nauda nustatoma specialiu reikalavimu, kuris tikrinamas taip:

| a) | Patikrinimas, kaip laikomasi 5 dalyje numatyto Taršos mažinimo plano, kai bendros išmetamųjų teršalų ribinės vertės išreiškiamos produkto vienetui sunaudoto tirpiklio kiekiu, arba kaip kitaip nustatyta 2 ir 3 dalyse.






  i) | visoms veiklos rūšims, kurioms taikomas 5 dalyje nustatytas Taršos mažinimo planas, tirpiklių valdymo planas sudaromas kasmet suvartojimui (C) nustatyti. Suvartojimas apskaičiuojamas pagal šią lygtį:
  C = I1 – O8
  Taip pat lygiagrečiai nustatomos kietosios medžiagos, naudojamos dangoms dengti, kad būtų gaunama metinė pamatinė išmetamųjų teršalų vertė ir planinė išmetamųjų teršalų vertė kiekvienais metais. |
| --- | --- | --- |

a)

Patikrinimas, kaip laikomasi 5 dalyje numatyto Taršos mažinimo plano, kai bendros išmetamųjų teršalų ribinės vertės išreiškiamos produkto vienetui sunaudoto tirpiklio kiekiu, arba kaip kitaip nustatyta 2 ir 3 dalyse.

i)

visoms veiklos rūšims, kurioms taikomas 5 dalyje nustatytas Taršos mažinimo planas, tirpiklių valdymo planas sudaromas kasmet suvartojimui (C) nustatyti. Suvartojimas apskaičiuojamas pagal šią lygtį:

C = I1 – O8

Taip pat lygiagrečiai nustatomos kietosios medžiagos, naudojamos dangoms dengti, kad būtų gaunama metinė pamatinė išmetamųjų teršalų vertė ir planinė išmetamųjų teršalų vertė kiekvienais metais.

| ii) | įvertinant, kaip laikomasi bendros išmetamųjų teršalų ribinės vertės, išreikštos produkto vienetui sunaudoto tirpiklio kiekiu, arba kaip kitaip nustatyta 2 ir 3 dalyse, tirpiklių valdymo planas sudaromas kasmet išmetamųjų teršalų vertei (E) nustatyti. Ši vertė apskaičiuojama pagal tokią lygtį:
  E = F + O1║
  Čia F — tai lakieji išmetalai, kaip apibrėžta šio priedo b punkto i papunktyje. Jų dydis dalijamas iš atitinkamo produkto parametro. |
| --- | --- |

ii)

įvertinant, kaip laikomasi bendros išmetamųjų teršalų ribinės vertės, išreikštos produkto vienetui sunaudoto tirpiklio kiekiu, arba kaip kitaip nustatyta 2 ir 3 dalyse, tirpiklių valdymo planas sudaromas kasmet išmetamųjų teršalų vertei (E) nustatyti. Ši vertė apskaičiuojama pagal tokią lygtį:

E = F + O1║

Čia F — tai lakieji išmetalai, kaip apibrėžta šio priedo b punkto i papunktyje. Jų dydis dalijamas iš atitinkamo produkto parametro.

| iii) | vertinant atitiktį 53 straipsnio 6 dalies b punkto ii papunkčio reikalavimams, tirpiklių valdymo planas sudaromas kasmet, kad būtų nustatomas visų nagrinėjamų veiklos rūšių bendras išmetamųjų teršalų kiekis, ir gautas skaičius palyginamas su bendru išmetamųjų teršalų kiekiu, kuris susidarytų, jeigu 2, 3 ir 5 dalių reikalavimai būtų įgyvendinti kiekvienai veiklos rūšiai atskirai. |
| --- | --- |

iii)

vertinant atitiktį 53 straipsnio 6 dalies b punkto ii papunkčio reikalavimams, tirpiklių valdymo planas sudaromas kasmet, kad būtų nustatomas visų nagrinėjamų veiklos rūšių bendras išmetamųjų teršalų kiekis, ir gautas skaičius palyginamas su bendru išmetamųjų teršalų kiekiu, kuris susidarytų, jeigu 2, 3 ir 5 dalių reikalavimai būtų įgyvendinti kiekvienai veiklos rūšiai atskirai.

| b) | Lakiųjų išmetalų nustatymas, kad būtų galima palyginti su 2 dalies lakiųjų išmetalų ribinėmis vertėmis:






  i) | Lakieji išmetalai apskaičiuojami pagal vieną iš šių lygčių:
  F = I1— O1— O5— O6— O7— O8
  arba
  F = O2 + O3 + O4 + O9
  F nustatomas tiesioginiais kiekio matavimais arba naudojant lygiavertį metodą ar apskaičiavimo būdą, pavyzdžiui, taikant proceso sugauties koeficientą.
  Lakiųjų išmetalų ribinė vertė išreiškiama kaip sąnaudų dalis, kuri apskaičiuojama pagal šią lygtį:
  I = I1 + I2 |
| --- | --- | --- |

b)

Lakiųjų išmetalų nustatymas, kad būtų galima palyginti su 2 dalies lakiųjų išmetalų ribinėmis vertėmis:

i)

Lakieji išmetalai apskaičiuojami pagal vieną iš šių lygčių:

F = I1— O1— O5— O6— O7— O8

arba

F = O2 + O3 + O4 + O9

F nustatomas tiesioginiais kiekio matavimais arba naudojant lygiavertį metodą ar apskaičiavimo būdą, pavyzdžiui, taikant proceso sugauties koeficientą.

Lakiųjų išmetalų ribinė vertė išreiškiama kaip sąnaudų dalis, kuri apskaičiuojama pagal šią lygtį:

I = I1 + I2

| ii) | Lakieji išmetalai nustatomi atliekant keletą trumpų, bet išsamių matavimų Ir tai neturi būti daroma pakartotinai, kol įrenginiai nebus modifikuoti. |
| --- | --- |

ii)

Lakieji išmetalai nustatomi atliekant keletą trumpų, bet išsamių matavimų Ir tai neturi būti daroma pakartotinai, kol įrenginiai nebus modifikuoti.

8   dalis

Išmetamųjų dujų ribinių verčių laikymosi įvertinimas

| 1. | Matuojant nuolat, tariama, kad išmetamųjų teršalų ribinių verčių laikomasi, jei:






  a) | nė vienas visų galiojančių rodmenų per 24 valandų normalios įrenginio eksploatacijos arba veiklos, išskyrus paleidimo bei sustabdymo operacijas ir įrangos remontą, vykdymo laikotarpį aritmetinis vidurkis neviršija išmetamųjų teršalų ribinių verčių, |
| --- | --- | --- |

1.

Matuojant nuolat, tariama, kad išmetamųjų teršalų ribinių verčių laikomasi, jei:

a)

nė vienas visų galiojančių rodmenų per 24 valandų normalios įrenginio eksploatacijos arba veiklos, išskyrus paleidimo bei sustabdymo operacijas ir įrangos remontą, vykdymo laikotarpį aritmetinis vidurkis neviršija išmetamųjų teršalų ribinių verčių,

| b) | nė vienas valandos vidurkis neviršija išmetamųjų teršalų ribinių verčių daugiau kaip 1,5 karto. |
| --- | --- |

b)

nė vienas valandos vidurkis neviršija išmetamųjų teršalų ribinių verčių daugiau kaip 1,5 karto.

| 2. | Matuojant periodiškai, tariama, kad išmetamųjų teršalų ribinių verčių laikomasi, jei vienos stebėsenos metu:






  a) | visų matavimo duomenų vidurkis neviršija išmetamųjų teršalų ribinių verčių, |
| --- | --- | --- |

2.

Matuojant periodiškai, tariama, kad išmetamųjų teršalų ribinių verčių laikomasi, jei vienos stebėsenos metu:

a)

visų matavimo duomenų vidurkis neviršija išmetamųjų teršalų ribinių verčių,

| b) | nė vienas valandos vidurkis neviršija išmetamųjų teršalų ribinės vertės daugiau kaip 1,5 karto. |
| --- | --- |

b)

nė vienas valandos vidurkis neviršija išmetamųjų teršalų ribinės vertės daugiau kaip 1,5 karto.

| 3. | 4 dalies nuostatų laikymasis tikrinamas remiantis atskirų nagrinėjamų lakiųjų organinių junginių masės koncentracijų suma. Visais kitais atvejais išmetamųjų teršalų ribinių verčių laikymasis tikrinamas pagal bendrą išsiskyrusios organinės anglies masę, išskyrus atvejus, kai 2 dalyje numatyta kitaip. |
| --- | --- |

3.

4 dalies nuostatų laikymasis tikrinamas remiantis atskirų nagrinėjamų lakiųjų organinių junginių masės koncentracijų suma. Visais kitais atvejais išmetamųjų teršalų ribinių verčių laikymasis tikrinamas pagal bendrą išsiskyrusios organinės anglies masę, išskyrus atvejus, kai 2 dalyje numatyta kitaip.

| 4. | Dujų tūrį galima pridėti prie išmetamųjų dujų norint atšaldyti arba atskiesti, jei tai tikslinga techniniu požiūriu, tačiau į jį neatsižvelgiama nustatant išmetamosiose dujose esančių teršalų masės koncentraciją. |
| --- | --- |

4.

Dujų tūrį galima pridėti prie išmetamųjų dujų norint atšaldyti arba atskiesti, jei tai tikslinga techniniu požiūriu, tačiau į jį neatsižvelgiama nustatant išmetamosiose dujose esančių teršalų masės koncentraciją.

---

(1)  
  OL L 263, 2007 10 9, p. 1.

2009 m. kovo 10 d., antradienisVIII PRIEDAS

Su titano dioksido gamybos įrenginiais susijusios techninės nuostatos

1 dalis

Į vandenį išleidžiamų teršalų ribinės vertės

| 1. | Kai įrenginiuose taikomas sulfato metodas (metinis vidurkis):
  550 kg sulfato vienai pagamintai titano dioksido tonai; |
| --- | --- |

1.

Kai įrenginiuose taikomas sulfato metodas (metinis vidurkis):

550 kg sulfato vienai pagamintai titano dioksido tonai;

| 2. | Kai įrenginiuose taikomas chlorido metodas (metinis vidurkis):






  a) | 130 kg chlorido vienai pagamintai titano dioksido tonai naudojant neutralų rutilą, |
| --- | --- | --- |

2.

Kai įrenginiuose taikomas chlorido metodas (metinis vidurkis):

a)

130 kg chlorido vienai pagamintai titano dioksido tonai naudojant neutralų rutilą,

| b) | 228 kg chlorido vienai pagamintai titano dioksido tonai naudojant sintetinį rutilą, |
| --- | --- |

b)

228 kg chlorido vienai pagamintai titano dioksido tonai naudojant sintetinį rutilą,

| c) | 330 kg chlorido vienai pagamintai titano dioksido tonai naudojant šlaką. |
| --- | --- |

c)

330 kg chlorido vienai pagamintai titano dioksido tonai naudojant šlaką.

| 3. | Įrenginiams, kuriuose naudojamas chlorido metodas ir daugiau nei vienos rūšies rūda, 2 punkte nurodytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės taikomos proporcingai naudojamų rūdos rūšių kiekiams. |
| --- | --- |

3.

Įrenginiams, kuriuose naudojamas chlorido metodas ir daugiau nei vienos rūšies rūda, 2 punkte nurodytos išmetamųjų teršalų ribinės vertės taikomos proporcingai naudojamų rūdos rūšių kiekiams.

2 dalis

Ūmaus toksiškumo bandymai

| 1. | Ūmaus toksiškumo bandymai atliekami tiriant poveikį tam tikroms moliuskų, vėžiagyvių, žuvų ir planktono rūšims, kurios aptinkamos atliekų išleidimo vietose. Be to, atliekami bandymai su sūriavandenių krevečių rūšimis (Artemia salina). |
| --- | --- |

1.

Ūmaus toksiškumo bandymai atliekami tiriant poveikį tam tikroms moliuskų, vėžiagyvių, žuvų ir planktono rūšims, kurios aptinkamos atliekų išleidimo vietose. Be to, atliekami bandymai su sūriavandenių krevečių rūšimis (Artemia salina).

| 2. | Didžiausias mirtingumas, nustatytas atlikus 1 punkte nurodytus bandymus, nuotekas praskiedus 1/5 000, po 36 valandų:






  a) | tikrintų rūšių suaugusių formų mirtingumas: 20 %, |
| --- | --- | --- |

2.

Didžiausias mirtingumas, nustatytas atlikus 1 punkte nurodytus bandymus, nuotekas praskiedus 1/5 000, po 36 valandų:

a)

tikrintų rūšių suaugusių formų mirtingumas: 20 %,

| b) | tikrintų rūšių lervų mirtingumas: didesnis už kontrolinės grupės mirtingumą. |
| --- | --- |

b)

tikrintų rūšių lervų mirtingumas: didesnis už kontrolinės grupės mirtingumą.

3 dalis

Į orą išmetamų teršalų ribinės vertės

| 1. | Išmetamųjų teršalų ribinės vertės, išreikštos masės koncentracija kubiniame metre (Nm3), apskaičiuojamos esant 273,15 K temperatūrai, 101,3 kPa slėgiui, atėmus vandens garų kiekį išmetamosiose dujose. |
| --- | --- |

1.

Išmetamųjų teršalų ribinės vertės, išreikštos masės koncentracija kubiniame metre (Nm3), apskaičiuojamos esant 273,15 K temperatūrai, 101,3 kPa slėgiui, atėmus vandens garų kiekį išmetamosiose dujose.

| 2. | Dulkės: 50 mg/Nm3, (valandos vidurkis) |
| --- | --- |

2.

Dulkės: 50 mg/Nm3, (valandos vidurkis)

| 3. | Dujų sieros dioksidas ar trioksidas, įskaitant rūgšties lašelius, apskaičiuojamas kaip SO2 ekvivalentas






  a) | 6 kg vienai pagamintai titano dioksido tonai (metinis vidurkis); |
| --- | --- | --- |

3.

Dujų sieros dioksidas ar trioksidas, įskaitant rūgšties lašelius, apskaičiuojamas kaip SO2 ekvivalentas

a)

6 kg vienai pagamintai titano dioksido tonai (metinis vidurkis);

| b) | 500 mg/Nm3 (valandos vidurkis); |
| --- | --- |

b)

500 mg/Nm3 (valandos vidurkis);

| 4. | Iš įrenginių, taikančių chlorido metodą, išmetamas chloras:






  a) | 5 mg/Nm3 – dienos vidutinė koncentracija |
| --- | --- | --- |

4.

Iš įrenginių, taikančių chlorido metodą, išmetamas chloras:

a)

5 mg/Nm3 – dienos vidutinė koncentracija

| b) | ne daugiau kaip 40 mg/Nm3 bet kuriuo metu. |
| --- | --- |

b)

ne daugiau kaip 40 mg/Nm3 bet kuriuo metu.

4 dalis

Aplinkos, veikiamos iš titano dioksidą gaminančių įrenginių į vandenį išleidžiamų atliekų, stebėsena

| 1. | Vandens stulpelis stebimas ne mažiau kaip tris kartus per metus, stebint nefiltruotą arba filtruotą vandenį, ir nustatomi šie parametrai:






  a) | kai stebimas nefiltruotas vanduo: temperatūra, druskingumas, laidumas esant 20 °C temperatūrai, pH, ištirpęs О2, drumstumas, suspenduotos medžiagos, ištirpusi Fe ir jos suspensija, Ti; |
| --- | --- | --- |

1.

Vandens stulpelis stebimas ne mažiau kaip tris kartus per metus, stebint nefiltruotą arba filtruotą vandenį, ir nustatomi šie parametrai:

a)

kai stebimas nefiltruotas vanduo: temperatūra, druskingumas, laidumas esant 20 °C temperatūrai, pH, ištirpęs О2, drumstumas, suspenduotos medžiagos, ištirpusi Fe ir jos suspensija, Ti;

| b) | kai stebimas filtruotas vanduo:






  i) | vanduo, filtruotas pro plėvelinį filtrą su 0,45 μm skylutėmis: ištirpusi Fe; |
| --- | --- | --- |

b)

kai stebimas filtruotas vanduo:

i)

vanduo, filtruotas pro plėvelinį filtrą su 0,45 μm skylutėmis: ištirpusi Fe;

| ii) | plėveliniame filtre su 0,45 μm skylutėmis likusiose kietosiosiose medžiagose: Fe, geležies hidratuoti oksidai ir hidroksidai. |
| --- | --- |

ii)

plėveliniame filtre su 0,45 μm skylutėmis likusiose kietosiosiose medžiagose: Fe, geležies hidratuoti oksidai ir hidroksidai.

| 2. | Nuosėdos stebimos bent vieną kartą per metus imant mėginius iš viršutinio nuosėdų sluoksnio kuo arčiau paviršiaus ir nustatant šiuos mėginių parametrus: Ti, Fe, geležies hidratuotus oksidus ir hidroksidus. |
| --- | --- |

2.

Nuosėdos stebimos bent vieną kartą per metus imant mėginius iš viršutinio nuosėdų sluoksnio kuo arčiau paviršiaus ir nustatant šiuos mėginių parametrus: Ti, Fe, geležies hidratuotus oksidus ir hidroksidus.

| 3. | Gyvi organizmai stebimi bent vieną kartą per metus nustatant teršalų išleidimo vietai būdingose rūšyse esančių medžiagų – Ti, Cr, Fe, Ni, Zn, Pb – koncentraciją ir nustatant bioįvairovę bei santykinę dugno gyvūnijos gausą ir charakteringus anatominius žuvų pakitimus. |
| --- | --- |

3.

Gyvi organizmai stebimi bent vieną kartą per metus nustatant teršalų išleidimo vietai būdingose rūšyse esančių medžiagų – Ti, Cr, Fe, Ni, Zn, Pb – koncentraciją ir nustatant bioįvairovę bei santykinę dugno gyvūnijos gausą ir charakteringus anatominius žuvų pakitimus.

| 4. | Per visą mėginių ėmimo ciklą mėginiai imami iš tos pačios vietos, to paties gylio ir tokiomis pačiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

4.

Per visą mėginių ėmimo ciklą mėginiai imami iš tos pačios vietos, to paties gylio ir tokiomis pačiomis sąlygomis.

5 dalis

Teršalų išmetimo stebėsena

Į orą išmetamų teršalų stebėseną sudaro bent nuolatinis toliau išvardytų medžiagų kiekio stebėsena:

| a) | iš naudotas rūgštis koncentruojančių įrenginių, kuriuose taikomas sulfato metodas, išmetamo SO2 kiekis, |
| --- | --- |

a)

iš naudotas rūgštis koncentruojančių įrenginių, kuriuose taikomas sulfato metodas, išmetamo SO2 kiekis,

| b) | iš įrenginių, kuriuose taikomas chloro metodas, išmetamo chloro kiekis, |
| --- | --- |

b)

iš įrenginių, kuriuose taikomas chloro metodas, išmetamo chloro kiekis,

| c) | iš stambių šaltinių išmetamų dulkių kiekis. |
| --- | --- |

c)

iš stambių šaltinių išmetamų dulkių kiekis.

2009 m. kovo 10 d., antradienisIX PRIEDAS

A   dalis

Panaikintos direktyvos ir jų vėlesni daliniai pakeitimai

(minėti 72 straipsnyje)

| Tarybos direktyva 78/176/EEB
  (OL L 54 1978 2 25, p. 19) | |
| --- | --- |
| Tarybos direktyva 83/29/EEB
  (OL L 32 1983 2 3, p. 28) | |
| Tarybos direktyva 91/692/EEB
  (OL L 377 1991 12 31, p. 48) | tik I priedo b punktas |
| Tarybos direktyva 82/883/EEB
  (OL L 378 1982 12 31, p. 1) | |
| Tarybos reglamentas (EB) Nr. 807/2003
  (OL L 122 2003 5 16, p. 36) | tik III priedo 34 punktas |
| Tarybos direktyva 92/112/EEB
  (OL L 409 1992 12 31, p. 11.) | |
| Tarybos direktyva 96/61/EB
  (OL L 257, 1996 10 10, p. 26) | |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/35/EB
  (OL L 156, 2003 6 25, p. 17) | tik 4 straipsnis ir II priedas |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB
  (OL L 275, 2003 10 25, p. 32) | tik 26 straipsnis |
| Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1882/2003
  (OL L 284, 2003 10 31, p. 1) | tik III priedo 61 punktas |
| Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 166/2006
  (OL L 33, 2006 2 4, p. 1) | tik 21 straipsnio 2 dalis |
| Tarybos direktyva 1999/13/EB
  (OL L 85, 1999 3 29, p. 1) | |
| Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1882/2003
  (OL L 284, 2003 10 31, p. 1) | tik I priedo 17 punktas |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/42/EB
  (OL L 143, 2004 4 30, p. 87) | tik 13 straipsnio 1 dalis |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/76/EB
  (OL L 332, 2000 12 28, p. 91) | |
| Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/80/EB
  (OL L 309, 2001 11 27, p. 1) | |
| Tarybos direktyva 2006/105/EB
  (OL L 363, 2006 12 20, p. 368) | tik priedo B dalies 2 punktas |

Tarybos direktyva 78/176/EEB

(OL L 54 1978 2 25, p. 19)

Tarybos direktyva 83/29/EEB

(OL L 32 1983 2 3, p. 28)

Tarybos direktyva 91/692/EEB

(OL L 377 1991 12 31, p. 48)

tik I priedo b punktas

Tarybos direktyva 82/883/EEB

(OL L 378 1982 12 31, p. 1)

Tarybos reglamentas (EB) Nr. 807/2003

(OL L 122 2003 5 16, p. 36)

tik III priedo 34 punktas

Tarybos direktyva 92/112/EEB

(OL L 409 1992 12 31, p. 11.)

Tarybos direktyva 96/61/EB

(OL L 257, 1996 10 10, p. 26)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/35/EB

(OL L 156, 2003 6 25, p. 17)

tik 4 straipsnis ir II priedas

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB

(OL L 275, 2003 10 25, p. 32)

tik 26 straipsnis

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1882/2003

(OL L 284, 2003 10 31, p. 1)

tik III priedo 61 punktas

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 166/2006

(OL L 33, 2006 2 4, p. 1)

tik 21 straipsnio 2 dalis

Tarybos direktyva 1999/13/EB

(OL L 85, 1999 3 29, p. 1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1882/2003

(OL L 284, 2003 10 31, p. 1)

tik I priedo 17 punktas

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/42/EB

(OL L 143, 2004 4 30, p. 87)

tik 13 straipsnio 1 dalis

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/76/EB

(OL L 332, 2000 12 28, p. 91)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/80/EB

(OL L 309, 2001 11 27, p. 1)

Tarybos direktyva 2006/105/EB

(OL L 363, 2006 12 20, p. 368)

tik priedo B dalies 2 punktas

B   dalis

Perkėlimo į nacionalinę teisę terminų sąrašas

(nurodytas 72 straipsnyje)

| Direktyva | Perkėlimo terminai | Taikymo terminai |
| --- | --- | --- |
| 78/176/EEB | 1979 m. vasario 25 d. | |
| 82/883/EEB | 1984 m. gruodžio 31 d. | |
| 92/112/EEB | 1993 m. birželio 15 d. | |
| 96/61/EB | 1999 m. spalio 30 d. | |
| 1999/13/EB | 2001 m. balandžio 1 d. | |
| 2000/76/EB | 2000 m. gruodžio 28 d. | 2002 m. gruodžio 28 d.
  2005 m. gruodžio 28 d. |
| 2001/80/EB | 2002 m. lapkričio 27 d. | 2004 m. lapkričio 27 d. |
| 2003/35/EB | 2005 m. birželio 25 d. | |
| 2003/87/EB | 2003 m. gruodžio 31 d. | |

Direktyva

Perkėlimo terminai

Taikymo terminai

78/176/EEB

1979 m. vasario 25 d.

82/883/EEB

1984 m. gruodžio 31 d.

92/112/EEB

1993 m. birželio 15 d.

96/61/EB

1999 m. spalio 30 d.

1999/13/EB

2001 m. balandžio 1 d.

2000/76/EB

2000 m. gruodžio 28 d.

2002 m. gruodžio 28 d.

2005 m. gruodžio 28 d.

2001/80/EB

2002 m. lapkričio 27 d.

2004 m. lapkričio 27 d.

2003/35/EB

2005 m. birželio 25 d.

2003/87/EB

2003 m. gruodžio 31 d.

2009 m. kovo 10 d., antradienisX PRIEDAS

Atitikmenų lentelė

| Direktyva 78/176/EEB | Direktyva 82/883/EEB | Direktyva 92/112/EEB | Direktyva 96/61/EB | Direktyva 1999/13/EB | Direktyva 2000/76/EB | Direktyva 2001/80/EB | Ši direktyva |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 straipsnio 1 dalis | 1 straipsnis | 1 straipsnis | 1 straipsnis | 1 straipsnis | 1 straipsnio pirma dalis | | 1 straipsnis |
| 1 straipsnio 2 dalies a punktas | | | 2 straipsnio 2 dalis | | | | 3 straipsnio 2 dalis |
| 1 straipsnio 2 dalies b punktas | | | | | 3 straipsnio 1 dalis | | 3 straipsnio 25 dalis |
| 1 straipsnio 2 dalies c, d ir e punktai | | | | | | | — |
| 2 straipsnis | | | | | | | 61 straipsnis |
| 3 straipsnis | | | | | | | 12 straipsnio 4 ir 5 punktai |
| 4 straipsnis | | | 4 straipsnis | 3 straipsnio įvadinė dalis ir 1 dalis | 4 straipsnio 1 dalis | | 4 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa |
| — | — | — | — | — | — | — | 5 straipsnis |
| 5 straipsnis | | | | | | | 12 straipsnio 4 ir 5 punktai |
| 6 straipsnis | | | | | | | 12 straipsnio 4 ir 5 punktai |
| 7 straipsnio 1 dalis | | | | | | | 64 straipsnio 1 dalis ir 2 dalies pirma pastraipa |
| 7 straipsnio 2 ir 3 dalys | | | | | | | — |
| — | — | — | — | — | — | — | 64 straipsnio 2 dalies antra pastraipa |
| 8 straipsnio 1 dalis | | | | | | | 62 straipsnio 2 dalis |
| 8 straipsnio 2 dalis | | | | | | | 28 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| 9 straipsnis | | | | | | | — |
| 10 straipsnis | | | | | | | — |
| 11 straipsnis | | | | | | | 13 straipsnis |
| 12 straipsnis | | | | | | | — |
| 13 straipsnio 1 dalis | | | | | | | 66 straipsnis |
| 13 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys | | | | | | | — |
| 14 straipsnis | | | | | | | — |
| 15 straipsnis | 14 straipsnis | 12 straipsnis | 21 straipsnis | 15 straipsnis | 21 straipsnis | 18 straipsnio 1 ir 3 dalys | 71 straipsnis |
| 16 straipsnis | 15 straipsnis | 13 straipsnis | 23 straipsnis | 17 straipsnis | 23 straipsnis | 20 straipsnis | 75 straipsnis |
| I priedas | | | | | | | — |
| IIA priedo įvadinė dalis ir 1 punktas | | | | | | | — |
| IIA priedo 2 punktas | | | | | | | VIII priedo 2 dalis |
| IIB priedas | | | | | | | — |
| | 2 straipsnis | | | | | | — |
| | 3 straipsnis | | | | | | — |
| | 4 straipsnio 1 dalis ir 2 dalies pirma pastraipa | | | | | | 64 straipsnio 3 dalis |
| | 4 straipsnio 2 dalies antra pastraipa | | | | | | VIII priedo 4 dalis |
| | 4 straipsnio 3 ir 4 dalys | | | | | | |
| — | — | — | — | — | — | — | 64 straipsnio 4 dalis |
| | 5 straipsnis | | | | | | — |
| | 6 straipsnis | | | | | | — |
| | 7 straipsnis | | | | | | — |
| | 8 straipsnis | | | | | | — |
| | 9 straipsnis | | | | | | — |
| | 10 straipsnis | | | | | | 69 straipsnis |
| | 11 straipsnio 1 dalis | | 19 straipsnio 1 dalis | 13 straipsnio 1 dalis | 17 straipsnio 1 dalis | | 69 straipsnio 1 dalis |
| — | — | — | — | — | — | — | 69 straipsnio 2 dalis |
| | 11 straipsnio 2 ir 3 dalys | | | | | | — |
| | 12 straipsnis | | | | | | — |
| | 13 straipsnis | | | | | | — |
| | I priedas | | | | | | — |
| | II priedas | | | | | | VIII priedo 4 dalis |
| | III priedas | | | | | | VIII priedo 4 dalis |
| | IV priedas | | | | | | — |
| | V priedas | | | | | | — |
| | | 2 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa | | | | | — |
| | | 2 straipsnio 1 dalies a punkto įvadinė pastraipa ir pirma įtrauka | | | | | — |
| | | 2 straipsnio 1 dalies a punkto antra įtrauka | | | | | 61 straipsnio 2 dalis |
| | | 2 straipsnio 1 dalies a punkto trečia įtrauka 2 straipsnio 1 dalies b punkto trečia įtrauka | | | | | 61 straipsnio 4 dalis |
| | | 2 straipsnio 1 dalies a punkto ketvirta, penkta, šešta ir septinta įtraukos | | | | | — |
| | | 2 straipsnio 1 dalies b punkto pirma, ketvirta, penkta, šešta ir septinta įtraukos | | | | | — |
| | | 2 straipsnio 1 dalies b punkto antra įtrauka | | | | | 61 straipsnio 3 dalis |
| | | 2 straipsnio 1 dalies c punktas | | | | | — |
| | | 2 straipsnio 2 dalis | | | | | — |
| | | 3 straipsnis | | | | | 61 straipsnis |
| | | 4 straipsnis | | | | | 61 straipsnis |
| | | 5 straipsnis | | | | | — |
| | | 6 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa | | | | | 62 straipsnio 1 dalis |
| | | 6 straipsnio 1 dalies a punktas | | | | | VIII priedo 1 dalies 1 punktas |
| | | 6 straipsnio 1 dalies b punktas | | | | | VIII priedo 1 dalies 2 punktas |
| | | 6 straipsnio antra dalis | | | | | VIII priedo 1 dalies 3 punktas |
| | | 7 straipsnis | | | | | — |
| | | 8 straipsnis | | | | | — |
| | | 9 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa | | | | | 63 straipsnio 2 dalis |
| | | 9 straipsnio 1 dalies a punkto įvadinė pastraipa | | | | | — |
| | | 9 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis | | | | | VIII priedo 3 dalies 2 punktas |
| | | 9 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis | | | | | VIII priedo 3 dalies 3 punkto įvadinė pastraipa ir 3 punkto a papunktis |
| | | 9 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktis | | | | | 63 straipsnio 1 dalis |
| | | 9 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktis | | | | | VIII priedo 3 dalies 3 punkto b papunktis |
| | | 9 straipsnio 1 dalies a punkto v papunktis | | | | | — |
| | | 9 straipsnio 1 dalies b punktas | | | | | VIII priedo 3 dalies 4 punktas |
| | | 9 straipsnio 2 ir 3 dalys | | | | | — |
| | | 10 straipsnis | | | | | 64 straipsnis |
| | | 11 straipsnis | | | | | 12 straipsnio 4 ir 5 punktai |
| | | Priedas | | | | | — |
| | | | 2 straipsnio įvadinė pastraipa | | | | 3 straipsnio įvadinė pastraipa |
| | | | 2 straipsnio 1 dalis | 2 straipsnio 14 dalis | | | 3 straipsnio 1 dalis |
| | | | 2 straipsnio 3 dalis | 2 straipsnio 1 dalis | | | 3 straipsnio 3 dalis |
| | | | 2 straipsnio 4 dalis | | | | — |
| | | | 2 straipsnio 5 dalis | 2 straipsnio 9 dalis | 3 straipsnio 8 dalis | 2 straipsnio 1 dalis | 3 straipsnio 4 dalis |
| | | | 2 straipsnio 6 dalis | 2 straipsnio 13 dalis | 3 straipsnio 9 dalis | 2 straipsnio 3 dalies pirma dalis | 3 straipsnio 5 dalis |
| | | | 2 straipsnio 7 dalis | | | | 3 straipsnio 6 dalis |
| | | | 2 straipsnio 8 dalis | 2 straipsnio 5 dalis | | | 65 straipsnis |
| | | | 2 straipsnio 9 dalies pirmas sakinys | 2 straipsnio 7 dalis | 3 straipsnio 12 dalis | | 3 straipsnio 7 dalis |
| | | | 2 straipsnio 9 dalies antras sakinys | | | | 4 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa |
| — | — | — | — | — | — | — | 4 straipsnio 2 dalies antra pastraipa |
| | | | 2 straipsnio 10 dalies a punktas | | | | — |
| | | | 2 straipsnio 10 dalies b punkto pirma pastraipa | | | | 3 straipsnio 8 dalis |
| | | | 2 straipsnio 10 dalies b punkto antra pastraipa | | | | 21 straipsnio 3 dalis |
| | | | 2 straipsnio 11 dalies pirma pastraipa ir pirma, antra ir trečia įtraukos | | | | 3 straipsnio 9 dalis |
| | | | 2 straipsnio 11 dalies antra pastraipa | | | | 14 straipsnio 2 dalis ir 15 straipsnio 4 dalis |
| | | | 2 straipsnio 12 dalis | 2 straipsnio 6 dalis | 3 straipsnio 11 dalis | 2 straipsnio 5 dalis | 3 straipsnio 11 dalis |
| | | | 2 straipsnio 13 dalis | | | | 3 straipsnio 12 dalis |
| | | | 2 straipsnio 14 dalis | | | | 3 straipsnio 13 dalis |
| — | — | — | — | — | — | — | 3 straipsnio 14, 15, 16, 17 ir 18 dalys |
| | | | 3 straipsnio 1 pastraipos įvadinė dalis | | | | 12 straipsnio įvadinė pastraipa |
| | | | 3 straipsnio 1 dalies a punktas | | | | 12 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| | | | 3 straipsnio 1 dalies b punktas | | | | 12 straipsnio 3 dalis |
| | | | 3 straipsnio 1 dalies c punktas | | | | 12 straipsnio 4 ir 5 dalys |
| | | | 3 straipsnio 1 dalies d punktas | | | | 12 straipsnio 6 dalis |
| | | | 3 straipsnio 1 dalies e punktas | | | | 12 straipsnio 7 dalis |
| | | | 3 straipsnio 1 dalies f punktas | | | | 12 straipsnio 8 dalis |
| | | | 3 straipsnio antra pastraipa | | | | — |
| | | | 5 straipsnio 1 dalis | | | | 73 straipsnio 1 ir 2 dalys |
| — | — | — | — | — | — | — | 73 straipsnio 3 ir 4 dalys |
| | | | 5 straipsnio 2 dalis | | | | 71 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| | | | 6 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa | | | | 13 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa |
| | | | 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos pirma įtrauka | | | | 13 straipsnio 1 dalies a punktas |
| | | | 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos antra įtrauka | | | | 13 straipsnio 1 dalies b punktas |
| | | | 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos trečia įtrauka | | | | 13 straipsnio 1 dalies c punktas |
| | | | 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos ketvirta įtrauka | | | | 13 straipsnio 1 dalies d punktas |
| — | — | — | — | — | — | — | 13 straipsnio 1 dalies e punktas |
| | | | 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos penkta įtrauka | | | | 13 straipsnio 1 dalies f punktas |
| | | | 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos šešta įtrauka | | | | 13 straipsnio 1 dalies g punktas |
| | | | 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos septinta įtrauka | | | | 13 straipsnio 1 dalies h punktas |
| | | | 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos aštunta įtrauka | | | | 13 straipsnio 1 dalies i punktas |
| | | | 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos devinta įtrauka | | | | 13 straipsnio 1 dalies j punktas |
| | | | 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos dešimta įtrauka | | | | 13 straipsnio 1 dalies k punktas |
| | | | 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | | | | 13 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| | | | 6 straipsnio 2 dalis | | | | 13 straipsnio 2 dalis |
| — | — | — | — | — | — | — | 14 straipsnis |
| | | | 7 straipsnis | | | | 6 straipsnio 2 dalis |
| | | | 8 straipsnio pirma dalis | | 4 straipsnio 3 dalis | | 6 straipsnio 1 dalis |
| | | | 8 straipsnio antra dalis | | | | — |
| | | | 9 straipsnio 1 dalies pirma sakinio dalis | | | | 15 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa |
| | | | 9 straipsnio 1 dalies antra sakinio dalis | | | | — |
| | | | 9 straipsnio 2 dalis | | | | 6 straipsnio 3 dalis |
| | | | 9 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos pirmas ir antras sakiniai | | | | 15 straipsnio 1 dalies antros pastraipos įvadinė dalis ir a bei b punktai |
| | | | 9 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos trečias sakinys | | | | 15 straipsnio 2 dalis |
| — | — | — | — | — | — | — | 15 straipsnio 3, 4 ir 5 dalys |
| | | | 9 straipsnio 3 dalies antra pastraipa | | | | — |
| | | | 9 straipsnio 3 dalies trečia pastraipa | | | | 10 straipsnio 1 dalis |
| | | | 9 straipsnio 3 dalies ketvirta pastraipa | | | | 10 straipsnio 2 dalis |
| | | | 9 straipsnio 3 dalies penkta pastraipa | | | | 10 straipsnio 3 dalis |
| | | | 9 straipsnio 3 dalies šešta pastraipa | | | | 10 straipsnio 4 dalis |
| | | | 9 straipsnio 4 dalies pirmo sakinio pirma dalis | | | | 16 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa |
| | | | 9 straipsnio 4 dalies pirmo sakinio antra dalis | | | | 16 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa |
| | | | 9 straipsnio 4 dalies antras sakinys | | | | 15 straipsnio 1 dalies f punktas |
| — | — | — | — | — | — | — | 16 straipsnio 2 dalies antra pastraipa |
| — | — | — | — | — | — | — | 16 straipsnio 3 dalies antra pastraipa ir 4 bei 5 dalys |
| — | — | — | — | — | — | — | 17 straipsnis |
| | | | 9 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa | | | | 15 straipsnio 1 dalies antros pastraipos c punktas |
| — | — | — | — | — | — | — | 15 straipsnio 1 dalies antros pastraipos d punktas |
| | | | 9 straipsnio 5 dalies antra pastraipa | | | | — |
| | | | 9 straipsnio 6 dalies pirma pastraipa | | | | 15 straipsnio 1 dalies antros pastraipos e punktas |
| | | | 9 straipsnio 6 dalies antra pastraipa | | | | — |
| | | | 9 straipsnio 7 dalis | | | | — |
| | | | 9 straipsnio 8 dalis | | | | 7 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalis |
| — | — | — | — | — | — | — | 18 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys |
| | | | 10 straipsnis | | | | 19 straipsnis |
| | | | 11 straipsnis | | | | 20 straipsnis |
| | | | 12 straipsnio 1 dalis | | | | 21 straipsnio 1 dalis |
| | | | 12 straipsnio 2 dalies pirmas sakinys | | | | 21 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa |
| | | | 12 straipsnio 2 dalies antras sakinys | | | | 21 straipsnio 2 dalies antra pastraipa |
| | | | 12 straipsnio 2 dalies trečias sakinys | | | | — |
| | | | 13 straipsnio 1 dalis | | | | 22 straipsnio 1 dalis |
| — | — | — | — | — | — | — | 22 straipsnio 2 ir 3 dalys |
| | | | 13 straipsnio 2 dalies įvadinė pastraipa | | | | 22 straipsnio 4 dalies įvadinė pastraipa |
| | | | 13 straipsnio 2 dalies pirma įtrauka | | | | 22 straipsnio 4 dalies a punktas |
| | | | 13 straipsnio 2 dalies antra įtrauka | | | | 22 straipsnio 4 dalies b punktas |
| | | | 13 straipsnio 2 dalies trečia įtrauka | | | | 22 straipsnio 4 dalies c punktas |
| | | | 13 straipsnio 2 dalies ketvirta įtrauka | | | | — |
| — | — | — | — | — | — | — | 22 straipsnio 4 dalies d punktas |
| — | — | — | — | — | — | — | 23 straipsnis |
| — | — | — | — | — | — | — | 24 straipsnis |
| — | — | — | — | — | — | — | 25 straipsnio 1 dalies pirma ir antra pastraipos |
| | | | 14 straipsnio įvadinė pastraipa | | | | 9 straipsnio pirma sakinio dalis ir 25 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos įvadinė dalis |
| | | | 14 straipsnio pirma įtrauka | | | | 9 straipsnio 1 dalies antra sakinio dalis |
| | | | 14 straipsnio antra įtrauka | | | | 8 straipsnio 2 punktas ir 15 straipsnio 1 dalies c punktas |
| | | | 14 straipsnio trečia įtrauka | | | | 25 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa |
| — | — | — | — | — | — | — | 25 straipsnio 2–7 dalys |
| | | | 15 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa ir pirma bei antra įtraukos | 12 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa | | | 26 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa ir a bei b punktai |
| | | | 15 straipsnio 1 dalies trečia įtrauka | | | | 26 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punktas |
| — | — | — | — | — | — | — | 26 straipsnio 1 dalies d punktas |
| | | | 15 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | | | | 26 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| — | — | — | — | — | — | — | — |
| | | | 15 straipsnio 2 dalis | | | | 26 straipsnio 2 dalies h punktas |
| | | | 15 straipsnio 4 dalis | | | | 26 straipsnio 3 dalis |
| | | | 15 straipsnio 5 dalis | | | | 26 straipsnio 2 dalies įvadinė pastraipa ir a bei b punktai |
| — | — | — | — | — | — | — | 26 straipsnio 2 dalies c–g punktai |
| | | | 15a straipsnio pirma dalis | | | | 27 straipsnio 1 dalis |
| | | | 15a straipsnio antra dalis | | | | 27 straipsnio 2 dalis |
| | | | 15a straipsnio trečia dalis | | | | 27 straipsnio 3 dalis |
| | | | 15a straipsnio ketvirta ir penkta dalys | | | | 27 straipsnio 4 dalis |
| | | | 15a straipsnio šešta dalis | | | | 27 straipsnio 5 dalis |
| | | | 16 straipsnio 1 dalis | 11 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys ir 11 straipsnio 2 dalis | | | 66 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa |
| — | — | — | — | — | — | — | 67 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| | | | 16 straipsnio 2 dalies pirmas sakinys | | | | 29 straipsnio įvadinė pastraipa |
| | | | 16 straipsnio 2 dalies antras sakinys | | | | — |
| | | | 16 straipsnio 3 dalies pirmas sakinys | 11 straipsnio 1 dalies antras sakinys | | | 66 straipsnio 2 dalis |
| | | | 16 straipsnio 3 dalies antras sakinys | | | | — |
| | | | 16 straipsnio 3 dalies trečias sakinys | 11 straipsnio 3 dalis | | | 66 straipsnio 3 dalis |
| | | | 16 straipsnio 4 dalis | | | | — |
| — | — | — | — | — | — | — | 67 straipsnis |
| — | — | — | — | — | — | — | — |
| — | — | — | — | — | — | — | 29 straipsnis |
| | | | 17 straipsnis | | | 11 straipsnis | 28 straipsnis |
| | | | 18 straipsnio 1 dalis | | | | — |
| | | | 18 straipsnio 2 dalis | | | | 16 straipsnio 3 dalies antra pastraipa |
| | | | 19 straipsnio 2 ir 3 dalys | | | | — |
| | | | 20 straipsnio 1 ir 2 dalys | | | | — |
| | | | 20 straipsnio 3 dalis | | 18 straipsnis | 17 straipsnis | 72 straipsnis |
| | | | 22 straipsnis | 16 straipsnis | 22 straipsnis | 19 straipsnis | 74 straipsnis |
| — | — | — | — | — | — | — | 2 straipsnio 1 dalis |
| | | | I priedo įvadinės dalies pirma dalis | | | | 2 straipsnio 2 dalis |
| | | | I priedo įvadinės dalies antra dalis | | | | I priedo įvadinės dalies pirma pastraipa |
| — | — | — | — | — | — | — | I priedo įvadinės dalies antra ir trečia pastraipos |
| | | | I priedo 1 punktas | | | | I priedo 1 punktas |
| | | | Nuo I priedo 2.1 punkto iki 2.5 punkto b papunkčio | | | | Nuo I priedo 2.1 punkto iki 2.5 punkto b papunkčio |
| — | — | — | — | — | — | — | I priedo 2.5 punkto c papunktis |
| | | | I priedo 2.6 punktas | | | | I priedo 2.6 punktas |
| | | | I priedo 3 punktas | | | | I priedo 3 punktas |
| | | | I priedo nuo 4.1–4.6 punktai | | | | I priedo nuo 4.1–4.6 punktai |
| — | — | — | — | — | — | — | I priedo 4.7 punktas |
| | | | I priedo 5 punkto įvadinė dalis | | | | — |
| | | | Nuo I priedo 5.1 punkto iki 5.3 punkto b papunkčio | | | | Nuo I priedo 5.1 punkto iki 5.3 punkto b papunkčio |
| — | — | — | — | — | — | — | I priedo 5.3 punkto c–e papunkčiai |
| | | | I priedo 5.4 punktas | | | | I priedo 5.4 punktas |
| | | | I priedo 6.1 punkto a ir b papunkčiai | | | | I priedo 6.1 punkto a ir b papunkčiai |
| — | — | — | — | — | — | — | I priedo 6.1 punkto c papunktis |
| | | | Nuo I priedo 6.2 punkto iki 6.4 punkto b papunkčio | | | | Nuo I priedo 6.2 punkto iki 6.4 punkto b dalies ii papunkčio |
| — | — | — | — | — | — | — | I priedo 6.4 punkto b dalies iii papunktis |
| | | | Nuo I priedo 6.4 punkto c papunkčio iki 6.6 c papunkčio | | | | Nuo I priedo 6.4 punkto c papunkčio iki 6.6 punkto c papunkčio |
| — | — | — | — | — | — | — | I priedo 6.6 punkto c papunkčio paskutinis sakinys |
| | | | I priedo 6.7–6.8 punktai | | | | I priedo 6.7–6.8 punktai |
| — | — | — | — | — | — | — | I priedo 6.9 ir 6.10 punktai |
| | | | II priedas | | | | — |
| | | | III priedas | | | | II priedas |
| — | — | — | — | — | — | — | II priedo 13 punktas |
| | | | IV priedo įvadinė dalis | | | | 3 straipsnio 9 dalis |
| | | | IV priedo 1–11 punktai | | | | III priedas |
| | | | IV priedo 12 punktas | | | | — |
| | | | V priedo 1 dalies a punktas | | | | IV priedo 1 dalies a punktas |
| — | — | — | — | — | — | — | IV priedo 1 dalies b punktas |
| | | | V priedo 1 dalies b–g punktai | | | | IV priedo 1 dalies c–h punktai |
| | | | V priedo 2–5 punktai | | | | IV priedo 2–5 punktai |
| | | | | 2 straipsnio 2 dalis | | | 51 straipsnio 1 dalis |
| | | | | 2 straipsnio 3 dalis | | | — |
| | | | | 2 straipsnio 4 dalis | | | 57 straipsnio 1 dalis |
| | | | | 2 straipsnio 8 dalis | | | 4 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa |
| | | | | 2 straipsnio 10 dalis | | | 51 straipsnio 3 dalis |
| | | | | 2 straipsnio 11 dalis | | | 51 straipsnio 2 dalis |
| | | | | 2 straipsnio 12 dalis | | | 51 straipsnio 4 dalis |
| | | | | 2 straipsnio 15 dalis | | | 51 straipsnio 5 dalis |
| | | | | 2 straipsnio 16 dalis | | | 3 straipsnio 33 dalis |
| | | | | 2 straipsnio 17 dalis | | | 3 straipsnio 34 dalis |
| | | | | 2 straipsnio 18 dalis | | | 3 straipsnio 35 dalis |
| | | | | 2 straipsnio 19 dalis | | | — |
| | | | | 2 straipsnio 20 dalis | | | 3 straipsnio 36 dalis |
| | | | | 2 straipsnio 21 dalis | | | 51 straipsnio 6 dalis |
| | | | | 2 straipsnio 22 dalis | | | 51 straipsnio 7 dalis |
| | | | | 2 straipsnio 23 dalis | | | 51 straipsnio 8 dalis |
| | | | | 2 straipsnio 24 dalis | | | 51 straipsnio 9 dalis |
| | | | | 2 straipsnio 25 dalis | | | 51 straipsnio 10 dalis |
| | | | | 2 straipsnio 26 dalis | | | 51 straipsnio 11 dalis |
| | | | | 2 straipsnio 27 dalis | | | — |
| | | | | 2 straipsnio 28 dalis | | | 57 straipsnio 1 dalis |
| | | | | 2 straipsnio 29 dalis | | | — |
| | | | | 2 straipsnio 30 dalis | | | 51 straipsnio 12 dalis |
| | | | | 2 straipsnio 31 dalis | | | VII priedo 2 dalies pirmas sakinys VIII priedo 3 dalies 1 punktas |
| | | | | 2 straipsnio 32 dalis | | | — |
| | | | | 2 straipsnio 33 dalis | | | 51 straipsnio 13 dalis |
| | | | | 3 straipsnio 2 dalis | | | 4 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| | | | | 4 straipsnio 1–3 dalys | | | 4 straipsnio 1 dalies pirma ir antra pastraipos |
| | | | | 4 straipsnio 4 dalis | | | 57 straipsnio 2 dalis |
| | | | | 5 straipsnio 1 dalis | | | 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa |
| | | | | 5 straipsnio 2 dalis | | | 53 straipsnio 1 dalies a ir b punktai |
| | | | | 5 straipsnio 3 dalies a punktas | | | 53 straipsnio 2 dalis |
| | | | | 5 straipsnio 3 dalies b punktas | | | 53 straipsnio 3 dalis |
| | | | | 5 straipsnio 3 dalies trečia pastraipa | | | 53 straipsnio 4 dalis |
| | | | | 5 straipsnio 4 dalis | | | — |
| | | | | 5 straipsnio 5 dalis | | | 53 straipsnio 6 dalis |
| | | | | 5 straipsnio 6 dalis | | | 52 straipsnis |
| | | | | 5 straipsnio 7 dalis | | | VII priedo 4 dalies 1 punktas |
| | | | | 5 straipsnio 8 dalies pirma pastraipa | | | VII priedo 4 dalies 2 punktas |
| | | | | 5 straipsnio 8 dalies antra pastraipa | | | 53 straipsnio 5 dalis |
| | | | | 5 straipsnio 9 dalis | | | — |
| | | | | 5 straipsnio 10 dalis | | | 53 straipsnio 7 dalis |
| | | | | 5 straipsnio 11, 12 ir 13 dalys | | | — |
| | | | | 6 straipsnis | | | — |
| | | | | 7 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa ir pirma, antra, trečia ir ketvirta įtraukos | | | 58 straipsnis |
| | | | | 7 straipsnio 1 dalies antra dalis | | | — |
| | | | | 7 straipsnio 2 dalis | | | — |
| | | | | 8 straipsnio 1 dalis | | | 8 straipsnio įvadinė dalis ir 1 punktas |
| | | | | 8 straipsnio 2 dalis | | | VII priedo 6 dalies 1 punktas |
| | | | | 8 straipsnio 3 dalis | | | VII priedo 6 dalies 2 punktas |
| | | | | 8 straipsnio 4 dalis | | | VII priedo 6 dalies 3 punktas |
| | | | | 8 straipsnio 5 dalis | | | — |
| | | | | 9 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa | | | 56 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa |
| | | | | 9 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa ir pirma, antra ir trečia įtraukos | | | 56 straipsnio pirmos pastraipos a, b ir c punktai |
| | | | | 9 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | | | 56 straipsnio antra pastraipa |
| | | | | 9 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa | | | VII priedo 8 dalies 4 punktas |
| | | | | 9 straipsnio 2 dalis | | | 57 straipsnio 3 dalis |
| | | | | 9 straipsnio 3 dalis | | | VII priedo 8 dalies 1 punktas |
| | | | | 9 straipsnio 4 dalis | | | VII priedo 8 dalies 2 punktas |
| | | | | 9 straipsnio 5 dalis | | | VII priedo 8 dalies 3 punktas |
| | | | | 10 straipsnis | 4 straipsnio 9 dalis | | 9 straipsnio 2 dalis |
| | | | | 11 straipsnio 1 dalies trečias–šeštas sakiniai | | | — |
| | | | | 12 straipsnio 1 dalies antra pastraipa | | | 59 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa |
| | | | | 12 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa | | | 59 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| | | | | 12 straipsnio 2 dalis | | | 59 straipsnio 2 dalis |
| | | | | 12 straipsnio 3 dalis | | | 59 straipsnio 3 dalis |
| | | | | 13 straipsnio 2 ir 3 dalys | | | — |
| | | | | 14 straipsnis | 19 straipsnis | 16 straipsnis | 70 straipsnis |
| | | | | I priedo įvadinės dalies pirmas ir antras sakiniai | | | 50 straipsnis |
| | | | | I priedo įvadinės dalies trečias sakinys ir veiklos rūšių sąrašas | | | VII priedo 1 dalis |
| | | | | IIA priedo I dalis | | | VII priedo 2 dalis |
| | | | | IIA priedo 2 dalis | | | VII priedo 3 dalis |
| | | | | IIA priedo II dalies 6 pastraipos paskutinis sakinys | | | — |
| | | | | IIB priedo 1 punkto pirmas ir antras sakiniai | | | 53 straipsnio 1 dalies b punktas |
| | | | | IIB priedo 1 punkto trečias sakinys | | | 53 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| | | | | IIB priedo 2 punktas | | | VII priedo 5 dalis |
| | | | | IIB priedo 2 punkto antros pastraipos i punktas ir lentelė | | | — |
| | | | | III priedo 1 punktas | | | — |
| | | | | III priedo 2 punktas | | | VII priedo 7 dalies 1 punktas |
| | | | | III priedo 3 punktas | | | VII priedo 7 dalies 2 punktas |
| | | | | III priedo 4 punktas | | | VII priedo 7 dalies 3 punktas |
| | | | | | 1 straipsnio antra dalis | | — |
| | | | | | 2 straipsnio 1 dalis | | 37 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa |
| | | | | | 2 straipsnio 2 dalies įvadinė pastraipa | | 37 straipsnio 2 dalies įvadinė pastraipa |
| | | | | | 2 straipsnio 2 dalies a punkto įvadinė pastraipa | | 37 straipsnio 2 dalies a punkto įvadinė pastraipa |
| | | | | | 2 straipsnio 2 dalies a punkto i–v papunkčiai | | 37 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktis |
| | | | | | 2 straipsnio 2 dalies a punkto vi papunktis | | 37 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktis |
| | | | | | 2 straipsnio 2 dalies a punkto vii papunktis | | 37 straipsnio 2 dalies a punkto iii papunktis |
| | | | | | 2 straipsnio 2 dalies a punkto viii papunktis | | 37 straipsnio 2 dalies a punkto iv papunktis |
| | | | | | 2 straipsnio 2 dalies b punktas | | 37 straipsnio 2 dalies b punktas |
| | | | | | 3 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa | | 3 straipsnio 26 dalis |
| | | | | | 3 straipsnio 2 dalies antra pastraipa | | — |
| | | | | | 3 straipsnio 3 dalis | | 3 straipsnio 27 dalis |
| | | | | | 3 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa | | 3 straipsnio 28 dalis |
| | | | | | 3 straipsnio 4 dalies antra pastraipa | | 37 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| | | | | | 3 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa | | 3 straipsnio 29 dalis |
| | | | | | 3 straipsnio 5 dalies antra pastraipa | | 37 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa |
| | | | | | 3 straipsnio 5 dalies trečia pastraipa | | 37 straipsnio 1 dalies antra pastraipa |
| | | | | | 3 straipsnio 6 dalis | | VI priedo 1 dalies a punktas |
| | | | | | 3 straipsnio 7 dalis | | 3 straipsnio 30 dalis |
| — | — | — | — | — | — | — | VI priedo 1 dalies b punktas |
| | | | | | 3 straipsnio 10 dalis | | 3 straipsnio 31 dalis |
| | | | | | 3 straipsnio 13 dalis | | 3 straipsnio 32 dalis |
| | | | | | 4 straipsnio 2 dalis | | 38 straipsnis |
| | | | | | 4 straipsnio 4 dalies įvadinė pastraipa ir a bei b punktai | | 39 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa ir a bei b punktai |
| | | | | | 4 straipsnio 4 dalies c punktas | | 39 straipsni 1 dalies e punktas |
| | | | | | 4 straipsnio 5 dalis | | 39 straipsnio 2 dalis |
| | | | | | 4 straipsnio 6 dalis | | 39 straipsnio 3 dalis |
| | | | | | 4 straipsnio 7 dalis | | 39 straipsnio 4 dalis |
| | | | | | 4 straipsnio 8 dalis | | 48 straipsnis |
| | | | | | 5 straipsnis | | 46 straipsnis |
| | | | | | 6 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa | | 44 straipsnio 1 dalis |
| | | | | | 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 6 dalies 2 pastraipa | | 44 straipsnio 2 dalis |
| | | | | | 6 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa | | 44 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa |
| | | | | | 6 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa | | 44 straipsnio 3 dalies antra pastraipa |
| | | | | | 6 straipsnio 3 dalis | | 44 straipsnio 4 dalis |
| | | | | | 6 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos pirmas ir antras sakiniai ir 6 straipsnio 4 dalies antra pastraipa | | 45 straipsnio 1 dalis |
| | | | | | 6 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos trečias sakinys | | 45 straipsnio 2 dalis |
| | | | | | 6 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa | | 45 straipsnio 3 dalies antra pastraipa |
| | | | | | 6 straipsnio 4 dalies ketvirta pastraipa | | 45 straipsnio 4 dalis |
| | | | | | 6 straipsnio 5 dalis | | 40 straipsnio 1 dalis |
| | | | | | 6 straipsnio 6 dalis | | 44 straipsnio 5 dalis |
| | | | | | 6 straipsnio 7 dalis | | 44 straipsnio 6 dalis |
| | | | | | 6 straipsnio 8 dalis | | 44 straipsnio 7 dalis |
| | | | | | 7 straipsnio 1 dalis ir 2 dalies pirma pastraipa | | 40 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa |
| | | | | | 7 straipsnio 2 dalies antra pastraipa | | 40 straipsnio 2 dalies antra pastraipa |
| | | | | | 7 straipsnio 3 dalis ir 11 straipsnio 8 dalies pirmos pastraipos įvadinė dalis | | VI priedo 6 dalies 2.7 punkto pirma dalis |
| | | | | | 7 straipsnio 4 dalis | | 40 straipsnio 2 dalies antra pastraipa |
| | | | | | 7 straipsnio 5 dalis | | — |
| | | | | | 8 straipsnio 1 dalis | | 39 straipsnio 1 dalies c punktas |
| | | | | | 8 straipsnio 2 dalis | | 40 straipsnio 3 dalis |
| | | | | | 8 straipsnio 3 dalis | | — |
| | | | | | 8 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa | | 40 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa |
| | | | | | 8 straipsnio 4 dalies antra pastraipa | | VI priedo 6 dalies 3,2 punkto pirma dalis |
| | | | | | 8 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa | | VI priedo 6 dalies 3.2 punkto antra dalis |
| | | | | | 8 straipsnio 4 dalies ketvirta pastraipa | | — |
| | | | | | 8 straipsnio 5 dalis | | 40 straipsnio 4 dalies antra ir trečia pastraipos |
| | | | | | 8 straipsnio 6 dalis | | 39 straipsnio 1 dalies c ir d punktai |
| | | | | | 8 straipsnio 7 dalis | | 40 straipsnio 4 dalis |
| | | | | | 8 straipsnio 8 dalis | | — |
| | | | | | 9 straipsnio pirma pastraipa | | 47 straipsnio 1 dalis |
| | | | | | 9 straipsnio antra pastraipa | | 47 straipsnio 2 dalis |
| | | | | | 9 straipsnio trečia pastraipa | | 47 straipsnio 3 dalis |
| | | | | | 10 straipsnio 1 ir 2 dalys | | — |
| | | | | | 10 straipsnio 3 dalies pirmas sakinys | | 42 straipsnio 2 dalis |
| | | | | | 10 straipsnio 3 dalies antras sakinys | | — |
| | | | | | 10 straipsnio 4 dalis | | 42 straipsnio 3 dalis |
| | | | | | 10 straipsnio 5 dalis | | VI priedo 6 dalies 1.3 punkto antra dalis |
| | | | | | 11 straipsnio 1 dalis | | 42 straipsnio 1 dalis |
| | | | | | 11 straipsnio 2 dalis | | VI priedo 6 dalies 2.1 punktas |
| | | | | | 11 straipsnio 3 dalis | | VI priedo 6 dalies 2,2 punktas |
| | | | | | 11 straipsnio 4 dalis | | VI priedo 6 dalies 2.3 punktas |
| | | | | | 11 straipsnio 5 dalis | | VI priedo 6 dalies 2.4 punktas |
| | | | | | 11 straipsnio 6 dalis | | VI priedo 6 dalies 2.5 punktas |
| | | | | | 11 straipsnio 7 dalies pirmos pastraipos pirmo sakinio pirmoji dalis | | VI priedo 6 dalies 2.6 punkto pirma dalis |
| | | | | | 11 straipsnio 7 dalies pirmos pastraipos pirmo sakinio antroji dalis | | VI priedo 6 dalies 2.6 punkto a papunktis |
| | | | | | 11 straipsnio 7 dalies pirmos pastraipos antras sakinys | | — |
| | | | | | 11 straipsnio 7 dalies antra pastraipa | | — |
| | | | | | 11 straipsnio 7 dalies a punktas | | VI priedo 6 dalies 2.6 punkto b papunktis |
| | | | | | 11 straipsnio 7 dalies b ir c punktai | | — |
| | | | | | 11 straipsnio 7 dalies d punktas | | VI priedo 6 dalies 2.6 punkto c papunktis |
| | | | | | 11 straipsnio 7 dalies e ir f punktai | | — |
| | | | | | 11 straipsnio 8 dalies pirmos pastraipos a ir b punktai | | VI priedo 3 dalies 1 punkto pirma ir antra pastraipos |
| | | | | | 11 straipsnio 8 dalies c punktas | | VI priedo 6 dalies 2.7 punkto antra dalis |
| | | | | | 11 straipsnio 8 dalies d punktas | | VI priedo 4 dalies 2.1 punkto antra pastraipa |
| | | | | | 11 straipsnio 8 dalies antra pastraipa | | VI priedo 6 dalies 2.7 punkto trečia dalis |
| | | | | | 11 straipsnio 9 dalis | | 42 straipsnio 4 dalis |
| | | | | | 11 straipsnio 10 dalies a, b ir c punktai | | VI priedo 8 dalies 1.1 punkto a, b ir c papunkčiai |
| | | | | | 11 straipsnio 10 dalies d punktas | | VI priedo 8 dalies 1.1 punkto d papunktis |
| | | | | | 11 straipsnio 11 dalis | | VI priedo 8 dalies 1.2 punktas |
| | | | | | 11 straipsnio 12 dalis | | VI priedo 8 dalies 1.3 punktas |
| | | | | | 11 straipsnio 13 dalis | | 42 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa |
| — | — | — | — | — | — | — | 42 straipsnio 5 dalies antra pastraipa |
| | | | | | 11 straipsnio 14 dalis | | VI priedo 6 dalies 3,1 punktas |
| | | | | | 11 straipsnio 15 dalis | | 39 straipsnio 1 dalies e punktas |
| | | | | | 11 straipsnio 16 dalis | | VI priedo 8 dalies 2 punktas |
| | | | | | 11 straipsnio 17 dalis | | 9 straipsnio 2 dalies a punktas |
| | | | | | 12 straipsnio 1 dalis | | 49 straipsnio 1 dalis |
| | | | | | 12 straipsnio 2 dalies pirmas sakinys | | 49 straipsnio 2 dalis |
| | | | | | 12 straipsnio 2 dalies antras sakinys | | — |
| | | | | | 12 straipsnio 2 dalies trečias sakinys | | 49 straipsnio 3 dalis |
| | | | | | 13 straipsnio 1 dalis | | 39 straipsnio 1 dalies f punktas |
| | | | | | 13 straipsnio 2 dalis | | 41 straipsnis |
| | | | | | 13 straipsnio 3 dalis | | 40 straipsnio 5 dalis |
| | | | | | 13 straipsnio 4 dalis | | VI priedo 3 dalies 2 punktas |
| | | | | | 14 straipsnis | | — |
| | | | | | 15 straipsnis | | — |
| | | | | | 16 straipsnis | | — |
| | | | | | 17 straipsnio 2 ir 3 dalys | | — |
| | | | | | 20 straipsnis | | — |
| | | | | | I priedas | | VI priedo 2 dalis |
| | | | | | II priedo pirma dalis (be numeracijos) | | VI priedo 4 dalies 1 punktas |
| | | | | | II priedo 1 punkto įvadinė dalis | | VI priedo 4 dalies 2.1 punktas |
| | | | | | II priedo 1.1–1.2 punktai | | VI priedo 4 dalies 2.2–2.3 punktai |
| | | | | | II priedo 1.3 punktas | | — |
| | | | | | II priedo 2.1 punktas | | VI priedo 4 dalies 3.1 punktas |
| — | — | — | — | — | — | — | VI priedo 4 dalies 3.2 punktas |
| | | | | | II priedo 2.2 punktas | | VI priedo 4 dalies 3.3 punktas |
| | | | | | II priedo 3 punktas | | VI priedo 4 dalies 4 punktas |
| | | | | | III priedas | | VI priedo 6 dalies 1 punktas |
| | | | | | IV priedo lentelė | | VI priedo 5 dalis |
| | | | | | IV priedo paskutinis sakinys | | — |
| | | | | | V priedo a punkto lentelė | | VI priedo 3 dalies 1.1 punktas |
| | | | | | V priedo a punkto paskutiniai sakiniai | | — |
| | | | | | V priedo b punkto lentelė | | VI priedo 3 dalies 1.2 punktas |
| | | | | | V priedo b punkto paskutinis sakinys | | — |
| | | | | | V priedo c punkto lentelė | | VI priedo 3 dalies 1.3 punktas |
| | | | | | V priedo d punkto lentelė | | VI priedo 3 dalies 1.4 punktas |
| | | | | | V priedo e punkto lentelė | | VI priedo 3 dalies 1.5 punktas |
| | | | | | V priedo f punkto lentelė | | VI priedo 3 dalies 3 punktas |
| | | | | | VI priedas | | VI priedo 7 dalis |
| | | | | | | 1 straipsnis | 30 straipsnis |
| | | | | | | 2 straipsnio 2 dalis | V priedo 1 dalies 1 punktas ir 2 dalies 1 punktas |
| | | | | | | 2 straipsnio 3 dalies antra dalis | V priedo 1 dalies 1 punktas ir 2 dalies 1 punktas |
| — | — | — | — | — | — | — | V priedo 1 dalies 1 punkto paskutinis sakinys |
| | | | | | | 2 straipsnio 4 dalis | — |
| | | | | | | 2 straipsnio 6 dalis | 3 straipsnio 20 dalis |
| | | | | | | 2 straipsnio 7 dalies pirma pastraipa | 3 straipsnio 21 dalis |
| | | | | | | 2 straipsnio 7 dalies antra pastraipa ir a–i punktai | 30 straipsnio antra pastraipa |
| | | | | | | 2 straipsnio 7 dalies j punktas | — |
| | | | | | | 2 straipsnio 7 dalies trečia pastraipa | — |
| — | — | — | — | — | — | — | 31 straipsnio 1 dalis |
| | | | | | | 2 straipsnio 7 dalies ketvirta pastraipa | 31 straipsnio 2 dalis |
| | | | | | | 2 straipsnio 8 dalis | 3 straipsnio 23 dalis |
| | | | | | | 2 straipsnio 9 dalis | 31 straipsnio 2 dalis |
| | | | | | | 2 straipsnio 10 dalis | — |
| | | | | | | 2 straipsnio 11 dalis | 3 straipsnio 22 dalis |
| | | | | | | 2 straipsnio 12 dalis | 3 straipsnio 24 dalis |
| | | | | | | 2 straipsnio 13 dalis | — |
| | | | | | | 3 straipsnis | — |
| | | | | | | 4 straipsnio 1 dalis | — |
| | | | | | | 4 straipsnio 2 dalis | 32 straipsnio 2 dalis |
| | | | | | | 4 straipsnio 3–8 dalys | — |
| | | | | | | 5 straipsnio 1 dalis | V priedo 1 dalies 2 punkto paskutinis sakinys |
| | | | | | | 5 straipsnio 2 dalis | — |
| | | | | | | 6 straipsnis | — |
| | | | | | | 7 straipsnio 1 dalis | 33 straipsnis |
| | | | | | | 7 straipsnio 2 dalis | 32 straipsnio 4 dalis |
| | | | | | | 7 straipsnio 3 dalis | 32 straipsnio 5 dalis |
| | | | | | | 8 straipsnio 1 dalis | 36 straipsnio 1 dalis |
| | | | | | | 8 straipsnio 2 dalies pirmo sakinio pirma dalis | 36 straipsnio 2 dalies pirmo sakinio pirma dalis |
| | | | | | | 8 straipsnio 2 dalies pirmo sakinio antra dalis | — |
| — | — | — | — | — | — | — | 36 straipsnio 2 dalies pirmo sakinio antra dalis |
| — | — | — | — | — | — | — | 36 straipsnio 2 dalies antra pastraipa |
| | | | | | | 8 straipsnio 2 dalies antra pastraipa | — |
| | | | | | | 8 straipsnio 2 dalies a–d punktai | — |
| | | | | | | 8 straipsnio 3 ir 4 dalys | — |
| | | | | | | 9 straipsnis | 32 straipsnio 1 dalis |
| | | | | | | 10 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys | 32 straipsnio 6 dalis |
| | | | | | | 10 straipsnio 1 dalies antras sakinys | — |
| | | | | | | 10 straipsnio 2 dalis | — |
| | | | | | | 12 straipsnis | 34 straipsnio 1 dalis |
| — | — | — | — | — | — | — | 34 straipsnio 2.3 ir 4 dalys |
| | | | | | | 13 straipsnis | V priedo 3 dalies 8 punkto trečia dalis |
| | | | | | | 14 straipsnis | V priedo 4 dalis |
| | | | | | | 15 straipsnis | — |
| | | | | | | 18 straipsnio 2 dalis | — |
| | | | | | | I priedas | — |
| | | | | | | II priedas | — |
| | | | | | | III ir IV priedai | V priedo 1 dalies 2 punktas ir 2 dalis |
| | | | | | | V A priedas | V priedo 1 dalies 3 punktas |
| | | | | | | V B priedas | V priedo 2 dalies 3 punktas |
| | | | | | | VI A priedas | V priedo 1 dalies 4 ir 5 punktai |
| | | | | | | VI B priedas | V priedo 2 dalies 4 ir 5 punktai |
| | | | | | | VII A priedas | V priedo 1 dalies 6 ir 7 punktai |
| | | | | | | VII B priedas | V priedo 2 dalies 6 ir 7 punktai |
| | | | | | | VIII A priedo 1 punktas | — |
| | | | | | | VIII A priedo 2 punktas | V priedo 3 dalies 1 punkto pirma dalis ir 2. 3 ir 5 punktai |
| — | — | — | — | — | — | — | V priedo 3 dalies 1 punkto antra dalis |
| — | — | — | — | — | — | — | V priedo 3 dalies 4 punktas |
| | | | | | | VIII A priedo 3 punktas | — |
| | | | | | | VIII A priedo 4 punktas | V priedo 3 dalies 6 punktas |
| | | | | | | VIII A priedo 5 punktas | V priedo 3 dalies 7 ir 8 punktai |
| | | | | | | VIII A priedo 6 punktas | V priedo 3 dalies 9 ir 10 punktai |
| — | — | — | — | — | — | — | V priedo 4 dalis |
| | | | | | | VIII B priedas | — |
| | | | | | | VIII C priedas | — |
| | | | | | | IX priedas | IX priedas |
| | | | | | | X priedas | X priedas |

Direktyva 78/176/EEB

Direktyva 82/883/EEB

Direktyva 92/112/EEB

Direktyva 96/61/EB

Direktyva 1999/13/EB

Direktyva 2000/76/EB

Direktyva 2001/80/EB

Ši direktyva

1 straipsnio 1 dalis

1 straipsnis

1 straipsnis

1 straipsnis

1 straipsnis

1 straipsnio pirma dalis

1 straipsnis

1 straipsnio 2 dalies a punktas

2 straipsnio 2 dalis

3 straipsnio 2 dalis

1 straipsnio 2 dalies b punktas

3 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 25 dalis

1 straipsnio 2 dalies c, d ir e punktai

—

2 straipsnis

61 straipsnis

3 straipsnis

12 straipsnio 4 ir 5 punktai

4 straipsnis

4 straipsnis

3 straipsnio įvadinė dalis ir 1 dalis

4 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

—

—

—

—

—

—

—

5 straipsnis

5 straipsnis

12 straipsnio 4 ir 5 punktai

6 straipsnis

12 straipsnio 4 ir 5 punktai

7 straipsnio 1 dalis

64 straipsnio 1 dalis ir 2 dalies pirma pastraipa

7 straipsnio 2 ir 3 dalys

—

—

—

—

—

—

—

—

64 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

8 straipsnio 1 dalis

62 straipsnio 2 dalis

8 straipsnio 2 dalis

28 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

9 straipsnis

—

10 straipsnis

—

11 straipsnis

13 straipsnis

12 straipsnis

—

13 straipsnio 1 dalis

66 straipsnis

13 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys

—

14 straipsnis

—

15 straipsnis

14 straipsnis

12 straipsnis

21 straipsnis

15 straipsnis

21 straipsnis

18 straipsnio 1 ir 3 dalys

71 straipsnis

16 straipsnis

15 straipsnis

13 straipsnis

23 straipsnis

17 straipsnis

23 straipsnis

20 straipsnis

75 straipsnis

I priedas

—

IIA priedo įvadinė dalis ir 1 punktas

—

IIA priedo 2 punktas

VIII priedo 2 dalis

IIB priedas

—

2 straipsnis

—

3 straipsnis

—

4 straipsnio 1 dalis ir 2 dalies pirma pastraipa

64 straipsnio 3 dalis

4 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

VIII priedo 4 dalis

4 straipsnio 3 ir 4 dalys

—

—

—

—

—

—

—

64 straipsnio 4 dalis

5 straipsnis

—

6 straipsnis

—

7 straipsnis

—

8 straipsnis

—

9 straipsnis

—

10 straipsnis

69 straipsnis

11 straipsnio 1 dalis

19 straipsnio 1 dalis

13 straipsnio 1 dalis

17 straipsnio 1 dalis

69 straipsnio 1 dalis

—

—

—

—

—

—

—

69 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 2 ir 3 dalys

—

12 straipsnis

—

13 straipsnis

—

I priedas

—

II priedas

VIII priedo 4 dalis

III priedas

VIII priedo 4 dalis

IV priedas

—

V priedas

—

2 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa

—

2 straipsnio 1 dalies a punkto įvadinė pastraipa ir pirma įtrauka

—

2 straipsnio 1 dalies a punkto antra įtrauka

61 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 1 dalies a punkto trečia įtrauka 2 straipsnio 1 dalies b punkto trečia įtrauka

61 straipsnio 4 dalis

2 straipsnio 1 dalies a punkto ketvirta, penkta, šešta ir septinta įtraukos

—

2 straipsnio 1 dalies b punkto pirma, ketvirta, penkta, šešta ir septinta įtraukos

—

2 straipsnio 1 dalies b punkto antra įtrauka

61 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 1 dalies c punktas

—

2 straipsnio 2 dalis

—

3 straipsnis

61 straipsnis

4 straipsnis

61 straipsnis

5 straipsnis

—

6 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa

62 straipsnio 1 dalis

6 straipsnio 1 dalies a punktas

VIII priedo 1 dalies 1 punktas

6 straipsnio 1 dalies b punktas

VIII priedo 1 dalies 2 punktas

6 straipsnio antra dalis

VIII priedo 1 dalies 3 punktas

7 straipsnis

—

8 straipsnis

—

9 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa

63 straipsnio 2 dalis

9 straipsnio 1 dalies a punkto įvadinė pastraipa

—

9 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktis

VIII priedo 3 dalies 2 punktas

9 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktis

VIII priedo 3 dalies 3 punkto įvadinė pastraipa ir 3 punkto a papunktis

9 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktis

63 straipsnio 1 dalis

9 straipsnio 1 dalies a punkto iv papunktis

VIII priedo 3 dalies 3 punkto b papunktis

9 straipsnio 1 dalies a punkto v papunktis

—

9 straipsnio 1 dalies b punktas

VIII priedo 3 dalies 4 punktas

9 straipsnio 2 ir 3 dalys

—

10 straipsnis

64 straipsnis

11 straipsnis

12 straipsnio 4 ir 5 punktai

Priedas

—

2 straipsnio įvadinė pastraipa

3 straipsnio įvadinė pastraipa

2 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 14 dalis

3 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 4 dalis

—

2 straipsnio 5 dalis

2 straipsnio 9 dalis

3 straipsnio 8 dalis

2 straipsnio 1 dalis

3 straipsnio 4 dalis

2 straipsnio 6 dalis

2 straipsnio 13 dalis

3 straipsnio 9 dalis

2 straipsnio 3 dalies pirma dalis

3 straipsnio 5 dalis

2 straipsnio 7 dalis

3 straipsnio 6 dalis

2 straipsnio 8 dalis

2 straipsnio 5 dalis

65 straipsnis

2 straipsnio 9 dalies pirmas sakinys

2 straipsnio 7 dalis

3 straipsnio 12 dalis

3 straipsnio 7 dalis

2 straipsnio 9 dalies antras sakinys

4 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

—

—

—

—

—

—

—

4 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

2 straipsnio 10 dalies a punktas

—

2 straipsnio 10 dalies b punkto pirma pastraipa

3 straipsnio 8 dalis

2 straipsnio 10 dalies b punkto antra pastraipa

21 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 11 dalies pirma pastraipa ir pirma, antra ir trečia įtraukos

3 straipsnio 9 dalis

2 straipsnio 11 dalies antra pastraipa

14 straipsnio 2 dalis ir 15 straipsnio 4 dalis

2 straipsnio 12 dalis

2 straipsnio 6 dalis

3 straipsnio 11 dalis

2 straipsnio 5 dalis

3 straipsnio 11 dalis

2 straipsnio 13 dalis

3 straipsnio 12 dalis

2 straipsnio 14 dalis

3 straipsnio 13 dalis

—

—

—

—

—

—

—

3 straipsnio 14, 15, 16, 17 ir 18 dalys

3 straipsnio 1 pastraipos įvadinė dalis

12 straipsnio įvadinė pastraipa

3 straipsnio 1 dalies a punktas

12 straipsnio 1 ir 2 dalys

3 straipsnio 1 dalies b punktas

12 straipsnio 3 dalis

3 straipsnio 1 dalies c punktas

12 straipsnio 4 ir 5 dalys

3 straipsnio 1 dalies d punktas

12 straipsnio 6 dalis

3 straipsnio 1 dalies e punktas

12 straipsnio 7 dalis

3 straipsnio 1 dalies f punktas

12 straipsnio 8 dalis

3 straipsnio antra pastraipa

—

5 straipsnio 1 dalis

73 straipsnio 1 ir 2 dalys

—

—

—

—

—

—

—

73 straipsnio 3 ir 4 dalys

5 straipsnio 2 dalis

71 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

6 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa

13 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa

6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos pirma įtrauka

13 straipsnio 1 dalies a punktas

6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos antra įtrauka

13 straipsnio 1 dalies b punktas

6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos trečia įtrauka

13 straipsnio 1 dalies c punktas

6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos ketvirta įtrauka

13 straipsnio 1 dalies d punktas

—

—

—

—

—

—

—

13 straipsnio 1 dalies e punktas

6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos penkta įtrauka

13 straipsnio 1 dalies f punktas

6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos šešta įtrauka

13 straipsnio 1 dalies g punktas

6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos septinta įtrauka

13 straipsnio 1 dalies h punktas

6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos aštunta įtrauka

13 straipsnio 1 dalies i punktas

6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos devinta įtrauka

13 straipsnio 1 dalies j punktas

6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos dešimta įtrauka

13 straipsnio 1 dalies k punktas

6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

13 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

6 straipsnio 2 dalis

13 straipsnio 2 dalis

—

—

—

—

—

—

—

14 straipsnis

7 straipsnis

6 straipsnio 2 dalis

8 straipsnio pirma dalis

4 straipsnio 3 dalis

6 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio antra dalis

—

9 straipsnio 1 dalies pirma sakinio dalis

15 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

9 straipsnio 1 dalies antra sakinio dalis

—

9 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 3 dalis

9 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos pirmas ir antras sakiniai

15 straipsnio 1 dalies antros pastraipos įvadinė dalis ir a bei b punktai

9 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos trečias sakinys

15 straipsnio 2 dalis

—

—

—

—

—

—

—

15 straipsnio 3, 4 ir 5 dalys

9 straipsnio 3 dalies antra pastraipa

—

9 straipsnio 3 dalies trečia pastraipa

10 straipsnio 1 dalis

9 straipsnio 3 dalies ketvirta pastraipa

10 straipsnio 2 dalis

9 straipsnio 3 dalies penkta pastraipa

10 straipsnio 3 dalis

9 straipsnio 3 dalies šešta pastraipa

10 straipsnio 4 dalis

9 straipsnio 4 dalies pirmo sakinio pirma dalis

16 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

9 straipsnio 4 dalies pirmo sakinio antra dalis

16 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa

9 straipsnio 4 dalies antras sakinys

15 straipsnio 1 dalies f punktas

—

—

—

—

—

—

—

16 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

—

—

—

—

—

—

—

16 straipsnio 3 dalies antra pastraipa ir 4 bei 5 dalys

—

—

—

—

—

—

—

17 straipsnis

9 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa

15 straipsnio 1 dalies antros pastraipos c punktas

—

—

—

—

—

—

—

15 straipsnio 1 dalies antros pastraipos d punktas

9 straipsnio 5 dalies antra pastraipa

—

9 straipsnio 6 dalies pirma pastraipa

15 straipsnio 1 dalies antros pastraipos e punktas

9 straipsnio 6 dalies antra pastraipa

—

9 straipsnio 7 dalis

—

9 straipsnio 8 dalis

7 straipsnis ir 18 straipsnio 1 dalis

—

—

—

—

—

—

—

18 straipsnio 2, 3 ir 4 dalys

10 straipsnis

19 straipsnis

11 straipsnis

20 straipsnis

12 straipsnio 1 dalis

21 straipsnio 1 dalis

12 straipsnio 2 dalies pirmas sakinys

21 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

12 straipsnio 2 dalies antras sakinys

21 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

12 straipsnio 2 dalies trečias sakinys

—

13 straipsnio 1 dalis

22 straipsnio 1 dalis

—

—

—

—

—

—

—

22 straipsnio 2 ir 3 dalys

13 straipsnio 2 dalies įvadinė pastraipa

22 straipsnio 4 dalies įvadinė pastraipa

13 straipsnio 2 dalies pirma įtrauka

22 straipsnio 4 dalies a punktas

13 straipsnio 2 dalies antra įtrauka

22 straipsnio 4 dalies b punktas

13 straipsnio 2 dalies trečia įtrauka

22 straipsnio 4 dalies c punktas

13 straipsnio 2 dalies ketvirta įtrauka

—

—

—

—

—

—

—

—

22 straipsnio 4 dalies d punktas

—

—

—

—

—

—

—

23 straipsnis

—

—

—

—

—

—

—

24 straipsnis

—

—

—

—

—

—

—

25 straipsnio 1 dalies pirma ir antra pastraipos

14 straipsnio įvadinė pastraipa

9 straipsnio pirma sakinio dalis ir 25 straipsnio 1 dalies trečios pastraipos įvadinė dalis

14 straipsnio pirma įtrauka

9 straipsnio 1 dalies antra sakinio dalis

14 straipsnio antra įtrauka

8 straipsnio 2 punktas ir 15 straipsnio 1 dalies c punktas

14 straipsnio trečia įtrauka

25 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

—

—

—

—

—

—

—

25 straipsnio 2–7 dalys

15 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa ir pirma bei antra įtraukos

12 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

26 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa ir a bei b punktai

15 straipsnio 1 dalies trečia įtrauka

26 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punktas

—

—

—

—

—

—

—

26 straipsnio 1 dalies d punktas

15 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

26 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

—

—

—

—

—

—

—

—

15 straipsnio 2 dalis

26 straipsnio 2 dalies h punktas

15 straipsnio 4 dalis

26 straipsnio 3 dalis

15 straipsnio 5 dalis

26 straipsnio 2 dalies įvadinė pastraipa ir a bei b punktai

—

—

—

—

—

—

—

26 straipsnio 2 dalies c–g punktai

15a straipsnio pirma dalis

27 straipsnio 1 dalis

15a straipsnio antra dalis

27 straipsnio 2 dalis

15a straipsnio trečia dalis

27 straipsnio 3 dalis

15a straipsnio ketvirta ir penkta dalys

27 straipsnio 4 dalis

15a straipsnio šešta dalis

27 straipsnio 5 dalis

16 straipsnio 1 dalis

11 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys ir 11 straipsnio 2 dalis

66 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

—

—

—

—

—

—

—

67 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

16 straipsnio 2 dalies pirmas sakinys

29 straipsnio įvadinė pastraipa

16 straipsnio 2 dalies antras sakinys

—

16 straipsnio 3 dalies pirmas sakinys

11 straipsnio 1 dalies antras sakinys

66 straipsnio 2 dalis

16 straipsnio 3 dalies antras sakinys

—

16 straipsnio 3 dalies trečias sakinys

11 straipsnio 3 dalis

66 straipsnio 3 dalis

16 straipsnio 4 dalis

—

—

—

—

—

—

—

—

67 straipsnis

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

29 straipsnis

17 straipsnis

11 straipsnis

28 straipsnis

18 straipsnio 1 dalis

—

18 straipsnio 2 dalis

16 straipsnio 3 dalies antra pastraipa

19 straipsnio 2 ir 3 dalys

—

20 straipsnio 1 ir 2 dalys

—

20 straipsnio 3 dalis

18 straipsnis

17 straipsnis

72 straipsnis

22 straipsnis

16 straipsnis

22 straipsnis

19 straipsnis

74 straipsnis

—

—

—

—

—

—

—

2 straipsnio 1 dalis

I priedo įvadinės dalies pirma dalis

2 straipsnio 2 dalis

I priedo įvadinės dalies antra dalis

I priedo įvadinės dalies pirma pastraipa

—

—

—

—

—

—

—

I priedo įvadinės dalies antra ir trečia pastraipos

I priedo 1 punktas

I priedo 1 punktas

Nuo I priedo 2.1 punkto iki 2.5 punkto b papunkčio

Nuo I priedo 2.1 punkto iki 2.5 punkto b papunkčio

—

—

—

—

—

—

—

I priedo 2.5 punkto c papunktis

I priedo 2.6 punktas

I priedo 2.6 punktas

I priedo 3 punktas

I priedo 3 punktas

I priedo nuo 4.1–4.6 punktai

I priedo nuo 4.1–4.6 punktai

—

—

—

—

—

—

—

I priedo 4.7 punktas

I priedo 5 punkto įvadinė dalis

—

Nuo I priedo 5.1 punkto iki 5.3 punkto b papunkčio

Nuo I priedo 5.1 punkto iki 5.3 punkto b papunkčio

—

—

—

—

—

—

—

I priedo 5.3 punkto c–e papunkčiai

I priedo 5.4 punktas

I priedo 5.4 punktas

I priedo 6.1 punkto a ir b papunkčiai

I priedo 6.1 punkto a ir b papunkčiai

—

—

—

—

—

—

—

I priedo 6.1 punkto c papunktis

Nuo I priedo 6.2 punkto iki 6.4 punkto b papunkčio

Nuo I priedo 6.2 punkto iki 6.4 punkto b dalies ii papunkčio

—

—

—

—

—

—

—

I priedo 6.4 punkto b dalies iii papunktis

Nuo I priedo 6.4 punkto c papunkčio iki 6.6 c papunkčio

Nuo I priedo 6.4 punkto c papunkčio iki 6.6 punkto c papunkčio

—

—

—

—

—

—

—

I priedo 6.6 punkto c papunkčio paskutinis sakinys

I priedo 6.7–6.8 punktai

I priedo 6.7–6.8 punktai

—

—

—

—

—

—

—

I priedo 6.9 ir 6.10 punktai

II priedas

—

III priedas

II priedas

—

—

—

—

—

—

—

II priedo 13 punktas

IV priedo įvadinė dalis

3 straipsnio 9 dalis

IV priedo 1–11 punktai

III priedas

IV priedo 12 punktas

—

V priedo 1 dalies a punktas

IV priedo 1 dalies a punktas

—

—

—

—

—

—

—

IV priedo 1 dalies b punktas

V priedo 1 dalies b–g punktai

IV priedo 1 dalies c–h punktai

V priedo 2–5 punktai

IV priedo 2–5 punktai

2 straipsnio 2 dalis

51 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 3 dalis

—

2 straipsnio 4 dalis

57 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 8 dalis

4 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

2 straipsnio 10 dalis

51 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 11 dalis

51 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 12 dalis

51 straipsnio 4 dalis

2 straipsnio 15 dalis

51 straipsnio 5 dalis

2 straipsnio 16 dalis

3 straipsnio 33 dalis

2 straipsnio 17 dalis

3 straipsnio 34 dalis

2 straipsnio 18 dalis

3 straipsnio 35 dalis

2 straipsnio 19 dalis

—

2 straipsnio 20 dalis

3 straipsnio 36 dalis

2 straipsnio 21 dalis

51 straipsnio 6 dalis

2 straipsnio 22 dalis

51 straipsnio 7 dalis

2 straipsnio 23 dalis

51 straipsnio 8 dalis

2 straipsnio 24 dalis

51 straipsnio 9 dalis

2 straipsnio 25 dalis

51 straipsnio 10 dalis

2 straipsnio 26 dalis

51 straipsnio 11 dalis

2 straipsnio 27 dalis

—

2 straipsnio 28 dalis

57 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 29 dalis

—

2 straipsnio 30 dalis

51 straipsnio 12 dalis

2 straipsnio 31 dalis

VII priedo 2 dalies pirmas sakinys VIII priedo 3 dalies 1 punktas

2 straipsnio 32 dalis

—

2 straipsnio 33 dalis

51 straipsnio 13 dalis

3 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

4 straipsnio 1–3 dalys

4 straipsnio 1 dalies pirma ir antra pastraipos

4 straipsnio 4 dalis

57 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 1 dalis

53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

5 straipsnio 2 dalis

53 straipsnio 1 dalies a ir b punktai

5 straipsnio 3 dalies a punktas

53 straipsnio 2 dalis

5 straipsnio 3 dalies b punktas

53 straipsnio 3 dalis

5 straipsnio 3 dalies trečia pastraipa

53 straipsnio 4 dalis

5 straipsnio 4 dalis

—

5 straipsnio 5 dalis

53 straipsnio 6 dalis

5 straipsnio 6 dalis

52 straipsnis

5 straipsnio 7 dalis

VII priedo 4 dalies 1 punktas

5 straipsnio 8 dalies pirma pastraipa

VII priedo 4 dalies 2 punktas

5 straipsnio 8 dalies antra pastraipa

53 straipsnio 5 dalis

5 straipsnio 9 dalis

—

5 straipsnio 10 dalis

53 straipsnio 7 dalis

5 straipsnio 11, 12 ir 13 dalys

—

6 straipsnis

—

7 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa ir pirma, antra, trečia ir ketvirta įtraukos

58 straipsnis

7 straipsnio 1 dalies antra dalis

—

7 straipsnio 2 dalis

—

8 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio įvadinė dalis ir 1 punktas

8 straipsnio 2 dalis

VII priedo 6 dalies 1 punktas

8 straipsnio 3 dalis

VII priedo 6 dalies 2 punktas

8 straipsnio 4 dalis

VII priedo 6 dalies 3 punktas

8 straipsnio 5 dalis

—

9 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa

56 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa

9 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa ir pirma, antra ir trečia įtraukos

56 straipsnio pirmos pastraipos a, b ir c punktai

9 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

56 straipsnio antra pastraipa

9 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

VII priedo 8 dalies 4 punktas

9 straipsnio 2 dalis

57 straipsnio 3 dalis

9 straipsnio 3 dalis

VII priedo 8 dalies 1 punktas

9 straipsnio 4 dalis

VII priedo 8 dalies 2 punktas

9 straipsnio 5 dalis

VII priedo 8 dalies 3 punktas

10 straipsnis

4 straipsnio 9 dalis

9 straipsnio 2 dalis

11 straipsnio 1 dalies trečias–šeštas sakiniai

—

12 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

59 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

12 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

59 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

12 straipsnio 2 dalis

59 straipsnio 2 dalis

12 straipsnio 3 dalis

59 straipsnio 3 dalis

13 straipsnio 2 ir 3 dalys

—

14 straipsnis

19 straipsnis

16 straipsnis

70 straipsnis

I priedo įvadinės dalies pirmas ir antras sakiniai

50 straipsnis

I priedo įvadinės dalies trečias sakinys ir veiklos rūšių sąrašas

VII priedo 1 dalis

IIA priedo I dalis

VII priedo 2 dalis

IIA priedo 2 dalis

VII priedo 3 dalis

IIA priedo II dalies 6 pastraipos paskutinis sakinys

—

IIB priedo 1 punkto pirmas ir antras sakiniai

53 straipsnio 1 dalies b punktas

IIB priedo 1 punkto trečias sakinys

53 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

IIB priedo 2 punktas

VII priedo 5 dalis

IIB priedo 2 punkto antros pastraipos i punktas ir lentelė

—

III priedo 1 punktas

—

III priedo 2 punktas

VII priedo 7 dalies 1 punktas

III priedo 3 punktas

VII priedo 7 dalies 2 punktas

III priedo 4 punktas

VII priedo 7 dalies 3 punktas

1 straipsnio antra dalis

—

2 straipsnio 1 dalis

37 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

2 straipsnio 2 dalies įvadinė pastraipa

37 straipsnio 2 dalies įvadinė pastraipa

2 straipsnio 2 dalies a punkto įvadinė pastraipa

37 straipsnio 2 dalies a punkto įvadinė pastraipa

2 straipsnio 2 dalies a punkto i–v papunkčiai

37 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktis

2 straipsnio 2 dalies a punkto vi papunktis

37 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktis

2 straipsnio 2 dalies a punkto vii papunktis

37 straipsnio 2 dalies a punkto iii papunktis

2 straipsnio 2 dalies a punkto viii papunktis

37 straipsnio 2 dalies a punkto iv papunktis

2 straipsnio 2 dalies b punktas

37 straipsnio 2 dalies b punktas

3 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

3 straipsnio 26 dalis

3 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

—

3 straipsnio 3 dalis

3 straipsnio 27 dalis

3 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa

3 straipsnio 28 dalis

3 straipsnio 4 dalies antra pastraipa

37 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

3 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa

3 straipsnio 29 dalis

3 straipsnio 5 dalies antra pastraipa

37 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

3 straipsnio 5 dalies trečia pastraipa

37 straipsnio 1 dalies antra pastraipa

3 straipsnio 6 dalis

VI priedo 1 dalies a punktas

3 straipsnio 7 dalis

3 straipsnio 30 dalis

—

—

—

—

—

—

—

VI priedo 1 dalies b punktas

3 straipsnio 10 dalis

3 straipsnio 31 dalis

3 straipsnio 13 dalis

3 straipsnio 32 dalis

4 straipsnio 2 dalis

38 straipsnis

4 straipsnio 4 dalies įvadinė pastraipa ir a bei b punktai

39 straipsnio 1 dalies įvadinė pastraipa ir a bei b punktai

4 straipsnio 4 dalies c punktas

39 straipsni 1 dalies e punktas

4 straipsnio 5 dalis

39 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 6 dalis

39 straipsnio 3 dalis

4 straipsnio 7 dalis

39 straipsnio 4 dalis

4 straipsnio 8 dalis

48 straipsnis

5 straipsnis

46 straipsnis

6 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa

44 straipsnio 1 dalis

6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 6 dalies 2 pastraipa

44 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

44 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa

6 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa

44 straipsnio 3 dalies antra pastraipa

6 straipsnio 3 dalis

44 straipsnio 4 dalis

6 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos pirmas ir antras sakiniai ir 6 straipsnio 4 dalies antra pastraipa

45 straipsnio 1 dalis

6 straipsnio 4 dalies pirmos pastraipos trečias sakinys

45 straipsnio 2 dalis

6 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa

45 straipsnio 3 dalies antra pastraipa

6 straipsnio 4 dalies ketvirta pastraipa

45 straipsnio 4 dalis

6 straipsnio 5 dalis

40 straipsnio 1 dalis

6 straipsnio 6 dalis

44 straipsnio 5 dalis

6 straipsnio 7 dalis

44 straipsnio 6 dalis

6 straipsnio 8 dalis

44 straipsnio 7 dalis

7 straipsnio 1 dalis ir 2 dalies pirma pastraipa

40 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa

7 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

40 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

7 straipsnio 3 dalis ir 11 straipsnio 8 dalies pirmos pastraipos įvadinė dalis

VI priedo 6 dalies 2.7 punkto pirma dalis

7 straipsnio 4 dalis

40 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

7 straipsnio 5 dalis

—

8 straipsnio 1 dalis

39 straipsnio 1 dalies c punktas

8 straipsnio 2 dalis

40 straipsnio 3 dalis

8 straipsnio 3 dalis

—

8 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa

40 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa

8 straipsnio 4 dalies antra pastraipa

VI priedo 6 dalies 3,2 punkto pirma dalis

8 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa

VI priedo 6 dalies 3.2 punkto antra dalis

8 straipsnio 4 dalies ketvirta pastraipa

—

8 straipsnio 5 dalis

40 straipsnio 4 dalies antra ir trečia pastraipos

8 straipsnio 6 dalis

39 straipsnio 1 dalies c ir d punktai

8 straipsnio 7 dalis

40 straipsnio 4 dalis

8 straipsnio 8 dalis

—

9 straipsnio pirma pastraipa

47 straipsnio 1 dalis

9 straipsnio antra pastraipa

47 straipsnio 2 dalis

9 straipsnio trečia pastraipa

47 straipsnio 3 dalis

10 straipsnio 1 ir 2 dalys

—

10 straipsnio 3 dalies pirmas sakinys

42 straipsnio 2 dalis

10 straipsnio 3 dalies antras sakinys

—

10 straipsnio 4 dalis

42 straipsnio 3 dalis

10 straipsnio 5 dalis

VI priedo 6 dalies 1.3 punkto antra dalis

11 straipsnio 1 dalis

42 straipsnio 1 dalis

11 straipsnio 2 dalis

VI priedo 6 dalies 2.1 punktas

11 straipsnio 3 dalis

VI priedo 6 dalies 2,2 punktas

11 straipsnio 4 dalis

VI priedo 6 dalies 2.3 punktas

11 straipsnio 5 dalis

VI priedo 6 dalies 2.4 punktas

11 straipsnio 6 dalis

VI priedo 6 dalies 2.5 punktas

11 straipsnio 7 dalies pirmos pastraipos pirmo sakinio pirmoji dalis

VI priedo 6 dalies 2.6 punkto pirma dalis

11 straipsnio 7 dalies pirmos pastraipos pirmo sakinio antroji dalis

VI priedo 6 dalies 2.6 punkto a papunktis

11 straipsnio 7 dalies pirmos pastraipos antras sakinys

—

11 straipsnio 7 dalies antra pastraipa

—

11 straipsnio 7 dalies a punktas

VI priedo 6 dalies 2.6 punkto b papunktis

11 straipsnio 7 dalies b ir c punktai

—

11 straipsnio 7 dalies d punktas

VI priedo 6 dalies 2.6 punkto c papunktis

11 straipsnio 7 dalies e ir f punktai

—

11 straipsnio 8 dalies pirmos pastraipos a ir b punktai

VI priedo 3 dalies 1 punkto pirma ir antra pastraipos

11 straipsnio 8 dalies c punktas

VI priedo 6 dalies 2.7 punkto antra dalis

11 straipsnio 8 dalies d punktas

VI priedo 4 dalies 2.1 punkto antra pastraipa

11 straipsnio 8 dalies antra pastraipa

VI priedo 6 dalies 2.7 punkto trečia dalis

11 straipsnio 9 dalis

42 straipsnio 4 dalis

11 straipsnio 10 dalies a, b ir c punktai

VI priedo 8 dalies 1.1 punkto a, b ir c papunkčiai

11 straipsnio 10 dalies d punktas

VI priedo 8 dalies 1.1 punkto d papunktis

11 straipsnio 11 dalis

VI priedo 8 dalies 1.2 punktas

11 straipsnio 12 dalis

VI priedo 8 dalies 1.3 punktas

11 straipsnio 13 dalis

42 straipsnio 5 dalies pirma pastraipa

—

—

—

—

—

—

—

42 straipsnio 5 dalies antra pastraipa

11 straipsnio 14 dalis

VI priedo 6 dalies 3,1 punktas

11 straipsnio 15 dalis

39 straipsnio 1 dalies e punktas

11 straipsnio 16 dalis

VI priedo 8 dalies 2 punktas

11 straipsnio 17 dalis

9 straipsnio 2 dalies a punktas

12 straipsnio 1 dalis

49 straipsnio 1 dalis

12 straipsnio 2 dalies pirmas sakinys

49 straipsnio 2 dalis

12 straipsnio 2 dalies antras sakinys

—

12 straipsnio 2 dalies trečias sakinys

49 straipsnio 3 dalis

13 straipsnio 1 dalis

39 straipsnio 1 dalies f punktas

13 straipsnio 2 dalis

41 straipsnis

13 straipsnio 3 dalis

40 straipsnio 5 dalis

13 straipsnio 4 dalis

VI priedo 3 dalies 2 punktas

14 straipsnis

—

15 straipsnis

—

16 straipsnis

—

17 straipsnio 2 ir 3 dalys

—

20 straipsnis

—

I priedas

VI priedo 2 dalis

II priedo pirma dalis (be numeracijos)

VI priedo 4 dalies 1 punktas

II priedo 1 punkto įvadinė dalis

VI priedo 4 dalies 2.1 punktas

II priedo 1.1–1.2 punktai

VI priedo 4 dalies 2.2–2.3 punktai

II priedo 1.3 punktas

—

II priedo 2.1 punktas

VI priedo 4 dalies 3.1 punktas

—

—

—

—

—

—

—

VI priedo 4 dalies 3.2 punktas

II priedo 2.2 punktas

VI priedo 4 dalies 3.3 punktas

II priedo 3 punktas

VI priedo 4 dalies 4 punktas

III priedas

VI priedo 6 dalies 1 punktas

IV priedo lentelė

VI priedo 5 dalis

IV priedo paskutinis sakinys

—

V priedo a punkto lentelė

VI priedo 3 dalies 1.1 punktas

V priedo a punkto paskutiniai sakiniai

—

V priedo b punkto lentelė

VI priedo 3 dalies 1.2 punktas

V priedo b punkto paskutinis sakinys

—

V priedo c punkto lentelė

VI priedo 3 dalies 1.3 punktas

V priedo d punkto lentelė

VI priedo 3 dalies 1.4 punktas

V priedo e punkto lentelė

VI priedo 3 dalies 1.5 punktas

V priedo f punkto lentelė

VI priedo 3 dalies 3 punktas

VI priedas

VI priedo 7 dalis

1 straipsnis

30 straipsnis

2 straipsnio 2 dalis

V priedo 1 dalies 1 punktas ir 2 dalies 1 punktas

2 straipsnio 3 dalies antra dalis

V priedo 1 dalies 1 punktas ir 2 dalies 1 punktas

—

—

—

—

—

—

—

V priedo 1 dalies 1 punkto paskutinis sakinys

2 straipsnio 4 dalis

—

2 straipsnio 6 dalis

3 straipsnio 20 dalis

2 straipsnio 7 dalies pirma pastraipa

3 straipsnio 21 dalis

2 straipsnio 7 dalies antra pastraipa ir a–i punktai

30 straipsnio antra pastraipa

2 straipsnio 7 dalies j punktas

—

2 straipsnio 7 dalies trečia pastraipa

—

—

—

—

—

—

—

—

31 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 7 dalies ketvirta pastraipa

31 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 8 dalis

3 straipsnio 23 dalis

2 straipsnio 9 dalis

31 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 10 dalis

—

2 straipsnio 11 dalis

3 straipsnio 22 dalis

2 straipsnio 12 dalis

3 straipsnio 24 dalis

2 straipsnio 13 dalis

—

3 straipsnis

—

4 straipsnio 1 dalis

—

4 straipsnio 2 dalis

32 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 3–8 dalys

—

5 straipsnio 1 dalis

V priedo 1 dalies 2 punkto paskutinis sakinys

5 straipsnio 2 dalis

—

6 straipsnis

—

7 straipsnio 1 dalis

33 straipsnis

7 straipsnio 2 dalis

32 straipsnio 4 dalis

7 straipsnio 3 dalis

32 straipsnio 5 dalis

8 straipsnio 1 dalis

36 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 2 dalies pirmo sakinio pirma dalis

36 straipsnio 2 dalies pirmo sakinio pirma dalis

8 straipsnio 2 dalies pirmo sakinio antra dalis

—

—

—

—

—

—

—

—

36 straipsnio 2 dalies pirmo sakinio antra dalis

—

—

—

—

—

—

—

36 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

8 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

—

8 straipsnio 2 dalies a–d punktai

—

8 straipsnio 3 ir 4 dalys

—

9 straipsnis

32 straipsnio 1 dalis

10 straipsnio 1 dalies pirmas sakinys

32 straipsnio 6 dalis

10 straipsnio 1 dalies antras sakinys

—

10 straipsnio 2 dalis

—

12 straipsnis

34 straipsnio 1 dalis

—

—

—

—

—

—

—

34 straipsnio 2.3 ir 4 dalys

13 straipsnis

V priedo 3 dalies 8 punkto trečia dalis

14 straipsnis

V priedo 4 dalis

15 straipsnis

—

18 straipsnio 2 dalis

—

I priedas

—

II priedas

—

III ir IV priedai

V priedo 1 dalies 2 punktas ir 2 dalis

V A priedas

V priedo 1 dalies 3 punktas

V B priedas

V priedo 2 dalies 3 punktas

VI A priedas

V priedo 1 dalies 4 ir 5 punktai

VI B priedas

V priedo 2 dalies 4 ir 5 punktai

VII A priedas

V priedo 1 dalies 6 ir 7 punktai

VII B priedas

V priedo 2 dalies 6 ir 7 punktai

VIII A priedo 1 punktas

—

VIII A priedo 2 punktas

V priedo 3 dalies 1 punkto pirma dalis ir 2. 3 ir 5 punktai

—

—

—

—

—

—

—

V priedo 3 dalies 1 punkto antra dalis

—

—

—

—

—

—

—

V priedo 3 dalies 4 punktas

VIII A priedo 3 punktas

—

VIII A priedo 4 punktas

V priedo 3 dalies 6 punktas

VIII A priedo 5 punktas

V priedo 3 dalies 7 ir 8 punktai

VIII A priedo 6 punktas

V priedo 3 dalies 9 ir 10 punktai

—

—

—

—

—

—

—

V priedo 4 dalis

VIII B priedas

—

VIII C priedas

—

IX priedas

IX priedas

X priedas

X priedas

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/300 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/300

---

2009 m. kovo 10 d., antradienisEuropos privačiosios bendrovės statutas *

P6_TA(2009)0094

2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos privačiosios bendrovės statuto (COM(2008)0396 – C6-0283/2008 – 2008/0130(CNS))

2010/C 87 E/46

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0396),

atsižvelgdamas į EB sutarties 308 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0283/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Ekonomikos reikalų komiteto bei Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomones (A6-0044/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina pradėti derinimo procedūrą pagal 1975 m. kovo 4 d. Bendrą deklaraciją, jei Taryba ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

4.

ragina pradėti derinimo procedūrą pagal 1975 m. kovo 4 d. Bendrą deklaraciją, jei Taryba ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 5. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

5.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl reglamento


  2 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | (2a) | Bendrijos esamos bendrovių formos yra tarpvalstybinio pobūdžio. Šis tarpvalstybinis pobūdis neturėtų trukdyti steigti Europos privačiosios bendrovės (SPE). Vis dėlto Komisija ir valstybės narės, nepažeisdamos registravimo reikalavimų, per dvejus metus nuo registravimo datos turėtų atlikti ex post kontrolę siekdamos patikrinti, ar SPE yra reikalaujamo tarpvalstybinio pobūdžio; |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

(2a)

Bendrijos esamos bendrovių formos yra tarpvalstybinio pobūdžio. Šis tarpvalstybinis pobūdis neturėtų trukdyti steigti Europos privačiosios bendrovės (SPE). Vis dėlto Komisija ir valstybės narės, nepažeisdamos registravimo reikalavimų, per dvejus metus nuo registravimo datos turėtų atlikti ex post kontrolę siekdamos patikrinti, ar SPE yra reikalaujamo tarpvalstybinio pobūdžio;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

3 konstatuojamoji dalis

| (3) | Kadangi privačioji bendrovė (toliau – SPE), kurią galima sukurti visoje Bendrijoje, skirta mažosioms įmonėms, reikėtų rasti teisinę formą, kuri būtų kuo vienodesnė visoje Bendrijoje ir kuo daugiau dalykų būtų palikta akcininkams sutartinai nustatyti, o akcininkams, kreditoriams, darbuotojams ir trečiosioms šalims apskritai būtų užtikrintas didelis teisinis tikrumas. Akcininkams reikia palikti daug lankstumo ir laisvės SPE vidaus reikalams organizuoti, todėl bendrovės privatusis pobūdis taip pat turėtų būti atspindėtas tuo, kad jos akcijų negalima siūlyti visuomenei arba dėl jų derėtis kapitalo rinkose, įskaitant leidimą jomis prekiauti arba jas listinguoti reguliuojamose rinkose. |
| --- | --- |

(3)

Kadangi privačioji bendrovė (toliau – SPE), kurią galima sukurti visoje Bendrijoje, skirta mažosioms įmonėms, reikėtų rasti teisinę formą, kuri būtų kuo vienodesnė visoje Bendrijoje ir kuo daugiau dalykų būtų palikta akcininkams sutartinai nustatyti, o akcininkams, kreditoriams, darbuotojams ir trečiosioms šalims apskritai būtų užtikrintas didelis teisinis tikrumas. Akcininkams reikia palikti daug lankstumo ir laisvės SPE vidaus reikalams organizuoti, todėl bendrovės privatusis pobūdis taip pat turėtų būti atspindėtas tuo, kad jos akcijų negalima siūlyti visuomenei arba dėl jų derėtis kapitalo rinkose, įskaitant leidimą jomis prekiauti arba jas listinguoti reguliuojamose rinkose.

| (3) | Atsižvelgiant į tvarų ir nuolatinį vidaus rinkos augimą, būtina priimti išsamų verslo teisės aktą, kuris būtų pritaikytas mažųjų ir vidutinio dydžio įmonių (MVĮ) reikmėms.
  Kadangi privačioji bendrovė, kurią galima sukurti visoje Bendrijoje, skirta mažosioms įmonėms, reikėtų rasti teisinę formą, kuri būtų kuo vienodesnė visoje Bendrijoje ir kuo daugiau dalykų būtų palikta akcininkams sutartinai nustatyti, o akcininkams, kreditoriams, darbuotojams ir trečiosioms šalims apskritai būtų užtikrintas didelis teisinis tikrumas. Akcininkams reikia palikti daug lankstumo ir laisvės SPE vidaus reikalams organizuoti, todėl bendrovės privatusis pobūdis taip pat turėtų būti atspindėtas tuo, kad jos akcijų negalima siūlyti visuomenei arba dėl jų derėtis kapitalo rinkose, įskaitant leidimą jomis prekiauti arba jas listinguoti reguliuojamose rinkose. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant į tvarų ir nuolatinį vidaus rinkos augimą, būtina priimti išsamų verslo teisės aktą, kuris būtų pritaikytas mažųjų ir vidutinio dydžio įmonių (MVĮ) reikmėms.
  Kadangi privačioji bendrovė, kurią galima sukurti visoje Bendrijoje, skirta mažosioms įmonėms, reikėtų rasti teisinę formą, kuri būtų kuo vienodesnė visoje Bendrijoje ir kuo daugiau dalykų būtų palikta akcininkams sutartinai nustatyti, o akcininkams, kreditoriams, darbuotojams ir trečiosioms šalims apskritai būtų užtikrintas didelis teisinis tikrumas. Akcininkams reikia palikti daug lankstumo ir laisvės SPE vidaus reikalams organizuoti, todėl bendrovės privatusis pobūdis taip pat turėtų būti atspindėtas tuo, kad jos akcijų negalima siūlyti visuomenei arba dėl jų derėtis kapitalo rinkose, įskaitant leidimą jomis prekiauti arba jas listinguoti reguliuojamose rinkose.

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

4 konstatuojamoji dalis

| (4) | Siekiant sudaryti sąlygas įmonėms išnaudoti visą vidaus rinkos potencialą, SPE turėtų galėti registruotąją buveinę ir pagrindinę verslo vietą turėti skirtingose valstybėse narėse ir perkelti registruotąją buveinę iš vienos valstybės narės į kitą kartu perkeldama centrinę administraciją arba pagrindinę verslo vietą arba jos neperkeldama. |
| --- | --- |

(4)

Siekiant sudaryti sąlygas įmonėms išnaudoti visą vidaus rinkos potencialą, SPE turėtų galėti registruotąją buveinę ir pagrindinę verslo vietą turėti skirtingose valstybėse narėse ir perkelti registruotąją buveinę iš vienos valstybės narės į kitą kartu perkeldama centrinę administraciją arba pagrindinę verslo vietą arba jos neperkeldama.

| (4) | Siekiant sudaryti sąlygas įmonėms išnaudoti visą vidaus rinkos potencialą, SPE turėtų galėti registruotąją buveinę ir pagrindinę verslo vietą turėti skirtingose valstybėse narėse ir perkelti registruotąją buveinę iš vienos valstybės narės į kitą kartu perkeldama centrinę administraciją arba pagrindinę verslo vietą arba jos neperkeldama.
  Tačiau tuo pat metu reikėtų imtis priemonių, kad būtų galima užkirsti kelią SPE naudojimui siekiant apeiti valstybių narių nustatytus teisėtus reikalavimus
  . |
| --- | --- |

(4)

Siekiant sudaryti sąlygas įmonėms išnaudoti visą vidaus rinkos potencialą, SPE turėtų galėti registruotąją buveinę ir pagrindinę verslo vietą turėti skirtingose valstybėse narėse ir perkelti registruotąją buveinę iš vienos valstybės narės į kitą kartu perkeldama centrinę administraciją arba pagrindinę verslo vietą arba jos neperkeldama.
  Tačiau tuo pat metu reikėtų imtis priemonių, kad būtų galima užkirsti kelią SPE naudojimui siekiant apeiti valstybių narių nustatytus teisėtus reikalavimus
  .

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

8 konstatuojamoji dalis

| (8) | Siekiant mažinti su bendrovės registracija susijusias sąnaudas ir administracinę naštą, SPE įregistravimo formalumai turėtų apsiriboti reikalavimais, kurie būtini teisiniam tikrumui užtikrinti, o dokumentų, pateikiamų steigiant SPE, galiojimas turėtų būti patikrintas vienintelį kartą
  arba prieš registraciją, arba po jos
  . Registravimo tikslais reikėtų naudotis registrais, nustatytais 1968 m. kovo 9 d. Pirmojoje Tarybos direktyvoje 68/151/EEB dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės, siekdamos suvienodinti tokias apsaugos priemones visoje Bendrijoje, reikalauja iš Sutarties 58 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų bendrovių, jų narių ir kitų interesų apsaugai, koordinavimo. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant mažinti su bendrovės registracija susijusias sąnaudas ir administracinę naštą, SPE įregistravimo formalumai turėtų apsiriboti reikalavimais, kurie būtini teisiniam tikrumui užtikrinti, o dokumentų, pateikiamų steigiant SPE, galiojimas turėtų būti patikrintas vienintelį kartą
  arba prieš registraciją, arba po jos
  . Registravimo tikslais reikėtų naudotis registrais, nustatytais 1968 m. kovo 9 d. Pirmojoje Tarybos direktyvoje 68/151/EEB dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės, siekdamos suvienodinti tokias apsaugos priemones visoje Bendrijoje, reikalauja iš Sutarties 58 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų bendrovių, jų narių ir kitų interesų apsaugai, koordinavimo.

| (8) | Siekiant mažinti su bendrovės registracija susijusias sąnaudas ir administracinę naštą, SPE įregistravimo formalumai turėtų apsiriboti reikalavimais, kurie būtini teisiniam tikrumui užtikrinti, o dokumentų, pateikiamų steigiant SPE, galiojimas turėtų būti
  prevenciniu tikslu
  patikrintas vienintelį kartą. Registravimo tikslais reikėtų naudotis registrais, nustatytais 1968 m. kovo 9 d. Pirmojoje Tarybos direktyvoje 68/151/EEB dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės, siekdamos suvienodinti tokias apsaugos priemones visoje Bendrijoje, reikalauja iš Sutarties 58 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų bendrovių, jų narių ir kitų interesų apsaugai, koordinavimo. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant mažinti su bendrovės registracija susijusias sąnaudas ir administracinę naštą, SPE įregistravimo formalumai turėtų apsiriboti reikalavimais, kurie būtini teisiniam tikrumui užtikrinti, o dokumentų, pateikiamų steigiant SPE, galiojimas turėtų būti
  prevenciniu tikslu
  patikrintas vienintelį kartą. Registravimo tikslais reikėtų naudotis registrais, nustatytais 1968 m. kovo 9 d. Pirmojoje Tarybos direktyvoje 68/151/EEB dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės, siekdamos suvienodinti tokias apsaugos priemones visoje Bendrijoje, reikalauja iš Sutarties 58 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų bendrovių, jų narių ir kitų interesų apsaugai, koordinavimo.

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

8 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (8a) | Vadovaujantis Tarybos ir Komisijos įsipareigojimais dėl „e. teisingumo“ koncepcijos, visos su SPE kūrimu ir registravimu susijusios anketos turėtų būti prieinamos internete. Be to, siekdama sumažinti pakartotinio dokumentų pildymo atvejų skaičių, Komisija turėtų palaikyti centrinį registrą, kuriame būtų pateikiamos elektroninės nuorodos į atskirus valstybių narių nacionalinius registrus. |
| --- | --- |

(8a)

Vadovaujantis Tarybos ir Komisijos įsipareigojimais dėl „e. teisingumo“ koncepcijos, visos su SPE kūrimu ir registravimu susijusios anketos turėtų būti prieinamos internete. Be to, siekdama sumažinti pakartotinio dokumentų pildymo atvejų skaičių, Komisija turėtų palaikyti centrinį registrą, kuriame būtų pateikiamos elektroninės nuorodos į atskirus valstybių narių nacionalinius registrus.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

8 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (8b) | Siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi skaidrumo reikalavimų ir kad būtų pateikiama teisinga informacija apie SPE, Komisija turėtų įsteigti ir koordinuoti internetinę duomenų apie SPE bazę, kad būtų galima rinkti, atskleisti ir platinti informaciją ir išsamius duomenis apie šių bendrovių registravimą, registruotąją buveinę, pagrindinę verslo vietą, filialus, bet kokį registruotosios buveinės perkėlimą, bendrovės pertvarkymą, jungimą, skaidymą arba veiklos nutraukimą. |
| --- | --- |

(8b)

Siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi skaidrumo reikalavimų ir kad būtų pateikiama teisinga informacija apie SPE, Komisija turėtų įsteigti ir koordinuoti internetinę duomenų apie SPE bazę, kad būtų galima rinkti, atskleisti ir platinti informaciją ir išsamius duomenis apie šių bendrovių registravimą, registruotąją buveinę, pagrindinę verslo vietą, filialus, bet kokį registruotosios buveinės perkėlimą, bendrovės pertvarkymą, jungimą, skaidymą arba veiklos nutraukimą.

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| (11) | Europos privačiajai bendrovei neturėtų būti taikomas didelio privalomo kapitalo reikalavimas, nes jis būtų SPE steigimo kliūtis. Tačiau kreditoriai turėtų būti apsaugoti nuo pernelyg didelės pelno dalies paskirstymo akcininkams, jei tai darytų įtaką SPE gebėjimui apmokėti savo įsiskolinimus. Todėl pelno paskirstymas, kai SPE įsipareigojimai viršytų SPE turto vertę, turėtų būti draudžiamas. Tačiau akcininkai taip pat turėtų galėti pareikalauti SPE valdymo organą pasirašyti mokumo pažymėjimą. |
| --- | --- |

(11)

Europos privačiajai bendrovei neturėtų būti taikomas didelio privalomo kapitalo reikalavimas, nes jis būtų SPE steigimo kliūtis. Tačiau kreditoriai turėtų būti apsaugoti nuo pernelyg didelės pelno dalies paskirstymo akcininkams, jei tai darytų įtaką SPE gebėjimui apmokėti savo įsiskolinimus. Todėl pelno paskirstymas, kai SPE įsipareigojimai viršytų SPE turto vertę, turėtų būti draudžiamas. Tačiau akcininkai taip pat turėtų galėti pareikalauti SPE valdymo organą pasirašyti mokumo pažymėjimą.

| (11) | SPE neturėtų būti taikomas didelio privalomo kapitalo reikalavimas, nes jis būtų SPE steigimo kliūtis. Tačiau kreditoriai turėtų būti apsaugoti nuo pernelyg didelės pelno dalies paskirstymo akcininkams, jei tai darytų įtaką SPE gebėjimui apmokėti savo įsiskolinimus. Todėl pelno paskirstymas, kai SPE įsipareigojimai viršytų SPE turto vertę, turėtų būti draudžiamas. Tačiau akcininkai taip pat turėtų turėti galimybę pareikalauti SPE
  vykdomąjį
  valdymo organą pasirašyti mokumo pažymėjimą. |
| --- | --- |

(11)

SPE neturėtų būti taikomas didelio privalomo kapitalo reikalavimas, nes jis būtų SPE steigimo kliūtis. Tačiau kreditoriai turėtų būti apsaugoti nuo pernelyg didelės pelno dalies paskirstymo akcininkams, jei tai darytų įtaką SPE gebėjimui apmokėti savo įsiskolinimus. Todėl pelno paskirstymas, kai SPE įsipareigojimai viršytų SPE turto vertę, turėtų būti draudžiamas. Tačiau akcininkai taip pat turėtų turėti galimybę pareikalauti SPE
  vykdomąjį
  valdymo organą pasirašyti mokumo pažymėjimą.

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| (15) | Darbuotojų dalyvavimo teisės turėtų būti reglamentuojamos valstybės narės, kurioje yra SPE registruotoji buveinė (toliau – buveinės valstybė narė), teisės aktais. SPE neturėtų būti naudojama siekiant apeiti
  tokias
  teises.
  Kai valstybės narės, į kurią SPE perkelia savo registruotąją buveinę, nacionalinės teisės aktais nenumatomas bent toks pat darbuotojų dalyvavimo laipsnis kaip buveinės valstybėje narėje, dėl darbuotojų dalyvavimo tvarkos bendrovėje po perkėlimo tam tikromis aplinkybėmis reikėtų susiderėti.
  Tokioms deryboms nepavykus, nuostatos, bendrovėje taikytos iki perkėlimo, turėtų ir toliau būti taikomos po perkėlimo. |
| --- | --- |

(15)

Darbuotojų dalyvavimo teisės turėtų būti reglamentuojamos valstybės narės, kurioje yra SPE registruotoji buveinė (toliau – buveinės valstybė narė), teisės aktais. SPE neturėtų būti naudojama siekiant apeiti
  tokias
  teises.
  Kai valstybės narės, į kurią SPE perkelia savo registruotąją buveinę, nacionalinės teisės aktais nenumatomas bent toks pat darbuotojų dalyvavimo laipsnis kaip buveinės valstybėje narėje, dėl darbuotojų dalyvavimo tvarkos bendrovėje po perkėlimo tam tikromis aplinkybėmis reikėtų susiderėti.
  Tokioms deryboms nepavykus, nuostatos, bendrovėje taikytos iki perkėlimo, turėtų ir toliau būti taikomos po perkėlimo.

| (15) | Darbuotojų dalyvavimo teisės turėtų būti reglamentuojamos valstybės narės, kurioje yra SPE registruotoji buveinė (buveinės valstybė narė), teisės aktais.
  Jei pagal buveinės valstybės narės teisę numatytos dalyvavimo teisės, visi SPE darbuotojai turėtų turėti teisę rinkti, skirti ar siūlyti dalį SPE administravimo arba priežiūros organo narių arba nepritarti jų skyrimui.
  SPE neturėtų būti naudojama siekiant apeiti
  darbuotojų dalyvavimo
  teises.
  Visų pirma turėtų būti numatytos tinkamos apsaugos priemonės, kad SPE statutu negalėtų pasinaudoti didelės bendrovės, siekdamos nepaisyti pagal nacionalinę arba Bendrijos teisę numatytų įpareigojimų, ir kad mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios norėtų pasinaudoti SPE bendrovės forma sąžiningo verslo tikslais, nebūtų sudaryta pernelyg daug sunkumų. Jei didelė dalis SPE darbuotojų nuolat dirba valstybėje narėje ar valstybėse narėse, kuriose darbuotojų dalyvavimo apimtis didesnė nei buveinės valstybėje narėje, bendrovė turėtų pradėti derybas su darbuotojais dėl bendros SPE dalyvavimo sistemos, kaip numatyta pagal 2001 m. spalio 8 d. Tarybos direktyvos 2001/86/EB, papildančios Europos bendrovės įstatus dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus (1), nuostatas. Vis dėlto ex nixilo įsteigtai SPE, kurioje iš viso dirba mažiau kaip 500 darbuotojų, turėtų būti taikomos atitinkamai pritaikytos taisyklės. Derybos dėl darbuotojų dalyvavimo turėtų būti pradėtos tik tuo atveju, jei dauguma darbuotojų nuolat dirba palankesnėmis darbuotojų dalyvavimo sąlygomis nei taikomomis buveinės valstybėje narėje. Nuolatine darbuotojo darbo vieta turėtų būti laikoma darbo vieta valstybėje narėje, kurioje darbuotojas paprastai atlieka savo funkcijas, net jeigu jis laikinai siunčiamas dirbti į kitą darbo vietą. |
| --- | --- |

(15)

Darbuotojų dalyvavimo teisės turėtų būti reglamentuojamos valstybės narės, kurioje yra SPE registruotoji buveinė (buveinės valstybė narė), teisės aktais.
  Jei pagal buveinės valstybės narės teisę numatytos dalyvavimo teisės, visi SPE darbuotojai turėtų turėti teisę rinkti, skirti ar siūlyti dalį SPE administravimo arba priežiūros organo narių arba nepritarti jų skyrimui.
  SPE neturėtų būti naudojama siekiant apeiti
  darbuotojų dalyvavimo
  teises.
  Visų pirma turėtų būti numatytos tinkamos apsaugos priemonės, kad SPE statutu negalėtų pasinaudoti didelės bendrovės, siekdamos nepaisyti pagal nacionalinę arba Bendrijos teisę numatytų įpareigojimų, ir kad mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios norėtų pasinaudoti SPE bendrovės forma sąžiningo verslo tikslais, nebūtų sudaryta pernelyg daug sunkumų. Jei didelė dalis SPE darbuotojų nuolat dirba valstybėje narėje ar valstybėse narėse, kuriose darbuotojų dalyvavimo apimtis didesnė nei buveinės valstybėje narėje, bendrovė turėtų pradėti derybas su darbuotojais dėl bendros SPE dalyvavimo sistemos, kaip numatyta pagal 2001 m. spalio 8 d. Tarybos direktyvos 2001/86/EB, papildančios Europos bendrovės įstatus dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus (1), nuostatas. Vis dėlto ex nixilo įsteigtai SPE, kurioje iš viso dirba mažiau kaip 500 darbuotojų, turėtų būti taikomos atitinkamai pritaikytos taisyklės. Derybos dėl darbuotojų dalyvavimo turėtų būti pradėtos tik tuo atveju, jei dauguma darbuotojų nuolat dirba palankesnėmis darbuotojų dalyvavimo sąlygomis nei taikomomis buveinės valstybėje narėje. Nuolatine darbuotojo darbo vieta turėtų būti laikoma darbo vieta valstybėje narėje, kurioje darbuotojas paprastai atlieka savo funkcijas, net jeigu jis laikinai siunčiamas dirbti į kitą darbo vietą.

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| (15a) | Taisyklės, pagal kurias reglamentuojamos galimos derybos dėl dalyvavimo sąlygų, neturėtų būti pernelyg griežtos, kad nebūtų suvaržomas dinamiškas SPE veikimas. Iš esmės pasikeitus SPE darbuotojų skaičiui ir (arba) jų darbo vietai, pvz., dėl didelio masto įsigijimo arba veiklos perkėlimo iš vienos valstybės narės į kitą, atsižvelgiant į šalių pageidavimus galiojančios dalyvavimo taisyklės turėtų būti atitinkamai pritaikytos. Jeigu pagal galiojančias dalyvavimo taisykles neįmanoma atlikti būtino pritaikymo, dalyvavimo taisyklių būtinybė ir prireikus jų turinys turėtų būti iš naujo įvertinami vadovaujantis SPE steigimo metu taikomomis taisyklėmis. |
| --- | --- |

(15a)

Taisyklės, pagal kurias reglamentuojamos galimos derybos dėl dalyvavimo sąlygų, neturėtų būti pernelyg griežtos, kad nebūtų suvaržomas dinamiškas SPE veikimas. Iš esmės pasikeitus SPE darbuotojų skaičiui ir (arba) jų darbo vietai, pvz., dėl didelio masto įsigijimo arba veiklos perkėlimo iš vienos valstybės narės į kitą, atsižvelgiant į šalių pageidavimus galiojančios dalyvavimo taisyklės turėtų būti atitinkamai pritaikytos. Jeigu pagal galiojančias dalyvavimo taisykles neįmanoma atlikti būtino pritaikymo, dalyvavimo taisyklių būtinybė ir prireikus jų turinys turėtų būti iš naujo įvertinami vadovaujantis SPE steigimo metu taikomomis taisyklėmis.

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

15 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| (15b) | Kai valstybės narės, į kurią SPE perkelia savo registruotąją buveinę, nacionalinės teisės aktuose nenumatomas bent toks pats darbuotojų dalyvavimo lygis, koks taikomas buveinės valstybėje narėje, dėl darbuotojų dalyvavimo tvarkos bendrovėje po perkėlimo tam tikromis aplinkybėmis reikėtų susitarti derybų metu. Norint užtikrinti nuoseklumą ir išvengti spragų, taisyklės, pagal kurias registruotosios buveinės perkėlimo atveju reglamentuojamos galimos derybos dėl dalyvavimo teisių, turėtų atitikti SPE steigimo metu taikomas taisykles. |
| --- | --- |

(15b)

Kai valstybės narės, į kurią SPE perkelia savo registruotąją buveinę, nacionalinės teisės aktuose nenumatomas bent toks pats darbuotojų dalyvavimo lygis, koks taikomas buveinės valstybėje narėje, dėl darbuotojų dalyvavimo tvarkos bendrovėje po perkėlimo tam tikromis aplinkybėmis reikėtų susitarti derybų metu. Norint užtikrinti nuoseklumą ir išvengti spragų, taisyklės, pagal kurias registruotosios buveinės perkėlimo atveju reglamentuojamos galimos derybos dėl dalyvavimo teisių, turėtų atitikti SPE steigimo metu taikomas taisykles.

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| (16) | Darbuotojų teisėms
  , išskyrus dalyvavimo teises,
  turėtų ir toliau būti taikoma 1994 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyva 94/45/EB dėl Europos darbų tarybos steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo, 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 98/59/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su kolektyviniu atleidimu iš darbo, suderinimo, 2001 m. kovo 12 d. Tarybos direktyva 2001/23/EB dėl valstybių narių įstatymų, skirtų darbuotojų teisių apsaugai įmonių, verslo arba įmonių ar verslo dalių perdavimo atveju, suderinimo ir 2002 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/14/EB dėl bendros darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais sistemos sukūrimo Europos bendrijoje. |
| --- | --- |

(16)

Darbuotojų teisėms
  , išskyrus dalyvavimo teises,
  turėtų ir toliau būti taikoma 1994 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyva 94/45/EB dėl Europos darbų tarybos steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo, 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 98/59/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su kolektyviniu atleidimu iš darbo, suderinimo, 2001 m. kovo 12 d. Tarybos direktyva 2001/23/EB dėl valstybių narių įstatymų, skirtų darbuotojų teisių apsaugai įmonių, verslo arba įmonių ar verslo dalių perdavimo atveju, suderinimo ir 2002 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/14/EB dėl bendros darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais sistemos sukūrimo Europos bendrijoje.

| (16) | Darbuotojų teisėms turėtų ir toliau būti taikoma
  Bendrijos teisė ir jos įgyvendinimo nuostatai valstybėse narėse, visų pirma
  1994 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyva 94/45/EB dėl Europos darbų tarybos steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo, 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 98/59/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su kolektyviniu atleidimu iš darbo, suderinimo, 2001 m. kovo 12 d. Tarybos direktyva 2001/23/EB dėl valstybių narių įstatymų, skirtų darbuotojų teisių apsaugai įmonių, verslo arba įmonių ar verslo dalių perdavimo atveju, suderinimo ir 2002 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/14/EB dėl bendros darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais sistemos sukūrimo Europos bendrijoje. |
| --- | --- |

(16)

Darbuotojų teisėms turėtų ir toliau būti taikoma
  Bendrijos teisė ir jos įgyvendinimo nuostatai valstybėse narėse, visų pirma
  1994 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyva 94/45/EB dėl Europos darbų tarybos steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo, 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 98/59/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su kolektyviniu atleidimu iš darbo, suderinimo, 2001 m. kovo 12 d. Tarybos direktyva 2001/23/EB dėl valstybių narių įstatymų, skirtų darbuotojų teisių apsaugai įmonių, verslo arba įmonių ar verslo dalių perdavimo atveju, suderinimo ir 2002 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/14/EB dėl bendros darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais sistemos sukūrimo Europos bendrijoje.

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| (17) | Valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl sankcijų pažeidus šio reglamento nuostatas, įskaitant prievolės SPE įstatuose reglamentuoti šiame reglamente numatytus dalykus nevykdymą, ir užtikrinti, kad jos būtų įgyvendintos. Šios sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. |
| --- | --- |

(17)

Valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl sankcijų pažeidus šio reglamento nuostatas, įskaitant prievolės SPE įstatuose reglamentuoti šiame reglamente numatytus dalykus nevykdymą, ir užtikrinti, kad jos būtų įgyvendintos. Šios sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

| (17) | Valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl sankcijų pažeidus šio reglamento nuostatas, įskaitant prievolės SPE įstatuose reglamentuoti šiame reglamente numatytus dalykus
  ir darbuotojų dalyvavimui taikomas taisykles
  nevykdymą, ir užtikrinti, kad jos būtų įgyvendintos. Šios sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. |
| --- | --- |

(17)

Valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl sankcijų pažeidus šio reglamento nuostatas, įskaitant prievolės SPE įstatuose reglamentuoti šiame reglamente numatytus dalykus
  ir darbuotojų dalyvavimui taikomas taisykles
  nevykdymą, ir užtikrinti, kad jos būtų įgyvendintos. Šios sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies b punktas

| (b) | „paskirstytasis pelnas (nuostoliai)“ – bet kokia finansinė nauda, tiesiogiai arba netiesiogiai
  akcininko gauta
  iš SPE pagal turimas akcijas, įskaitant bet kokį pinigų arba nekilnojamojo turto perdavimą, taip pat prisiimta skola; |
| --- | --- |

(b)

„paskirstytasis pelnas (nuostoliai)“ – bet kokia finansinė nauda, tiesiogiai arba netiesiogiai
  akcininko gauta
  iš SPE pagal turimas akcijas, įskaitant bet kokį pinigų arba nekilnojamojo turto perdavimą, taip pat prisiimta skola;

| b) | „paskirstytasis pelnas (nuostoliai)“ – bet kokia finansinė nauda,
  kuri lieka išmokėjus visas kompensacijas arba atlikus visus grąžinimus ir kurią
  tiesiogiai arba netiesiogiai
  akcininkas gauna
  iš SPE pagal turimas akcijas, įskaitant bet kokį pinigų arba nekilnojamojo turto perdavimą, taip pat prisiimta skola; |
| --- | --- |

b)

„paskirstytasis pelnas (nuostoliai)“ – bet kokia finansinė nauda,
  kuri lieka išmokėjus visas kompensacijas arba atlikus visus grąžinimus ir kurią
  tiesiogiai arba netiesiogiai
  akcininkas gauna
  iš SPE pagal turimas akcijas, įskaitant bet kokį pinigų arba nekilnojamojo turto perdavimą, taip pat prisiimta skola;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies d punktas

| (d) | „valdymo organas“ – vienas ar keli atskiri generaliniai direktoriai, vykdomoji valdyba (pagal dualistinę sistemą) arba administracinė valdyba (pagal monistinę sistemą), kurie SPE įstatuose paskiriami atsakingais už SPE valdymą; |
| --- | --- |

(d)

„valdymo organas“ – vienas ar keli atskiri generaliniai direktoriai, vykdomoji valdyba (pagal dualistinę sistemą) arba administracinė valdyba (pagal monistinę sistemą), kurie SPE įstatuose paskiriami atsakingais už SPE valdymą;

| d) | „
  vykdomasis
  valdymo organas“ – vienas ar keli atskiri vykdomieji direktoriai, vykdomoji valdyba (pagal dualistinę sistemą) arba administracinė valdyba (pagal monistinę sistemą), kurie SPE įstatuose paskiriami atsakingais už SPE valdymą; |
| --- | --- |

d)

„
  vykdomasis
  valdymo organas“ – vienas ar keli atskiri vykdomieji direktoriai, vykdomoji valdyba (pagal dualistinę sistemą) arba administracinė valdyba (pagal monistinę sistemą), kurie SPE įstatuose paskiriami atsakingais už SPE valdymą;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies e punktas

| (e) | „priežiūros organas“ – stebėtojų taryba (pagal dualistinę sistemą),
  kuri
  SPE įstatuose paskiriama atsakinga už valdymo organo priežiūrą; |
| --- | --- |

(e)

„priežiūros organas“ – stebėtojų taryba (pagal dualistinę sistemą),
  kuri
  SPE įstatuose paskiriama atsakinga už valdymo organo priežiūrą;

| e) | „priežiūros organas“ – stebėtojų taryba (pagal dualistinę sistemą),
  jei
  SPE įstatuose
  numatyta, kad ji
  paskiriama atsakinga už valdymo organo priežiūrą; |
| --- | --- |

e)

„priežiūros organas“ – stebėtojų taryba (pagal dualistinę sistemą),
  jei
  SPE įstatuose
  numatyta, kad ji
  paskiriama atsakinga už valdymo organo priežiūrą;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 dalies e a punktas (naujas)

| ea) | „darbuotojų dalyvavimo apimtis“ – darbuotojų atstovų dalis administraciniame arba priežiūros organe arba jų komitetuose, arba valdybos grupėje, kuri vadovauja pelno siekiantiems SPE padaliniams. |
| --- | --- |

ea)

„darbuotojų dalyvavimo apimtis“ – darbuotojų atstovų dalis administraciniame arba priežiūros organe arba jų komitetuose, arba valdybos grupėje, kuri vadovauja pelno siekiantiems SPE padaliniams.

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalis

1.   SPE laikosi šių reikalavimų:

1.   SPE
  yra korporacinė organizacija, kuri turi juridinio asmens statusą ir
  laikosi šių reikalavimų:

| (a) | jos kapitalas padalijamas į akcijas, |
| --- | --- |

(a)

jos kapitalas padalijamas į akcijas,

| a) | jos kapitalas turi būti padalijamas į akcijas, |
| --- | --- |

a)

jos kapitalas turi būti padalijamas į akcijas,

| (b) | akcininko atsakomybė nėra didesnė už jo pasirašytų akcijų arba akcijų, kurias jis sutiko pasirašyti, vertę, |
| --- | --- |

(b)

akcininko atsakomybė nėra didesnė už jo pasirašytų akcijų arba akcijų, kurias jis sutiko pasirašyti, vertę,

| b) | akcininkų atsakomybė neturi būti didesnė už jų pasirašytų akcijų arba akcijų, kurias jie sutiko pasirašyti, vertę, |
| --- | --- |

b)

akcininkų atsakomybė neturi būti didesnė už jų pasirašytų akcijų arba akcijų, kurias jie sutiko pasirašyti, vertę,

| (c) | ji turi juridinio asmens statusą, |
| --- | --- |

(c)

ji turi juridinio asmens statusą,

| (d) | jos akcijos
  nesiūlomos visuomenei
  ir jomis viešai neprekiaujama, |
| --- | --- |

(d)

jos akcijos
  nesiūlomos visuomenei
  ir jomis viešai neprekiaujama,

| d) | jos akcijos neturi būti bendro pobūdžio pasiūlymų visuomenei objektas
  ir jomis neturi būti viešai prekiaujama;
  tačiau nėra draudžiama teikti pasiūlymus darbuotojams, |
| --- | --- |

d)

jos akcijos neturi būti bendro pobūdžio pasiūlymų visuomenei objektas
  ir jomis neturi būti viešai prekiaujama;
  tačiau nėra draudžiama teikti pasiūlymus darbuotojams,

| (e) | ją įsteigia vienas ar keli fiziniai asmenys ir (arba) juridiniai asmenys (toliau – akcininkai steigėjai). |
| --- | --- |

(e)

ją įsteigia vienas ar keli fiziniai asmenys ir (arba) juridiniai asmenys (toliau – akcininkai steigėjai).

| e) | ją gali įsteigti vienas ar keli fiziniai asmenys ir (arba) juridiniai asmenys (toliau – akcininkai steigėjai). |
| --- | --- |

e)

ją gali įsteigti vienas ar keli fiziniai asmenys ir (arba) juridiniai asmenys (toliau – akcininkai steigėjai).

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalies e a punktas (naujas)

| ea) | ji yra tarpvalstybinio pobūdžio, kurį rodo viena iš šių savybių:








  — | ketinimas vykdyti tarpvalstybinį verslą ar tarpvalstybinis bendrovės tikslas, |
| --- | --- | --- |

ea)

ji yra tarpvalstybinio pobūdžio, kurį rodo viena iš šių savybių:

—

ketinimas vykdyti tarpvalstybinį verslą ar tarpvalstybinis bendrovės tikslas,

| — | tikslas vykdyti didelę dalį veiklos daugiau nei vienoje valstybėje narėje, |
| --- | --- |

—

tikslas vykdyti didelę dalį veiklos daugiau nei vienoje valstybėje narėje,

| — | įmonės įvairiose valstybėse narėse arba |
| --- | --- |

—

įmonės įvairiose valstybėse narėse arba

| — | kitoje valstybėje narėje registruota patronuojančioji įmonė. |
| --- | --- |

—

kitoje valstybėje narėje registruota patronuojančioji įmonė.

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnis

SPE registruotoji buveinė ir jos centrinė administracija arba pagrindinė verslo vieta yra Bendrijoje.

SPE registruotoji buveinė ir jos centrinė administracija arba pagrindinė verslo vieta yra Bendrijoje.

SPE nėra niekaip įpareigota centrinę administraciją arba pagrindinę verslo vietą turėti valstybėje narėje, kurioje yra jos registruotoji buveinė.

SPE nėra niekaip įpareigota centrinę administraciją arba pagrindinę verslo vietą turėti valstybėje narėje, kurioje yra jos registruotoji buveinė.
  Jei centrinė administracija arba pagrindinė verslo vieta yra kitoje valstybėje narėje nei SPE registruotoji buveinė, SPE pateikia valstybės narės, kurioje yra centrinė administracija arba pagrindinė verslo vieta, registrui 10 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktuose nurodytus duomenis. Į registrą įtraukta informacija laikoma tikslia.

Jei dokumentai pateikiami Europos centriniam registrui, laikoma, kad įvykdomas antroje pastraipoje numatytas reikalavimas pateikti dokumentus.

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 3 a dalis (nauja)

Registruotoji buveinė yra adresas, kuriuo siunčiami visi su SPE susiję teisiniai dokumentai.

Pakeitimai 20 ir 79

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 2 ir 3 dalys

2.   SPE įstatai yra pateikti raštu ir pasirašyti visų akcininkų steigėjų.

2.   SPE įstatai yra pateikti raštu ir pasirašyti visų akcininkų steigėjų.
  Pagal taikytiną galiojančią nacionalinę teisę gali būti numatyta papildomų formalumų, išskyrus tuos atvejus, kai SPE naudoja oficialius pavyzdinius įstatus.

3.   Įstatais ir visais jų pakeitimais gali būti remiamasi taip:

3.   Įstatais ir visais jų pakeitimais gali būti remiamasi taip:

| (a) | kiek tai susiję su SPE akcininkais ir valdymo organu ir jos priežiūros organu, jei toks yra – nuo jų pasirašymo datos arba pakeitimų atveju nuo jų priėmimo datos; |
| --- | --- |

(a)

kiek tai susiję su SPE akcininkais ir valdymo organu ir jos priežiūros organu, jei toks yra – nuo jų pasirašymo datos arba pakeitimų atveju nuo jų priėmimo datos;

| a) | kiek tai susiję su SPE akcininkais ir
  vykdomuoju
  valdymo organu ir jos priežiūros organu, jei toks yra – nuo jų pasirašymo datos arba pakeitimų atveju nuo jų priėmimo datos; |
| --- | --- |

a)

kiek tai susiję su SPE akcininkais ir
  vykdomuoju
  valdymo organu ir jos priežiūros organu, jei toks yra – nuo jų pasirašymo datos arba pakeitimų atveju nuo jų priėmimo datos;

| (b) | kiek tai susiję su trečiosiomis šalimis – vadovaujantis taikomos nacionalinės teisės nuostatomis, kuriomis įgyvendinamos Direktyvos 68/151/EEB 3 straipsnio
  5, 6 ir 7 dalys
  . |
| --- | --- |

(b)

kiek tai susiję su trečiosiomis šalimis – vadovaujantis taikomos nacionalinės teisės nuostatomis, kuriomis įgyvendinamos Direktyvos 68/151/EEB 3 straipsnio
  5, 6 ir 7 dalys
  .

| b) | kiek tai susiję su trečiosiomis šalimis – vadovaujantis taikomos nacionalinės teisės nuostatomis, kuriomis įgyvendinamos Direktyvos 68/151/EEB 3 straipsnio
  2, 5, 6 ir 7 dalys
  . |
| --- | --- |

b)

kiek tai susiję su trečiosiomis šalimis – vadovaujantis taikomos nacionalinės teisės nuostatomis, kuriomis įgyvendinamos Direktyvos 68/151/EEB 3 straipsnio
  2, 5, 6 ir 7 dalys
  .

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3a.
     
  Susiję nacionaliniai registrai siunčia visų SPE registracijos dokumentų kopijas ir visų vėlesnių šių dokumentų pakeitimų kopijas Europos registrui, kurį tvarko Komisija ir kompetentingos nacionalinės institucijos ir kuriame šie dokumentai saugomi. Komisija kontroliuoja į tą registrą įvedamus duomenis, ypač siekiant išvengti galimo piktnaudžiavimo ir klaidų. Jei per dvejus metus nuo registravimo datos SPE nesugeba įrodyti, kad ji įvykdė 3 straipsnio 1 dalies ea punkto reikalavimus, ji pertvarkoma į atitinkamą bendrovę pagal nacionalinę teisę.

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnis

1.   Registracijos prašymą pateikia SPE akcininkai steigėjai arba bet kuris jų įgaliotas asmuo. Šis prašymas gali būti pateiktas elektroninėmis priemonėmis.

1.   Registracijos prašymą pateikia SPE akcininkai steigėjai arba bet kuris jų įgaliotas asmuo. Toks prašymas gali būti pateiktas elektroninėmis priemonėmis
  , vadovaujantis taikomos nacionalinės teisės nuostatomis, kuriomis įgyvendinama Direktyvos 68/151/EEB 3 straipsnio 2 dalis
  .

2.   Valstybės narės nereikalauja kartu su SPE registracijos prašymu pateikti jokių duomenų ir dokumentų, išskyrus šiuos:

2.   Valstybės narės nereikalauja kartu su SPE registracijos prašymu pateikti jokių duomenų arba dokumentų, išskyrus šiuos:

| (a) | SPE pavadinimas ir jos registruotosios buveinės adresas; |
| --- | --- |

(a)

SPE pavadinimas ir jos registruotosios buveinės adresas;

| a) | SPE pavadinimas ir jos registruotosios buveinės adresas; |
| --- | --- |

a)

SPE pavadinimas ir jos registruotosios buveinės adresas;

| (b) | vardai, pavardės, pavadinimai, adresai ir visa kita informacija, būtina asmenų, kurie įgalioti atstovauti SPE santykiuose su trečiosiomis šalimis ir teisiniuose procesuose arba kurie dalyvauja administruojant, prižiūrint arba kontroliuojant SPE, tapatybei nustatyti; |
| --- | --- |

(b)

vardai, pavardės, pavadinimai, adresai ir visa kita informacija, būtina asmenų, kurie įgalioti atstovauti SPE santykiuose su trečiosiomis šalimis ir teisiniuose procesuose arba kurie dalyvauja administruojant, prižiūrint arba kontroliuojant SPE, tapatybei nustatyti;

| b) | vardai, pavardės, pavadinimai, adresai ir visa kita informacija, būtina asmenų,
  kurie yra vykdomojo valdymo organo nariai, ir asmenų,
  kurie įgalioti atstovauti SPE santykiuose su trečiosiomis šalimis ir teisiniuose procesuose arba kurie dalyvauja administruojant, prižiūrint arba kontroliuojant SPE, tapatybei nustatyti; |
| --- | --- |

b)

vardai, pavardės, pavadinimai, adresai ir visa kita informacija, būtina asmenų,
  kurie yra vykdomojo valdymo organo nariai, ir asmenų,
  kurie įgalioti atstovauti SPE santykiuose su trečiosiomis šalimis ir teisiniuose procesuose arba kurie dalyvauja administruojant, prižiūrint arba kontroliuojant SPE, tapatybei nustatyti;

| ba) | bendrovės tikslas, įskaitant SPE verslo tikslo tarpvalstybinio pobūdžio nurodymą prireikus; |
| --- | --- |

ba)

bendrovės tikslas, įskaitant SPE verslo tikslo tarpvalstybinio pobūdžio nurodymą prireikus;

| (c) | SPE akcinis kapitalas; |
| --- | --- |

(c)

SPE akcinis kapitalas;

| c) | SPE akcinis kapitalas; |
| --- | --- |

c)

SPE akcinis kapitalas;

| ca) | 15 straipsnio nuostatas atitinkantis akcininkų sąrašas; |
| --- | --- |

ca)

15 straipsnio nuostatas atitinkantis akcininkų sąrašas;

| (d) | akcijų klasės ir akcijų skaičius kiekvienoje akcijų klasėje; |
| --- | --- |

(d)

akcijų klasės ir akcijų skaičius kiekvienoje akcijų klasėje;

| d) | akcijų klasės ir akcijų skaičius kiekvienoje akcijų klasėje; |
| --- | --- |

d)

akcijų klasės ir akcijų skaičius kiekvienoje akcijų klasėje;

| (e) | bendras akcijų skaičius; |
| --- | --- |

(e)

bendras akcijų skaičius;

| e) | bendras akcijų skaičius; |
| --- | --- |

e)

bendras akcijų skaičius;

| (f) | akcijų nominali vertė arba buhalterinė vertė; |
| --- | --- |

(f)

akcijų nominali vertė arba buhalterinė vertė;

| f) | akcijų nominali vertė arba buhalterinė vertė; |
| --- | --- |

f)

akcijų nominali vertė arba buhalterinė vertė;

| (g) | SPE įstatai; |
| --- | --- |

(g)

SPE įstatai;

| g) | SPE įstatai; |
| --- | --- |

g)

SPE įstatai;

| (h) | kai SPE įsteigta pertvarkant, jungiant arba skaidant bendroves – nutarimas dėl bendrovės pertvarkymo, jungimo arba skaidymo, kuriuo SPE įsteigta. |
| --- | --- |

(h)

kai SPE įsteigta pertvarkant, jungiant arba skaidant bendroves – nutarimas dėl bendrovės pertvarkymo, jungimo arba skaidymo, kuriuo SPE įsteigta.

| h) | kai SPE įsteigta pertvarkant, jungiant arba skaidant bendroves – nutarimas dėl bendrovės pertvarkymo, jungimo arba skaidymo, kuriuo SPE įsteigta. |
| --- | --- |

h)

kai SPE įsteigta pertvarkant, jungiant arba skaidant bendroves – nutarimas dėl bendrovės pertvarkymo, jungimo arba skaidymo, kuriuo SPE įsteigta.

3.   2 dalyje minėti dokumentai ir duomenys pateikiami ta kalba, kuria reikalaujama pagal taikomą nacionalinę teisę.

3.   2 dalyje minėti dokumentai ir duomenys pateikiami ta kalba, kuria reikalaujama pagal taikomą nacionalinę teisę.

4.   SPE registracijai taikomas
  tik
  vienas iš šių reikalavimų:

4.   SPE registracijai taikomas
  bent
  vienas iš šių reikalavimų:

| (a) | administracinės arba teisminės įstaigos atliekama SPE dokumentų ir duomenų teisėtumo patikra; |
| --- | --- |

(a)

administracinės arba teisminės įstaigos atliekama SPE dokumentų ir duomenų teisėtumo patikra;

| a) | administracinės arba teisminės įstaigos atliekama SPE dokumentų ir duomenų teisėtumo patikra; |
| --- | --- |

a)

administracinės arba teisminės įstaigos atliekama SPE dokumentų ir duomenų teisėtumo patikra;

| (b) | SPE dokumentų ir duomenų tikrumo patvirtinimas. |
| --- | --- |

(b)

SPE dokumentų ir duomenų tikrumo patvirtinimas.

| b) | SPE dokumentų ir duomenų tikrumo
  arba teisinio autentiškumo
  patvirtinimas. |
| --- | --- |

b)

SPE dokumentų ir duomenų tikrumo
  arba teisinio autentiškumo
  patvirtinimas.

5.   SPE bet kokius 2 dalies a–g punktuose minėtų duomenų arba dokumentų pakeitimus registrui pateikia per 14 kalendorinių dienų nuo pakeitimo dienos. Kiekvieną kartą po įstatų pakeitimo SPE registrui pateikia visą jų tekstą su iki tol padarytais pakeitimais.

5.   SPE bet kokius 2 dalies a–g punktuose minėtų duomenų arba dokumentų pakeitimus registrui pateikia per 14 kalendorinių dienų nuo pakeitimo dienos. Kiekvieną kartą po įstatų pakeitimo SPE registrui pateikia visą jų tekstą su iki tol padarytais pakeitimais.
  1 dalies antras sakinys ir 4 dalis taikomos mutatis mutandis
  .

6.   SPE įregistravimas atskleidžiamas.

6.   SPE įregistravimas atskleidžiamas.

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalies b punktas

| (b) | SPE pavadinimas, jos registruotosios buveinės adresas ir tam tikrais atvejais faktas, kad bendrovė yra savanoriškai likviduojama. |
| --- | --- |

(b)

SPE pavadinimas, jos registruotosios buveinės adresas ir tam tikrais atvejais faktas, kad bendrovė yra savanoriškai likviduojama.

| b) | SPE pavadinimas, jos registruotosios buveinės adresas ir tam tikrais atvejais
  duomenys apie jos centrinę administraciją arba pagrindinę verslo vietą, esamus filialus bei
  faktas, kad bendrovė yra savanoriškai likviduojama; |
| --- | --- |

b)

SPE pavadinimas, jos registruotosios buveinės adresas ir tam tikrais atvejais
  duomenys apie jos centrinę administraciją arba pagrindinę verslo vietą, esamus filialus bei
  faktas, kad bendrovė yra savanoriškai likviduojama;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)

| ba) | informacija apie SPE vykdomojo valdymo organo narius. |
| --- | --- |

ba)

informacija apie SPE vykdomojo valdymo organo narius.

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnis

1.   SPE valdymo organas sudaro akcininkų sąrašą. Sąraše pateikiama bent ši informacija:

1.   SPE
  vykdomasis
  valdymo organas sudaro akcininkų sąrašą. Sąraše pateikiama bent ši informacija:

| (a) | kiekvieno akcininko vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas; |
| --- | --- |

(a)

kiekvieno akcininko vardas, pavardė (pavadinimas) ir adresas;

| a) | kiekvieno akcininko vardas, pavardė (pavadinimas) ir
  pašto
  adresas; |
| --- | --- |

a)

kiekvieno akcininko vardas, pavardė (pavadinimas) ir
  pašto
  adresas;

| (b) | akcijų skaičius, kurį turi konkretus akcininkas, jų nominali vertė arba buhalterinė vertė; |
| --- | --- |

(b)

akcijų skaičius, kurį turi konkretus akcininkas, jų nominali vertė arba buhalterinė vertė;

| b) | akcijų skaičius, kurį turi konkretus akcininkas, jų nominali vertė arba buhalterinė vertė; |
| --- | --- |

b)

akcijų skaičius, kurį turi konkretus akcininkas, jų nominali vertė arba buhalterinė vertė;

| (c) | jei viena akcija priklauso keliems asmenims – bendrasavininkių ir bendro atstovo vardai, pavardės (pavadinimai) ir adresai; |
| --- | --- |

(c)

jei viena akcija priklauso keliems asmenims – bendrasavininkių ir bendro atstovo vardai, pavardės (pavadinimai) ir adresai;

| c) | jei viena akcija priklauso keliems asmenims – bendrasavininkių ir bendro atstovo vardai, pavardės (pavadinimai) ir adresai; |
| --- | --- |

c)

jei viena akcija priklauso keliems asmenims – bendrasavininkių ir bendro atstovo vardai, pavardės (pavadinimai) ir adresai;

| (d) | akcijų įsigijimo data; |
| --- | --- |

(d)

akcijų įsigijimo data;

| d) | akcijų įsigijimo data; |
| --- | --- |

d)

akcijų įsigijimo data;

| (e) | kiekvieno piniginio atlygio, jei yra, kurį sumokėjo arba turi sumokėti konkretus akcininkas, suma; |
| --- | --- |

(e)

kiekvieno piniginio atlygio, jei yra, kurį sumokėjo arba turi sumokėti konkretus akcininkas, suma;

| e) | kiekvieno piniginio atlygio, jei yra, kurį sumokėjo arba turi sumokėti konkretus akcininkas, suma; |
| --- | --- |

e)

kiekvieno piniginio atlygio, jei yra, kurį sumokėjo arba turi sumokėti konkretus akcininkas, suma;

| (f) | kiekvieno atlygio natūra, jei yra, kurį pateikė arba turi pateikti konkretus akcininkas, vertė ir rūšis; |
| --- | --- |

(f)

kiekvieno atlygio natūra, jei yra, kurį pateikė arba turi pateikti konkretus akcininkas, vertė ir rūšis;

| f) | kiekvieno atlygio natūra, jei yra, kurį pateikė arba turi pateikti konkretus akcininkas, vertė ir rūšis; |
| --- | --- |

f)

kiekvieno atlygio natūra, jei yra, kurį pateikė arba turi pateikti konkretus akcininkas, vertė ir rūšis;

| (g) | data, kai akcininkas nustoja būti SPE nariu. |
| --- | --- |

(g)

data, kai akcininkas nustoja būti SPE nariu.

| g) | data, kai akcininkas nustoja būti SPE nariu. |
| --- | --- |

g)

data, kai akcininkas nustoja būti SPE nariu.

2.   
  Akcininkų
  sąrašas, jei neįrodyta kitaip, yra 1 dalies a–g punktuose išvardytų dalykų
  autentiškumo
  įrodymas.

2.   
  Registracijos metu pagal 10 straipsnį pateiktas akcininkų
  sąrašas, jei neįrodyta kitaip, yra 1 dalies a–g punktuose išvardytų dalykų
  tikrumo
  įrodymas.

3.   
  Akcininkų
  sąrašą ir visus jo pakeitimus saugo valdymo organas, o patikrinti gali akcininkai arba trečiosios šalys pagal prašymą.

3.   
  Registracijos metu pagal 10 straipsnį pateiktą akcininkų
  sąrašą ir visus jo pakeitimus saugo
  vykdomasis
  valdymo organas, o patikrinti gali akcininkai arba trečiosios šalys pagal prašymą.

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 3 dalis

3.   
  Pranešus
  apie akcijų perleidimą, valdymo organas nedelsdamas įtraukia tą akcininką į 15 straipsnyje nurodytą sąrašą, su sąlyga, kad perleidimas atliktas vadovaujantis šiuo reglamentu ir SPE įstatais, o akcininkas pateikia pagrįstus teisėtos tos akcijos nuosavybės įrodymus.

3.   
  Akcininkui pranešus
  apie akcijų perleidimą,
  vykdomasis
  valdymo organas nedelsdamas įtraukia tą akcininką į 15 straipsnyje nurodytą
  ir registracijos metu pagal 10 straipsnį pateiktą
  sąrašą, su sąlyga, kad perleidimas atliktas vadovaujantis šiuo reglamentu ir SPE įstatais, o akcininkas pateikia pagrįstus teisėtos tos akcijos nuosavybės įrodymus.

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 4 dalies a punktas

| (a) | SPE atžvilgiu – tą dieną, kai akcininkas apie perleidimą praneša SPE; |
| --- | --- |

(a)

SPE atžvilgiu – tą dieną, kai akcininkas apie perleidimą praneša SPE;

| a) | SPE atžvilgiu – tą dieną, kai
  naujasis
  akcininkas apie perleidimą praneša SPE; |
| --- | --- |

a)

SPE atžvilgiu – tą dieną, kai
  naujasis
  akcininkas apie perleidimą praneša SPE;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 4 dalies b punktas

| (b) | trečiųjų šalių atžvilgiu – tą dieną, kai akcininkas įtraukiamas į 15 straipsnyje nurodytą sąrašą. |
| --- | --- |

(b)

trečiųjų šalių atžvilgiu – tą dieną, kai akcininkas įtraukiamas į 15 straipsnyje nurodytą sąrašą.

| b) | trečiųjų šalių atžvilgiu – tą dieną, kai akcininkas įtraukiamas į 15 straipsnyje nurodytą sąrašą
  arba jo kaip akcininko statusas yra paskelbiamas registre, kaip numatyta 9 straipsnyje. |
| --- | --- |

b)

trečiųjų šalių atžvilgiu – tą dieną, kai akcininkas įtraukiamas į 15 straipsnyje nurodytą sąrašą
  arba jo kaip akcininko statusas yra paskelbiamas registre, kaip numatyta 9 straipsnyje.

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 1 dalis

1.   
  Akcininkas turi teisę pasitraukti iš SPE, jei SPE veikla yra arba buvo vykdoma taip, kad daro didelę žalą jo interesams dėl vieno ar kelių iš šių įvykių:

1.   
  Teisę pasitraukti turi akcininkai, kurie nepritarė sprendimams dėl:

| (a) | SPE
  neteko
  didelės savo turto dalies; |
| --- | --- |

(a)

SPE
  neteko
  didelės savo turto dalies;

| a) | operacijų, kuriomis
  SPE
  netenka
  didelės savo turto dalies; |
| --- | --- |

a)

operacijų, kuriomis
  SPE
  netenka
  didelės savo turto dalies;

| (b) | SPE
  registruotoji buveinė perkelta į kitą valstybę na
  rę; |
| --- | --- |

(b)

SPE
  registruotoji buveinė perkelta į kitą valstybę na
  rę;

| b) | operacijų, kuriomis iš esmės pakeičiama
  SPE
  veikla; |
| --- | --- |

b)

operacijų, kuriomis iš esmės pakeičiama
  SPE
  veikla;

| (c) | SPE
  veikla pasikeitė iš esmės; |
| --- | --- |

(c)

SPE
  veikla pasikeitė iš esmės;

| c) | SPE
  registruotosios buveinės perkėlimo į kitą valstybę narę
  ; |
| --- | --- |

c)

SPE
  registruotosios buveinės perkėlimo į kitą valstybę narę
  ;

| (d) | mažiausiai
  pastaruosius 3 metus
  nebuvo paskirstyti dividendai,
  nors turint omenyje SPE finansinę būklę šis paskirstymas būtų
  buvęs
  įmanomas. |
| --- | --- |

(d)

mažiausiai
  pastaruosius 3 metus
  nebuvo paskirstyti dividendai,
  nors turint omenyje SPE finansinę būklę šis paskirstymas būtų
  buvęs
  įmanomas.

| d) | dividendų neperskirstymo
  mažiausiai trejus metus, nors turint omenyje SPE finansinę būklę šis paskirstymas būtų įmanomas. |
| --- | --- |

d)

dividendų neperskirstymo
  mažiausiai trejus metus, nors turint omenyje SPE finansinę būklę šis paskirstymas būtų įmanomas.

SPE įstatuose galima numatyti papildomas pasitraukimo priežastis.

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 3 dalis

3.   SPE valdymo organas, gavęs 2 dalyje nurodytą pranešimą, nedelsdamas paprašo akcininkus priimti nutarimą dėl akcininko akcijų supirkimo, kurį įvykdytų kiti akcininkai arba pati SPE.

3.   SPE
  vykdomasis
  valdymo organas, gavęs 2 dalyje nurodytą pranešimą, nedelsdamas paprašo akcininkus priimti nutarimą dėl akcininko akcijų supirkimo, kurį įvykdytų kiti akcininkai arba pati SPE.

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 4 dalis

4.   Jei SPE akcininkai nepriima 3 dalyje nurodyto nutarimo arba nepripažįsta akcininko pasitraukimo priežasčių per 30 kalendorinių dienų nuo 2 dalyje nurodyto pranešimo pateikimo, valdymo organas nedelsdamas apie tai praneša akcininkui.

4.   Jei SPE akcininkai nepriima 3 dalyje nurodyto nutarimo arba nepripažįsta akcininko pasitraukimo priežasčių per 30 kalendorinių dienų nuo 2 dalyje nurodyto pranešimo pateikimo,
  vykdomasis
  valdymo organas nedelsdamas apie tai praneša akcininkui.

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 4 dalis

4.   SPE kapitalas yra mažiausiai 1 euro.

4.   SPE kapitalas yra mažiausiai 1 euro
  , jei įstatuose reikalaujama, kad vykdomasis valdymo organas pasirašytų 21 straipsnyje nurodytą mokumo pažymėjimą
  .
  Jeigu įstatuose tokios nuostatos nėra, SPE kapitalas yra mažiausiai 8 000 EUR
  .

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

20 straipsnio 3 dalis

3.   
  Nepažeidžiant 1 ir 2 dalių, akcininkų atsakomybę, susijusią su sumokėtu arba pateiktu atlygiu, reglamentuoja taikoma nacionalinė teisė.

3.   
  Jeigu nepiniginio atlygio vertė neatitinka įsigytų akcijų vertės, akcininkas grynaisiais pinigais sumoka trūkstamo dydžio sumą. Bendrovės pretenzijos į mokėjimą išnyksta praėjus aštuoneriems metams nuo bendrovės įregistravimo datos.

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 1 dalis

1.   Nepažeidžiant 24 straipsnio, SPE, remdamasi valdymo organo pasiūlymu, gali paskirstyti pelną akcininkams, su sąlyga, kad po paskirstymo SPE turtas visiškai padengtų jos įsipareigojimus. SPE negali paskirstyti tų rezervų, kurie negali būti paskirstyti pagal jos įstatus.

1.   Nepažeidžiant 24 straipsnio, SPE, remdamasi
  vykdomojo
  valdymo organo pasiūlymu, gali paskirstyti pelną akcininkams, su sąlyga, kad po paskirstymo SPE turtas visiškai padengtų jos įsipareigojimus SPE negali paskirstyti tų rezervų, kurie negali būti paskirstyti pagal jos įstatus.
  Pelno paskirstymas yra leistinas tik tuo atveju, jeigu kapitalo likutis nebus mažesnis už 19 straipsnio 4 dalyje nurodytą minimalią sumą.

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 2 dalis

2.   Jei to reikalaujama įstatuose, SPE valdymo organas, laikydamasis ir 1 dalies, prieš paskirstymą pasirašo pareiškimą (toliau – mokumo pažymėjimas), kuriame patvirtinama, kad SPE galės apmokėti savo įsiskolinimus, mokėtinus esant įprastai verslo eigai vienerius metus nuo paskirstymo datos. Akcininkams mokumo pažymėjimas pateikiamas prieš priimant 27 straipsnyje nurodytą nutarimą dėl paskirstymo.

2.   Jei to reikalaujama įstatuose, SPE
  vykdomasis
  valdymo organas, laikydamasis ir 1 dalies, prieš paskirstymą pasirašo pareiškimą (toliau – mokumo pažymėjimas), kuriame patvirtinama, kad SPE galės apmokėti savo įsiskolinimus, mokėtinus esant įprastai verslo eigai vienerius metus nuo paskirstymo datos. Akcininkams mokumo pažymėjimas pateikiamas prieš priimant 27 straipsnyje nurodytą nutarimą dėl paskirstymo.

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnis

Bet kuris akcininkas, gavęs paskirstytąjį pelną pažeidžiant 21 straipsnį, privalo jį grąžinti SPE
  , su sąlyga, kad SPE įrodo, kad akcininkas žinojo arba atsižvelgiant į aplinkybes turėjo žinoti apie pažeidimus
  .

Bet kuris akcininkas, gavęs paskirstytąjį pelną pažeidžiant 21 straipsnį, privalo jį grąžinti SPE.

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

24 straipsnio 1 dalis

1.   SPE akcinio kapitalo mažinimo atveju taikomi 21 ir 22 straipsniai mutatis mutandis.

1.   SPE akcinio kapitalo mažinimo atveju taikomi 21 ir 22 straipsniai mutatis mutandis.
  Akcinio kapitalo sumažinimas leistinas tik tuo atveju, jeigu kapitalo likutis nebus mažesnis už 19 straipsnio 4 dalyje nurodytą minimalią sumą.

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 1 dalis

1.   SPE taikomi taikomos nacionalinės teisės reikalavimai, susiję su finansinių ataskaitų rengimu, pateikimu, auditu ir skelbimu.

1.   SPE taikomi taikomos nacionalinės teisės reikalavimai, susiję su
  įstatymuose numatytų
  finansinių ataskaitų rengimu, pateikimu, auditu ir skelbimu.

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 2 dalis

2.   SPE buhalterijos dokumentus saugo valdymo organas. SPE buhalterinę apskaitą reglamentuoja taikoma nacionalinė teisė.

2.   SPE buhalterijos dokumentus saugo
  vykdomasis
  valdymo organas. SPE buhalterinę apskaitą reglamentuoja taikoma nacionalinė teisė.

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

26 straipsnio 1 dalis

1.   SPE turi valdymo organą, kuris atsako už SPE valdymą. Valdymo organas gali turėti visus SPE įgaliojimus, kurių pagal šį reglamentą arba įstatus nereikalaujama palikti akcininkams.

1.   SPE turi
  vykdomąjį
  valdymo organą, kuris atsako už SPE valdymą.
  Vykdomasis
  valdymo organas gali turėti visus SPE įgaliojimus, kurių pagal šį reglamentą arba įstatus nereikalaujama palikti akcininkams.
  Bendrovės narių sprendimai vidaus klausimais vykdomajam valdymo organui privalomi.

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 2 dalis

2.   Nutarimai dėl dalykų, nurodytų 1 dalies a, b, c, i, l, m, n, o ir p punktuose priimami kvalifikuotąja dauguma.

2.   Nutarimai dėl dalykų, nurodytų 1 dalies a, b, c,
  h,
  i, l, m, n, o ir p punktuose priimami kvalifikuotąja dauguma.

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 3 dalis

3.   Nutarimams priimti visuotinio susirinkimo organizuoti nereikia. Valdymo organas visiems akcininkams pateikia nutarimų pasiūlymus kartu su informacija, kurios pakaktų, kad jie galėtų priimti pagrįstą sprendimą. Nutarimai užfiksuojami raštu. Priimtų sprendimų kopijos nusiunčiamos visiems akcininkams.

3.   Nutarimams priimti visuotinio susirinkimo organizuoti nereikia.
  Vykdomasis
  valdymo organas visiems akcininkams pateikia nutarimų pasiūlymus kartu su informacija, kurios pakaktų, kad jie galėtų priimti pagrįstą sprendimą. Nutarimai užfiksuojami raštu. Priimtų sprendimų kopijos nusiunčiamos visiems akcininkams.

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 4 dalis

4.   Akcininkų nutarimai atitinka šį reglamentą ir SPE įstatus.

4.   Akcininkų nutarimai atitinka šį reglamentą ir SPE įstatus.

Akcininkų teisė ginčyti nutarimus reglamentuojama taikomoje nacionalinėje teisėje.

Dėl įstatų, šio reglamento arba kito taikomo įstatymo pažeidimo akcininkų nutarimai negaliojančiais gali būti paskelbti tik pateikiant skundą teismui, kurio jurisdikcijai pagal SPE registruotosios buveinės vietą priklauso spręsti šį klausimą.

Skundą per vieno mėnesio laikotarpį skaičiuojant nuo nutarimo priėmimo datos gali pateikti kiekvienas akcininkas, kuris balsuojant nepritarė nutarimui, jeigu bendrovė nepanaikina nutarime esančių trūkumų ir jei skundo teikėjas vėliau nesutinka su nutarimu. Pagal įstatus gali būti numatytas ilgesnis skundo pateikimo laikotarpis.

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 7 dalies a punktas

| (a) | kiek tai susiję su SPE akcininkais, valdymo organu ir priežiūros organu, jei yra – jų priėmimo dieną; |
| --- | --- |

(a)

kiek tai susiję su SPE akcininkais, valdymo organu ir priežiūros organu, jei yra – jų priėmimo dieną;

| a) | kiek tai susiję su SPE akcininkais,
  vykdomuoju
  valdymo organu ir priežiūros organu, jei yra – jų priėmimo dieną; |
| --- | --- |

a)

kiek tai susiję su SPE akcininkais,
  vykdomuoju
  valdymo organu ir priežiūros organu, jei yra – jų priėmimo dieną;

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 1 dalis

1.   Akcininkai turi teisę būti tinkamai informuoti ir teikti klausimus valdymo organui apie nutarimus, metines finansines ataskaitas ir visus kitus dalykus, susijusius su SPE veikla.

1.   Akcininkai turi teisę būti tinkamai informuoti ir teikti klausimus
  vykdomajam
  valdymo organui apie nutarimus, metines finansines ataskaitas ir visus kitus dalykus, susijusius su SPE veikla.

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

28 straipsnio 2 dalis

2.   Valdymo organas gali atsisakyti leisti susipažinti su informacija tik tuo atveju, jei tai sukeltų didelę žalą SPE verslo interesams.

2.   
  Vykdomasis
  valdymo organas gali atsisakyti leisti susipažinti su informacija tik tuo atveju, jei tai sukeltų didelę žalą SPE verslo interesams.

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 1 dalis

1.   Akcininkai, turintys 5 % balsavimo teisių, kurias suteikia SPE akcijos, turi teisę prašyti valdymo organą akcininkams pateikti nutarimo pasiūlymą.

1.   Akcininkai, turintys 5 % balsavimo teisių, kurias suteikia SPE akcijos, turi teisę prašyti
  vykdomąjį
  valdymo organą akcininkams pateikti nutarimo pasiūlymą.

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

Jei prašymas atmetamas arba jei valdymo organas pasiūlymo nepateikia per 14 kalendorinių dienų nuo prašymo gavimo, su tuo susiję akcininkai tuomet gali akcininkams pateikti nutarimo dėl atitinkamų dalykų pasiūlymą.

Jei prašymas atmetamas arba jei
  vykdomasis
  valdymo organas pasiūlymo nepateikia per 14 kalendorinių dienų nuo prašymo gavimo, su tuo susiję akcininkai tuomet gali akcininkams pateikti nutarimo dėl atitinkamų dalykų pasiūlymą.

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

29 straipsnio 2 dalies antra pastraipa

Ekspertui leidžiama susipažinti su SPE dokumentais bei įrašais ir prašyti informacijos iš valdymo organo.

Ekspertui leidžiama susipažinti su SPE dokumentais bei įrašais ir prašyti informacijos iš
  vykdomojo
  valdymo organo.

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 4 dalis

4.   
  SPE direktorius
  bendrovei
  atsakingas už bet kokį veiksmą arba neveikimą, kuriuo nesilaikoma pareigų, nustatytų
  pagal šį reglamentą, SPE
  įstatus
  arba akcininkų
  nutarimą, kai dėl to bendrovei padaromas nuostolis arba žala. Kai tokį pažeidimą padaro daugiau kaip vienas direktorius, visi su tuo susiję direktoriai atsako solidariai.

4.   
  Direktoriai
  bendrovei
  solidariai atsakingi už bet kokią SPE padarytą žalą, atsiradusią jiems nevykdant
  pagal šį reglamentą, SPE
  įstatus
  arba akcininkų
  nutarimą nustatytų pareigų. Nuo šios atsakomybės atleidžiami direktoriai, kurie gali įrodyti savo nekaltumą ir kurie buvo aiškiai išreiškę savo nepritarimą dėl pareigų nevykdymo.

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 5 dalis

5.   
  Nepažeidžiant šio reglamento nuostatų, direktorių atsakomybė reglamentuojama taikomoje nacionalinėje teisėje.

5.   
  Direktoriai išmoka kompensaciją visų pirma, kai pažeidžiant 21 straipsnį buvo atlikti mokėjimai arba nuosavų bendrovės akcijų įsigyta pažeidžiant 23 straipsnio 2 dalį. Reikalavimas, kad siekdami patenkinti bendrovės kreditorių reikalavimus direktoriai išmokėtų kompensacijas, nėra panaikinamas dėl to, kad jie veikė vykdydami akcininkų nutarimą.

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

31 straipsnio 5 a dalis (nauja)

5a.
     
  Teisė imtis veiksmų pagal šį straipsnį išnyksta praėjus ketveriems metams nuo jos atsiradimo datos.

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

33 straipsnis

1.   Santykiuose su trečiosiomis šalimis Europos privačiajai bendrovei atstovauja vienas ar keli
  direktoriai
  .
  Direktorių
  veiksmai saisto SPE net ir tuo atveju, jei jie nepriklauso SPE veiklos sritims.

1.   Santykiuose su trečiosiomis šalimis SPE atstovauja vienas ar keli
  vykdomojo valdymo organo nariai
  .
  Vykdomojo valdymo organo narių
  veiksmai saisto SPE net ir tuo atveju, jei jie nepriklauso SPE veiklos sritims.

2.   SPE įstatuose galima nustatyti, kad
  direktoriai
  kolektyviai turi bendrąjį atstovavimo įgaliojimą. Bet kokiais kitais direktorių įgaliojimų apribojimais, nustatytais įstatuose, akcininkų nutarime arba valdymo ar priežiūros organo, jei yra, sprendime, trečiųjų šalių atžvilgiu negalima remtis net tuo atveju, jei jie atskleisti.

2.   SPE įstatuose galima nustatyti, kad
  vykdomojo valdymo organo nariai
  kolektyviai turi bendrąjį atstovavimo įgaliojimą. Bet kokiais kitais direktorių įgaliojimų apribojimais, nustatytais įstatuose, akcininkų nutarime arba valdymo ar priežiūros organo, jei yra, sprendime, trečiųjų šalių atžvilgiu negalima remtis net tuo atveju, jei jie atskleisti.

3.   
  Direktoriai
  teisę atstovauti bendrovei gali perleisti vadovaudamiesi įstatais.

3.   
  Vykdomojo valdymo organo nariai
  teisę atstovauti bendrovei gali perleisti vadovaudamiesi įstatais.

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

34 straipsnio 1 dalis

1.   Bendrovei taikomos darbuotojų dalyvavimo taisyklės, jei yra, taikomos valstybėje narėje, kurioje yra jos registruotoji buveinė, laikantis šio straipsnio nuostatų.

1.   Bendrovei taikomos darbuotojų dalyvavimo taisyklės, jei tokių esama, taikomos valstybėje narėje, kurioje yra jos registruotoji buveinė, laikantis šio straipsnio nuostatų.
  Šios taisyklės, jei tokių esama, taikomos visiems SPE darbuotojams.

1a.
     
  1 dalis netaikoma tais atvejais, kai:

| a) | SPE iš viso dirba daugiau kaip 1 000 darbuotojų ir daugiau kaip ketvirtadalis (25 proc.) visų darbuotojų nuolat dirba valstybėje narėje ar valstybėse narėse, kuriose numatomas didesnės apimties darbuotojų dalyvavimas, nei valstybėje narėje, kurioje yra SPE registruotoji buveinė. Šiuo atveju mutatis mutandis taikomos Direktyvos 2001/86/EB nuostatos, pagal kurias apibrėžiamas darbuotojų dalyvavimas. Be to, SPE gali taikyti 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/56/EB dėl ribotos atsakomybės bendrovių jungimųsi, peržengiančių vienos valstybės ribas (2), 16 straipsnio 4 dalies nuostatas; |
| --- | --- |

a)

SPE iš viso dirba daugiau kaip 1 000 darbuotojų ir daugiau kaip ketvirtadalis (25 proc.) visų darbuotojų nuolat dirba valstybėje narėje ar valstybėse narėse, kuriose numatomas didesnės apimties darbuotojų dalyvavimas, nei valstybėje narėje, kurioje yra SPE registruotoji buveinė. Šiuo atveju mutatis mutandis taikomos Direktyvos 2001/86/EB nuostatos, pagal kurias apibrėžiamas darbuotojų dalyvavimas. Be to, SPE gali taikyti 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/56/EB dėl ribotos atsakomybės bendrovių jungimųsi, peržengiančių vienos valstybės ribas (2), 16 straipsnio 4 dalies nuostatas;

| b) | SPE iš viso dirba 500-1 000 darbuotojų ir daugiau kaip trečdalis (331⁄3 proc.) visų darbuotojų nuolat dirba valstybėje narėje ar valstybėse narėse, kuriose numatomas didesnės apimties darbuotojų dalyvavimas, nei valstybėje narėje, kurioje yra SPE registruotoji buveinė. Šiuo atveju mutatis mutandis taikomos Direktyvos 2001/86/EB ir Direktyvos 2005/56/EB 16 straipsnio 3 dalies e punkto, 4 bei 5 dalių nuostatos, pagal kurias apibrėžiamas darbuotojų dalyvavimas; |
| --- | --- |

b)

SPE iš viso dirba 500-1 000 darbuotojų ir daugiau kaip trečdalis (331⁄3 proc.) visų darbuotojų nuolat dirba valstybėje narėje ar valstybėse narėse, kuriose numatomas didesnės apimties darbuotojų dalyvavimas, nei valstybėje narėje, kurioje yra SPE registruotoji buveinė. Šiuo atveju mutatis mutandis taikomos Direktyvos 2001/86/EB ir Direktyvos 2005/56/EB 16 straipsnio 3 dalies e punkto, 4 bei 5 dalių nuostatos, pagal kurias apibrėžiamas darbuotojų dalyvavimas;

| c) | SPE buvo įsteigta vadovaujantis 5 straipsnio 1 dalies b, c arba d punktais, joje iš viso dirba mažiau kaip 500 darbuotojų ir daugiau kaip trečdalis (331⁄3 proc.) visų darbuotojų nuolat dirba valstybėje narėje ar valstybėse narėse, kuriose numatomas didesnės apimties darbuotojų dalyvavimas, nei valstybėje narėje, kurioje yra SPE registruotoji buveinė. Šiuo atveju mutatis mutandis taikomos Direktyvos 2001/86/EB ir Direktyvos 2005/56/EB 16 straipsnio 3 dalies e punkto, 4 bei 5 dalių nuostatos, pagal kurias apibrėžiamas darbuotojų dalyvavimas; |
| --- | --- |

c)

SPE buvo įsteigta vadovaujantis 5 straipsnio 1 dalies b, c arba d punktais, joje iš viso dirba mažiau kaip 500 darbuotojų ir daugiau kaip trečdalis (331⁄3 proc.) visų darbuotojų nuolat dirba valstybėje narėje ar valstybėse narėse, kuriose numatomas didesnės apimties darbuotojų dalyvavimas, nei valstybėje narėje, kurioje yra SPE registruotoji buveinė. Šiuo atveju mutatis mutandis taikomos Direktyvos 2001/86/EB ir Direktyvos 2005/56/EB 16 straipsnio 3 dalies e punkto, 4 bei 5 dalių nuostatos, pagal kurias apibrėžiamas darbuotojų dalyvavimas;

| d) | SPE buvo įsteigta vadovaujantis 5 straipsnio 1 dalies a punktu, joje iš viso dirba mažiau kaip 500 darbuotojų ir daugiau kaip pusė (50 proc.) visų darbuotojų nuolat dirba valstybėje narėje ar valstybėse narėse, kuriose numatomas didesnės apimties darbuotojų dalyvavimas priimant sprendimus, nei valstybėje narėje, kurioje yra SPE registruotoji buveinė. Šiuo atveju mutatis mutandis taikomos Direktyvos 2001/86/EB ir Direktyvos 2005/56/EB 16 straipsnio 3 dalies e punkto, 4 bei 5 dalių nuostatos, pagal kurias apibrėžiamas darbuotojų dalyvavimas. |
| --- | --- |

d)

SPE buvo įsteigta vadovaujantis 5 straipsnio 1 dalies a punktu, joje iš viso dirba mažiau kaip 500 darbuotojų ir daugiau kaip pusė (50 proc.) visų darbuotojų nuolat dirba valstybėje narėje ar valstybėse narėse, kuriose numatomas didesnės apimties darbuotojų dalyvavimas priimant sprendimus, nei valstybėje narėje, kurioje yra SPE registruotoji buveinė. Šiuo atveju mutatis mutandis taikomos Direktyvos 2001/86/EB ir Direktyvos 2005/56/EB 16 straipsnio 3 dalies e punkto, 4 bei 5 dalių nuostatos, pagal kurias apibrėžiamas darbuotojų dalyvavimas.

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

34 a straipsnis (naujas)

34a straipsnis

Nuostata dėl pritaikymo

Nesant darbuotojų dalyvavimo taisyklių, taikoma 34 straipsnio 1a dalis, jei pasikeitus darbuotojų skaičiui atitinkamos šioje dalyje numatytos sąlygos.

Jei 34 straipsnio 1a dalies sąlygos nebeatitinkamos, SPE vykdomoji valdyba gali taikyti 34 straipsnio 1 dalį.

Galiojančios nuostatos dėl dalyvavimo, jei tokių esama, taikomos tol, kol neįsigalioja naujosios nuostatos.

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

36 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

1.   Perkėlimą planuojančios SPE valdymo organas parengia perkėlimo pasiūlymą, kuriame nurodomi bent tokie duomenys:

1.   Perkėlimą planuojančios SPE
  vykdomasis
  valdymo organas parengia perkėlimo pasiūlymą, kuriame nurodomi bent tokie duomenys:

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

36 straipsnio 2 dalies įžanginė dalis

2.   Likus bent mėnesiui iki 4 dalyje nurodyto akcininkų nutarimo priėmimo, SPE valdymo organas:

2.   Likus bent mėnesiui iki 4 dalyje nurodyto akcininkų nutarimo priėmimo, SPE
  vykdomasis
  valdymo organas:

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

36 straipsnio 3 dalis

3.   SPE valdymo organas akcininkams parengia ataskaitą, kurioje išaiškinami ir pagrindžiami teisiniai bei ekonominiai siūlomo perkėlimo aspektai ir išdėstomos perkėlimo pasekmės akcininkams, kreditoriams bei darbuotojams. Ataskaita kartu su perkėlimo pasiūlymu pateikiama akcininkams ir darbuotojų atstovams, o kai tokių atstovų nėra – patiems SPE darbuotojams.

3.   SPE
  vykdomasis
  valdymo organas akcininkams parengia ataskaitą, kurioje išaiškinami ir pagrindžiami teisiniai bei ekonominiai siūlomo perkėlimo aspektai ir išdėstomos perkėlimo pasekmės akcininkams, kreditoriams bei darbuotojams. Ataskaita kartu su perkėlimo pasiūlymu pateikiama akcininkams ir darbuotojų atstovams, o kai tokių atstovų nėra – patiems SPE darbuotojams.

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

36 straipsnio 3 dalies antra pastraipa

Kai valdymo organas laiku gauna darbuotojų atstovų nuomonę apie perkėlimą, ta nuomonė pateikiama akcininkams.

Kai
  vykdomasis
  valdymo organas laiku gauna darbuotojų atstovų nuomonę apie perkėlimą, ta nuomonė pateikiama akcininkams.

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

38 straipsnis

1.   SPE nuo įregistravimo dienos taikomos priimančiojoje valstybėje narėje galiojančios taisyklės, jei yra, susijusios su darbuotojų dalyvavimo sąlygomis.

1.   SPE nuo įregistravimo dienos taikomos priimančiojoje valstybėje narėje galiojančios taisyklės, jei yra, susijusios su darbuotojų dalyvavimo sąlygomis.

2.   1 dalis netaikoma, kai SPE darbuotojai priimančiojoje valstybėje narėje sudaro mažiausiai trečdalį visų SPE, įskaitant SPE patronuojamąsias įmones ar filialus visose valstybėse narėse, darbuotojų ir kai atitinkama viena iš šių sąlygų:

| (a) | priimančiosios valstybės narės teisės aktuose nenumatytas bent toks pats darbuotojų dalyvavimo laipsnis kaip tas, kuris SPE taikytas buveinės valstybėje narėje iki jos įregistravimo priimančiojoje valstybėje narėje. Darbuotojų dalyvavimo laipsnis matuojamas atsižvelgiant į darbuotojų atstovų tarp administracinio arba priežiūros organo, jų komitetų arba valdymo grupės, kuri atsako už SPE pelną kuriančius padalinius, narių proporciją, su sąlyga, kad yra atstovaujama darbuotojams; |
| --- | --- |

(a)

priimančiosios valstybės narės teisės aktuose nenumatytas bent toks pats darbuotojų dalyvavimo laipsnis kaip tas, kuris SPE taikytas buveinės valstybėje narėje iki jos įregistravimo priimančiojoje valstybėje narėje. Darbuotojų dalyvavimo laipsnis matuojamas atsižvelgiant į darbuotojų atstovų tarp administracinio arba priežiūros organo, jų komitetų arba valdymo grupės, kuri atsako už SPE pelną kuriančius padalinius, narių proporciją, su sąlyga, kad yra atstovaujama darbuotojams;

| (b) | priimančiosios valstybės narės teisės aktuose SPE įmonių, įsteigtų kitose valstybėse narėse, darbuotojams nesuteikiama tokia pati teisė pasinaudoti dalyvavimo teisėmis kaip tos, kuriomis darbuotojai naudojosi prieš perkėlimą. |
| --- | --- |

(b)

priimančiosios valstybės narės teisės aktuose SPE įmonių, įsteigtų kitose valstybėse narėse, darbuotojams nesuteikiama tokia pati teisė pasinaudoti dalyvavimo teisėmis kaip tos, kuriomis darbuotojai naudojosi prieš perkėlimą.

3.
     
  Kai atitinkama viena iš 2 dalies a arba b punktuose nustatytų sąlygų, SPE valdymo organas kuo greičiau nuo perkėlimo pasiūlymo atskleidimo imasi reikiamų veiksmų, kad pradėtų derybas su SPE darbuotojų atstovais ir susitartų dėl darbuotojų dalyvavimo sąlygų.

4.
     
  SPE valdymo organo ir darbuotojų atstovų susitarime nurodoma:

| (a) | susitarimo taikymo sritis; |
| --- | --- |

(a)

susitarimo taikymo sritis;

| (b) | kai per derybas šalys nusprendžia nustatyti dalyvavimo Europos privačiojoje bendrovėje po perkėlimo sąlygas – jų turinys, įskaitant tam tikrais atvejais bendrovės administracinio ar priežiūros organo narių, kuriuos darbuotojai turės teisę rinkti, skirti, rekomenduoti arba jų kandidatūroms nepritarti, skaičių, tų narių rinkimo, skyrimo, rekomendavimo arba nepritarimo kandidatūroms tvarka ir tų narių teisės; |
| --- | --- |

(b)

kai per derybas šalys nusprendžia nustatyti dalyvavimo Europos privačiojoje bendrovėje po perkėlimo sąlygas – jų turinys, įskaitant tam tikrais atvejais bendrovės administracinio ar priežiūros organo narių, kuriuos darbuotojai turės teisę rinkti, skirti, rekomenduoti arba jų kandidatūroms nepritarti, skaičių, tų narių rinkimo, skyrimo, rekomendavimo arba nepritarimo kandidatūroms tvarka ir tų narių teisės;

| (c) | susitarimo įsigaliojimo data ir trukmė, bet kokie pakartotinio susitarimo svarstymo atvejai ir tvarka. |
| --- | --- |

(c)

susitarimo įsigaliojimo data ir trukmė, bet kokie pakartotinio susitarimo svarstymo atvejai ir tvarka.

5.
     
  Derybų laikotarpis neviršija šešių mėnesių. Šalys gali susitarti pratęsti derybas papildomiems šešiems mėnesiams. Kitais atžvilgiais derybas reglamentuoja buveinės valstybės narės teisė.

6.
     
  Jei susitarimo nėra, išlaikomos dalyvavimo sąlygos, veikiančios buveinės valstybėje narėje.

2.   1 dalis netaikoma,
  jei atitinkamos 34 straipsnio 1a dalyje numatytos sąlygos. Tuo atveju mutatis mutandis taikoma 34 straipsnio 1a dalis.

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 1 dalis

1.   Valstybės narės, kurioms netaikomas trečiasis Ekonominės ir pinigų sąjungos etapas, gali reikalauti, kad SPE, kurių registruotosios buveinės yra jų teritorijoje, savo kapitalą išreikštų nacionaline valiuta.
  Savo
  kapitalą
  SPE taip pat gali išreikšti
  eurais. Nacionalinės valiutos ir euro konvertavimo kursas yra paskutinės mėnesio, einančio prieš SPE įregistravimą, dienos kursas.

1.   Valstybės narės, kurioms netaikomas trečiasis Ekonominės ir pinigų sąjungos etapas, gali reikalauti, kad SPE, kurių registruotosios buveinės yra jų teritorijoje, savo kapitalą išreikštų nacionaline valiuta.
  Be to, tokios SPE savo
  kapitalą
  išreiškia
  eurais. Nacionalinės valiutos ir euro konvertavimo kursas yra paskutinės mėnesio, einančio prieš SPE įregistravimą, dienos kursas.

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

42 straipsnio 2 dalis

2.   SPE metines ir tam tikrais atvejais konsoliduotas finansines ataskaitas valstybėse narėse, kurioms netaikomas trečiasis Ekonominės ir pinigų sąjungos etapas,
  gali rengti
  ir
  skelbti
  eurais.
  Tačiau tokios valstybės narės taip pat gali reikalauti, kad SPE metines ir tam tikrais atvejais konsoliduotas finansines ataskaitas rengtų ir skelbtų nacionaline valiuta pagal taikomą nacionalinę teisę.

2.   SPE metines ir tam tikrais atvejais konsoliduotas finansines ataskaitas valstybėse narėse, kurioms netaikomas trečiasis Ekonominės ir pinigų sąjungos etapas,
  rengia
  ir
  skelbia ir nacionaline valiuta, ir
  eurais.

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

42 a straipsnis (naujas)

42a straipsnis

Arbitražo išlyga

1.
     
  Įstatuose gali būti įrašyta arbitražo išlyga, kuria numatomas kreipimasis į arbitrus, kai kyla bet kokie su bendrovės valdymu susiję ginčai tarp akcininkų arba tarp akcininkų ir SPE. Įstatuose taip pat gali būti numatyta, kad arbitražo išlyga taikoma ginčams su direktoriais. Tuo atveju direktoriai privalo taikyti arbitražo išlygą nuo tada, kai sutinka eiti atitinkamas pareigas.

2.
     
  Bet koks steigimo dokumento pakeitimas, kuriuo nustatoma arba panaikinama arbitražo išlyga, akcininkų nutarimu pagal 27 straipsnį turi būti patvirtintas akcininkų, kurie valdo bent du trečdalius akcinio kapitalo
  .

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

43 a straipsnis (naujas)

43a straipsnis

Atskyrimo išlyga

Bet kuri įstatuose numatyta neveiksminga nuostata laikoma atskira ir kitos įstatų nuostatos lieka veiksmingos. Neveiksminga nuostata pakeičiama atitinkama pavyzdinių įstatų nuostata iki jų pakeitimo akcininkams priimant nutarimą. Jeigu pavyzdiniuose įstatuose nenumatyta atitinkamos nuostatos, neveiksminga nuostata pakeičiama valstybės narės, kurioje yra SPE registruotoji buveinė, teisės aktu, taikomu ribotos atsakomybės bendrovėms.

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

45 straipsnis

Valstybės narės praneša Komisijai apie privačiosios ribotos atsakomybės
  bendrovės
  formą, nurodytą 4 straipsnio antroje pastraipoje
  , ne vėliau kaip iki 2010 m. liepos 1 d.

Komisija šią informaciją skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Valstybės narės
  ne vėliau kaip 2010 m. liepos 1 d.
  praneša Komisijai apie privačiosios ribotos atsakomybės
  bendrovių
  formą, nurodytą 4 straipsnio antroje pastraipoje,
  apie nacionalinės teisės aktuose numatytas šio reglamento nuostatų pažeidimo pasekmes, taip pat apie bet kokias kitas jų bendrovių teisės nuostatas, kurios taikomos SPE.

Komisija šią informaciją skelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Be to, valstybės narės palaiko tinklalapius, kuriuose pateikiamas jų teritorijoje registruotų SPE sąrašas, taip pat visi teismų sprendimai, susiję su SPE veikla jų teritorijoje. Komisija palaiko tinklalapį, kuris susietas su šiais atskirais nacionaliniais tinklalapiais.

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo IV skyriaus „Kapitalas“ septinta įtrauka

| — | ar reikalaujama, kad valdymo organas pasirašytų mokumo pažymėjimą prieš paskirstant pelną, ir taikomi reikalavimai, |
| --- | --- |

—

ar reikalaujama, kad valdymo organas pasirašytų mokumo pažymėjimą prieš paskirstant pelną, ir taikomi reikalavimai,

| — | ar reikalaujama, kad
  vykdomasis
  valdymo organas pasirašytų mokumo pažymėjimą prieš paskirstant pelną, ir taikomi reikalavimai; |
| --- | --- |

—

ar reikalaujama, kad
  vykdomasis
  valdymo organas pasirašytų mokumo pažymėjimą prieš paskirstant pelną, ir taikomi reikalavimai;

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo V skyriaus „SPE struktūra“ dešimta įtrauka

| — | ar SPE valdymo organą sudaro vienas ar keli generaliniai direktoriai, vykdomoji valdyba (pagal dualistinę sistemą) ar administracinė valdyba (pagal monistinę sistemą), |
| --- | --- |

—

ar SPE valdymo organą sudaro vienas ar keli generaliniai direktoriai, vykdomoji valdyba (pagal dualistinę sistemą) ar administracinė valdyba (pagal monistinę sistemą),

| — | ar SPE
  vykdomąjį
  valdymo organą sudaro vienas ar keli generaliniai direktoriai, vykdomoji valdyba (pagal dualistinę sistemą) ar administracinė valdyba (pagal monistinę sistemą); |
| --- | --- |

—

ar SPE
  vykdomąjį
  valdymo organą sudaro vienas ar keli generaliniai direktoriai, vykdomoji valdyba (pagal dualistinę sistemą) ar administracinė valdyba (pagal monistinę sistemą);

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo V skyriaus „SPE struktūra“ trylikta įtrauka

| — | kai yra vykdomoji valdyba (pagal dualistinę sistemą) arba vienas ar keli generaliniai direktoriai – ar SPE turi priežiūros organą ir, jei taip, jo sudėtis, struktūra ir santykiai su
  vykdomąja valdyba
  ; |
| --- | --- |

—

kai yra vykdomoji valdyba (pagal dualistinę sistemą) arba vienas ar keli generaliniai direktoriai – ar SPE turi priežiūros organą ir, jei taip, jo sudėtis, struktūra ir santykiai su
  vykdomąja valdyba
  ;

| — | kai yra vykdomoji valdyba (pagal dualistinę sistemą) arba vienas ar keli generaliniai direktoriai – ar SPE turi priežiūros organą ir, jei taip, jo sudėtis, struktūra ir santykiai su
  vykdomuoju valdymo organu
  ; |
| --- | --- |

—

kai yra vykdomoji valdyba (pagal dualistinę sistemą) arba vienas ar keli generaliniai direktoriai – ar SPE turi priežiūros organą ir, jei taip, jo sudėtis, struktūra ir santykiai su
  vykdomuoju valdymo organu
  ;

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo V skyriaus „SPE struktūra“ dvidešimta įtrauka

| — | valdymo organo atstovavimo SPE taisyklės, visų pirma, jei direktoriai turi teisę bendrovei atstovauti kartu arba atskirai, ir visi šios teisės perleidimo atvejai; |
| --- | --- |

—

valdymo organo atstovavimo SPE taisyklės, visų pirma, jei direktoriai turi teisę bendrovei atstovauti kartu arba atskirai, ir visi šios teisės perleidimo atvejai;

| — | vykdomojo
  valdymo organo atstovavimo SPE taisyklės, visų pirma, jei direktoriai turi teisę bendrovei atstovauti kartu arba atskirai, ir visi šios teisės perleidimo atvejai; |
| --- | --- |

—

vykdomojo
  valdymo organo atstovavimo SPE taisyklės, visų pirma, jei direktoriai turi teisę bendrovei atstovauti kartu arba atskirai, ir visi šios teisės perleidimo atvejai;

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

I priedo V skyriaus „SPE struktūra“ dvidešimt pirma įtrauka

| — | bet kokių bendrovės valdymo įgaliojimų perleidimo kitam asmeniui taisyklės. |
| --- | --- |

—

bet kokių bendrovės valdymo įgaliojimų perleidimo kitam asmeniui taisyklės.

| — | bet kokių bendrovės
  vykdomųjų
  valdymo įgaliojimų perleidimo kitam asmeniui taisyklės. |
| --- | --- |

—

bet kokių bendrovės
  vykdomųjų
  valdymo įgaliojimų perleidimo kitam asmeniui taisyklės.

---

(1)  

  OL L 294, 2001 11 10, p. 22.

(2)  

  OL L 310, 2005 11 25, p. 1.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/321 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/321

---

2009 m. kovo 10 d., antradienis2010 m. biudžeto sudarymo procedūros gairės. III skirsnis - Komisija

P6_TA(2009)0095

2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2010 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių. III skirsnis - Komisija (2009/2005(BUD))

2010/C 87 E/47

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2009 finansinių metų bendrąjį biudžetą,

atsižvelgdamas į atnaujintą Komisijos 2007–2013 m. finansinio programavimo planą, pateiktą 2009 m. sausio 30 d. pagal Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio (TIS) susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 46 punktą (1),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Komisijos 2010 m. metinės politikos strategijos (COM(2009)0073), visų pirma, į jo II dalį,

atsižvelgdamas į minėtą 2006 m. gegužės 17 d. TIS,

atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnį ir Euratomo sutarties 177 straipsnį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A6–0111/2009),

| A. | kadangi 2010 m. vyks daugelio daugiamečių programų laikotarpio vidurio vertinimas, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2010 m. vyks daugelio daugiamečių programų laikotarpio vidurio vertinimas,

| B. | kadangi ir Europos Parlamentas, ir Europos Komisija iki 2009 m. pabaigos bus suformuoti iš naujo. |
| --- | --- |

B.

kadangi ir Europos Parlamentas, ir Europos Komisija iki 2009 m. pabaigos bus suformuoti iš naujo.

Biudžeto apžvalga

| 1. | Pažymi, kad 2007–2013 m. daugiametėje finansinėje programoje (DFP) 2010 m. numatytos iš tiesų daug lėšų – 139 489 000 000 EUR įsipareigojimų, kurie sudaro 1,02 proc. ES BNP, ir 133 505 000 000 EUR mokėjimų, kurie sudaro 0,97 proc. (dabartinėmis kainomis) ir primena, kad kitas daugiametės finansinės programos koregavimas bus vykdomas 2009 m. balandį, prieš paskelbiant 2010 m. išankstinį biudžeto projektą; |
| --- | --- |

1.

Pažymi, kad 2007–2013 m. daugiametėje finansinėje programoje (DFP) 2010 m. numatytos iš tiesų daug lėšų – 139 489 000 000 EUR įsipareigojimų, kurie sudaro 1,02 proc. ES BNP, ir 133 505 000 000 EUR mokėjimų, kurie sudaro 0,97 proc. (dabartinėmis kainomis) ir primena, kad kitas daugiametės finansinės programos koregavimas bus vykdomas 2009 m. balandį, prieš paskelbiant 2010 m. išankstinį biudžeto projektą;

| 2. | atsižvelgia į tai, kad DFP pagal kiekvieną išlaidų kategoriją numatytos sumos yra didžiausios galimos išlaidų sumos, nustatančios metinių biudžetų ribas; tikisi, kad galutinis biudžetas priartės prie šių viršutinių ribų, kas padėtų finansuoti daugelį gyvybiškai svarbių Europos Sąjungos tikslų, nepažeidžiant šiuo metu vykdomos politikos ir programų; pastebi, kad kai kurios Bendrijos programos vis dar nepakankamai finansuojamos; pastebi, kad Europos Sąjungai būtina priimti ambicingesnius finansinius ir biudžeto sprendimus siekiant prisiimti vaidmenį ekonominės plėtros ir užimtumo srityse bei išorės politikos srityje, kurioje ištekliai yra nepakankami; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgia į tai, kad DFP pagal kiekvieną išlaidų kategoriją numatytos sumos yra didžiausios galimos išlaidų sumos, nustatančios metinių biudžetų ribas; tikisi, kad galutinis biudžetas priartės prie šių viršutinių ribų, kas padėtų finansuoti daugelį gyvybiškai svarbių Europos Sąjungos tikslų, nepažeidžiant šiuo metu vykdomos politikos ir programų; pastebi, kad kai kurios Bendrijos programos vis dar nepakankamai finansuojamos; pastebi, kad Europos Sąjungai būtina priimti ambicingesnius finansinius ir biudžeto sprendimus siekiant prisiimti vaidmenį ekonominės plėtros ir užimtumo srityse bei išorės politikos srityje, kurioje ištekliai yra nepakankami;

| 3. | pabrėžia, kad Parlamentas pasinaudos visomis 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstituciniame susitarime (TIS) numatytomis priemonėmis, taip pat taikys teisės aktuose numatytą 5 proc. lankstumą (minėtojo Tarpinstitucinio susitarimo 37 punktas) 2007–2013 m. DFP laikotarpiu, siekdamas vykdyti savo politinius prioritetus; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad Parlamentas pasinaudos visomis 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstituciniame susitarime (TIS) numatytomis priemonėmis, taip pat taikys teisės aktuose numatytą 5 proc. lankstumą (minėtojo Tarpinstitucinio susitarimo 37 punktas) 2007–2013 m. DFP laikotarpiu, siekdamas vykdyti savo politinius prioritetus;

| 4. | be to, pažymi, kad prastas metinių biudžetų įgyvendinimas lemia dar prastesnį biudžeto vykdymą, visų pirma dėl sudėtingų Komisijos ir (arba) valstybių narių taikomų taisyklių ir reikalavimų bei silpnų valstybių narių vykdymo pajėgumų, o dėl to atsiranda nemaža neįvykdytų įsipareigojimų (RAL, restes à liquider) suma; ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti sąlygas lengviau panaudoti biudžetą, kur įmanoma mažinant biurokratinę naštą ir paprastinant valdymo sistemas, ypač struktūrinių fondų sistemą; |
| --- | --- |

4.

be to, pažymi, kad prastas metinių biudžetų įgyvendinimas lemia dar prastesnį biudžeto vykdymą, visų pirma dėl sudėtingų Komisijos ir (arba) valstybių narių taikomų taisyklių ir reikalavimų bei silpnų valstybių narių vykdymo pajėgumų, o dėl to atsiranda nemaža neįvykdytų įsipareigojimų (RAL, restes à liquider) suma; ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti sąlygas lengviau panaudoti biudžetą, kur įmanoma mažinant biurokratinę naštą ir paprastinant valdymo sistemas, ypač struktūrinių fondų sistemą;

| 5. | pažymi kokybiško institucijų bendradarbiavimo, kai Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia visą reikalingą paaiškinamąją informaciją, svarbą; |
| --- | --- |

5.

pažymi kokybiško institucijų bendradarbiavimo, kai Komisija biudžeto valdymo institucijai teikia visą reikalingą paaiškinamąją informaciją, svarbą;

| 6. | mano, kad ES biudžetą reikia pateikti aiškiai ir nuosekliai; ketina atidžiai stebėti finansinį planavimą, kad būtų sudarytos galimybės priimti reikiamus sprendimus dėl biudžeto; pritaria patobulintam Komisijos vykdomam jos finansinio planavimo dokumentų pateikimui; tačiau pageidauja, kad Komisijos padaryti jos vykdomo finansinio planavimo pakeitimai būtų pateikti detaliau ir aiškiau; ragina išsamiau paaiškinti lėšų paskirstymą veiklos ir administracinėms išlaidoms padengti; pažymi, kad jau dabar iš tiesų nemaža dalis administracinių išlaidų finansuojama iš veiklai finansuoti skirtų lėšų; |
| --- | --- |

6.

mano, kad ES biudžetą reikia pateikti aiškiai ir nuosekliai; ketina atidžiai stebėti finansinį planavimą, kad būtų sudarytos galimybės priimti reikiamus sprendimus dėl biudžeto; pritaria patobulintam Komisijos vykdomam jos finansinio planavimo dokumentų pateikimui; tačiau pageidauja, kad Komisijos padaryti jos vykdomo finansinio planavimo pakeitimai būtų pateikti detaliau ir aiškiau; ragina išsamiau paaiškinti lėšų paskirstymą veiklos ir administracinėms išlaidoms padengti; pažymi, kad jau dabar iš tiesų nemaža dalis administracinių išlaidų finansuojama iš veiklai finansuoti skirtų lėšų;

| 7. | prašo Komisiją rengiant 2010 m. preliminarų biudžeto projektą (PBP) pateikti aiškias, nuoseklias ir patikimas kiekvienos politikos srities veiklos ataskaitas, kad atitinkami Parlamento komitetai galėtų išsamiai patikrinti įvairių ES programų bei politikos sričių įgyvendinimą; šioje srityje tikisi tinkamo jau anksčiau priimtų svarbiausių biudžetinių sprendimų, tokių kaip programa Galileo, Europos technologijų institutas ir pagalba maistu, vystymo ir įgyvendinimo; |
| --- | --- |

7.

prašo Komisiją rengiant 2010 m. preliminarų biudžeto projektą (PBP) pateikti aiškias, nuoseklias ir patikimas kiekvienos politikos srities veiklos ataskaitas, kad atitinkami Parlamento komitetai galėtų išsamiai patikrinti įvairių ES programų bei politikos sričių įgyvendinimą; šioje srityje tikisi tinkamo jau anksčiau priimtų svarbiausių biudžetinių sprendimų, tokių kaip programa Galileo, Europos technologijų institutas ir pagalba maistu, vystymo ir įgyvendinimo;

| 8. | pažymi, kad labai svarbu taikyti vadinamąjį patikimo biudžeto valdymo principą; prašo Komisiją parengti PBP atsižvelgiant į esamas problemas ir numatant subalansuotą įgyvendinamos politikos biudžetą; yra itin susirūpinęs dėl 2010 m. biudžeto poreikių, nurodytų DFP 1a ir 4 išlaidų kategorijose; pažymi, kad lankstumo priemonė yra skirta finansuoti nenumatytų politinių uždavinių sprendimą ir yra tik viena iš priemonių, pagal kurią galima teikti papildomą finansavimą; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad labai svarbu taikyti vadinamąjį patikimo biudžeto valdymo principą; prašo Komisiją parengti PBP atsižvelgiant į esamas problemas ir numatant subalansuotą įgyvendinamos politikos biudžetą; yra itin susirūpinęs dėl 2010 m. biudžeto poreikių, nurodytų DFP 1a ir 4 išlaidų kategorijose; pažymi, kad lankstumo priemonė yra skirta finansuoti nenumatytų politinių uždavinių sprendimą ir yra tik viena iš priemonių, pagal kurią galima teikti papildomą finansavimą;

| 9. | pritaria tarpinstitucinės darbo grupės decentralizuotų agentūrų klausimu sukūrimui; dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kad finansiniai ištekliai, skirti naujoms agentūroms kurti, yra labai riboti dėl dabartinių maržų, numatytų pagal kiekvieną išlaidų kategoriją, ir primena Komisijai ir Tarybai būtinybę laikytis 2006 m. gegužės 17 d. TIS 47 straipsnio nuostatų; primena Komisijai, kad reikia atsižvelgti į asignuotas pajamas tvirtinant veikiančių decentralizuotų agentūrų 2010 m. preliminarų biudžeto projektą; primygtinai reikalauja, kad šioms agentūroms, didele dalimi priklausančioms nuo iš mokesčių gaunamų pajamų, būtų suteikta galimybė visapusiškai naudotis šia priemone, siekiant suteikti joms reikalingą biudžetinį lankstumą; |
| --- | --- |

9.

pritaria tarpinstitucinės darbo grupės decentralizuotų agentūrų klausimu sukūrimui; dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kad finansiniai ištekliai, skirti naujoms agentūroms kurti, yra labai riboti dėl dabartinių maržų, numatytų pagal kiekvieną išlaidų kategoriją, ir primena Komisijai ir Tarybai būtinybę laikytis 2006 m. gegužės 17 d. TIS 47 straipsnio nuostatų; primena Komisijai, kad reikia atsižvelgti į asignuotas pajamas tvirtinant veikiančių decentralizuotų agentūrų 2010 m. preliminarų biudžeto projektą; primygtinai reikalauja, kad šioms agentūroms, didele dalimi priklausančioms nuo iš mokesčių gaunamų pajamų, būtų suteikta galimybė visapusiškai naudotis šia priemone, siekiant suteikti joms reikalingą biudžetinį lankstumą;

| 10. | pritaria įvairioms paramos priemonėms pagal 4 išlaidų kategoriją; primena, kad nuolatinis Parlamento rūpestis – per mažas DFP 4 išlaidų kategorijos finansavimas; pažymi, kad, jeigu Europos Sąjunga ketina vykdyti savo pažadus ir vadovautis savo, kaip pasaulinės partnerės, ambicijomis, ji turi užtikrinti, kad besivystančių šalių poreikiai būtų visapusiškai atspindėti strategiškai renkantis vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemones; |
| --- | --- |

10.

pritaria įvairioms paramos priemonėms pagal 4 išlaidų kategoriją; primena, kad nuolatinis Parlamento rūpestis – per mažas DFP 4 išlaidų kategorijos finansavimas; pažymi, kad, jeigu Europos Sąjunga ketina vykdyti savo pažadus ir vadovautis savo, kaip pasaulinės partnerės, ambicijomis, ji turi užtikrinti, kad besivystančių šalių poreikiai būtų visapusiškai atspindėti strategiškai renkantis vystomojo bendradarbiavimo finansavimo priemones;

| 11. | primena procedūrą, numatytą 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo 23 punkte; tačiau primena, kad turimos maržos jau buvo keletą kartų sumažintos, todėl sunku finansuoti naujas priemones neturint papildomų lėšų; labiau pritaria ilgalaikių sprendimų paieškai, kurių pagalba ES biudžetas galėtų pakankamai patenkinti visus poreikius; pabrėžia, kad kiekvienos DFP išlaidų kategorijos maržos (o ypač 2 išlaidų kategorijoje) dėl besikeičiančių ekonominių sąlygų negali būti garantuotos; mano, kad geriau būtų tiesiogiai spręsti lėšų nepakankamumo pagal tam tikrą kategoriją klausimą, nekenkiant kitoms išlaidų sritims; mano, kad jeigu nėra lankstumo išlaidų kategorijų viduje ir perkeliant lėšas iš vienos kategorijos į kitą, DFP persvarstyme atsispindi dauguma biudžeto principų; apgailestauja, kad esamomis aplinkybėmis Taryba nesilaiko konstruktyvaus požiūrio naudoti esamas lankstumo priemones; mano, kad atliekant laikotarpio vidurio DFP peržiūrą, taip pat reikėtų spręsti nuolatinio nepakankamo tam tikrų išlaidų kategorijų finansavimo problemą; |
| --- | --- |

11.

primena procedūrą, numatytą 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo 23 punkte; tačiau primena, kad turimos maržos jau buvo keletą kartų sumažintos, todėl sunku finansuoti naujas priemones neturint papildomų lėšų; labiau pritaria ilgalaikių sprendimų paieškai, kurių pagalba ES biudžetas galėtų pakankamai patenkinti visus poreikius; pabrėžia, kad kiekvienos DFP išlaidų kategorijos maržos (o ypač 2 išlaidų kategorijoje) dėl besikeičiančių ekonominių sąlygų negali būti garantuotos; mano, kad geriau būtų tiesiogiai spręsti lėšų nepakankamumo pagal tam tikrą kategoriją klausimą, nekenkiant kitoms išlaidų sritims; mano, kad jeigu nėra lankstumo išlaidų kategorijų viduje ir perkeliant lėšas iš vienos kategorijos į kitą, DFP persvarstyme atsispindi dauguma biudžeto principų; apgailestauja, kad esamomis aplinkybėmis Taryba nesilaiko konstruktyvaus požiūrio naudoti esamas lankstumo priemones; mano, kad atliekant laikotarpio vidurio DFP peržiūrą, taip pat reikėtų spręsti nuolatinio nepakankamo tam tikrų išlaidų kategorijų finansavimo problemą;

| 12. | yra pasirengęs atsižvelgti į laikotarpio vidurio įvertinimo, atsižvelgiant į visus ES išlaidų bei išteklių aspektus, įskaitant JK nuolaidą, Komisijos ataskaitos apie Tarpinstitucinio susitarimo veiklą iki 2009 m. pabaigos, numatytą 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstituciniame susitarime, bei vykdomų daugiamečių programų laikotarpio vidurio peržiūros rezultatus; |
| --- | --- |

12.

yra pasirengęs atsižvelgti į laikotarpio vidurio įvertinimo, atsižvelgiant į visus ES išlaidų bei išteklių aspektus, įskaitant JK nuolaidą, Komisijos ataskaitos apie Tarpinstitucinio susitarimo veiklą iki 2009 m. pabaigos, numatytą 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstituciniame susitarime, bei vykdomų daugiamečių programų laikotarpio vidurio peržiūros rezultatus;

Pastangos spręsti sunkumus

| 13. | primena kad įgyvendinant 2010 m. biudžetą turėtų būti sprendžiami labai dideli uždaviniai; pažymi, kad svarbiausias tikslas – didžiausią dėmesį skirti Europos piliečiams ir suteikti jiems daugiau saugumo, o siekiant šio tikslo, ypatingą dėmesį reikia skirti: pastarojo laikotarpio finansų ir ekonomikos krizei ir jos poveikiui augimui ir konkurencingumui, užimtumui ir sanglaudai, geresniam ir paprastesniam struktūrinių fondų panaudojimui; energijos tiekimo ir transporto saugos didinimui; taip pat vidaus saugumui, visų pirma sutelkiant dėmesį į kovą su terorizmu; imigraciją ir demografinius pokyčius, o taip pat klimato kaitos ir aplinkos apsaugos klausimus, socialinę sanglaudą, jos piliečių saugumą ir Europos Sąjungos vaidmens pasaulyje stiprinimą; |
| --- | --- |

13.

primena kad įgyvendinant 2010 m. biudžetą turėtų būti sprendžiami labai dideli uždaviniai; pažymi, kad svarbiausias tikslas – didžiausią dėmesį skirti Europos piliečiams ir suteikti jiems daugiau saugumo, o siekiant šio tikslo, ypatingą dėmesį reikia skirti: pastarojo laikotarpio finansų ir ekonomikos krizei ir jos poveikiui augimui ir konkurencingumui, užimtumui ir sanglaudai, geresniam ir paprastesniam struktūrinių fondų panaudojimui; energijos tiekimo ir transporto saugos didinimui; taip pat vidaus saugumui, visų pirma sutelkiant dėmesį į kovą su terorizmu; imigraciją ir demografinius pokyčius, o taip pat klimato kaitos ir aplinkos apsaugos klausimus, socialinę sanglaudą, jos piliečių saugumą ir Europos Sąjungos vaidmens pasaulyje stiprinimą;

| 14. | ragina Komisiją atsižvelgti į minėtas aplinkybes priimant sprendimą dėl PBP; tikisi, kad Komisija pateiks rimtus ir naudingus pasiūlymus, sudarydama sąlygas reikšmingoms diskusijoms biudžeto klausimu su biudžeto valdymo institucija; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją atsižvelgti į minėtas aplinkybes priimant sprendimą dėl PBP; tikisi, kad Komisija pateiks rimtus ir naudingus pasiūlymus, sudarydama sąlygas reikšmingoms diskusijoms biudžeto klausimu su biudžeto valdymo institucija;

| 15. | pritaria Komisijos ketinimui prisidėti prie ekonominio ir socialinio atkūrimo, didinti energijos naudojimo efektyvumą ir kovoti su klimato kaita, o taip pat toliau teikti pagalbą, visų pirma Kosovui, Artimiesiems Rytams, Afganistanui ir Gruzijai, kaip numatyta 2010 m. metinės politikos strategijoje; tikisi, kad Komisija, nustačiusi keletą svarbiausių prioritetų, atsižvelgs į juos rengdama PBP ir skirs pakankamai finansinių išteklių; |
| --- | --- |

15.

pritaria Komisijos ketinimui prisidėti prie ekonominio ir socialinio atkūrimo, didinti energijos naudojimo efektyvumą ir kovoti su klimato kaita, o taip pat toliau teikti pagalbą, visų pirma Kosovui, Artimiesiems Rytams, Afganistanui ir Gruzijai, kaip numatyta 2010 m. metinės politikos strategijoje; tikisi, kad Komisija, nustačiusi keletą svarbiausių prioritetų, atsižvelgs į juos rengdama PBP ir skirs pakankamai finansinių išteklių;

Atsakas į pasaulinę finansų ir ekonomikos krizę

| 16. | pabrėžia, kad pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės metu valstybės narės reaguoja panaudodamos savo turimas pagalbos priemones; yra įsitikinęs, kad Europos Sąjunga turi veikti nedelsiant vykdydama papildomas ir koordinuojamas priemones, turinčias tiesioginį poveikį ekonomikai, ir turi paremti valstybes nares papildomais veiksmais, ypač tais, kuriais siekiama skatinti ekonomikos augimą, kadangi tai paskatintų privataus sektoriaus investicijas, todėl padėtų artimiausiu metu ir ateityje įveikti darbo vietų praradimo riziką, skatinti darbo vietų kūrimą ir remti MVĮ; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės metu valstybės narės reaguoja panaudodamos savo turimas pagalbos priemones; yra įsitikinęs, kad Europos Sąjunga turi veikti nedelsiant vykdydama papildomas ir koordinuojamas priemones, turinčias tiesioginį poveikį ekonomikai, ir turi paremti valstybes nares papildomais veiksmais, ypač tais, kuriais siekiama skatinti ekonomikos augimą, kadangi tai paskatintų privataus sektoriaus investicijas, todėl padėtų artimiausiu metu ir ateityje įveikti darbo vietų praradimo riziką, skatinti darbo vietų kūrimą ir remti MVĮ;

| 17. | pabrėžia, kad dabartine ekonomikos krize reikia pasinaudoti kaip galimybe stiprinti investicijas į ekologiškas technologijas, dėl ko gali prireikti padaryti pakeitimus dabartinėse finansinėse programose; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad dabartine ekonomikos krize reikia pasinaudoti kaip galimybe stiprinti investicijas į ekologiškas technologijas, dėl ko gali prireikti padaryti pakeitimus dabartinėse finansinėse programose;

| 18. | pritaria Komisijos ketinimui reaguoti į ekonomikos krizę ir pakartoja savo pasirengimą kaip galima greičiau derėtis su Taryba dėl tinkamų biudžeto sprendimų; mano, kad sprendimų dėl finansiškai remtinų projektų priėmimas galėtų būti palengvintas teikiant geografiniu požiūriu subalansuotus pasiūlymus; ragina Tarybą prisiimti atsakomybę ir atstatymo planą Europos mastu paversti realybe; |
| --- | --- |

18.

pritaria Komisijos ketinimui reaguoti į ekonomikos krizę ir pakartoja savo pasirengimą kaip galima greičiau derėtis su Taryba dėl tinkamų biudžeto sprendimų; mano, kad sprendimų dėl finansiškai remtinų projektų priėmimas galėtų būti palengvintas teikiant geografiniu požiūriu subalansuotus pasiūlymus; ragina Tarybą prisiimti atsakomybę ir atstatymo planą Europos mastu paversti realybe;

| 19. | yra susirūpinęs, kad ekonomikos krizė ypač paveiks MVĮ, ir jos nebegalės gauti skubiai reikalingo finansavimo; todėl pabrėžia, kad svarbu didinti MVĮ, ypač toms, kurių veikla susijusi su moksliniais tyrimais, technologijų plėtra ir inovacijomis, remti skirtas ES lėšas; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad pagal konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą (KIP) būtų galima teikti veiksmingą paramą MVĮ veiklai, susijusiai su inovacijomis; |
| --- | --- |

19.

yra susirūpinęs, kad ekonomikos krizė ypač paveiks MVĮ, ir jos nebegalės gauti skubiai reikalingo finansavimo; todėl pabrėžia, kad svarbu didinti MVĮ, ypač toms, kurių veikla susijusi su moksliniais tyrimais, technologijų plėtra ir inovacijomis, remti skirtas ES lėšas; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad pagal konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą (KIP) būtų galima teikti veiksmingą paramą MVĮ veiklai, susijusiai su inovacijomis;

| 20. | yra susirūpinęs tuo, kad dabar pagal 1a išlaidų kategoriją numatyta 111 599 000 EUR marža nesuteikia galimybės tinkamai kovoti su ekonomikos krizės padariniais; |
| --- | --- |

20.

yra susirūpinęs tuo, kad dabar pagal 1a išlaidų kategoriją numatyta 111 599 000 EUR marža nesuteikia galimybės tinkamai kovoti su ekonomikos krizės padariniais;

| 21. | mano, kad informacijos ir ryšių technologijos (IRT) teikia didžiulių galimybių skatinti augimą ir inovacijas, tokiu būdu padedant įgyvendinti Lisabonos strategijos tikslus ir įveikti dabartinę ekonomikos krizę; primena, kad Europos mokslinių tyrimų erdvė labiau nei bet kada yra Europos žinių visuomenės pagrindas ir taip pat primena, kad reikia panaikinti mokslinių tyrimų veiklos, programų ir politikos krypčių nenuoseklumą Europoje; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu skirti atitinkamą finansavimą siekiant užtikrinti tinkamą šių projektų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

21.

mano, kad informacijos ir ryšių technologijos (IRT) teikia didžiulių galimybių skatinti augimą ir inovacijas, tokiu būdu padedant įgyvendinti Lisabonos strategijos tikslus ir įveikti dabartinę ekonomikos krizę; primena, kad Europos mokslinių tyrimų erdvė labiau nei bet kada yra Europos žinių visuomenės pagrindas ir taip pat primena, kad reikia panaikinti mokslinių tyrimų veiklos, programų ir politikos krypčių nenuoseklumą Europoje; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu skirti atitinkamą finansavimą siekiant užtikrinti tinkamą šių projektų įgyvendinimą;

| 22. | ragina skubiai sutarti dėl pasiūlymo, pagal kurį bus siekiama iš dalies pataisyti Europos prisitaikymo prie globalizacijos fondo reglamentą stengiantis geriau apsisaugoti nuo perkėlimo, gamybos mažėjimo ir darbo vietų praradimo padarinių ir padėti darbuotojams grįžti į darbo rinką; |
| --- | --- |

22.

ragina skubiai sutarti dėl pasiūlymo, pagal kurį bus siekiama iš dalies pataisyti Europos prisitaikymo prie globalizacijos fondo reglamentą stengiantis geriau apsisaugoti nuo perkėlimo, gamybos mažėjimo ir darbo vietų praradimo padarinių ir padėti darbuotojams grįžti į darbo rinką;

Energetinio ir transporto saugumo užtikrinimas

| 23. | pripažįsta, kad dėl pastarojo laikotarpio energetikos krizės atsirado didžiulis poreikis įgyvendinti projektus, kuriais užtikrinamas ES energetinis saugumas įvairinant išteklius ir sujungiant energetikos rinkas; pabrėžia, kad energijos tiekimo saugumo užtikrinimas Europos Sąjungoje, o taip pat energetinio solidarumo principas yra svarbiausi ES darbotvarkės prioritetai, todėl į juos taip pat turi būti tinkamai atsižvelgta rengiant ES biudžetą; mano, kad daugiau investuojant į energetikos sektorių būtų galima kovoti su ekonomikos krize ir pritaria minčiai skirti ES biudžeto lėšų pagrindiniams energetikos infrastruktūros projektams finansuoti; |
| --- | --- |

23.

pripažįsta, kad dėl pastarojo laikotarpio energetikos krizės atsirado didžiulis poreikis įgyvendinti projektus, kuriais užtikrinamas ES energetinis saugumas įvairinant išteklius ir sujungiant energetikos rinkas; pabrėžia, kad energijos tiekimo saugumo užtikrinimas Europos Sąjungoje, o taip pat energetinio solidarumo principas yra svarbiausi ES darbotvarkės prioritetai, todėl į juos taip pat turi būti tinkamai atsižvelgta rengiant ES biudžetą; mano, kad daugiau investuojant į energetikos sektorių būtų galima kovoti su ekonomikos krize ir pritaria minčiai skirti ES biudžeto lėšų pagrindiniams energetikos infrastruktūros projektams finansuoti;

| 24. | pažymi, kad pastarojo laikotarpio dujų krizė ir naftos kainų nepastovumas dar kartą parodė Europos energijos tiekimo sistemos pažeidžiamumą; pabrėžia, kad alternatyvių (atsinaujinančių) energijos šaltinių, alternatyvių energijos tiekimo maršrutų, energijos šaltinių saugojimo pajėgumų bei energijos tiekimo jungčių tarp valstybių narių trūkumas kenkia Europos energetinei nepriklausomybei ir jos žmonių gerovei; todėl Europos Sąjunga turėtų būtų geriau pasirengusi nepakankamo energijos tiekimo laikotarpiams; |
| --- | --- |

24.

pažymi, kad pastarojo laikotarpio dujų krizė ir naftos kainų nepastovumas dar kartą parodė Europos energijos tiekimo sistemos pažeidžiamumą; pabrėžia, kad alternatyvių (atsinaujinančių) energijos šaltinių, alternatyvių energijos tiekimo maršrutų, energijos šaltinių saugojimo pajėgumų bei energijos tiekimo jungčių tarp valstybių narių trūkumas kenkia Europos energetinei nepriklausomybei ir jos žmonių gerovei; todėl Europos Sąjunga turėtų būtų geriau pasirengusi nepakankamo energijos tiekimo laikotarpiams;

| 25. | pageidauja išnagrinėti ES galimybes toliau finansuoti šias sritis; tikisi, kad Komisija pasiūlys, kokių ryžtingų veiksmų reikėtų imtis remiant dujų tiekimo maršrutų įvairovę ir įskaitant projekto „Nabucco“ įgyvendinimą; šiomis aplinkybėmis pabrėžia Europos investicijų banko vaidmenį siekiant užtikrinti sverto poveikį ir padėti paskatinti privataus sektoriaus dalyvavimą, vis dėlto turi mintyje demokratinės atskaitomybės klausimą; |
| --- | --- |

25.

pageidauja išnagrinėti ES galimybes toliau finansuoti šias sritis; tikisi, kad Komisija pasiūlys, kokių ryžtingų veiksmų reikėtų imtis remiant dujų tiekimo maršrutų įvairovę ir įskaitant projekto „Nabucco“ įgyvendinimą; šiomis aplinkybėmis pabrėžia Europos investicijų banko vaidmenį siekiant užtikrinti sverto poveikį ir padėti paskatinti privataus sektoriaus dalyvavimą, vis dėlto turi mintyje demokratinės atskaitomybės klausimą;

| 26. | pripažįsta, kad transportas, ypač transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) programa, visada buvo vienas svarbiausių Parlamento prioritetų; pabrėžia, kad svarbu plėtoti būtiną geležinkelio, jūrų ir kelių transporto infrastruktūrą ir nori paspartinti projektų įgyvendinimą 2010 m.; pažymi ypatingą svarbą, kurią Europos Sąjunga teikia klimato kaitos poveikio mažinimui ir mano, kad pirmenybė turėtų būti teikiama tiems pasiūlymams, kuriuos įgyvendinant galima sutaupyti energijos; |
| --- | --- |

26.

pripažįsta, kad transportas, ypač transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) programa, visada buvo vienas svarbiausių Parlamento prioritetų; pabrėžia, kad svarbu plėtoti būtiną geležinkelio, jūrų ir kelių transporto infrastruktūrą ir nori paspartinti projektų įgyvendinimą 2010 m.; pažymi ypatingą svarbą, kurią Europos Sąjunga teikia klimato kaitos poveikio mažinimui ir mano, kad pirmenybė turėtų būti teikiama tiems pasiūlymams, kuriuos įgyvendinant galima sutaupyti energijos;

Aplinkos apsauga ir kova su klimato kaita

| 27. | primena, kad kova su klimato kaita yra taip pat susijusi su energetikos saugumu ir kad energijos naudojimo efektyvumo ir energijos taupymo skatinimas, didinant energijos iš atsinaujinančių šaltinių dalį, taip pat yra didesnio energijos tiekimo saugumo užtikrinimo priemonės; |
| --- | --- |

27.

primena, kad kova su klimato kaita yra taip pat susijusi su energetikos saugumu ir kad energijos naudojimo efektyvumo ir energijos taupymo skatinimas, didinant energijos iš atsinaujinančių šaltinių dalį, taip pat yra didesnio energijos tiekimo saugumo užtikrinimo priemonės;

| 28. | pažymi, kad plačiai pripažinta, jog klimato kaita daro poveikį Europos aplinkai, ekonomikai ir visuomenei; atsižvelgdamas į tai dar kartą pakartoja, kad yra įsitikinęs, jog klimato kaitos švelninimo priemonių finansavimas nėra pakankamai įtrauktas į ES biudžetą, kadangi reikia daug papildomų ES išteklių veiksmingai energiją vartojančioms ir energijos iš atsinaujinančių šaltinių technologijoms, ir jos turėtų būti naudojamos norint pasiekti Europos Sąjungos 2020 m. tikslus; pabrėžia, kad žada remti visas pastangas didinti ir telkti pakankamus finansinius išteklius klimato kaitos padariniams švelninti; primena Komisijai, kad rengiant 2009 m. biudžetą biudžeto valdymo institucija balsavo už papildomą finansavimą siekiant sustiprinti kovą su klimato kaita; ragina Komisiją padidinti finansavimą; primena savo 2008 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl 2009 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto (2), kurioje, siekiant skirti atitinkamai daugiau lėšų klimato kaitai, Komisija raginama iki 2009 m. kovo 15 d. pateikti išsamų planą, kuriame būtų atsižvelgiama į specialaus klimato kaitos fondo įsteigimą arba šiam tikslui skirtos biudžeto eilutės įrašymą, nes dėl to pagerėtų biudžeto pajėgumai spręsti šiuos klausimus; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad plačiai pripažinta, jog klimato kaita daro poveikį Europos aplinkai, ekonomikai ir visuomenei; atsižvelgdamas į tai dar kartą pakartoja, kad yra įsitikinęs, jog klimato kaitos švelninimo priemonių finansavimas nėra pakankamai įtrauktas į ES biudžetą, kadangi reikia daug papildomų ES išteklių veiksmingai energiją vartojančioms ir energijos iš atsinaujinančių šaltinių technologijoms, ir jos turėtų būti naudojamos norint pasiekti Europos Sąjungos 2020 m. tikslus; pabrėžia, kad žada remti visas pastangas didinti ir telkti pakankamus finansinius išteklius klimato kaitos padariniams švelninti; primena Komisijai, kad rengiant 2009 m. biudžetą biudžeto valdymo institucija balsavo už papildomą finansavimą siekiant sustiprinti kovą su klimato kaita; ragina Komisiją padidinti finansavimą; primena savo 2008 m. spalio 23 d. rezoliuciją dėl 2009 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto (2), kurioje, siekiant skirti atitinkamai daugiau lėšų klimato kaitai, Komisija raginama iki 2009 m. kovo 15 d. pateikti išsamų planą, kuriame būtų atsižvelgiama į specialaus klimato kaitos fondo įsteigimą arba šiam tikslui skirtos biudžeto eilutės įrašymą, nes dėl to pagerėtų biudžeto pajėgumai spręsti šiuos klausimus;

| 29. | ragina Komisiją nuo 2009 m. pakankamai padidinti naujų tvarių energetikos technologijų (ypač visai anglies dvideginio neišskiriančių technologijų) finansinę paramą; |
| --- | --- |

29.

ragina Komisiją nuo 2009 m. pakankamai padidinti naujų tvarių energetikos technologijų (ypač visai anglies dvideginio neišskiriančių technologijų) finansinę paramą;

| 30. | primena įsipareigojimą ateities kartoms imtis ekonomiškai efektyvių veiksmų aplinkos apsaugai užtikrinti; dar kartą pažymi, kad ES veiksmų reikia imtis viso pasaulio mastu, ir todėl apgailestauja, kad Europos pavyzdžiu neseka kiti, nes tai turi pasekmių ES konkurencingumui; |
| --- | --- |

30.

primena įsipareigojimą ateities kartoms imtis ekonomiškai efektyvių veiksmų aplinkos apsaugai užtikrinti; dar kartą pažymi, kad ES veiksmų reikia imtis viso pasaulio mastu, ir todėl apgailestauja, kad Europos pavyzdžiu neseka kiti, nes tai turi pasekmių ES konkurencingumui;

| 31. | primena savo 2008 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl Europos kosmoso politikos (3) ir dar kartą pakartoja savo poziciją, kad Taryba ir Komisija turėtų pateikti konkrečias rekomendacijas ir pasiūlymus, susijusius su šia politikos sritimi, kartu su atitinkamu šių sričių finansavimu; |
| --- | --- |

31.

primena savo 2008 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl Europos kosmoso politikos (3) ir dar kartą pakartoja savo poziciją, kad Taryba ir Komisija turėtų pateikti konkrečias rekomendacijas ir pasiūlymus, susijusius su šia politikos sritimi, kartu su atitinkamu šių sričių finansavimu;

Vidaus saugumo stiprinimas

| 32. | primena, kad reikia tęsti ir 2010 m. didinti tokių sričių kaip sienų apsauga, civilinė apsauga, kova su terorizmu finansavimą, kadangi šios priemonės tiesiogiai padeda mažinti Europos piliečių susirūpinimą; pažymi, kad maisto saugos didinimas taip pat išlieka prioritetu; apgailestauja, kad atsižvelgiant į 2009 m. sausio mėn. finansinį planavimą šių sričių finansavimas pagal 3a išlaidų kategoriją labai mažai padidintas, ir beveik nepakito 3b išlaidų kategorijos (pilietybės) finansavimas pagal 2010 m. metinę politikos strategiją, lyginant su 2009 m. biudžetu, nors būtent šie klausimai kelia didžiausią Europos piliečių susirūpinimą; |
| --- | --- |

32.

primena, kad reikia tęsti ir 2010 m. didinti tokių sričių kaip sienų apsauga, civilinė apsauga, kova su terorizmu finansavimą, kadangi šios priemonės tiesiogiai padeda mažinti Europos piliečių susirūpinimą; pažymi, kad maisto saugos didinimas taip pat išlieka prioritetu; apgailestauja, kad atsižvelgiant į 2009 m. sausio mėn. finansinį planavimą šių sričių finansavimas pagal 3a išlaidų kategoriją labai mažai padidintas, ir beveik nepakito 3b išlaidų kategorijos (pilietybės) finansavimas pagal 2010 m. metinę politikos strategiją, lyginant su 2009 m. biudžetu, nors būtent šie klausimai kelia didžiausią Europos piliečių susirūpinimą;

| 33. | mano, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti sienų apsaugai sprendžiant nelegalios imigracijos problemą, ir kad Europos Sąjunga turėtų remti valstybių narių pastangas; |
| --- | --- |

33.

mano, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti sienų apsaugai sprendžiant nelegalios imigracijos problemą, ir kad Europos Sąjunga turėtų remti valstybių narių pastangas;

Lėšų panaudojimo gerinimas

| 34. | tvirtina, kad gerinti lėšų naudojimą ir jo kokybę turėtų būti pagrindinis principas siekiant kuo geresnių ES biudžeto panaudojimo rezultatų; ragina Komisiją ir valstybes nares nukreipti savo pastangas šia kryptimi ir atidžiai stebėti politikos, visų pirma struktūrinės politikos pagal 1B išlaidų kategoriją, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

34.

tvirtina, kad gerinti lėšų naudojimą ir jo kokybę turėtų būti pagrindinis principas siekiant kuo geresnių ES biudžeto panaudojimo rezultatų; ragina Komisiją ir valstybes nares nukreipti savo pastangas šia kryptimi ir atidžiai stebėti politikos, visų pirma struktūrinės politikos pagal 1B išlaidų kategoriją, įgyvendinimą;

| 35. | ragina Komisiją informuoti biudžeto valdymo instituciją ir apgalvoti veiksmus, kurie galėtų pagerinti įgyvendinimą; ketina tęsti svarstymus remiantis 2008 m. lapkričio 21 d. bendra deklaracija dėl struktūrinių ir sanglaudos fondų įgyvendinimo paspartinimo; pageidauja spartinti įgyvendinimą ir kitose politikos srityse; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją informuoti biudžeto valdymo instituciją ir apgalvoti veiksmus, kurie galėtų pagerinti įgyvendinimą; ketina tęsti svarstymus remiantis 2008 m. lapkričio 21 d. bendra deklaracija dėl struktūrinių ir sanglaudos fondų įgyvendinimo paspartinimo; pageidauja spartinti įgyvendinimą ir kitose politikos srityse;

| 36. | tikisi, kad Komisija pateiks pasiūlymą dėl kito reguliaraus Finansinio reglamento persvarstymo, įskaitant realius supaprastinimo pasiūlymus; tikisi, kad Komisija padarys spaudimą Tarybai, kad pastaroji sudarytų OLAF darbo sąlygas kovoti su sukčiavimu ir jas gerintų, atsižvelgdama į Parlamento pasiūlymus, susijusius su Reglamentu (EB) Nr. 1073/1999; |
| --- | --- |

36.

tikisi, kad Komisija pateiks pasiūlymą dėl kito reguliaraus Finansinio reglamento persvarstymo, įskaitant realius supaprastinimo pasiūlymus; tikisi, kad Komisija padarys spaudimą Tarybai, kad pastaroji sudarytų OLAF darbo sąlygas kovoti su sukčiavimu ir jas gerintų, atsižvelgdama į Parlamento pasiūlymus, susijusius su Reglamentu (EB) Nr. 1073/1999;

| 37. | prašo, kad Komisija per savo atsakingas tarnybas, įskaitant OLAF, remtų Bulgarijos ir Rumunijos pastangas, susijusias su patikros ir bendradarbiavimo mechanizmu ir ES fondų valdymu; ragina Komisiją atidžiai stebėti įvykius Kosove ir Balkanų valstybėse, susijusius su ES fondų panaudojimu ir tinkamu valdymu, ir įsteigti organizaciją, kuri pakeis Tyrimų darbo grupę (TDG) ir stebės kovą su sukčiavimu ir pažeidimais; |
| --- | --- |

37.

prašo, kad Komisija per savo atsakingas tarnybas, įskaitant OLAF, remtų Bulgarijos ir Rumunijos pastangas, susijusias su patikros ir bendradarbiavimo mechanizmu ir ES fondų valdymu; ragina Komisiją atidžiai stebėti įvykius Kosove ir Balkanų valstybėse, susijusius su ES fondų panaudojimu ir tinkamu valdymu, ir įsteigti organizaciją, kuri pakeis Tyrimų darbo grupę (TDG) ir stebės kovą su sukčiavimu ir pažeidimais;

| 38. | pageidauja, kad administracinės išlaidos būtų panaudojamos efektyviau, palyginti su veiklos išlaidomis; mano, kad ES viešojo administravimo veiksmingumas labai svarbus siekiant kuo geriau panaudoti ES biudžetą; praėjusiais biudžetiniais metais sumažino administracines išlaidas, palyginti su veiklos išlaidomis, ir ragina Komisiją pasekti šiuo pavyzdžiu; |
| --- | --- |

38.

pageidauja, kad administracinės išlaidos būtų panaudojamos efektyviau, palyginti su veiklos išlaidomis; mano, kad ES viešojo administravimo veiksmingumas labai svarbus siekiant kuo geriau panaudoti ES biudžetą; praėjusiais biudžetiniais metais sumažino administracines išlaidas, palyginti su veiklos išlaidomis, ir ragina Komisiją pasekti šiuo pavyzdžiu;

| 39. | susirūpinęs pažymi, kad vis daugiau ES įdarbinamų darbuotojų neįrašomi į biudžeto valdymo institucijos patvirtintus institucijų personalo planus, ir už jų darbą mokama ne pagal DFP 5 išlaidų kategoriją; yra pasiryžęs tęsti Komisijos personalo ir tolygaus valstybių narių atstovavimo patikrą; be to, atidžiai stebės Komisijos pastatų politiką Briuselyje; |
| --- | --- |

39.

susirūpinęs pažymi, kad vis daugiau ES įdarbinamų darbuotojų neįrašomi į biudžeto valdymo institucijos patvirtintus institucijų personalo planus, ir už jų darbą mokama ne pagal DFP 5 išlaidų kategoriją; yra pasiryžęs tęsti Komisijos personalo ir tolygaus valstybių narių atstovavimo patikrą; be to, atidžiai stebės Komisijos pastatų politiką Briuselyje;

EP prerogatyvų užtikrinimas

| 40. | pabrėžia, kad bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai suteikia Parlamentui galimybę parengti sąlygas naujai politikai ir veiklai, kuriomis stiprinami ES veiksmai; pabrėžia, kad nors ribotos maržos apsunkina visapusišką šios priemonės, numatytos 2006 m. gegužės 17 d. TIS, taikymą, jis ketina panaudoti visas 2006 m. gegužės 17 d. TIS D dalies II priede bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams numatytas lėšas, jei to reikėtų pagal pasiūlymus; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad bandomieji projektai ir parengiamieji veiksmai suteikia Parlamentui galimybę parengti sąlygas naujai politikai ir veiklai, kuriomis stiprinami ES veiksmai; pabrėžia, kad nors ribotos maržos apsunkina visapusišką šios priemonės, numatytos 2006 m. gegužės 17 d. TIS, taikymą, jis ketina panaudoti visas 2006 m. gegužės 17 d. TIS D dalies II priede bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams numatytas lėšas, jei to reikėtų pagal pasiūlymus;

| 41. | primena labai teigiamą įvairių programos Erasmus bandomųjų projektų veiklą tiek dalyvavimo juose, tiek ir įgyvendinimo atžvilgiu, kuriuos Parlamentas vykdė pastaraisiais metais (Erasmus pradedantieji, Erasmus jaunieji verslininkai, Erasmus vidurinė mokykla, Erasmus viešasis administravimas) o taip pat tradicinės programos Erasmus teigiamą veiklą; patvirtina, kad Europos Sąjunga turi ir toliau investuoti į šią sritį; mano, kad norint žymiai padidinti (iki 1 000 000 asmenų per metus) jaunų asmenų, dalyvaujančių Europos programos Erasmus politikoje skaičių, būtina stipriai padidinti lėšas, skiriamas visoms programos Erasmus pakraipoms; yra įsitikinęs, kad ši priemonė yra būtina norint tinkamai reaguoti į savo integracijos proceso sunkumus, su kuriais Europa susiduria, o taip pat padėti įveikti dabartinę finansų krizę; |
| --- | --- |

41.

primena labai teigiamą įvairių programos Erasmus bandomųjų projektų veiklą tiek dalyvavimo juose, tiek ir įgyvendinimo atžvilgiu, kuriuos Parlamentas vykdė pastaraisiais metais (Erasmus pradedantieji, Erasmus jaunieji verslininkai, Erasmus vidurinė mokykla, Erasmus viešasis administravimas) o taip pat tradicinės programos Erasmus teigiamą veiklą; patvirtina, kad Europos Sąjunga turi ir toliau investuoti į šią sritį; mano, kad norint žymiai padidinti (iki 1 000 000 asmenų per metus) jaunų asmenų, dalyvaujančių Europos programos Erasmus politikoje skaičių, būtina stipriai padidinti lėšas, skiriamas visoms programos Erasmus pakraipoms; yra įsitikinęs, kad ši priemonė yra būtina norint tinkamai reaguoti į savo integracijos proceso sunkumus, su kuriais Europa susiduria, o taip pat padėti įveikti dabartinę finansų krizę;

| 42. | atkreipia dėmesį į būtinybę suteikti pakankamą finansavimą komunikacijos politikai, kuris ypač reikalingas siekiant tikslų, nustatytų bendroje deklaracijoje dėl Europos komunikacinės partnerystės, kurią 2008 m. spalį patvirtino Parlamentas, Taryba ir Komisija; |
| --- | --- |

42.

atkreipia dėmesį į būtinybę suteikti pakankamą finansavimą komunikacijos politikai, kuris ypač reikalingas siekiant tikslų, nustatytų bendroje deklaracijoje dėl Europos komunikacinės partnerystės, kurią 2008 m. spalį patvirtino Parlamentas, Taryba ir Komisija;

| 43. | pabrėžia, kad deda pastangas siekiant iš anksto patvirtinti 2010 m. biudžeto gaires; todėl tikisi, kad Komisija į jas atsižvelgs rengdama PBP; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad deda pastangas siekiant iš anksto patvirtinti 2010 m. biudžeto gaires; todėl tikisi, kad Komisija į jas atsižvelgs rengdama PBP;

*

* *

| 44. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams. |
| --- | --- |

44.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Audito Rūmams.

---

(1)  OJ C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0515.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0564.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/327 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/327

---

2009 m. kovo 10 d., antradienis2010 m. biudžeto sudarymo procedūros gairės. I, II, IV, V, VI, VII, VIII ir IX skirsniai

P6_TA(2009)0096

2009 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2010 m. biudžeto sudarymo procedūros gairių. I skirsnis – Europos Parlamentas, II skirsnis – Taryba, IV skirsnis – Teisingumo Teismas, V skirsnis – Audito Rūmai, VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, VII skirsnis – Regionų komitetas, VIII skirsnis – Europos ombudsmenas, IX skirsnis – Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas (2009/2004(BUD))

2010/C 87 E/48

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1),

atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimą 2000/597/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (2),

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (3),

atsižvelgdamas į penktąją institucijų generalinių sekretorių ataskaitą, susijusią su 5 išlaidų kategorijos finansinės perspektyvos tendencijomis, pateiktą 2006 m. gegužės mėn.,

atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2007 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą kartu su audituotų institucijų atsakymais (4),

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A6–0057/2009),

| A. | kadangi šiuo metinės procedūros etapu Europos Parlamentas laukia kitų institucijų preliminarių 2010 m. biudžeto išlaidų projektų ir savo Biuro pasiūlymų dėl 2010 m. biudžeto, |
| --- | --- |

A.

kadangi šiuo metinės procedūros etapu Europos Parlamentas laukia kitų institucijų preliminarių 2010 m. biudžeto išlaidų projektų ir savo Biuro pasiūlymų dėl 2010 m. biudžeto,

| B. | kadangi siūloma tęsti bandomąjį Biuro ir Biudžeto komiteto glaudesnio bendradarbiavimo ir glaudesnių ryšių projektą, kuris bus vykdomas antrus metus 2010 m. biudžeto sudarymo procedūros laikotarpiu, |
| --- | --- |

B.

kadangi siūloma tęsti bandomąjį Biuro ir Biudžeto komiteto glaudesnio bendradarbiavimo ir glaudesnių ryšių projektą, kuris bus vykdomas antrus metus 2010 m. biudžeto sudarymo procedūros laikotarpiu,

| C. | kadangi aukščiausia 2010 m. 5 išlaidų kategorijos riba yra 8 088 000 000 EUR (suma yra 311 000 000 EUR arba 4 proc. didesnė palyginti su 2009 m., atsižvelgiant į 2 proc. infliaciją), |
| --- | --- |

C.

kadangi aukščiausia 2010 m. 5 išlaidų kategorijos riba yra 8 088 000 000 EUR (suma yra 311 000 000 EUR arba 4 proc. didesnė palyginti su 2009 m., atsižvelgiant į 2 proc. infliaciją),

| D. | kadangi Europos Parlamento 2009 m. biudžetą sudaro 1 529 970 930 EUR, iš kurių šiais metais 19,67 proc. skirta 5 išlaidų kategorijai, |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Parlamento 2009 m. biudžetą sudaro 1 529 970 930 EUR, iš kurių šiais metais 19,67 proc. skirta 5 išlaidų kategorijai,

Europos Parlamentas

Bendroji programa

| 1. | ypatingą dėmesį skiria pagrindiniam principui, pagal kurį visiems Parlamento nariams turėtų būti suteikiama vienoda galimybė gauti visa apimančias ir kokybiškas paslaugas, sudarančios jiems sąlygas dirbti, reikšti nuomonę ir gauti dokumentus savo gimtąja kalba, kad galėtų kuo geriau imtis veiksmų savo rinkėjų vardu; mano, kad naujosios Parlamento kadencijos metu suteikiama galimybė užtikrinti, kad taip ir būtų, ir sutinka, kad šiuo požiūriu optimali ir vienoda galimybė Parlamento nariams naudotis vertimo paslaugomis bus viena iš svarbiausių 2010 m. biudžeto gairių; |
| --- | --- |

1.

ypatingą dėmesį skiria pagrindiniam principui, pagal kurį visiems Parlamento nariams turėtų būti suteikiama vienoda galimybė gauti visa apimančias ir kokybiškas paslaugas, sudarančios jiems sąlygas dirbti, reikšti nuomonę ir gauti dokumentus savo gimtąja kalba, kad galėtų kuo geriau imtis veiksmų savo rinkėjų vardu; mano, kad naujosios Parlamento kadencijos metu suteikiama galimybė užtikrinti, kad taip ir būtų, ir sutinka, kad šiuo požiūriu optimali ir vienoda galimybė Parlamento nariams naudotis vertimo paslaugomis bus viena iš svarbiausių 2010 m. biudžeto gairių;

| 2. | mano, kad atsižvelgiant į tokią poziciją turėtų būti vienodai pabrėžiami visi aspektai, susiję su Parlamento teisėkūros vaidmeniu; ypač prioritetinis personalo ir susijusių išteklių paskirstymas turėtų būti pirmiausia derinamas su Parlamento darbu ir sprendimų priėmimu bendro sprendimo priėmimo srityse; |
| --- | --- |

2.

mano, kad atsižvelgiant į tokią poziciją turėtų būti vienodai pabrėžiami visi aspektai, susiję su Parlamento teisėkūros vaidmeniu; ypač prioritetinis personalo ir susijusių išteklių paskirstymas turėtų būti pirmiausia derinamas su Parlamento darbu ir sprendimų priėmimu bendro sprendimo priėmimo srityse;

| 3. | pabrėžia, kad 2010-ieji bus metai, kai Parlamentas po 2009 m. Europos rinkimų ir dėl to įvyksiančio Parlamento sudėties pasikeitimo palaipsniui per metus atnaujins visą savo veiklą, ir atkreipia dėmesį į tai, kad dėl to reikės tam tikrų biudžeto pakeitimų; taip pat pabrėžia, kad daug biudžeto punktų, konkrečiai susijusių su 2009 m. rinkimais, toliau nebus reikalingi; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad 2010-ieji bus metai, kai Parlamentas po 2009 m. Europos rinkimų ir dėl to įvyksiančio Parlamento sudėties pasikeitimo palaipsniui per metus atnaujins visą savo veiklą, ir atkreipia dėmesį į tai, kad dėl to reikės tam tikrų biudžeto pakeitimų; taip pat pabrėžia, kad daug biudžeto punktų, konkrečiai susijusių su 2009 m. rinkimais, toliau nebus reikalingi;

| 4. | pabrėžia, kad 2010-ieji bus Parlamento tolesnio prisitaikymo, susijusio su jo darbo metodų tobulinimu ir modernizavimu, kurie susiję su Parlamento politiniais ir teisėkūros įsipareigojimais, taip pat su daugelio svarbių daugiamečių iniciatyvų, kurios pradėtos per pastaruosius keletą metų, vertinimu, metai; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad 2010-ieji bus Parlamento tolesnio prisitaikymo, susijusio su jo darbo metodų tobulinimu ir modernizavimu, kurie susiję su Parlamento politiniais ir teisėkūros įsipareigojimais, taip pat su daugelio svarbių daugiamečių iniciatyvų, kurios pradėtos per pastaruosius keletą metų, vertinimu, metai;

| 5. | patvirtina savo ketinimus numatyti būtinus išteklius, susijusius su galima Sąjungos plėtra dėl Kroatijos įstojimo; |
| --- | --- |

5.

patvirtina savo ketinimus numatyti būtinus išteklius, susijusius su galima Sąjungos plėtra dėl Kroatijos įstojimo;

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal 5 išlaidų kategorijos (administracinių išlaidų) aukščiausią finansinę ribą galima 4 proc., arba 311 000 000 EUR padidinti šias išlaidas; taigi pabrėžia, kad savanoriška 20 proc. Parlamento išlaidų dalis, nustatyta kaip rodiklis, ir toliau reikštų, kad savaime atsiranda papildomų galimybių skirti 62 000 000 EUR, apskaičiuotų pagal viršutinę ribą, ir 87 000 000 EUR, palyginti su faktiniu 2009 m. patvirtintu biudžetu; vis dėlto nurodo, kad yra abejonių dėl ES BNP raidos ir aplinkybių, kuriomis Europos Parlamentas turės dirbti; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad pagal 5 išlaidų kategorijos (administracinių išlaidų) aukščiausią finansinę ribą galima 4 proc., arba 311 000 000 EUR padidinti šias išlaidas; taigi pabrėžia, kad savanoriška 20 proc. Parlamento išlaidų dalis, nustatyta kaip rodiklis, ir toliau reikštų, kad savaime atsiranda papildomų galimybių skirti 62 000 000 EUR, apskaičiuotų pagal viršutinę ribą, ir 87 000 000 EUR, palyginti su faktiniu 2009 m. patvirtintu biudžetu; vis dėlto nurodo, kad yra abejonių dėl ES BNP raidos ir aplinkybių, kuriomis Europos Parlamentas turės dirbti;

| 7. | tikisi, kad Biuras, pristatydamas preliminarų projektą, pateiks realius prašymus ir yra pasirengęs apsvarstyti Biuro pasiūlymus, visapusiškai atsižvelgdamas į poreikius ir atsargumo nuostatą, siekdamas užtikrinti tinkamą ir veiksmingą institucijos darbą; |
| --- | --- |

7.

tikisi, kad Biuras, pristatydamas preliminarų projektą, pateiks realius prašymus ir yra pasirengęs apsvarstyti Biuro pasiūlymus, visapusiškai atsižvelgdamas į poreikius ir atsargumo nuostatą, siekdamas užtikrinti tinkamą ir veiksmingą institucijos darbą;

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad preliminariame biudžeto projekte reikėtų palikti didelę maržą, o ne numatyti konkrečius asignavimų rezervus, kad naujai išrinktas Parlamentas turėtų galimybę nustatyti savo prioritetus arba prisitaikyti prie kintančių aplinkybių, kartu atsižvelgdamas į 20 % visų administracinių išlaidų; |
| --- | --- |

8.

atkreipia dėmesį į tai, kad preliminariame biudžeto projekte reikėtų palikti didelę maržą, o ne numatyti konkrečius asignavimų rezervus, kad naujai išrinktas Parlamentas turėtų galimybę nustatyti savo prioritetus arba prisitaikyti prie kintančių aplinkybių, kartu atsižvelgdamas į 20 % visų administracinių išlaidų;

| 9. | mano, kad net jei ateityje bus ratifikuota Lisabonos sutartis, visi būtini su biudžeto išlaidomis susiję pakeitimai turėtų būti padaryti tuo metu ir laikantis galiojančių biudžeto sudarymo procedūrų; |
| --- | --- |

9.

mano, kad net jei ateityje bus ratifikuota Lisabonos sutartis, visi būtini su biudžeto išlaidomis susiję pakeitimai turėtų būti padaryti tuo metu ir laikantis galiojančių biudžeto sudarymo procedūrų;

| 10. | reikalauja pateikti išsamią ir aiškią tų biudžeto eilučių, kurios nebuvo pakankamai įgyvendintos 2008 m., apžvalgą, kad galėtų išanalizuoti šio nepakankamo lėšų panaudojimo priežastis; taip pat norėtų gauti visų perkėlimų ir jų panaudojimo 2008 m. ataskaitą ir atnaujintus duomenis apie galutines asignuotąsias pajamas, palygintas su sumomis, kurios buvo įrašytos biudžete; |
| --- | --- |

10.

reikalauja pateikti išsamią ir aiškią tų biudžeto eilučių, kurios nebuvo pakankamai įgyvendintos 2008 m., apžvalgą, kad galėtų išanalizuoti šio nepakankamo lėšų panaudojimo priežastis; taip pat norėtų gauti visų perkėlimų ir jų panaudojimo 2008 m. ataskaitą ir atnaujintus duomenis apie galutines asignuotąsias pajamas, palygintas su sumomis, kurios buvo įrašytos biudžete;

| 11. | teigiamai vertina sprendimą toliau tęsti bandomąjį projektą, susijusį su glaudesniu Biuro ir Biudžeto komiteto bendradarbiavimu, kuris bus vykdomas antrus metus ir pagal šį projektą turėtų būti supaprastinta biudžeto sudarymo procedūra, taip pat pagal jį būtų sudaryta galimybė laiku ir skaidriai konsultuotis visais parlamentiniais klausimais, susijusiais su didelėmis pasekmėmis biudžetui; pabrėžia, kad tvarka, kurios laikydamasis Biuras konsultuojasi su Biudžeto komitetu minėtųjų finansinių pasekmių klausimais, galėtų būti patobulinta, todėl norėtų ją paaiškinti ir apibrėžti; |
| --- | --- |

11.

teigiamai vertina sprendimą toliau tęsti bandomąjį projektą, susijusį su glaudesniu Biuro ir Biudžeto komiteto bendradarbiavimu, kuris bus vykdomas antrus metus ir pagal šį projektą turėtų būti supaprastinta biudžeto sudarymo procedūra, taip pat pagal jį būtų sudaryta galimybė laiku ir skaidriai konsultuotis visais parlamentiniais klausimais, susijusiais su didelėmis pasekmėmis biudžetui; pabrėžia, kad tvarka, kurios laikydamasis Biuras konsultuojasi su Biudžeto komitetu minėtųjų finansinių pasekmių klausimais, galėtų būti patobulinta, todėl norėtų ją paaiškinti ir apibrėžti;

Lygios Europos Parlamento narių galimybės naudotis vertimo paslaugomis

| 12. | mano, kad 2010-ieji turėtų būti metai, kai didžiausios pastangos skiriamos tam, kad visų valstybių narių ir visomis kalbomis kalbantiems Parlamento nariams būtų užtikrinamos vienodos galimybės vykdyti savo pareigas ir visą jiems privalomą politinę veiklą savo kalba, jei taip jie pasirinko; |
| --- | --- |

12.

mano, kad 2010-ieji turėtų būti metai, kai didžiausios pastangos skiriamos tam, kad visų valstybių narių ir visomis kalbomis kalbantiems Parlamento nariams būtų užtikrinamos vienodos galimybės vykdyti savo pareigas ir visą jiems privalomą politinę veiklą savo kalba, jei taip jie pasirinko;

| 13. | pripažįsta, kad dažnai ir ypač komitetų bei frakcijų darbo metu dėl ribotų terminų padidėja derybų tarp pagrindinių veikėjų svarba; vis dėlto pabrėžia visiems Parlamento nariams taikomą demokratinio teisėtumo principą ir jų teisę į visapusišką daugiakalbystę; taigi mano, kad šiuo biudžetu taip pat galėtų ir turėtų būti naudojamasi siekiant minėtojo tikslo ir kad biudžete galima rasti pusiausvyrą tarp daugiakalbystės apribojimų ir sklandaus teisėkūros procedūrų užbaigimo; |
| --- | --- |

13.

pripažįsta, kad dažnai ir ypač komitetų bei frakcijų darbo metu dėl ribotų terminų padidėja derybų tarp pagrindinių veikėjų svarba; vis dėlto pabrėžia visiems Parlamento nariams taikomą demokratinio teisėtumo principą ir jų teisę į visapusišką daugiakalbystę; taigi mano, kad šiuo biudžetu taip pat galėtų ir turėtų būti naudojamasi siekiant minėtojo tikslo ir kad biudžete galima rasti pusiausvyrą tarp daugiakalbystės apribojimų ir sklandaus teisėkūros procedūrų užbaigimo;

| 14. | didelį dėmesį skiria daugiakalbystės klausimui ir prašo tarnybų pateikti dabartinės būklės ir naujovių, numatytų 2010 m., apžvalgą, taip pat nurodyti kaip taikomas kodeksas ir kokios tolesnių praktinių patobulinimų galimybės, bandomąjį projektą dėl asmeninio vertimo žodžiu, nurodyti jo kriterijus ir naudą Parlamento nariams, kalbantiems įvairiomis kalbomis, taip pat to, kaip ilgainiui bus sprendžiamos su vienodų galimybių užtikrinimu susijusių fizinių kliūčių (t. y. tinkamų posėdžių salių, kabinų nebuvimo ir kt.) problemos, apžvalgą; norėtų garantijų, susijusių su tuo, kokią tobulesnę įrangą, padėsiančią spręsti minėtąsias problemas, turės naujai išrinktas Parlamentas, palyginti su Parlamento narių, atvykusių po paskutiniojo plėtros etapo, padėtimi; |
| --- | --- |

14.

didelį dėmesį skiria daugiakalbystės klausimui ir prašo tarnybų pateikti dabartinės būklės ir naujovių, numatytų 2010 m., apžvalgą, taip pat nurodyti kaip taikomas kodeksas ir kokios tolesnių praktinių patobulinimų galimybės, bandomąjį projektą dėl asmeninio vertimo žodžiu, nurodyti jo kriterijus ir naudą Parlamento nariams, kalbantiems įvairiomis kalbomis, taip pat to, kaip ilgainiui bus sprendžiamos su vienodų galimybių užtikrinimu susijusių fizinių kliūčių (t. y. tinkamų posėdžių salių, kabinų nebuvimo ir kt.) problemos, apžvalgą; norėtų garantijų, susijusių su tuo, kokią tobulesnę įrangą, padėsiančią spręsti minėtąsias problemas, turės naujai išrinktas Parlamentas, palyginti su Parlamento narių, atvykusių po paskutiniojo plėtros etapo, padėtimi;

| 15. | taip pat mano, kad būtina visomis priemonėmis siekti padidinti vertimų žodžiu lankstumą, nes tai svarbiausias žingsnis norint užtikrinti gerą darbo tvarką, ir pabrėžia, kad dažnai būtų galima išvengti problemų ir lėšų švaistymo, jei būtų galimybė skubiai pakeisti kalbas atsižvelgiant į tai, kas iš tiesų dalyvauja posėdžiuose, o ne kas planavo dalyvauti; |
| --- | --- |

15.

taip pat mano, kad būtina visomis priemonėmis siekti padidinti vertimų žodžiu lankstumą, nes tai svarbiausias žingsnis norint užtikrinti gerą darbo tvarką, ir pabrėžia, kad dažnai būtų galima išvengti problemų ir lėšų švaistymo, jei būtų galimybė skubiai pakeisti kalbas atsižvelgiant į tai, kas iš tiesų dalyvauja posėdžiuose, o ne kas planavo dalyvauti;

Tinkamiausias išteklių naudojimas siekiant pagerinti Europos Parlamento teisėkūros darbą

| 16. | pabrėžia, kad daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama tam, jog būtų užtikrinama, kad visi biudžeto ir žmogiškieji ištekliai, kuriais Parlamentas gali naudotis, būtų panaudojami kuo rentabiliau, kad Parlamentas ir jo nariai galėtų sėkmingai įvykdyti savo pagrindinę teisėkūros užduotį; primena, kad šito siekiant būtina kruopščiai planuoti ir organizuoti Parlamento darbo metodus ir, esant galimybei, jungti funkcijas ir struktūras, kad būtų išvengta nereikalingo biurokratizmo, funkcijų dubliavimo ir dvigubų pastangų; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama tam, jog būtų užtikrinama, kad visi biudžeto ir žmogiškieji ištekliai, kuriais Parlamentas gali naudotis, būtų panaudojami kuo rentabiliau, kad Parlamentas ir jo nariai galėtų sėkmingai įvykdyti savo pagrindinę teisėkūros užduotį; primena, kad šito siekiant būtina kruopščiai planuoti ir organizuoti Parlamento darbo metodus ir, esant galimybei, jungti funkcijas ir struktūras, kad būtų išvengta nereikalingo biurokratizmo, funkcijų dubliavimo ir dvigubų pastangų;

| 17. | pabrėžia, kad didėjantys Parlamento įgaliojimai, susiję su bendro sprendimo procedūra, sudaro papildomą krūvį visoms jo tarnyboms, atliekančioms su teisėkūra susijusį darbą, ir reikės daug veiksmingo darbo ir geresnio prioritetinio darbuotojų bei susijusių išteklių paskirstymo, kad Parlamento nariai galėtų tinkamai vykdyti savo pareigas; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad didėjantys Parlamento įgaliojimai, susiję su bendro sprendimo procedūra, sudaro papildomą krūvį visoms jo tarnyboms, atliekančioms su teisėkūra susijusį darbą, ir reikės daug veiksmingo darbo ir geresnio prioritetinio darbuotojų bei susijusių išteklių paskirstymo, kad Parlamento nariai galėtų tinkamai vykdyti savo pareigas;

| 18. | primena, kad susitarta dėl ypatingo darbuotojų skaičiaus padidėjimo 2009 m., nors tuo pat metu buvo bendrai sutarta, kad jau pasiektas darbuotojų išteklių konsolidavimo etapas ir kad darbuotojų perkėlimas turėtų būti nuolatinis procesas po to, kai darbuotojų skaičius labai padidėjo po neseniai vykusios plėtros; primena savo raginimą visoms tarnyboms ir politinėms frakcijoms tik pradėjus procedūrą pateikti visapusišką savo prašymų pagrindimą; |
| --- | --- |

18.

primena, kad susitarta dėl ypatingo darbuotojų skaičiaus padidėjimo 2009 m., nors tuo pat metu buvo bendrai sutarta, kad jau pasiektas darbuotojų išteklių konsolidavimo etapas ir kad darbuotojų perkėlimas turėtų būti nuolatinis procesas po to, kai darbuotojų skaičius labai padidėjo po neseniai vykusios plėtros; primena savo raginimą visoms tarnyboms ir politinėms frakcijoms tik pradėjus procedūrą pateikti visapusišką savo prašymų pagrindimą;

| 19. | laukia darbo grupių pasiūlymų dėl administracinių procedūrų supaprastinimo ir mano, kad išlaidų mažinimas turėtų būti savaiminė tolesnio šio supaprastinimo įgyvendinimo pasekmė; |
| --- | --- |

19.

laukia darbo grupių pasiūlymų dėl administracinių procedūrų supaprastinimo ir mano, kad išlaidų mažinimas turėtų būti savaiminė tolesnio šio supaprastinimo įgyvendinimo pasekmė;

| 20. | taip pat pageidauja, kad politinių frakcijų prašymai pavasarį būtų įtraukti į preliminarų biudžeto projektą; |
| --- | --- |

20.

taip pat pageidauja, kad politinių frakcijų prašymai pavasarį būtų įtraukti į preliminarų biudžeto projektą;

| 21. | mano, kad kartais būtina išanalizuoti, kaip naudojami ištekliai ir kaip organizuojamas darbas, jei konkrečios problemos aiškiai nustatytos ir tyrimo, kurį reikia atlikti, uždaviniai tinkamai apibrėžti, pamatuojami ir tikslingi; mano, kad 2010 m. būtų galima nustatyti ir šiuo būdu ištirti kai kuriuos konkrečius sektorius ir projektus; taip pat primena analizės, kuri buvo atlikta 2008 m., svarbą; norėtų, kad ši analizė būtų tęsiama ir būtų gilesnė, kad į ją būtų galima atsižvelgti priimant sprendimą dėl 2010 m. biudžeto projekto; primena, kad būtina atsižvelgti į kintančią naujai išrinkto Parlamento padėtį, į didėjančius įgaliojimus, susijusius su bendro sprendimo procedūra, ir į kitus pasikeitimus; |
| --- | --- |

21.

mano, kad kartais būtina išanalizuoti, kaip naudojami ištekliai ir kaip organizuojamas darbas, jei konkrečios problemos aiškiai nustatytos ir tyrimo, kurį reikia atlikti, uždaviniai tinkamai apibrėžti, pamatuojami ir tikslingi; mano, kad 2010 m. būtų galima nustatyti ir šiuo būdu ištirti kai kuriuos konkrečius sektorius ir projektus; taip pat primena analizės, kuri buvo atlikta 2008 m., svarbą; norėtų, kad ši analizė būtų tęsiama ir būtų gilesnė, kad į ją būtų galima atsižvelgti priimant sprendimą dėl 2010 m. biudžeto projekto; primena, kad būtina atsižvelgti į kintančią naujai išrinkto Parlamento padėtį, į didėjančius įgaliojimus, susijusius su bendro sprendimo procedūra, ir į kitus pasikeitimus;

| 22. | atkreipia Biuro dėmesį į asmenų, kuriuos samdo subrangovų organizacijos, dirbančios Parlamente, darbo sąlygas; atsižvelgdamas į tai, ragina Biurą stebėti, kad minėtosios organizacijos visapusiškai laikytųsi galiojančių darbo įstatymų; |
| --- | --- |

22.

atkreipia Biuro dėmesį į asmenų, kuriuos samdo subrangovų organizacijos, dirbančios Parlamente, darbo sąlygas; atsižvelgdamas į tai, ragina Biurą stebėti, kad minėtosios organizacijos visapusiškai laikytųsi galiojančių darbo įstatymų;

Informacijos sklaida Parlamento nariams

| 23. | pabrėžia, kad nuo tada, kai prieš keletą metų pradėta didelė reforma „Padidinkime reikalavimus“, pradėti arba pradedami bent trys nauji svarbūs projektai siekiant gauti kuo išsamesnę ir svarbesnę informaciją apie Parlamento darbą; atkreipia dėmesį į komitetų politikos skyrius, analitinę bibliotekos tarnybą ir žinių valdymo sistemą, kurių tikslas yra palengvinti prieigą prie šių ir kitų prieinamų šaltinių; taip pat atkreipia dėmesį į daugybę kitų šaltinių Parlamente, pvz., Teisės aktų stebėsenos tarnybą; labai teigiamai vertina šias pastangas, kuriomis siekiama, kad Parlamentas profesionaliau teiktų pagalbą Parlamento nariams, tačiau mano, jog būtina įvertinti funkcinius ir biudžetinius išteklius; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad nuo tada, kai prieš keletą metų pradėta didelė reforma „Padidinkime reikalavimus“, pradėti arba pradedami bent trys nauji svarbūs projektai siekiant gauti kuo išsamesnę ir svarbesnę informaciją apie Parlamento darbą; atkreipia dėmesį į komitetų politikos skyrius, analitinę bibliotekos tarnybą ir žinių valdymo sistemą, kurių tikslas yra palengvinti prieigą prie šių ir kitų prieinamų šaltinių; taip pat atkreipia dėmesį į daugybę kitų šaltinių Parlamente, pvz., Teisės aktų stebėsenos tarnybą; labai teigiamai vertina šias pastangas, kuriomis siekiama, kad Parlamentas profesionaliau teiktų pagalbą Parlamento nariams, tačiau mano, jog būtina įvertinti funkcinius ir biudžetinius išteklius;

| 24. | mano, kad svarbu, jog 2010 m. atliekant procedūrą būtu aiškiai apibrėžiama esama padėtis, nes iš to turėtų naudos visi Parlamento nariai, tarp jų ir tie, kurie sprendžia biudžeto klausimus, siekiant aiškiau apibrėžti konkrečias pareigas ir nustatyti, kaip geriau ir veiksmingiau organizuoti šias iniciatyvas; taigi labai pritartų Biudžeto komiteto klausymui dėl to, kaip reikėtų geriau panaudoti šias iniciatyvas, kokios nuomonės laikomasi dėl konkrečių sudėtinių dalių ir koks bus jų tarpusavio ryšys; tvirtina, kad administracija taip pat turėtų užtikrinti, kad naujai išrinktiems Parlamento nariams būtų suteikiama išsami informacija, susijusi su paslaugomis, kurias jie turi teisę gauti; |
| --- | --- |

24.

mano, kad svarbu, jog 2010 m. atliekant procedūrą būtu aiškiai apibrėžiama esama padėtis, nes iš to turėtų naudos visi Parlamento nariai, tarp jų ir tie, kurie sprendžia biudžeto klausimus, siekiant aiškiau apibrėžti konkrečias pareigas ir nustatyti, kaip geriau ir veiksmingiau organizuoti šias iniciatyvas; taigi labai pritartų Biudžeto komiteto klausymui dėl to, kaip reikėtų geriau panaudoti šias iniciatyvas, kokios nuomonės laikomasi dėl konkrečių sudėtinių dalių ir koks bus jų tarpusavio ryšys; tvirtina, kad administracija taip pat turėtų užtikrinti, kad naujai išrinktiems Parlamento nariams būtų suteikiama išsami informacija, susijusi su paslaugomis, kurias jie turi teisę gauti;

Piliečių informavimas apie Parlamentą

| 25. | pabrėžia, kad Biuras atkreipė dėmesį į tris pagrindinius komunikacijos politikos projektus: Parlamento internetinės televizijos kanalą (europarlTV), Lankytojų centrą ir naująjį audiovizualinį centrą JAN pastate, kuriuos užbaigus ir sustiprinus būtų kokybiškai patobulintos komunikacijos priemonės, kuriomis naudojasi institucija; dar kartą primena savo įsipareigojimą atidžiai stebėti šių priemonių vystymąsi ir užtikrinti, kad būtų daromas kiek galima didesnis poveikis visuomenės nuomonei; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad Biuras atkreipė dėmesį į tris pagrindinius komunikacijos politikos projektus: Parlamento internetinės televizijos kanalą (europarlTV), Lankytojų centrą ir naująjį audiovizualinį centrą JAN pastate, kuriuos užbaigus ir sustiprinus būtų kokybiškai patobulintos komunikacijos priemonės, kuriomis naudojasi institucija; dar kartą primena savo įsipareigojimą atidžiai stebėti šių priemonių vystymąsi ir užtikrinti, kad būtų daromas kiek galima didesnis poveikis visuomenės nuomonei;

| 26. | apgailestauja, kad Lankytojų centras nebus įsteigtas prieš 2009 m. rinkimus ir prašo išsamios informacijos apie šio vėlavimo priežastis; |
| --- | --- |

26.

apgailestauja, kad Lankytojų centras nebus įsteigtas prieš 2009 m. rinkimus ir prašo išsamios informacijos apie šio vėlavimo priežastis;

| 27. | atkreipia dėmesį į Biuro sprendimą dėl Europos istorijos rūmų ir pabrėžia, kad būtinos visapusiškos ir skaidrios konsultacijos biudžeto klausimais, kurios atitiktų glaudesnio Biuro ir Biudžeto komiteto bendradarbiavimo bandomąją procedūrą; |
| --- | --- |

27.

atkreipia dėmesį į Biuro sprendimą dėl Europos istorijos rūmų ir pabrėžia, kad būtinos visapusiškos ir skaidrios konsultacijos biudžeto klausimais, kurios atitiktų glaudesnio Biuro ir Biudžeto komiteto bendradarbiavimo bandomąją procedūrą;

Pastatai

| 28. | primena, kad šis sektorius labai svarbus Parlamentui ir atsižvelgiant į dabartinius ir būsimus Parlamento kaip institucijos nekilnojamojo turto poreikius, ir į kuo geresnį nekilnojamojo turto, kurio savininkas yra Parlamentas, valdymą; primena, kad vykdant bet kokį tokio pobūdžio projektą reikėtų ginti Parlamento finansinius interesus; mano, kad dėl 2008 m. įvykių (nors kai kurių įvykių aiškiai nebuvo įmanoma numatyti), atsižvelgiant į išorės institucijos pateiktą pastatų priežiūros ataskaitą, išryškėjo poreikis patobulinti šią sritį; be to, laukia informacijos, susijusios su pasiūlymais dėl galimo Infrastruktūros ir logistikos GD (DG INLO) reorganizavimo, atsižvelgdamas į didesnes Europos Parlamento, kuris yra pagrindinis nekilnojamojo turto savininkas, problemas; |
| --- | --- |

28.

primena, kad šis sektorius labai svarbus Parlamentui ir atsižvelgiant į dabartinius ir būsimus Parlamento kaip institucijos nekilnojamojo turto poreikius, ir į kuo geresnį nekilnojamojo turto, kurio savininkas yra Parlamentas, valdymą; primena, kad vykdant bet kokį tokio pobūdžio projektą reikėtų ginti Parlamento finansinius interesus; mano, kad dėl 2008 m. įvykių (nors kai kurių įvykių aiškiai nebuvo įmanoma numatyti), atsižvelgiant į išorės institucijos pateiktą pastatų priežiūros ataskaitą, išryškėjo poreikis patobulinti šią sritį; be to, laukia informacijos, susijusios su pasiūlymais dėl galimo Infrastruktūros ir logistikos GD (DG INLO) reorganizavimo, atsižvelgdamas į didesnes Europos Parlamento, kuris yra pagrindinis nekilnojamojo turto savininkas, problemas;

| 29. | atsižvelgdamas į tai, primena savo raginimą gauti konkrečią ataskaitą ir visas galimas rekomendacijas, susijusias su pernelyg didelėmis ES pastatų priežiūros, remonto ir pirkimo išlaidomis, įskaitant Parlamento pastatus; ir toliau norėtų, kad šios pastangos apimtų visas sritis siekiant nustatyti esmines priežastis, kurios gali būti kokiu nors būdu susijusios su rinkos apribojimais, Finansinio reglamento ir viešųjų konkursų lemiamais sunkumais ar su kitais svarbiais veiksniais; prašo patvirtinti, kad būtų privaloma taikyti taisyklę, pagal kurią reikalaujama į juodąjį sąrašą įrašyti firmas, kurios nurodė nepagrįstai dideles kainas; |
| --- | --- |

29.

atsižvelgdamas į tai, primena savo raginimą gauti konkrečią ataskaitą ir visas galimas rekomendacijas, susijusias su pernelyg didelėmis ES pastatų priežiūros, remonto ir pirkimo išlaidomis, įskaitant Parlamento pastatus; ir toliau norėtų, kad šios pastangos apimtų visas sritis siekiant nustatyti esmines priežastis, kurios gali būti kokiu nors būdu susijusios su rinkos apribojimais, Finansinio reglamento ir viešųjų konkursų lemiamais sunkumais ar su kitais svarbiais veiksniais; prašo patvirtinti, kad būtų privaloma taikyti taisyklę, pagal kurią reikalaujama į juodąjį sąrašą įrašyti firmas, kurios nurodė nepagrįstai dideles kainas;

| 30. | laukia, kada bus pateiktas vidutinės trukmės ir ilgalaikės pastatų politikos strategijos dokumentas, kurį pateikti jau buvo prašyta praėjusiais metais, norint, kad atitinkami sprendimai būtų priimti pirmojo svarstymo metu; |
| --- | --- |

30.

laukia, kada bus pateiktas vidutinės trukmės ir ilgalaikės pastatų politikos strategijos dokumentas, kurį pateikti jau buvo prašyta praėjusiais metais, norint, kad atitinkami sprendimai būtų priimti pirmojo svarstymo metu;

Tolesnis įvairių 2009 m. biudžeto sudarymo procedūros aspektų taikymas

| 31. | teigiamai vertina Biuro ketinimą toliau tobulinti teisėkūros, lingvistinę ir techninę paramą Parlamento nariams, kuri akivaizdžiai susijusi su pirmiau nurodytomis problemomis; |
| --- | --- |

31.

teigiamai vertina Biuro ketinimą toliau tobulinti teisėkūros, lingvistinę ir techninę paramą Parlamento nariams, kuri akivaizdžiai susijusi su pirmiau nurodytomis problemomis;

| 32. | sutinka, kad pirmaisiais metais reikės įdėmiai stebėti, kaip įgyvendinami Parlamento narių ir Parlamento narių padėjėjų statutai, ir mano, kad šie statutai turėtų būti kuo geriau konsoliduoti, kartu nuolat atnaujinama informacija apie pasekmes biudžetui ir prognozes; |
| --- | --- |

32.

sutinka, kad pirmaisiais metais reikės įdėmiai stebėti, kaip įgyvendinami Parlamento narių ir Parlamento narių padėjėjų statutai, ir mano, kad šie statutai turėtų būti kuo geriau konsoliduoti, kartu nuolat atnaujinama informacija apie pasekmes biudžetui ir prognozes;

| 33. | ir toliau pabrėžia, kad tobulinant IT sektorių neturėtų būti siekiama tik didesnio gebėjimo įstaigos viduje išspręsti pagrindines problemas, tačiau reikėtų siekti didesnių galimybių rentabiliau organizuoti šią sritį; prašo pateikti ataskaitą, kurioje būtų išaiškinta dabartinė padėtis ir perspektyvos, susijusios su informacijos ir ryšių technologijų (IRT) ekspertų įtraukimu ir tinkamu valdymu; ragina Biurą, prieš imantis tolesnių veiksmų šioje srityje, nustatyti aiškią Parlamento planų IRT klausimais, taip pat konsultacijų su politinėmis frakcijomis, strategiją; |
| --- | --- |

33.

ir toliau pabrėžia, kad tobulinant IT sektorių neturėtų būti siekiama tik didesnio gebėjimo įstaigos viduje išspręsti pagrindines problemas, tačiau reikėtų siekti didesnių galimybių rentabiliau organizuoti šią sritį; prašo pateikti ataskaitą, kurioje būtų išaiškinta dabartinė padėtis ir perspektyvos, susijusios su informacijos ir ryšių technologijų (IRT) ekspertų įtraukimu ir tinkamu valdymu; ragina Biurą, prieš imantis tolesnių veiksmų šioje srityje, nustatyti aiškią Parlamento planų IRT klausimais, taip pat konsultacijų su politinėmis frakcijomis, strategiją;

| 34. | teigiamai vertina tai, kad Biuro dokumente minimi aplinkosaugos tikslai ir, atsižvelgdamas į ankstesnį „EMAS procesą“ ir darbą, susijusį su anglies dvideginio išmetimu, mano, kad 2010 m. bus iš tiesų sudaryta galimybė tęsti šias pastangas ir, inter alia, Biurui artimiausiu metu patvirtinti CO2 veiksmų planą; |
| --- | --- |

34.

teigiamai vertina tai, kad Biuro dokumente minimi aplinkosaugos tikslai ir, atsižvelgdamas į ankstesnį „EMAS procesą“ ir darbą, susijusį su anglies dvideginio išmetimu, mano, kad 2010 m. bus iš tiesų sudaryta galimybė tęsti šias pastangas ir, inter alia, Biurui artimiausiu metu patvirtinti CO2 veiksmų planą;

Kitos institucijos

| 35. | teigiamai vertina konstruktyvų bendradarbiavimą su kitomis institucijomis paskutinės biudžeto sudarymo procedūros metu ir kaip ir praėjusiais ragina šias institucijas pateikti realius ir tikrosiomis išlaidomis pagrįstus biudžeto pasiūlymus, kuriuose būtų visapusiškai atsižvelgiama į būtinybę kuo tinkamiau valdyti ribotus išteklius; |
| --- | --- |

35.

teigiamai vertina konstruktyvų bendradarbiavimą su kitomis institucijomis paskutinės biudžeto sudarymo procedūros metu ir kaip ir praėjusiais ragina šias institucijas pateikti realius ir tikrosiomis išlaidomis pagrįstus biudžeto pasiūlymus, kuriuose būtų visapusiškai atsižvelgiama į būtinybę kuo tinkamiau valdyti ribotus išteklius;

| 36. | norėtų toliau tirti galimybę visoms institucijoms tarpusavyje geriau dalytis turimais ištekliais, ypač kai gali būti laisvų pajėgumų vienoje srityje, kuriais, tinkamai organizavus, būtų galima pasinaudoti ir kuriuos būtų galima tinkamai panaudoti kitoje srityje ir (arba) institucijoje; |
| --- | --- |

36.

norėtų toliau tirti galimybę visoms institucijoms tarpusavyje geriau dalytis turimais ištekliais, ypač kai gali būti laisvų pajėgumų vienoje srityje, kuriais, tinkamai organizavus, būtų galima pasinaudoti ir kuriuos būtų galima tinkamai panaudoti kitoje srityje ir (arba) institucijoje;

| 37. | ragina 2010 m. pranešėją asmeniškai apsilankyti Taryboje, Teisingumo Teisme, Audito Rūmuose, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitete, Regionų komitete, Ombudsmeno tarnyboje ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno tarnyboje siekiant juos išklausyti prieš preliminaraus biudžeto projekto rengimo etapą ir pateikti ataskaitą Biudžeto komitetui; |
| --- | --- |

37.

ragina 2010 m. pranešėją asmeniškai apsilankyti Taryboje, Teisingumo Teisme, Audito Rūmuose, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitete, Regionų komitete, Ombudsmeno tarnyboje ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno tarnyboje siekiant juos išklausyti prieš preliminaraus biudžeto projekto rengimo etapą ir pateikti ataskaitą Biudžeto komitetui;

*

* *

| 38. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Audito Rūmams, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, Europos ombudsmenui bei Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui. |
| --- | --- |

38.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Audito Rūmams, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, Europos ombudsmenui bei Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 253, 2000 10 7, p. 42.

(3)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(4)  OL C 286, 2008 11 10, p. 1.

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienis

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/332 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/332

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisGalutinio tam tikrų prekių importo neapmokestinimas pridėtinės vertės mokesčiu (kodifikuota redakcija) *

P6_TA(2009)0101

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl Direktyvos 2006/112/EB 143 straipsnio b ir c punktų taikymo, neapmokestinant galutinio tam tikrų prekių importo pridėtinės vertės mokesčiu (kodifikuota redakcija) (COM(2008)0575 – C6-0347/2008 – 2008/0181(CNS))

2010/C 87 E/49

(Konsultavimosi procedūra: kodifikavimas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0575),

atsižvelgdamas į EB sutarties 93 ir 94 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6–0347/2008),

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 80 ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A6–0060/2009),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės, |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus nekeičiant jų esmės,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgiant į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pataisomis, padarytomis atsižvelgiant į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės rekomendacijas;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/333 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/333

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisEuropolo darbuotojams mokamų bazinių atlyginimų ir išmokų patikslinimas *

P6_TA(2009)0102

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Prancūzijos Respublikos iniciatyvos, siekiant priimti Tarybos sprendimą, patikslinantį Europolo darbuotojams mokamus bazinius atlyginimus ir išmokas (14479/2008 – C6-0038/2009 – 2009/0804(CNS))

2010/C 87 E/50

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos iniciatyvą (14479/2008),

atsižvelgdamas į 1998 m. gruodžio 3 d. Tarybos aktą, nustatantį Europolo darbuotojų tarnybos nuostatus (1), ir ypač į jo 44 straipsnį,

atsižvelgdamas į ES sutarties 39 straipsnio 1 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6–0038/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 93 ir 51 straipsnius,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A6–0078/2009),

| 1. | pritaria Prancūzijos Respublikos iniciatyvai; |
| --- | --- |

1.

pritaria Prancūzijos Respublikos iniciatyvai;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Prancūzijos Respublikos iniciatyvą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Prancūzijos Respublikos iniciatyvą;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei Prancūzijos Respublikos vyriausybei. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai bei Prancūzijos Respublikos vyriausybei.

---

(1)  OL C 26, 1999 1 30, p. 23.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/334 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/334

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisEuropos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimas

P6_TA(2009)0103

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 26 punktą (COM(2009)0023 – C6-0040/2009 – 2009/2007(ACI))

2010/C 87 E/51

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0023 – C6-0040/2009),

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 26 punktą,

atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (2),

atsižvelgdamas į bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaraciją dėl solidarumo fondo, priimtą per 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdį,

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto nuomonę (A6–0106/2009),

| 1. | pritaria sprendimui, kuris pridedamas prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

1.

pritaria sprendimui, kuris pridedamas prie šios rezoliucijos;

| 2. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos Pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos Pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

2009 m. kovo 11 d.

dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 26 punktą

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 26 punktą,

atsižvelgdami į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (2), ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

Kadangi:

| (1) | Europos Sąjunga įsteigė Europos Sąjungos solidarumo fondą (toliau – Fondas), parodydama solidarumą su stichinių nelaimių ištiktų regionų gyventojais. |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjunga įsteigė Europos Sąjungos solidarumo fondą (toliau – Fondas), parodydama solidarumą su stichinių nelaimių ištiktų regionų gyventojais.

| (2) | 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė panaudoti Fondo lėšas neviršijant viršutinės metinės 1 mlrd. EUR ribos. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė panaudoti Fondo lėšas neviršijant viršutinės metinės 1 mlrd. EUR ribos.

| (3) | Reglamente (EB) Nr. 2012/2002 numatytos nuostatos, kuriomis remiantis galima panaudoti Fondo lėšas. |
| --- | --- |

(3)

Reglamente (EB) Nr. 2012/2002 numatytos nuostatos, kuriomis remiantis galima panaudoti Fondo lėšas.

| (4) | Rumunija pateikė paraišką panaudoti Fondo lėšas dėl potvynių sukeltos stichinės nelaimės. Komisija mano, kad paraiška atitinka Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 2 straipsnyje nustatytas sąlygas ir todėl siūlo leisti skirti atitinkamus asignavimus, |
| --- | --- |

(4)

Rumunija pateikė paraišką panaudoti Fondo lėšas dėl potvynių sukeltos stichinės nelaimės. Komisija mano, kad paraiška atitinka Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 2 straipsnyje nustatytas sąlygas ir todėl siūlo leisti skirti atitinkamus asignavimus,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos 2009 finansinių metų bendrajame biudžete iš Europos Sąjungos solidarumo fondo skiriama 11 785 377 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma.

2 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Strasbūre, 2009 m. kovo 11 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

1

(2)  OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

2

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/335 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/335

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisTaisomojo biudžeto Nr. 1/2009 projektas: potvyniai Rumunijoje

P6_TA(2009)0104

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 1/2009 projekto, III skirsnis – Komisija (6952/2009 – C6-0075/2009 – 2009/2008(BUD))

2010/C 87 E/52

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnį ir Euratomo sutarties 177 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (1), ypač į jo 37 ir 38 straipsnius,

atsižvelgdamas į 2009 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, galutinai patvirtintą 2008 m. gruodžio 18 d. (2),

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3),

atsižvelgdamas į 2009 finansinių metų Europos Sąjungos preliminarų taisomojo biudžeto Nr. 1/2009 projektą, kurį Komisija pateikė 2009 m. sausio 23 d. (COM(2009)0022),

atsižvelgdamas į Taisomojo biudžeto Nr. 1/2009 projektą, kurį Taryba sudarė 2009 m. vasario 26 d. (6952/2009 – C6–0075/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 69 straipsnį ir į IV priedą,

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A6–0113/2009),

| A. | kadangi 2009 m. bendrojo biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 1 projekte aptariami šie klausimai:






  — | dėl 2008 m. liepos mėn. potvynių padarinių Rumunijoje mobilizuojamos ES solidarumo fondo lėšos – 11,8 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų, |
| --- | --- | --- |

A.

kadangi 2009 m. bendrojo biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 1 projekte aptariami šie klausimai:

—

dėl 2008 m. liepos mėn. potvynių padarinių Rumunijoje mobilizuojamos ES solidarumo fondo lėšos – 11,8 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų,

| — | atitinkamai 11,8 mln. EUR sumažinami biudžeto eilutės 13 03 16 (Europos regioninės plėtros fondas (ERPF). Konvergencija) mokėjimų asignavimai, |
| --- | --- |

—

atitinkamai 11,8 mln. EUR sumažinami biudžeto eilutės 13 03 16 (Europos regioninės plėtros fondas (ERPF). Konvergencija) mokėjimų asignavimai,

| B. | kadangi pagal Taisomojo biudžeto Nr. 1/2009 projektą siekiama oficialiai įtraukti šiuos biudžeto pakeitimus į 2009 m. biudžetą, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal Taisomojo biudžeto Nr. 1/2009 projektą siekiama oficialiai įtraukti šiuos biudžeto pakeitimus į 2009 m. biudžetą,

| 1. | atsižvelgia į preliminarų taisomojo biudžeto Nr. 1/2009 projektą, kuris yra trečiasis taisomasis biudžetas, skirtas tik ES solidarumo fondui, kaip paprašė Europos Parlamentas ir Taryba per 2008 m. liepos 17 d. biudžeto derinimo posėdį priimtoje bendroje deklaracijoje; |
| --- | --- |

1.

atsižvelgia į preliminarų taisomojo biudžeto Nr. 1/2009 projektą, kuris yra trečiasis taisomasis biudžetas, skirtas tik ES solidarumo fondui, kaip paprašė Europos Parlamentas ir Taryba per 2008 m. liepos 17 d. biudžeto derinimo posėdį priimtoje bendroje deklaracijoje;

| 2. | patvirtina Taisomojo biudžeto Nr. 1/2009 projektą be pakeitimų; |
| --- | --- |

2.

patvirtina Taisomojo biudžeto Nr. 1/2009 projektą be pakeitimų;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(2)  OL L 69, 2009 3 13.

(3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/337 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/337

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisLaivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrosios taisyklės ir standartai (nauja redakcija) ***III

P6_TA(2009)0105

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Taikinimo komiteto patvirtinto Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (nauja redakcija) bendro teksto (PE-CONS 3719/2008 – C6-0042/2009 – 2005/0237A(COD))

2010/C 87 E/53

(Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Taikinimo komiteto patvirtintą bendrą tekstą (PE-CONS 3719/2008 – C6-0042/2009),

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai(COM(2005)0587) per pirmąjį svarstymą (1),

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Tarybos bendrosios pozicijos (2) per antrąjį svarstymą (3),

atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę dėl Parlamento pasiūlytų bendrosios pozicijos pakeitimų (COM(2008)0828),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 5 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 65 straipsnį,

atsižvelgdamas į savo delegacijos Taikinimo komitete pranešimą (A6-0097/2009),

| 1. | pritaria bendram tekstui; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendram tekstui;

| 2. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos Pirmininku pagal EB sutarties 254 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos Pirmininku pagal EB sutarties 254 straipsnio 1 dalį;

| 3. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

3.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 632.

(2)  OL C 184 E, 2008 7 22, p. 11.

(3)  Priimti tekstai, 2008 9 24, P6_TA(2008)0447.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/338 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/338

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisLaivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrosios taisyklės ir standartai (nauja redakcija) ***III

P6_TA(2009)0106

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Taikinimo komiteto patvirtinto Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (nauja redakcija) bendro teksto (PE-CONS 3720/2008 – C6-0043/2009 – 2005/0237B(COD))

2010/C 87 E/54

(Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Taikinimo komiteto patvirtintą bendrą tekstą (PE-CONS 3720/2008 – C6-0043/2009),

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai(COM(2005)0587) per pirmąjį svarstymą (1).,

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Tarybos bendrosios pozicijos (2). per antrąjį svarstymą (3),

atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę dėl Parlamento pasiūlytų bendrosios pozicijos pakeitimų (COM(2008)0826),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 5 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 65 straipsnį,

atsižvelgdamas į savo delegacijos Taikinimo komitete pranešimą (A6-0098/2009),

| 1. | pritaria bendram tekstui; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendram tekstui;

| 2. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos Pirmininku pagal EB sutarties 254 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos Pirmininku pagal EB sutarties 254 straipsnio 1 dalį;

| 3. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

3.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 632

(2)  OL C 190 E, 2008 7 29, p. 1

(3)  Priimti tekstai, 2008 9 24, P6_TA(2008)0448.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/339 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/339

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisUosto valstybės kontrolė (nauja redakcija) ***III

P6_TA(2009)0107

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Taikinimo komiteto patvirtinto Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl uosto valstybės kontrolės (nauja redakcija) bendro teksto (PE-CONS 3721/2008 – C6-0044/2009 – 2005/0238(COD))

2010/C 87 E/55

(Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Taikinimo komiteto patvirtintą bendrą tekstą (PE-CONS 3721/2008 – C6-0044/2009),

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2005)0588) per pirmąjį svarstymą (1),

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Tarybos bendrosios pozicijos (2) per antrąjį svarstymą (3),

atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę dėl Parlamento pasiūlytų bendrosios pozicijos pakeitimų (COM(2008)0830),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 5 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 65 straipsnį,

atsižvelgdamas į savo delegacijos Taikinimo komitete pranešimą (A6-0099/2009),

| 1. | pritaria bendram tekstui; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendram tekstui;

| 2. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos Pirmininku pagal EB sutarties 254 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos Pirmininku pagal EB sutarties 254 straipsnio 1 dalį;

| 3. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

3.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 584.

(2)  OL C 198 E, 2008 8 5, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, 2008 9 24, P6_TA(2008)0446.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/340 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/340

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisBendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistema ***III

P6_TA(2009)0108

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Taikinimo komiteto patvirtinto Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/59/EB, įdiegiančią Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą, bendro teksto (PE-CONS 3722/2008 – C6-0045/2009 – 2005/0239(COD))

2010/C 87 E/56

(Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Taikinimo komiteto patvirtintą bendrą tekstą (PE-CONS 3722/2008 – C6-0045/2009),

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai(COM(2005)0589) per pirmąjį svarstymą (1),

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Tarybos bendrosios pozicijos (2) per antrąjį svarstymą (3),

atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę dėl Parlamento pasiūlytų bendrosios pozicijos pakeitimų (COM(2008)0829),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 5 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 65 straipsnį,

atsižvelgdamas į savo delegacijos Taikinimo komitete pranešimą (A6-0100/2009),

| 1. | pritaria bendram tekstui; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendram tekstui;

| 2. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos Pirmininku pagal EB sutarties 254 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos Pirmininku pagal EB sutarties 254 straipsnio 1 dalį;

| 3. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

3.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 533.

(2)  OL C 184 E, 2008 7 22, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, 2008 9 24, P6_TA(2008)0443.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/341 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/341

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisAvarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimai ***III

P6_TA(2009)0109

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Taikinimo komiteto patvirtinto Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios pagrindinius principus, taikomus avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimui, ir iš dalies keičiančios Direktyvas 1999/35/EB ir 2002/59/EB, bendro teksto (PE-CONS 3723/2008 – C6-0046/2009 – 2005/0240(COD))

2010/C 87 E/57

(Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Taikinimo komiteto patvirtintą bendrą tekstą (PE-CONS 3723/2008 – C6-0046/2009),

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai(COM(2005)0590) per pirmąjį svarstymą (1),

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Tarybos bendrosios pozicijos (2) per antrąjį svarstymą (3),

atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę dėl Parlamento pasiūlytų bendrosios pozicijos pakeitimų (COM(2008)0827),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 5 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 65 straipsnį,

atsižvelgdamas į savo delegacijos Taikinimo komitete pranešimą (A6-0101/2009),

| 1. | pritaria bendram tekstui; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendram tekstui;

| 2. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos Pirmininku pagal EB sutarties 254 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos Pirmininku pagal EB sutarties 254 straipsnio 1 dalį;

| 3. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

3.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 546.

(2)  OL C 184 E, 2008 7 22, p. 23.

(3)  Priimti tekstai, 2008 9 24, P6_TA(2008)0444.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/342 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/342

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisKeleivių vežėjų jūra atsakomybė avarijų atveju ***III

P6_TA(2009)0110

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Taikinimo komiteto patvirtinto Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl keleivių vežėjų jūra atsakomybės avarijų atveju bendro teksto (PE-CONS 3724/2008 – C6-0047/2009 – 2005/0241(COD))

2010/C 87 E/58

(Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Taikinimo komiteto pavirtintą bendrą tekstą (PE-CONS 3724/2008 – C6-0047/2009),

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2005)0592) per pirmąjį svarstymą (1),

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2007)0645),

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Tarybos bendrosios pozicijos (2) per antrąjį svarstymą (3),

atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę dėl Parlamento pasiūlytų bendrosios pozicijos pakeitimų (COM(2008)0831),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 5 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 65 straipsnį,

atsižvelgdamas į savo delegacijos Taikinimo komitete pranešimą (A6-0102/2009),

| 1. | pritaria bendram tekstui; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendram tekstui;

| 2. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos Pirmininku pagal EB sutarties 254 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos Pirmininku pagal EB sutarties 254 straipsnio 1 dalį;

| 3. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

3.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šią teisėkūros rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 562.

(2)  OL C 190 E, 2008 7 29, p. 17.

(3)  Priimti tekstai, 2008 9 24, P6_TA(2008)0445.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/343 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/343

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisLaivų savininkų atsakomybės pagal jūrinius reikalavimus draudimas ***II

P6_TA(2009)0111

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos priimtos bendrosios pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl laivų savininkų atsakomybės pagal jūrinius reikalavimus draudimo (14287/2/2008 – C6-0483/2008 – 2005/0242(COD))

2010/C 87 E/59

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (14287/2/2008 – C6–0483/2008) (1),

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2005)0593) per pirmąjį svarstymą (2),

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2007)0674),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A6–0072/2009),

| 1. | pritaria bendrajai pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrajai pozicijai;

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis bendrąja pozicija; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis bendrąja pozicija;

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku, pagal EB sutarties 254 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku, pagal EB sutarties 254 straipsnio 1 dalį;

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 330 E, 2008 12 30, p. 7.

(2)  OL C 27 E, 2008 01 31, p. 166.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/344 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/344

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisVėliavos valstybės reikalavimų laikymasis ***II

P6_TA(2009)0112

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos bendrosios pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vėliavos valstybės reikalavimų laikymosi (14288/2/2008 – C6-0484/2008 – 2005/0236(COD))

2010/C 87 E/60

(Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos bendrąją poziciją (14288/2/2008 – C6–0484/2008) (1),

atsižvelgdamas į valstybių narių pareiškimą dėl saugios laivybos (15859/2008),

atsižvelgdamas į savo poziciją dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2005)0586) per pirmąjį svarstymą (2),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto rekomendacijas antrajam svarstymui (A6–0069/2009),

| 1. | pritaria bendrajai pozicijai; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendrajai pozicijai;

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis bendrąja pozicija; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad aktas priimtas remiantis bendrąja pozicija;

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal EB sutarties 254 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal EB sutarties 254 straipsnio 1 dalį;

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, įsitikinus, kad buvo tinkamai įvykdytos visos procedūros ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 330 E, 2008 12 30, p. 13.

(2)  OL C 27 E, 2008 01 31, p. 140.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/345 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/345

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisSunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimas už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra ***I

P6_TA(2009)0113

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra (COM(2008)0436 – C6-0276/2008 – 2008/0147(COD))

2010/C 87 E/61

(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0436),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 71 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0276/2008),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę (A6-0066/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisP6_TC1-COD(2008)0147

Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2009 m. kovo 11 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/.../EB, kuria iš dalies keičiama Direktyva 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 71 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą║,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Darnaus transporto skatinimas yra esminis bendrosios transporto politikos elementas. Tuo tikslu turi būti mažinamas neigiamas transporto poveikis, ypač grūstys, kliudančios judumui, tarša, daranti žalą sveikatai ir aplinkai, ir jo įtaka klimato kaitai. Be to, aplinkos apsaugos reikalavimai turi būti įtraukti į Bendrijos kitų politikos sričių, įskaitant bendrąją transporto politiką, apibrėžimą ir įgyvendinimą.
  Įgyvendinant Lisabonos strategiją augimui ir užimtumui skatinti turėtų būti išlaikant pusiausvyrą suderinti šie prioritetiniai tikslai, visų pirma, aplinkos apsaugos, socialinės ir ekonominės sanglaudos tikslai ir ES konkurencingumo tikslai. |
| --- | --- |

(1)

Darnaus transporto skatinimas yra esminis bendrosios transporto politikos elementas. Tuo tikslu turi būti mažinamas neigiamas transporto poveikis, ypač grūstys, kliudančios judumui, tarša, daranti žalą sveikatai ir aplinkai, ir jo įtaka klimato kaitai. Be to, aplinkos apsaugos reikalavimai turi būti įtraukti į Bendrijos kitų politikos sričių, įskaitant bendrąją transporto politiką, apibrėžimą ir įgyvendinimą.
  Įgyvendinant Lisabonos strategiją augimui ir užimtumui skatinti turėtų būti išlaikant pusiausvyrą suderinti šie prioritetiniai tikslai, visų pirma, aplinkos apsaugos, socialinės ir ekonominės sanglaudos tikslai ir ES konkurencingumo tikslai.

| (2) | Tikslo mažinti neigiamą transporto poveikį turėtų būti siekiama taip, kad būtų išvengta neproporcingai didelių kliūčių judėjimo laisvei, kuri svarbi siekiant patikimo ekonomikos augimo ir tinkamo vidaus rinkos veikimo.
  Reikėtų pabrėžti, kad išorinių sąnaudų internalizavimas – tai valdymo priemonės atitikmuo ir todėl jis turėtų būti naudojamas skatinti kelių naudotojus ir susijusius pramonės sektorius naudotis savo galimybėmis ir jas plėsti aplinkai žalos nedarančio transporto srityje, pvz., keičiant elgesį keliuose ar toliau plėtojant technologijas. Svarbu rasti būdus ir priemones, kaip sumažinti kelių transporto sukeliamą žalą, o ne tik naudotis gaunamomis pajamomis, kad būtų padengtos atitinkamos išlaidos. |
| --- | --- |

(2)

Tikslo mažinti neigiamą transporto poveikį turėtų būti siekiama taip, kad būtų išvengta neproporcingai didelių kliūčių judėjimo laisvei, kuri svarbi siekiant patikimo ekonomikos augimo ir tinkamo vidaus rinkos veikimo.
  Reikėtų pabrėžti, kad išorinių sąnaudų internalizavimas – tai valdymo priemonės atitikmuo ir todėl jis turėtų būti naudojamas skatinti kelių naudotojus ir susijusius pramonės sektorius naudotis savo galimybėmis ir jas plėsti aplinkai žalos nedarančio transporto srityje, pvz., keičiant elgesį keliuose ar toliau plėtojant technologijas. Svarbu rasti būdus ir priemones, kaip sumažinti kelių transporto sukeliamą žalą, o ne tik naudotis gaunamomis pajamomis, kad būtų padengtos atitinkamos išlaidos.

| (3) | Siekiant atitinkamai optimizuoti transporto sistemą, vykdant bendrąją transporto politiką turi būti naudojama priemoniųįvairovė, kuriomis siekiama tobulinti transporto infrastruktūrą ir technologijas ir sudaryti sąlygas veiksmingiau valdyti transporto paklausą. Tam reikia transporto sektoriuje ir toliau taikyti principą „naudotojas moka“ ir plėtoti principą „teršėjas moka“. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant atitinkamai optimizuoti transporto sistemą, vykdant bendrąją transporto politiką turi būti naudojama priemoniųįvairovė, kuriomis siekiama tobulinti transporto infrastruktūrą ir technologijas ir sudaryti sąlygas veiksmingiau valdyti transporto paklausą. Tam reikia transporto sektoriuje ir toliau taikyti principą „naudotojas moka“ ir plėtoti principą „teršėjas moka“.

| (4) | Direktyvos 1999/62/EB (4) 11 straipsniu Komisija raginama pateikti visų išorinių kaštų, susijusių su transporto infrastruktūros naudojimu, vertinimo modelį, kuris ateityje būtų infrastruktūros mokesčių skaičiavimo pagrindas. Su šiuo modeliu turėjo būti pateiktas visų rūšių transporto išorinių kaštų internalizavimo poveikio vertinimas, laipsniško modelio įgyvendinimo visoms transporto rūšims strategija ir, jei reikia, pasiūlymai dėl tolesnių šios direktyvos peržiūrų. |
| --- | --- |

(4)

Direktyvos 1999/62/EB (4) 11 straipsniu Komisija raginama pateikti visų išorinių kaštų, susijusių su transporto infrastruktūros naudojimu, vertinimo modelį, kuris ateityje būtų infrastruktūros mokesčių skaičiavimo pagrindas. Su šiuo modeliu turėjo būti pateiktas visų rūšių transporto išorinių kaštų internalizavimo poveikio vertinimas, laipsniško modelio įgyvendinimo visoms transporto rūšims strategija ir, jei reikia, pasiūlymai dėl tolesnių šios direktyvos peržiūrų.

| (5) | Siekiant pereiti prie darnaus transporto politikos, transporto kainos turėtų geriau atspindėti
  išorines sąnaudas, ▐ kurias sukelia kelių transporto priemonių, traukinių, orlaivių arba laivų naudojimas ▐. Tam reikalingas
  nuoseklus ir ambicingas
  metodas visų rūšių transporto srityse, atsižvelgiant į konkrečius jų ypatumus. |
| --- | --- |

(5)

Siekiant pereiti prie darnaus transporto politikos, transporto kainos turėtų geriau atspindėti
  išorines sąnaudas, ▐ kurias sukelia kelių transporto priemonių, traukinių, orlaivių arba laivų naudojimas ▐. Tam reikalingas
  nuoseklus ir ambicingas
  metodas visų rūšių transporto srityse, atsižvelgiant į konkrečius jų ypatumus.

| (6) | Transporto srityse, išskyrus kelių transportą, jau pradėtas išorinių sąnaudų internalizavimas ir atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose arba palaipsniui šis internalizavimas taikomas, arba bent jau jam neužkertama kelio. Išmetamo CO2 kiekio problema turėtų būti sprendžiama įtraukiant aviaciją į prekybos taršos leidimais sistemą. Elektros energijos naudojimas traukiniams taip pat įtrauktas į prekybos taršos leidimais sistemą, ir jūrų transportas bus greitai į ją įtrauktas. Kitos išorinės sąnaudos gali būti internalizuojamos nustatant oro uostų mokesčius, kurie galėtų būti diferencijuojami aplinkos apsaugos tikslais, ir geležinkelių naudojimo infrastruktūros mokesčius pagal 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo ir mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo (5). Be to, norėdama pradėti taikyti suderintą ir su triukšmu susijusią prieigos prie kelių mokesčių sistemą, Komisija artimiausiu metu turėtų pasiūlyti naują pirmojo geležinkelių transporto teisės aktų rinkinio variantą. |
| --- | --- |

(6)

Transporto srityse, išskyrus kelių transportą, jau pradėtas išorinių sąnaudų internalizavimas ir atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose arba palaipsniui šis internalizavimas taikomas, arba bent jau jam neužkertama kelio. Išmetamo CO2 kiekio problema turėtų būti sprendžiama įtraukiant aviaciją į prekybos taršos leidimais sistemą. Elektros energijos naudojimas traukiniams taip pat įtrauktas į prekybos taršos leidimais sistemą, ir jūrų transportas bus greitai į ją įtrauktas. Kitos išorinės sąnaudos gali būti internalizuojamos nustatant oro uostų mokesčius, kurie galėtų būti diferencijuojami aplinkos apsaugos tikslais, ir geležinkelių naudojimo infrastruktūros mokesčius pagal 2001 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo ir mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo (5). Be to, norėdama pradėti taikyti suderintą ir su triukšmu susijusią prieigos prie kelių mokesčių sistemą, Komisija artimiausiu metu turėtų pasiūlyti naują pirmojo geležinkelių transporto teisės aktų rinkinio variantą.

| (7) | Pagal Direktyvos 2001/14/EB 7 straipsnį, kuriame numatyti geležinkelių infrastruktūros naudojimo apmokestinimo principai, jau galimas išorinių sąnaudų internalizavimas. Tačiau siekiant išsamiau apskaičiuoti prieigos prie kelių mokesčius ir visiškai internalizuoti išorines geležinkelių sektoriaus sąnaudas, kelių transporto sektoriaus išorinių sąnaudų apmokestinimas ir yra prielaida. |
| --- | --- |

(7)

Pagal Direktyvos 2001/14/EB 7 straipsnį, kuriame numatyti geležinkelių infrastruktūros naudojimo apmokestinimo principai, jau galimas išorinių sąnaudų internalizavimas. Tačiau siekiant išsamiau apskaičiuoti prieigos prie kelių mokesčius ir visiškai internalizuoti išorines geležinkelių sektoriaus sąnaudas, kelių transporto sektoriaus išorinių sąnaudų apmokestinimas ir yra prielaida.

| (8) | Kelių transporto sektoriuje jau taikomi keli mokesčiai, įskaitant mokesčius, skirtus iš dalies kompensuoti išorės sąnaudas, pvz., CO

  2,
  kaip, pvz., akcizo mokesčio už kurą atveju. |
| --- | --- |

(8)

Kelių transporto sektoriuje jau taikomi keli mokesčiai, įskaitant mokesčius, skirtus iš dalies kompensuoti išorės sąnaudas, pvz., CO

  2,
  kaip, pvz., akcizo mokesčio už kurą atveju.

| (9) | Kelių transporto sektoriuje rinkliavos – atstumu pagrįsti mokesčiai už naudojimąsi infrastruktūra – yra sąžininga ir veiksminga ekonominė priemonė siekiant tvarios transporto politikos, nes jos yra tiesiogiai susijusios su naudojimusi infrastruktūra ir gali skirtis atsižvelgiant į nuvažiuotą atstumą, transporto priemonės aplinkosaugos veiksmingumą ir transporto priemonės naudojimo vietą ir laiką, todėl jų dydis gali būti nustatytas taip, kad atitiktų faktiškai naudojant transporto priemones sukeliamos taršos ir grūsčių kaštus. Be to, rinkliavos neiškreipia konkurencijos vidaus rinkoje, nes jas moka visi vežėjai, nesvarbu, iš kurios valstybės narės jie kilę ar kur registruoti, ir yra proporcingos naudojimosi kelių tinklu intensyvumui. |
| --- | --- |

(9)

Kelių transporto sektoriuje rinkliavos – atstumu pagrįsti mokesčiai už naudojimąsi infrastruktūra – yra sąžininga ir veiksminga ekonominė priemonė siekiant tvarios transporto politikos, nes jos yra tiesiogiai susijusios su naudojimusi infrastruktūra ir gali skirtis atsižvelgiant į nuvažiuotą atstumą, transporto priemonės aplinkosaugos veiksmingumą ir transporto priemonės naudojimo vietą ir laiką, todėl jų dydis gali būti nustatytas taip, kad atitiktų faktiškai naudojant transporto priemones sukeliamos taršos ir grūsčių kaštus. Be to, rinkliavos neiškreipia konkurencijos vidaus rinkoje, nes jas moka visi vežėjai, nesvarbu, iš kurios valstybės narės jie kilę ar kur registruoti, ir yra proporcingos naudojimosi kelių tinklu intensyvumui.

| (10) | Poveikio analizė rodo, kad taikant taršos sąnaudų pagrindu, o perpildytuose keliuose – grūsčių sąnaudų pagrindu skaičiuojamas rinkliavas galima padėti sukurti veiksmingesnį ir mažiau žalos aplinkai darantį transportą
  ir taip būtų prisidedama prie
  ES
  kovos su klimato kaita strategijos įgyvendinimo. Tai sumažintų grūstis ir vietos taršą, nes skatintų naudoti švaresnes transporto priemonių technologijas, optimizuotų logistiką ir sumažintų be krovinio grįžtančių transporto priemonių skaičių. Netiesiogiai tai vaidintų svarbų vaidmenį mažinant kuro suvartojimą ir kovojant su klimato kaita. Rinkliavos, kurias skaičiuojant už naudojimąsi perpildytais keliais įtrauktas kaštų elementas, susijęs su grūstimis,
  gali būti veiksmingos tik tada, jei jos yra dalis veiksmų plano, į kurį įtrauktos priemonės, susijusios su kitais kelių naudotojais,
  kuriems ši direktyva netaikoma,
  pvz., panašios apmokestinimo sistemos arba lygiavertį poveikį turinčios priemonės, pvz., eismo ribojimas ir didelių gabaritų transporto priemonėms skirtos kelio juostos. Tačiau vis dėlto nebuvo pakankamai įrodyta, kad taikant tokias rinkliavas įvyks esminių pokyčių, susijusių su transporto rūšių pasiskirstymu. |
| --- | --- |

(10)

Poveikio analizė rodo, kad taikant taršos sąnaudų pagrindu, o perpildytuose keliuose – grūsčių sąnaudų pagrindu skaičiuojamas rinkliavas galima padėti sukurti veiksmingesnį ir mažiau žalos aplinkai darantį transportą
  ir taip būtų prisidedama prie
  ES
  kovos su klimato kaita strategijos įgyvendinimo. Tai sumažintų grūstis ir vietos taršą, nes skatintų naudoti švaresnes transporto priemonių technologijas, optimizuotų logistiką ir sumažintų be krovinio grįžtančių transporto priemonių skaičių. Netiesiogiai tai vaidintų svarbų vaidmenį mažinant kuro suvartojimą ir kovojant su klimato kaita. Rinkliavos, kurias skaičiuojant už naudojimąsi perpildytais keliais įtrauktas kaštų elementas, susijęs su grūstimis,
  gali būti veiksmingos tik tada, jei jos yra dalis veiksmų plano, į kurį įtrauktos priemonės, susijusios su kitais kelių naudotojais,
  kuriems ši direktyva netaikoma,
  pvz., panašios apmokestinimo sistemos arba lygiavertį poveikį turinčios priemonės, pvz., eismo ribojimas ir didelių gabaritų transporto priemonėms skirtos kelio juostos. Tačiau vis dėlto nebuvo pakankamai įrodyta, kad taikant tokias rinkliavas įvyks esminių pokyčių, susijusių su transporto rūšių pasiskirstymu.

| (11) | ▐Principas „teršėjas moka“ bus įgyvendinamas nustatant išorinių sąnaudų mokestį ir tai turės įtakos išorinių sąnaudų mažinimui. |
| --- | --- |

(11)

▐Principas „teršėjas moka“ bus įgyvendinamas nustatant išorinių sąnaudų mokestį ir tai turės įtakos išorinių sąnaudų mažinimui.

| (12) | Komisijos sukurtas ▐ išorinių sąnaudų skaičiavimo modelis suteikia patikimus metodus ir vieneto verčių skalę, kurių pagrindu gali būti skaičiuojami kelių naudotojų mokesčiai. |
| --- | --- |

(12)

Komisijos sukurtas ▐ išorinių sąnaudų skaičiavimo modelis suteikia patikimus metodus ir vieneto verčių skalę, kurių pagrindu gali būti skaičiuojami kelių naudotojų mokesčiai.

| (13) | Reikėtų stengtis vidutiniu laikotarpiu suvienodinti visoms Europos mokesčių sistemoms taikomus išorinių sąnaudų apskaičiavimo metodus, siekiant užtikrinti, kad Europos kelių vežėjai gautų aiškius įspėjimus dėl kainų, kurie padėtų optimizuoti jų elgseną
  . |
| --- | --- |

(13)

Reikėtų stengtis vidutiniu laikotarpiu suvienodinti visoms Europos mokesčių sistemoms taikomus išorinių sąnaudų apskaičiavimo metodus, siekiant užtikrinti, kad Europos kelių vežėjai gautų aiškius įspėjimus dėl kainų, kurie padėtų optimizuoti jų elgseną
  .

| (14) | Dar lieka neaiškumų dėl sistemų, reikalingų diferencijuotiems naudotojų mokesčiams įvesti neintensyvaus eismo keliuose, sąnaudų ir naudos. Kol šie neaiškumai bus pašalinti, geriausia būtų Bendrijos lygiu laikytis lankstaus požiūrio. Laikantis šio lankstaus požiūrio, valstybėms narėms būtų paliekama teisė remiantis vietos ir nacionaliniais tinklo ypatumais nuspręsti, ar įvesti išorinių kaštų mokesčius ir kuriuose keliuose. |
| --- | --- |

(14)

Dar lieka neaiškumų dėl sistemų, reikalingų diferencijuotiems naudotojų mokesčiams įvesti neintensyvaus eismo keliuose, sąnaudų ir naudos. Kol šie neaiškumai bus pašalinti, geriausia būtų Bendrijos lygiu laikytis lankstaus požiūrio. Laikantis šio lankstaus požiūrio, valstybėms narėms būtų paliekama teisė remiantis vietos ir nacionaliniais tinklo ypatumais nuspręsti, ar įvesti išorinių kaštų mokesčius ir kuriuose keliuose.

| (15) | Laiku pagrįsti naudotojų mokesčiai ir kelių rinkliavos neturėtų būti taikomi valstybės narės teritorijoje vienu metu, kad būtų išvengta apmokestinimo sistemų fragmentiškumo, kuris turėtų neigiamos įtakos transporto sektoriui, išskyrus tam tikrus ypatingus atvejus, kai tai būtina tuneliams, tiltams ar kalnų pervažoms finansuoti. |
| --- | --- |

(15)

Laiku pagrįsti naudotojų mokesčiai ir kelių rinkliavos neturėtų būti taikomi valstybės narės teritorijoje vienu metu, kad būtų išvengta apmokestinimo sistemų fragmentiškumo, kuris turėtų neigiamos įtakos transporto sektoriui, išskyrus tam tikrus ypatingus atvejus, kai tai būtina tuneliams, tiltams ar kalnų pervažoms finansuoti.

| (16) | Laiku pagrįsti naudotojų mokesčiai, imami už dieną, savaitę, mėnesį arba metus, neturėtų būti diskriminaciniai atsitiktinių naudotojų atžvilgiu, kadangi didelė tokių naudotojų dalis greičiausiai bus kitų šalių vežėjai. Todėl reikėtų tiksliau nustatyti dienos, savaitės, mėnesio ir metų tarifų santykį.
  Efektyvumo ir sąžiningumo tikslais reikėtų apsvarstyti pagal laiką skaičiuojamų mokesčių nustatymo galimybę kaip laikinąją infrastruktūros apmokestinimo priemonę. Todėl reikėtų atsižvelgti į palaipsnį pagal laiką skaičiuojamų mokesčių atsisakymą. Valstybėms narėms, kurios turi ES išorės sienas su trečiosiomis valstybėmis, turėtų būti leidžiama nukrypti nuo šios nuostatos ir toliau taikyti pagal laiką skaičiuojamus mokesčius pasienio punktuose stovinčioms sunkiasvorėms krovininėms transporto priemonėms. |
| --- | --- |

(16)

Laiku pagrįsti naudotojų mokesčiai, imami už dieną, savaitę, mėnesį arba metus, neturėtų būti diskriminaciniai atsitiktinių naudotojų atžvilgiu, kadangi didelė tokių naudotojų dalis greičiausiai bus kitų šalių vežėjai. Todėl reikėtų tiksliau nustatyti dienos, savaitės, mėnesio ir metų tarifų santykį.
  Efektyvumo ir sąžiningumo tikslais reikėtų apsvarstyti pagal laiką skaičiuojamų mokesčių nustatymo galimybę kaip laikinąją infrastruktūros apmokestinimo priemonę. Todėl reikėtų atsižvelgti į palaipsnį pagal laiką skaičiuojamų mokesčių atsisakymą. Valstybėms narėms, kurios turi ES išorės sienas su trečiosiomis valstybėmis, turėtų būti leidžiama nukrypti nuo šios nuostatos ir toliau taikyti pagal laiką skaičiuojamus mokesčius pasienio punktuose stovinčioms sunkiasvorėms krovininėms transporto priemonėms.

| (17) | Reikėtų vengti nenuoseklių apmokestinimo schemų transeuropiniame tinkle ir kitose kelių tinklo dalyse, kurios gali būti naudojamos tarptautiniam eismui. Todėl visam tarpmiestinių kelių tinklui turėtų būti taikomi tie patys apmokestinimo principai. |
| --- | --- |

(17)

Reikėtų vengti nenuoseklių apmokestinimo schemų transeuropiniame tinkle ir kitose kelių tinklo dalyse, kurios gali būti naudojamos tarptautiniam eismui. Todėl visam tarpmiestinių kelių tinklui turėtų būti taikomi tie patys apmokestinimo principai.

| (18) | Reikėtų leisti, kad į nuvažiuotu atstumu pagrįstas rinkliavas būtų įtrauktas išorinių kaštų elementas, pagrįstas eismo oro taršos ir akustinės taršos kaštais. Be to, reikėtų leisti nustatyti išorinių kaštų mokestį siekiant kompensuoti kaštus išpaprastai perpildytuose keliuose ir piko metu – grūsčių kaštus, kurie dažniausiai padengiami vietos lygiu. Reikėtų leisti į kelių rinkliavas įtrauktą išorinių kaštų elementą pridėti prie infrastruktūros sąnaudų, jei tik skaičiuojant kaštus bus laikomasi tam tikrų sąlygų, kad būtų išvengta nereikalingo apmokestinimo. |
| --- | --- |

(18)

Reikėtų leisti, kad į nuvažiuotu atstumu pagrįstas rinkliavas būtų įtrauktas išorinių kaštų elementas, pagrįstas eismo oro taršos ir akustinės taršos kaštais. Be to, reikėtų leisti nustatyti išorinių kaštų mokestį siekiant kompensuoti kaštus išpaprastai perpildytuose keliuose ir piko metu – grūsčių kaštus, kurie dažniausiai padengiami vietos lygiu. Reikėtų leisti į kelių rinkliavas įtrauktą išorinių kaštų elementą pridėti prie infrastruktūros sąnaudų, jei tik skaičiuojant kaštus bus laikomasi tam tikrų sąlygų, kad būtų išvengta nereikalingo apmokestinimo.

| (19) | Siekiant geriau atspindėti eismo oro taršos, akustinės taršos ir grūsčių kaštus, išorinių kaštų mokestis turėtų būti diferencijuojamas pagal kelių tipą, transporto priemonės tipą ir laiką, pavyzdžiui, dienos, savaitės ar sezono piko ir ne piko laikotarpis ir nakties metas. |
| --- | --- |

(19)

Siekiant geriau atspindėti eismo oro taršos, akustinės taršos ir grūsčių kaštus, išorinių kaštų mokestis turėtų būti diferencijuojamas pagal kelių tipą, transporto priemonės tipą ir laiką, pavyzdžiui, dienos, savaitės ar sezono piko ir ne piko laikotarpis ir nakties metas.

| (20) | Kad vidaus rinka veiktų sklandžiai, reikalinga Bendrijos sistema, užtikrinanti, kad kelių mokesčiai, nustatyti eismo oro taršos, akustinės taršos ir grūsčių kaštų pagrindu, būtų skaidrūs, proporcingi ir nediskriminaciniai. Tam reikalingi bendri apmokestinimo principai, skaičiavimo metodai ir išorinių kaštų vienetų vertės, pagrįstos pripažintais moksliniais metodais, ir informavimo bei atsiskaitymo apie kelių rinkliavų surinkimo schemas Komisijai tvarka. |
| --- | --- |

(20)

Kad vidaus rinka veiktų sklandžiai, reikalinga Bendrijos sistema, užtikrinanti, kad kelių mokesčiai, nustatyti eismo oro taršos, akustinės taršos ir grūsčių kaštų pagrindu, būtų skaidrūs, proporcingi ir nediskriminaciniai. Tam reikalingi bendri apmokestinimo principai, skaičiavimo metodai ir išorinių kaštų vienetų vertės, pagrįstos pripažintais moksliniais metodais, ir informavimo bei atsiskaitymo apie kelių rinkliavų surinkimo schemas Komisijai tvarka.

| (21) | Institucija, nustatanti išorinių sąnaudų mokestį, neturėtų būti suinteresuota nustatyti netinkamo dydžio sumą, todėl ji turi būti nepriklausoma nuo institucijos, renkančios ir valdančios iš kelių rinkliavų gaunamas pajamas. Patirtis rodo, kad rinkliavų padidinimas kalnuotose vietovėse siekiant finansuoti prioritetinius transeuropinio tinklo projektus nėra tinkama alternatyva
  , jeigu koridoriaus apibrėžtis neatitinka realaus eismo srauto
  . Siekiant ištaisyti padėtį,
  koridorius, kuriame galėtų
  būti leidžiama padidinti rinkliavas
  , turėtų visų pirma aprėpti tas kelio atkarpas, kuriose pradėjus taikyti didesnes rinkliavas pavyktų nukreipti eismą susijusiems prioritetiniams projektams vykdyti
  . |
| --- | --- |

(21)

Institucija, nustatanti išorinių sąnaudų mokestį, neturėtų būti suinteresuota nustatyti netinkamo dydžio sumą, todėl ji turi būti nepriklausoma nuo institucijos, renkančios ir valdančios iš kelių rinkliavų gaunamas pajamas. Patirtis rodo, kad rinkliavų padidinimas kalnuotose vietovėse siekiant finansuoti prioritetinius transeuropinio tinklo projektus nėra tinkama alternatyva
  , jeigu koridoriaus apibrėžtis neatitinka realaus eismo srauto
  . Siekiant ištaisyti padėtį,
  koridorius, kuriame galėtų
  būti leidžiama padidinti rinkliavas
  , turėtų visų pirma aprėpti tas kelio atkarpas, kuriose pradėjus taikyti didesnes rinkliavas pavyktų nukreipti eismą susijusiems prioritetiniams projektams vykdyti
  .

| (22) | Siekiant suteikti pirmenybę prioritetiniams europinės reikšmės statybos projektams, valstybės narės, turinčios galimybę taikyti padidintas kelių rinkliavas, turėtų pasinaudoti šia galimybe prieš įvesdamos išorinių kaštų mokestį. Norint išvengti nereikalingo naudotojų apmokestinimo, išorinių kaštų mokestis neturėtų būti taikomas kartu su padidintais mokesčiais, nebent išoriniai kaštai viršytų jau taikomo mokesčio padidinimo sumą. Tokiu atveju derėtų padidinimo sumą atimti iš išorinių kaštų mokesčio. |
| --- | --- |

(22)

Siekiant suteikti pirmenybę prioritetiniams europinės reikšmės statybos projektams, valstybės narės, turinčios galimybę taikyti padidintas kelių rinkliavas, turėtų pasinaudoti šia galimybe prieš įvesdamos išorinių kaštų mokestį. Norint išvengti nereikalingo naudotojų apmokestinimo, išorinių kaštų mokestis neturėtų būti taikomas kartu su padidintais mokesčiais, nebent išoriniai kaštai viršytų jau taikomo mokesčio padidinimo sumą. Tokiu atveju derėtų padidinimo sumą atimti iš išorinių kaštų mokesčio.

| (23) | Kai taikomi diferencijuoti išorinių kaštų mokesčiai, infrastruktūros mokesčio diferencijavimas siekiant sumažinti grūstis, optimizuoti naudojimąsi infrastruktūra, kuo labiau sumažinti žalą infrastruktūrai ar skatinti kelių saugumą būtų nepagrįsta našta tam tikrų kategorijų naudotojams, todėl jo reikėtų vengti. |
| --- | --- |

(23)

Kai taikomi diferencijuoti išorinių kaštų mokesčiai, infrastruktūros mokesčio diferencijavimas siekiant sumažinti grūstis, optimizuoti naudojimąsi infrastruktūra, kuo labiau sumažinti žalą infrastruktūrai ar skatinti kelių saugumą būtų nepagrįsta našta tam tikrų kategorijų naudotojams, todėl jo reikėtų vengti.

| (24) | Išorinių kaštų mokesčio nuolaidos ar sumažinimai turėtų būti draudžiami, nes tai sukeltų didelę riziką, kad taip gali būti netinkamai diskriminuojami tam tikrų kategorijų naudotojai. |
| --- | --- |

(24)

Išorinių kaštų mokesčio nuolaidos ar sumažinimai turėtų būti draudžiami, nes tai sukeltų didelę riziką, kad taip gali būti netinkamai diskriminuojami tam tikrų kategorijų naudotojai.

| (25) | Išorinių sąnaudų dengimas per rinkliavas turėtų didesnės įtakos sprendimams transporto srityje, jei naudotojai būtų informuoti apie šiuos sąnaudas. Jie turėtų būti aiškiai atskirai nurodyti
  išsamiame
  pranešime, sąskaitoje ar kitame lygiaverčiame dokumente, kurį išduoda rinkliavų operatorius. Be to, toks dokumentas sudarytų galimybę vežėjams lengviau perleisti išorinių sąnaudų mokesčio išlaidas siuntėjui ar kitiems klientams. |
| --- | --- |

(25)

Išorinių sąnaudų dengimas per rinkliavas turėtų didesnės įtakos sprendimams transporto srityje, jei naudotojai būtų informuoti apie šiuos sąnaudas. Jie turėtų būti aiškiai atskirai nurodyti
  išsamiame
  pranešime, sąskaitoje ar kitame lygiaverčiame dokumente, kurį išduoda rinkliavų operatorius. Be to, toks dokumentas sudarytų galimybę vežėjams lengviau perleisti išorinių sąnaudų mokesčio išlaidas siuntėjui ar kitiems klientams.

| (26) | Kad nebūtų trikdomas laisvas eismo srautas ir nebūtų neigiamo poveikio vietos aplinkai, kurį sukelia prie rinkliavų surinkimo užkardų susidarančios eilės, labai svarbu naudoti elektronines rinkliavų surinkimo sistemas. Todėl derėtų užtikrinti, kad
  infrastruktūros ir
  išorinių sąnaudų mokesčiai būtų
  surenkami
  naudojant tokią sistemą, atitinkančią 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos Nr. 2004/52/EB dėl elektroninių rinkliavos sistemų sąveikumo Bendrijoje (6) reikalavimus, kuria numatomos tinkamos ir proporcingos priemonės, siekiant užtikrinti, kad diegiant elektroninį rinkliavų surinkimą būtų deramai atsižvelgta į techninius, teisinius, komercinius bei duomenų apsaugos ir privatumo aspektus. Be to, tokios sistemos turėtų būti sukurtos taip, kad vėliau būtų galima nedidelėmis sąnaudomis jas įdiegti visuose lygiagrečiuose keliuose. Tačiau turėtų būti numatytas pereinamasis laikotarpis, kad būtų galima atlikti būtinus pakeitimus. |
| --- | --- |

(26)

Kad nebūtų trikdomas laisvas eismo srautas ir nebūtų neigiamo poveikio vietos aplinkai, kurį sukelia prie rinkliavų surinkimo užkardų susidarančios eilės, labai svarbu naudoti elektronines rinkliavų surinkimo sistemas. Todėl derėtų užtikrinti, kad
  infrastruktūros ir
  išorinių sąnaudų mokesčiai būtų
  surenkami
  naudojant tokią sistemą, atitinkančią 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvos Nr. 2004/52/EB dėl elektroninių rinkliavos sistemų sąveikumo Bendrijoje (6) reikalavimus, kuria numatomos tinkamos ir proporcingos priemonės, siekiant užtikrinti, kad diegiant elektroninį rinkliavų surinkimą būtų deramai atsižvelgta į techninius, teisinius, komercinius bei duomenų apsaugos ir privatumo aspektus. Be to, tokios sistemos turėtų būti sukurtos taip, kad vėliau būtų galima nedidelėmis sąnaudomis jas įdiegti visuose lygiagrečiuose keliuose. Tačiau turėtų būti numatytas pereinamasis laikotarpis, kad būtų galima atlikti būtinus pakeitimus.

| (27) | Svarbu, kad šios direktyvos tikslo būtų siekiama taip, kad nebūtų trikdoma tinkama vidaus rinkos veikla. Be to, svarbu, kad ateityje sunkiasvorių krovininių transporto priemonių vairuotojų kabinose būtų vengiama vis labiau nesuderinamos ir brangios elektroninės įrangos bei rizikos, kurią lemia klaidos, daromos ja naudojantis. Tai, kad vis gausiau naudojamos technologijos, nepriimtina. Taigi kuo skubiau turėtų būti siekiama užtikrinti Bendrijos rinkliavų sistemų sąveikumą, kaip numatyta pagal Direktyvą 2004/52/EB. Turėtų būti stengiamasi riboti transporto priemonėje naudojamų prietaisų skaičių iki vieno – taip būtų galima taikyti įvairiose valstybėse narėse galiojančius skirtingus tarifus. |
| --- | --- |

(27)

Svarbu, kad šios direktyvos tikslo būtų siekiama taip, kad nebūtų trikdoma tinkama vidaus rinkos veikla. Be to, svarbu, kad ateityje sunkiasvorių krovininių transporto priemonių vairuotojų kabinose būtų vengiama vis labiau nesuderinamos ir brangios elektroninės įrangos bei rizikos, kurią lemia klaidos, daromos ja naudojantis. Tai, kad vis gausiau naudojamos technologijos, nepriimtina. Taigi kuo skubiau turėtų būti siekiama užtikrinti Bendrijos rinkliavų sistemų sąveikumą, kaip numatyta pagal Direktyvą 2004/52/EB. Turėtų būti stengiamasi riboti transporto priemonėje naudojamų prietaisų skaičių iki vieno – taip būtų galima taikyti įvairiose valstybėse narėse galiojančius skirtingus tarifus.

| (28) | Komisija turėtų imtis visų reikalingų priemonių, siekdama užtikrinti skubų išties sąveikios sistemos įdiegimą ne vėliau kaip 2010 m. pabaigoje, kaip numatyta Direktyvoje 2004/52/EB. |
| --- | --- |

(28)

Komisija turėtų imtis visų reikalingų priemonių, siekdama užtikrinti skubų išties sąveikios sistemos įdiegimą ne vėliau kaip 2010 m. pabaigoje, kaip numatyta Direktyvoje 2004/52/EB.

| (29) | Dėl teisinio aiškumo reikėtų nurodyti, kur leidžiama taikyti reguliuojamojo pobūdžio mokesčius, konkrečiai skirtus grūstims mažinti arba kovoti su poveikiu aplinkai, įskaitant blogą oro kokybę. |
| --- | --- |

(29)

Dėl teisinio aiškumo reikėtų nurodyti, kur leidžiama taikyti reguliuojamojo pobūdžio mokesčius, konkrečiai skirtus grūstims mažinti arba kovoti su poveikiu aplinkai, įskaitant blogą oro kokybę.

| (30) | Valstybės narės turėtų turėti galimybę panaudoti transeuropinio transporto tinklui (TEN–T) skirto biudžeto lėšas ir struktūrinius fondus, kad pagerintų transporto infrastruktūrą siekdamos sumažinti išorines transporto sąnaudas apskritai bei įgyvendinti elektronines mokesčių rinkimo priemones, kaip numatyta šios direktyvos nuostatose. |
| --- | --- |

(30)

Valstybės narės turėtų turėti galimybę panaudoti transeuropinio transporto tinklui (TEN–T) skirto biudžeto lėšas ir struktūrinius fondus, kad pagerintų transporto infrastruktūrą siekdamos sumažinti išorines transporto sąnaudas apskritai bei įgyvendinti elektronines mokesčių rinkimo priemones, kaip numatyta šios direktyvos nuostatose.

| (31) | Pagal šios direktyvos transporto politikos tikslus, papildomos pajamos, gautos iš išorinių sąnaudų mokesčio, turėtų būti naudojamos
  prioritetine tvarka, siekiant, jei galima, mažinti kelių transporto išorines sąnaudas ir jų vengti. Jos taip pat gali būti naudojamos
  darniam judumui skatinti. Todėl tokie projektai turėtų būti susiję su veiksmingos kainodaros palengvinimu, kelių transporto taršos mažinimu jos susidarymo šaltinyje, jos poveikio mažinimu,
  kelių
  transporto priemonių CO2 rodiklių ir energetinio naudingumo gerinimu ir
  esamos kelių infrastruktūros tobulinimu arba
  alternatyvios transporto naudotojams skirtos infrastruktūros kūrimu. Tai apima, pavyzdžiui, ekologiškesnių transporto priemonių moksliniai tyrimai ir plėtra ir veiksmų planuose pagal 1996 m. rugsėjo 27 d. Tarybos direktyvą 96/62/EB dėl aplinkos oro kokybės vertinimo ir valdymo (7) ir 2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo (8) numatytų transporto tikslų įgyvendinimas, kuris gali apimti priemones, skirtas eismo triukšmui ir oro taršai aplink stambią infrastruktūrą ir aglomeracijose mažinti. Nukreipus šias pajamas konkretiems tikslams valstybės narės neatleidžiamos nuo Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje numatyto įpareigojimo pranešti Komisijai apie tam tikras nacionalines priemones ir tai neturi įtakos pagal Sutarties 87 ir 88 straipsnius inicijuotų procedūrų rezultatams. |
| --- | --- |

(31)

Pagal šios direktyvos transporto politikos tikslus, papildomos pajamos, gautos iš išorinių sąnaudų mokesčio, turėtų būti naudojamos
  prioritetine tvarka, siekiant, jei galima, mažinti kelių transporto išorines sąnaudas ir jų vengti. Jos taip pat gali būti naudojamos
  darniam judumui skatinti. Todėl tokie projektai turėtų būti susiję su veiksmingos kainodaros palengvinimu, kelių transporto taršos mažinimu jos susidarymo šaltinyje, jos poveikio mažinimu,
  kelių
  transporto priemonių CO2 rodiklių ir energetinio naudingumo gerinimu ir
  esamos kelių infrastruktūros tobulinimu arba
  alternatyvios transporto naudotojams skirtos infrastruktūros kūrimu. Tai apima, pavyzdžiui, ekologiškesnių transporto priemonių moksliniai tyrimai ir plėtra ir veiksmų planuose pagal 1996 m. rugsėjo 27 d. Tarybos direktyvą 96/62/EB dėl aplinkos oro kokybės vertinimo ir valdymo (7) ir 2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo (8) numatytų transporto tikslų įgyvendinimas, kuris gali apimti priemones, skirtas eismo triukšmui ir oro taršai aplink stambią infrastruktūrą ir aglomeracijose mažinti. Nukreipus šias pajamas konkretiems tikslams valstybės narės neatleidžiamos nuo Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje numatyto įpareigojimo pranešti Komisijai apie tam tikras nacionalines priemones ir tai neturi įtakos pagal Sutarties 87 ir 88 straipsnius inicijuotų procedūrų rezultatams.

| (32) | Siekiant skatinti kelių rinkliavų sistemų sąveiką,
  turėtų būti skatinamas
  valstybių narių
  savitarpio bendradarbiavimas
  įvedant bendrą rinkliavų sistemą, jei laikomasi tam tikrų sąlygų.
  Komisija turėtų remti valstybes nares, pageidaujančias bendradarbiauti bendros rinkliavų sistemos taikymo jų bendroje teritorijoje tikslu. |
| --- | --- |

(32)

Siekiant skatinti kelių rinkliavų sistemų sąveiką,
  turėtų būti skatinamas
  valstybių narių
  savitarpio bendradarbiavimas
  įvedant bendrą rinkliavų sistemą, jei laikomasi tam tikrų sąlygų.
  Komisija turėtų remti valstybes nares, pageidaujančias bendradarbiauti bendros rinkliavų sistemos taikymo jų bendroje teritorijoje tikslu.

| (33) | Pagal šią direktyvą Komisija turėtų laiku nusiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai išsamų patirties, įgytos tose valstybėse narėse, kurios taiko išorinių sąnaudų mokestį, vertinimą. Šiame vertinime taip pat turėtų būti išnagrinėta kovos su klimato kaita strategijos įgyvendinimo pažanga, taip pat pažanga, padaryta nustatant su klimato kaita susijusį bendrą degalų mokestį pagal 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvą 2003/96/EB, pakeičiančią Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (9), įskaitant sunkiasvorių krovininių transporto priemonių naudojamų degalų mokesčius.
  Taip pat turėtų būti parengtas išsamus visų kitų rūšių transporto išorinių sąnaudų internalizavimo vertinimas, kuriuo remiantis būtų galima teikti būsimus pasiūlymus dėl šios srities teisės aktų. Tai turėtų užtikrinti sąžiningos ir konkurencingos išorinių sąnaudų internalizavimo sistemos įdiegimą, kuri padėtų išvengti visų rūšių transporto priemonių vidaus rinkos iškraipymų. |
| --- | --- |

(33)

Pagal šią direktyvą Komisija turėtų laiku nusiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai išsamų patirties, įgytos tose valstybėse narėse, kurios taiko išorinių sąnaudų mokestį, vertinimą. Šiame vertinime taip pat turėtų būti išnagrinėta kovos su klimato kaita strategijos įgyvendinimo pažanga, taip pat pažanga, padaryta nustatant su klimato kaita susijusį bendrą degalų mokestį pagal 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvą 2003/96/EB, pakeičiančią Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (9), įskaitant sunkiasvorių krovininių transporto priemonių naudojamų degalų mokesčius.
  Taip pat turėtų būti parengtas išsamus visų kitų rūšių transporto išorinių sąnaudų internalizavimo vertinimas, kuriuo remiantis būtų galima teikti būsimus pasiūlymus dėl šios srities teisės aktų. Tai turėtų užtikrinti sąžiningos ir konkurencingos išorinių sąnaudų internalizavimo sistemos įdiegimą, kuri padėtų išvengti visų rūšių transporto priemonių vidaus rinkos iškraipymų.

| (34) | 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo ║ (10), 55 straipsnio 2 dalyje numatoma, kad nustatant trūkstamą pajamas duodančio projekto finansavimą būtina atsižvelgti į pajamas, gaunamas iš mokesčių, kuriuos tiesiogiai moka naudotojai. Tačiau, kadangi pajamos, gaunamos iš išorinių sąnaudų mokesčio, yra skiriamos projektui, kuriuo siekiama mažinti kelių transporto taršą jos susidarymo šaltinyje, mažinti jos poveikį, gerinti transporto priemonių CO2 rodiklius ir energetinį naudingumą ir
  gerinti esamą kelių infrastruktūrą arba
  kurti alternatyvią transporto naudotojams skirtą infrastruktūrą, į jas neturėtų būti atsižvelgiama apskaičiuojant trūkstamą finansavimą. |
| --- | --- |

(34)

2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo ║ (10), 55 straipsnio 2 dalyje numatoma, kad nustatant trūkstamą pajamas duodančio projekto finansavimą būtina atsižvelgti į pajamas, gaunamas iš mokesčių, kuriuos tiesiogiai moka naudotojai. Tačiau, kadangi pajamos, gaunamos iš išorinių sąnaudų mokesčio, yra skiriamos projektui, kuriuo siekiama mažinti kelių transporto taršą jos susidarymo šaltinyje, mažinti jos poveikį, gerinti transporto priemonių CO2 rodiklius ir energetinį naudingumą ir
  gerinti esamą kelių infrastruktūrą arba
  kurti alternatyvią transporto naudotojams skirtą infrastruktūrą, į jas neturėtų būti atsižvelgiama apskaičiuojant trūkstamą finansavimą.

| (35) | Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimamos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (11). |
| --- | --- |

(35)

Šiai direktyvai įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimamos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (11).

| (36) | Konkrečiai, Komisijai turėtų būti suteikta teisė taisyti 0, III, IIIa ir IV priedus atsižvelgiant į technikos ir mokslo pažanga, o
  I, II ir IIIa priedus
  – atsižvelgiant į infliaciją. Kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos neesminėms Direktyvos 1999/62/EB nuostatoms iš dalies pakeisti, jos turi būti priimamos laikantis Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu. |
| --- | --- |

(36)

Konkrečiai, Komisijai turėtų būti suteikta teisė taisyti 0, III, IIIa ir IV priedus atsižvelgiant į technikos ir mokslo pažanga, o
  I, II ir IIIa priedus
  – atsižvelgiant į infliaciją. Kadangi tos priemonės yra bendro pobūdžio ir skirtos neesminėms Direktyvos 1999/62/EB nuostatoms iš dalies pakeisti, jos turi būti priimamos laikantis Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

| (37) | Kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. skatinti išoriniais kaštais pagrįstą diferencijuotą apmokestinimą kaip priemonę siekti darnaus transporto, ║ valstybės narės negali deramai pasiekti ║ ir kadangi dėl tarpvalstybinio transporto aspekto svarbos to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje išdėstyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones ║. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, |
| --- | --- |

(37)

Kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. skatinti išoriniais kaštais pagrįstą diferencijuotą apmokestinimą kaip priemonę siekti darnaus transporto, ║ valstybės narės negali deramai pasiekti ║ ir kadangi dėl tarpvalstybinio transporto aspekto svarbos to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje išdėstyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones ║. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva 1999/62/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 2 straipsnio b ir ba punktai pakeičiami taip:






  „b) | „rinkliava“ yra už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra mokama nustatyto dydžio suma, kuri apskaičiuojama pagal transporto priemonės nuvažiuotą atstumą ir kurią sudaro infrastruktūros mokestis ir (arba) išorinių sąnaudų mokestis; |
| --- | --- | --- |

1)

2 straipsnio b ir ba punktai pakeičiami taip:

„b)

„rinkliava“ yra už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra mokama nustatyto dydžio suma, kuri apskaičiuojama pagal transporto priemonės nuvažiuotą atstumą ir kurią sudaro infrastruktūros mokestis ir (arba) išorinių sąnaudų mokestis;

| ba) | „infrastruktūros mokestis“ yra rinkliavos pagrindu renkamas mokestis su infrastruktūra susijusioms valstybės narės
  arba kelių valstybių narių, jeigu infrastruktūros projektas buvo atliktas bendrai,
  išlaidoms padengti; |
| --- | --- |

ba)

„infrastruktūros mokestis“ yra rinkliavos pagrindu renkamas mokestis su infrastruktūra susijusioms valstybės narės
  arba kelių valstybių narių, jeigu infrastruktūros projektas buvo atliktas bendrai,
  išlaidoms padengti;

| bb) | „išorinių sąnaudų mokestis“ yra rinkliavos pagrindu renkamas mokestis valstybės narės išlaidoms, susijusioms su eismo oro tarša
  ir
  eismo akustine tarša, padengti; |
| --- | --- |

bb)

„išorinių sąnaudų mokestis“ yra rinkliavos pagrindu renkamas mokestis valstybės narės išlaidoms, susijusioms su eismo oro tarša
  ir
  eismo akustine tarša, padengti;

| bc) | „eismo oro taršos kaštai“ yra kaštai dėl tam tikrų kenksmingų išmetamųjų dujų, išsiskiriančių naudojant transporto priemonę, padarytos žalos; |
| --- | --- |

bc)

„eismo oro taršos kaštai“ yra kaštai dėl tam tikrų kenksmingų išmetamųjų dujų, išsiskiriančių naudojant transporto priemonę, padarytos žalos;

| bd) | „eismo akustinės taršos kaštai“ yra kaštai dėl triukšmo, kurį kelia transporto priemonė arba kuris atsiranda transporto priemonei važiuojant kelio danga, padarytos žalos;
  ▐ |
| --- | --- |

bd)

„eismo akustinės taršos kaštai“ yra kaštai dėl triukšmo, kurį kelia transporto priemonė arba kuris atsiranda transporto priemonei važiuojant kelio danga, padarytos žalos;

▐

| be) | „svertinis vidutinis infrastruktūros mokestis“ yra per tam tikrą laikotarpį iš infrastruktūros mokesčio gautų pajamų bendra suma, padalinta iš kilometrų, kuriuos transporto priemonė nuvažiavo tą laikotarpį apmokestintomis kelio atkarpomis, skaičiaus; |
| --- | --- |

be)

„svertinis vidutinis infrastruktūros mokestis“ yra per tam tikrą laikotarpį iš infrastruktūros mokesčio gautų pajamų bendra suma, padalinta iš kilometrų, kuriuos transporto priemonė nuvažiavo tą laikotarpį apmokestintomis kelio atkarpomis, skaičiaus;

| bf) | „svertinis vidutinis išorinių kaštų mokestis“ yra per tam tikrą laikotarpį iš išorinių kaštų mokesčio gautų pajamų bendra suma, padalinta iš kilometrų, kuriuos transporto priemonė nuvažiavo tą laikotarpį apmokestintomis kelio atkarpomis, skaičiaus“. |
| --- | --- |

bf)

„svertinis vidutinis išorinių kaštų mokestis“ yra per tam tikrą laikotarpį iš išorinių kaštų mokesčio gautų pajamų bendra suma, padalinta iš kilometrų, kuriuos transporto priemonė nuvažiavo tą laikotarpį apmokestintomis kelio atkarpomis, skaičiaus“.

| 2) | 7, 7a ir 7b straipsniai pakeičiami taip:
  „7 straipsnis

  1.   Valstybės narės gali toliau imti arba įvesti rinkliavas ir (arba) naudotojo mokesčius
  transeuropiniame kelių tinkle arba bet kurioje savo kelių tinklo dalyje, kurioje įprastai pervežama didelė tarptautinių krovinių dalis
  , laikydamosi šio straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse ir 7a–7j straipsniuose nustatytų sąlygų.
  2.   Valstybės narės savo teritorijose ▐ netaiko kartu ir rinkliavų, ir naudotojo mokesčių. Tačiau savo tinkle naudotojo mokestį imanti valstybė narė taip pat gali imti rinkliavas už naudojimąsi tiltais, tuneliais ir kalnų pervažomis.
  3.   Renkant rinkliavas ir naudotojo mokesčius negali būti tiesiogiai ar netiesiogiai diskriminuojama dėl vežėjo pilietybės, vežėjo įsisteigimo ar transporto priemonės registracijos valstybės narės ar trečiosios šalies, kelionės maršruto pradžios ar paskirties vietos.
  4.   Valstybės narės gali numatyti mažesnes rinkliavas ar naudotojo mokesčius arba atleisti nuo įpareigojimo mokėti rinkliavas ar naudotojo mokesčius už transporto priemones, kurioms netaikomas reikalavimas įdiegti ir naudoti tachografus, kaip numatyta 1985 m. gruodžio 20 d.Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų
   (12), taip pat šios direktyvos 6 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose numatytais atvejais ir nustatytomis sąlygomis.
  5.   Iki 2011 m. gruodžio 31 d. valstybė narė gali nuspręsti taikyti rinkliavas ir (arba) naudotojo mokesčius tik transporto priemonėms, kurių maksimalus leistinas pakrautos transporto priemonės svoris yra ne mažesnis kaip 12 tonų. Nuo 2012 m. sausio 1 d. rinkliavos ir (arba) naudotojo mokesčiai taikomi visoms transporto priemonėms, kaip apibrėžta 2 straipsnio d punkte, išskyrus atvejus, kai valstybė narė mano, kad dėl tokio taikymo mažiau kaip 12 tonų sveriančioms transporto priemonėms (13):
  ▐

  7a straipsnis

  1.   Naudotojo mokesčiai turi būti proporcingi naudojimosi infrastruktūra trukmei ir gali būti imami už vieną dieną, savaitę, mėnesį ir metus.
  Visų pirma mėnesio tarifas turi būti ne didesnis kaip 10 proc. nuo metų tarifo, savaitės tarifas turi būti ne didesnis kaip 5 proc. nuo metų tarifo, o dienos tarifas turi būti ne didesnis kaip 2 proc. nuo metų tarifo
  .
  ▐
  2.   Suinteresuotoji valstybė narė už visų kategorijų transporto priemones nustato tokio dydžio naudotojo mokesčius (įskaitant administracines išlaidas), kurie neviršija II priede nustatytų didžiausių tarifų.

  7b straipsnis

  1.   Infrastruktūros mokestis grindžiamas infrastruktūros kaštų susigrąžinimo principu. Svertinis vidutinis infrastruktūros mokestis siejamas su atitinkamo infrastruktūros tinklo statybos, eksploatavimo, priežiūros, plėtros
  ir saugumo standartų užtikrinimo sąnaudomis. Į svertinį vidutinį infrastruktūros mokestį taip pat gali būti įskaičiuota kapitalo grąža arba rinkos sąlygomis grindžiama pelno marža.
  2.   Išorinių kaštų mokestis siejamas su eismo oro taršos kaštais, eismo akustinės taršos kaštais arba su šių abiejų rūšių kaštais. Kelio atkarpose, kuriose susidaro grūstys, į išorinių kaštų mokestį gali būti įskaičiuojami ir grūsčių kaštai tais laikotarpiais, kai šiose kelio atkarpose paprastai susidaro grūstys.
  3.   Įskaičiuojami kaštai turi būti susiję su tinklu arba tinklo dalimi, už kurį (kurią) imamos rinkliavos, ir su transporto priemonėmis, kurioms jos taikomos. Valstybė narė gali nuspręsti susigrąžinti tik tam tikrą šių kaštų procentinę dalį.

  7c straipsnis

  1.   Išorinių sąnaudų mokestis priklauso nuo kelio tipo ir EURO emisijos klasės
  (IIIa priedo 1 lentelė)
  , o kai į mokestį įskaičiuojami grūsčių sąnaudos arba eismo akustinės taršos sąnaudos – ir nuo laikotarpio.
  2.   Išorinių kaštų mokesčio suma, mokėtina už kiekvieną transporto priemonės klasės, kelio tipo ir laikotarpio derinį, nustatoma laikantis minimalių reikalavimų, bendrų formulių ir atsižvelgiant į IIIa priede nustatytus didžiausius išorinius kaštus, kurie dengiami pasitelkiant mokesčius.


  3.
     
  1 ir 2 dalyse nurodyti išorinių sąnaudų mokesčiai netaikomi transporto priemonėms, kurios jau dabar, t. y. anksčiau taikymo data, numatyta atitinkamose taisyklėse, atitinka būsimus EURO emisijų standartus.



  4.   Išorinių sąnaudų mokesčio sumą nustato
  kiekviena valstybė narė. Jeigu valstybė narė šiai užduočiai paskiria instituciją, ši
  institucija yra teisiškai ir finansiškai nepriklausoma nuo įstaigos, kuriai pavesta administruoti
  ir
  rinkti visą mokestį ar jo dalį. ▐

  7d straipsnis

  1.   Valstybės narės apskaičiuoja infrastruktūros mokestį naudodamos III priede nustatytais pagrindiniais apskaičiavimo principais grindžiamą metodiką.
  2.   Koncesijos rinkliavų atveju didžiausia infrastruktūros mokesčio suma atitinka sumą, kuri būtų apskaičiuota naudojant III priede nustatytais pagrindiniais apskaičiavimo principais grindžiamą metodiką, arba yra už ją mažesnė. Tokios atitikties vertinimas atliekamas remiantis pakankamai ilgu ataskaitiniu laikotarpiu, atitinkančiu koncesijos sutarties pobūdį.
  3.   Iki 2008 m. birželio 10 d. jau nustatytai rinkliavų tvarkai ar rinkliavų tvarkai, dėl kurios iki 2008 m. birželio 10 d. viešųjų pirkimų konkurso tvarka gautos paraiškos ar atsakymai į kvietimus dalyvauti derybose pagal derybų procedūrą, 1 ir 2 dalyse nustatyti įpareigojimai netaikomi, kol tokia tvarka lieka galioti ir nėra iš esmės keičiama.

  7e straipsnis

  1.   Išimtiniais atvejais, susijusiais su kalnuotų regionų
  ir aglomeracijų
  infrastruktūra, konkrečiose kelio atkarpose, kuriose susidaro didelės grūstys arba kuriomis važiuodamos transporto priemonės daro didelę žalą aplinkai, informavus Komisiją, infrastruktūros mokestį galima padidinti
  papildoma rinkliava
  , jeigu:






  a) | padidinus mokestį gautos papildomos pajamos investuojamos į
  tvaraus judumo skatinimui skirtus
  projektus
  ir
  tiesiogiai padeda mažinti grūstis arba žalą aplinkai ir kurie yra tame pačiame koridoriuje kaip kelio atkarpa, kuriai taikomas padidintas mokestis; |
| --- | --- | --- |

2)

7, 7a ir 7b straipsniai pakeičiami taip:

„7 straipsnis

1.   Valstybės narės gali toliau imti arba įvesti rinkliavas ir (arba) naudotojo mokesčius
  transeuropiniame kelių tinkle arba bet kurioje savo kelių tinklo dalyje, kurioje įprastai pervežama didelė tarptautinių krovinių dalis
  , laikydamosi šio straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse ir 7a–7j straipsniuose nustatytų sąlygų.

2.   Valstybės narės savo teritorijose ▐ netaiko kartu ir rinkliavų, ir naudotojo mokesčių. Tačiau savo tinkle naudotojo mokestį imanti valstybė narė taip pat gali imti rinkliavas už naudojimąsi tiltais, tuneliais ir kalnų pervažomis.

3.   Renkant rinkliavas ir naudotojo mokesčius negali būti tiesiogiai ar netiesiogiai diskriminuojama dėl vežėjo pilietybės, vežėjo įsisteigimo ar transporto priemonės registracijos valstybės narės ar trečiosios šalies, kelionės maršruto pradžios ar paskirties vietos.

4.   Valstybės narės gali numatyti mažesnes rinkliavas ar naudotojo mokesčius arba atleisti nuo įpareigojimo mokėti rinkliavas ar naudotojo mokesčius už transporto priemones, kurioms netaikomas reikalavimas įdiegti ir naudoti tachografus, kaip numatyta 1985 m. gruodžio 20 d.Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų
   (12), taip pat šios direktyvos 6 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose numatytais atvejais ir nustatytomis sąlygomis.

5.   Iki 2011 m. gruodžio 31 d. valstybė narė gali nuspręsti taikyti rinkliavas ir (arba) naudotojo mokesčius tik transporto priemonėms, kurių maksimalus leistinas pakrautos transporto priemonės svoris yra ne mažesnis kaip 12 tonų. Nuo 2012 m. sausio 1 d. rinkliavos ir (arba) naudotojo mokesčiai taikomi visoms transporto priemonėms, kaip apibrėžta 2 straipsnio d punkte, išskyrus atvejus, kai valstybė narė mano, kad dėl tokio taikymo mažiau kaip 12 tonų sveriančioms transporto priemonėms (13):

▐

7a straipsnis

1.   Naudotojo mokesčiai turi būti proporcingi naudojimosi infrastruktūra trukmei ir gali būti imami už vieną dieną, savaitę, mėnesį ir metus.
  Visų pirma mėnesio tarifas turi būti ne didesnis kaip 10 proc. nuo metų tarifo, savaitės tarifas turi būti ne didesnis kaip 5 proc. nuo metų tarifo, o dienos tarifas turi būti ne didesnis kaip 2 proc. nuo metų tarifo
  .

▐

2.   Suinteresuotoji valstybė narė už visų kategorijų transporto priemones nustato tokio dydžio naudotojo mokesčius (įskaitant administracines išlaidas), kurie neviršija II priede nustatytų didžiausių tarifų.

7b straipsnis

1.   Infrastruktūros mokestis grindžiamas infrastruktūros kaštų susigrąžinimo principu. Svertinis vidutinis infrastruktūros mokestis siejamas su atitinkamo infrastruktūros tinklo statybos, eksploatavimo, priežiūros, plėtros
  ir saugumo standartų užtikrinimo sąnaudomis. Į svertinį vidutinį infrastruktūros mokestį taip pat gali būti įskaičiuota kapitalo grąža arba rinkos sąlygomis grindžiama pelno marža.

2.   Išorinių kaštų mokestis siejamas su eismo oro taršos kaštais, eismo akustinės taršos kaštais arba su šių abiejų rūšių kaštais. Kelio atkarpose, kuriose susidaro grūstys, į išorinių kaštų mokestį gali būti įskaičiuojami ir grūsčių kaštai tais laikotarpiais, kai šiose kelio atkarpose paprastai susidaro grūstys.

3.   Įskaičiuojami kaštai turi būti susiję su tinklu arba tinklo dalimi, už kurį (kurią) imamos rinkliavos, ir su transporto priemonėmis, kurioms jos taikomos. Valstybė narė gali nuspręsti susigrąžinti tik tam tikrą šių kaštų procentinę dalį.

7c straipsnis

1.   Išorinių sąnaudų mokestis priklauso nuo kelio tipo ir EURO emisijos klasės
  (IIIa priedo 1 lentelė)
  , o kai į mokestį įskaičiuojami grūsčių sąnaudos arba eismo akustinės taršos sąnaudos – ir nuo laikotarpio.

2.   Išorinių kaštų mokesčio suma, mokėtina už kiekvieną transporto priemonės klasės, kelio tipo ir laikotarpio derinį, nustatoma laikantis minimalių reikalavimų, bendrų formulių ir atsižvelgiant į IIIa priede nustatytus didžiausius išorinius kaštus, kurie dengiami pasitelkiant mokesčius.

3.
     
  1 ir 2 dalyse nurodyti išorinių sąnaudų mokesčiai netaikomi transporto priemonėms, kurios jau dabar, t. y. anksčiau taikymo data, numatyta atitinkamose taisyklėse, atitinka būsimus EURO emisijų standartus.

4.   Išorinių sąnaudų mokesčio sumą nustato
  kiekviena valstybė narė. Jeigu valstybė narė šiai užduočiai paskiria instituciją, ši
  institucija yra teisiškai ir finansiškai nepriklausoma nuo įstaigos, kuriai pavesta administruoti
  ir
  rinkti visą mokestį ar jo dalį. ▐

7d straipsnis

1.   Valstybės narės apskaičiuoja infrastruktūros mokestį naudodamos III priede nustatytais pagrindiniais apskaičiavimo principais grindžiamą metodiką.

2.   Koncesijos rinkliavų atveju didžiausia infrastruktūros mokesčio suma atitinka sumą, kuri būtų apskaičiuota naudojant III priede nustatytais pagrindiniais apskaičiavimo principais grindžiamą metodiką, arba yra už ją mažesnė. Tokios atitikties vertinimas atliekamas remiantis pakankamai ilgu ataskaitiniu laikotarpiu, atitinkančiu koncesijos sutarties pobūdį.

3.   Iki 2008 m. birželio 10 d. jau nustatytai rinkliavų tvarkai ar rinkliavų tvarkai, dėl kurios iki 2008 m. birželio 10 d. viešųjų pirkimų konkurso tvarka gautos paraiškos ar atsakymai į kvietimus dalyvauti derybose pagal derybų procedūrą, 1 ir 2 dalyse nustatyti įpareigojimai netaikomi, kol tokia tvarka lieka galioti ir nėra iš esmės keičiama.

7e straipsnis

1.   Išimtiniais atvejais, susijusiais su kalnuotų regionų
  ir aglomeracijų
  infrastruktūra, konkrečiose kelio atkarpose, kuriose susidaro didelės grūstys arba kuriomis važiuodamos transporto priemonės daro didelę žalą aplinkai, informavus Komisiją, infrastruktūros mokestį galima padidinti
  papildoma rinkliava
  , jeigu:

a)

padidinus mokestį gautos papildomos pajamos investuojamos į
  tvaraus judumo skatinimui skirtus
  projektus
  ir
  tiesiogiai padeda mažinti grūstis arba žalą aplinkai ir kurie yra tame pačiame koridoriuje kaip kelio atkarpa, kuriai taikomas padidintas mokestis;

| b) | mokesčio padidinimas neviršija 15 % svertinio vidutinio infrastruktūros mokesčio, apskaičiuoto pagal 7b straipsnio 1 dalį ir 7d straipsnį, išskyrus atvejus, kai gautos pajamos investuojamos į
  tvaraus judumo skatinimui skirtų
  projektų, susijusių su kalnuotų regionų infrastruktūra, tarpvalstybines atkarpas; tokiu atveju mokesčio padidinimas negali viršyti 25 %; |
| --- | --- |

b)

mokesčio padidinimas neviršija 15 % svertinio vidutinio infrastruktūros mokesčio, apskaičiuoto pagal 7b straipsnio 1 dalį ir 7d straipsnį, išskyrus atvejus, kai gautos pajamos investuojamos į
  tvaraus judumo skatinimui skirtų
  projektų, susijusių su kalnuotų regionų infrastruktūra, tarpvalstybines atkarpas; tokiu atveju mokesčio padidinimas negali viršyti 25 %;

| c) | padidinus mokestį, komerciniam transportui nesudaromos diskriminacinės sąlygos, palyginti su kitais kelių naudotojais; |
| --- | --- |

c)

padidinus mokestį, komerciniam transportui nesudaromos diskriminacinės sąlygos, palyginti su kitais kelių naudotojais;

| d) | tikslios vietos, kuriai bus taikomas padidintas mokestis, apibūdinimas ir sprendimo finansuoti a punkte nurodytus
  projektus
  įrodymai pateikiami Komisijai iki mokesčio padidinimo; ir |
| --- | --- |

d)

tikslios vietos, kuriai bus taikomas padidintas mokestis, apibūdinimas ir sprendimo finansuoti a punkte nurodytus
  projektus
  įrodymai pateikiami Komisijai iki mokesčio padidinimo; ir

| e) | laikotarpis, kuriuo bus taikomas padidintas mokestis, nustatomas ir apribojamas iš anksto ir, atsižvelgiant į planuojamas gauti pajamas, jis atitinka projektų, kurie bendrai finansuojami iš mokesčio padidinimo pajamų, finansinius planus ir ekonominės naudos analizę. |
| --- | --- |

e)

laikotarpis, kuriuo bus taikomas padidintas mokestis, nustatomas ir apribojamas iš anksto ir, atsižvelgiant į planuojamas gauti pajamas, jis atitinka projektų, kurie bendrai finansuojami iš mokesčio padidinimo pajamų, finansinius planus ir ekonominės naudos analizę.

Pirma pastraipa taikoma naujiems tarpvalstybiniams projektams, pritarus visoms tuose projektuose dalyvaujančioms valstybėms narėms.

2.   Informavus Komisiją, mokestis gali būti padidintas ir kelio atkarpos, kuriai taikomas 1 dalyje nurodytas padidinimas, alternatyviam keliui, jei:

| — | padidinus mokestį keliui, didelė eismo dalis būtų nukreipta į šį alternatyvų kelią; ir |
| --- | --- |

—

padidinus mokestį keliui, didelė eismo dalis būtų nukreipta į šį alternatyvų kelią; ir

| — | įvykdytos 1 dalies pirmos pastraipos a–e punktuose nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

—

įvykdytos 1 dalies pirmos pastraipos a–e punktuose nustatytos sąlygos.

3.   Padidinimas gali būti taikomas pagal 7f straipsnį diferencijuotam infrastruktūros mokesčiui.

4.   Kai iš valstybės narės, ketinančios padidinti mokestį, Komisija gauna reikiamą informaciją, ji praneša ją 9c straipsnyje nurodyto komiteto nariams. Jei Komisija mano, kad planuojamas padidinimas neatitinka 1 dalyje nustatytų sąlygų arba kad planuojamas padidinimas padarys didelį neigiamą poveikį periferinių regionų ekonominei plėtrai, tai, laikydamasi 9c straipsnio 2 dalyje nurodytos konsultavimosi procedūros, ji gali atmesti arba prašyti pataisyti suinteresuotosios valstybės narės pateiktus apmokestinimo planus.

5.   Kelio atkarpose, atitinkančiose 1 dalyje nustatytus mokesčio padidinimo kriterijus, valstybės narės gali taikyti išorinių kaštų mokestį tik jei taikomas padidinimas.

▐

7f straipsnis

1.   Rinkliavos, kurias sudaro tik infrastruktūros mokestis, diferencijuojamos pagal EURO emisijos klasę
  (IIIa priedo 1 lentelė)
  taip, kad jokia rinkliava daugiau kaip 100 % neviršytų rinkliavos, kuri renkama už griežčiausius emisijos standartus atitinkančias lygiavertes transporto priemones.

2.   Kai vairuotojas patikrinimo metu negali pateikti transporto priemonės dokumentų, reikalingų transporto priemonės EURO emisijos klasei nustatyti, valstybės narės gali taikyti didžiausio tarifo rinkliavas,
  jeigu yra galimybė vėliau, pašalinus trūkumus, grąžinti visą perteklinę sumą
  .

3.   Rinkliavas, kurias sudaro tik infrastruktūros mokestis, taip pat galima diferencijuoti siekiant sumažinti grūstis, kuo labiau sumažinti žalą infrastruktūrai ir optimizuoti naudojimąsi atitinkama infrastruktūra arba gerinti kelių eismo saugumą, jei:

| a) | diferencijavimas yra skaidrus, apie jį skelbiama viešai ir jis taikomas vienodomis sąlygomis visiems naudotojams; |
| --- | --- |

a)

diferencijavimas yra skaidrus, apie jį skelbiama viešai ir jis taikomas vienodomis sąlygomis visiems naudotojams;

| b) | diferencijuojama pagal paros metą, dienos tipą ar metų laiką; ir |
| --- | --- |

b)

diferencijuojama pagal paros metą, dienos tipą ar metų laiką; ir

| c) | jokia rinkliava neviršija daugiau kaip
  500
   % rinkliavos, kuri imama pigiausiu paros metu, dieną ar metų laiką. |
| --- | --- |

c)

jokia rinkliava neviršija daugiau kaip
  500
   % rinkliavos, kuri imama pigiausiu paros metu, dieną ar metų laiką.

4.   1 ir 3 dalyse minimas diferencijavimas nėra skirtas papildomoms pajamoms iš rinkliavos gauti. Neplanuotas pajamų padidėjimas kompensuojamas pakeičiant diferencijavimo struktūrą – tai būtina padaryti per dvejus metus nuo ataskaitinių metų, kuriais buvo gauta papildomų pajamų, pabaigos.

5.   Jeigu į rinkliavą įskaičiuotas išorinių kaštų mokestis, 1 ir 3 dalys netaikomos rinkliavos daliai, atitinkančiai infrastruktūros mokestį.

7g straipsnis

1.   Likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki naujos infrastruktūros sąnaudoms padengti skirtos rinkliavų tvarkos įgyvendinimo, valstybės narės Komisijai pateikia:

| a) | dėl rinkliavų tvarkos (išskyrus su koncesijos rinkliavomis susijusią tvarką):






  — | vienetų vertes ir kitus parametrus, naudojamus apskaičiuojant įvairius infrastruktūros kaštų elementus, ir |
| --- | --- | --- |

a)

dėl rinkliavų tvarkos (išskyrus su koncesijos rinkliavomis susijusią tvarką):

—

vienetų vertes ir kitus parametrus, naudojamus apskaičiuojant įvairius infrastruktūros kaštų elementus, ir

| — | aiškią informaciją apie transporto priemones, kurioms taikoma rinkliavų tvarka, apie tinklo ar tinklo dalies geografinę aprėptį, kuria remiamasi apskaičiuojant visus kaštus, ir apie kaštų, kuriuos siekiama susigrąžinti, procentinę dalį; |
| --- | --- |

—

aiškią informaciją apie transporto priemones, kurioms taikoma rinkliavų tvarka, apie tinklo ar tinklo dalies geografinę aprėptį, kuria remiamasi apskaičiuojant visus kaštus, ir apie kaštų, kuriuos siekiama susigrąžinti, procentinę dalį;

| b) | dėl rinkliavų tvarkos, susijusios su koncesijos rinkliavomis:






  — | koncesijos sutartis ar svarbius tokių sutarčių pakeitimus, |
| --- | --- | --- |

b)

dėl rinkliavų tvarkos, susijusios su koncesijos rinkliavomis:

—

koncesijos sutartis ar svarbius tokių sutarčių pakeitimus,

| — | bazinį scenarijų, kuriuo koncesijos teikėjas rėmėsi pranešdamas apie koncesiją, kaip nurodyta Direktyvos 2004/18/EB VII B priede; į šį bazinį scenarijų turėtų būti įtraukti koncesijos metu numatomi kaštai, apibrėžti 7b straipsnio 1 dalyje, pagal transporto priemonių tipus suskirstytas prognozuojamas eismas, numatomi rinkliavų dydžiai bei tinklo, kuriam taikoma koncesijos sutartis, geografinė aprėptis. |
| --- | --- |

—

bazinį scenarijų, kuriuo koncesijos teikėjas rėmėsi pranešdamas apie koncesiją, kaip nurodyta Direktyvos 2004/18/EB VII B priede; į šį bazinį scenarijų turėtų būti įtraukti koncesijos metu numatomi kaštai, apibrėžti 7b straipsnio 1 dalyje, pagal transporto priemonių tipus suskirstytas prognozuojamas eismas, numatomi rinkliavų dydžiai bei tinklo, kuriam taikoma koncesijos sutartis, geografinė aprėptis.

2.   Pagal 1 dalį gavusi visą būtiną informaciją, Komisija per šešis mėnesius pateikia nuomonę, ar 7d straipsnyje nustatyti įpareigojimai įvykdyti. Komisijos nuomonės pranešamos 9c straipsnyje nurodytam komitetui
  ir Europos Parlamentui
  .

3.   Likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki naujos išorinių kaštų mokesčiams skirtos rinkliavų tvarkos įgyvendinimo, valstybės narės Komisijai pateikia:

| a) | tikslią geografinę informaciją apie kelio atkarpas, kurios bus apmokestintos išorinių kaštų mokesčiu, ir transporto priemonių klasę, kelių tipą ir tikslius laikotarpius, nuo kurių priklausys išorinių kaštų mokesčio dydis; |
| --- | --- |

a)

tikslią geografinę informaciją apie kelio atkarpas, kurios bus apmokestintos išorinių kaštų mokesčiu, ir transporto priemonių klasę, kelių tipą ir tikslius laikotarpius, nuo kurių priklausys išorinių kaštų mokesčio dydis;

| b) | informaciją apie numatytą svertinį vidutinį išorinių kaštų mokestį ir numatytas bendras pajamas; |
| --- | --- |

b)

informaciją apie numatytą svertinį vidutinį išorinių kaštų mokestį ir numatytas bendras pajamas;

| c) | institucijos, kuriai pagal 7c straipsnio 4 dalį pavesta nustatyti mokesčio dydį, pavadinimą ir jos atstovo pavardę; ir |
| --- | --- |

c)

institucijos, kuriai pagal 7c straipsnio 4 dalį pavesta nustatyti mokesčio dydį, pavadinimą ir jos atstovo pavardę; ir

| d) | parametrus, duomenis ir informaciją, kurių reikia siekiant parodyti, kaip bus taikomi IIIa priede nustatyti apskaičiavimo metodai; |
| --- | --- |

d)

parametrus, duomenis ir informaciją, kurių reikia siekiant parodyti, kaip bus taikomi IIIa priede nustatyti apskaičiavimo metodai;

| e) | numatomą išorinių sąnaudų mokesčio tikslinį panaudojimą; |
| --- | --- |

e)

numatomą išorinių sąnaudų mokesčio tikslinį panaudojimą;

| f) | konkretų planą, kuriame būtų numatyta, kaip, siekiant sumažinti neigiamą transporto poveikį, turi būti naudojamos papildomos pajamos iš išorinių sąnaudų mokesčio. |
| --- | --- |

f)

konkretų planą, kuriame būtų numatyta, kaip, siekiant sumažinti neigiamą transporto poveikį, turi būti naudojamos papildomos pajamos iš išorinių sąnaudų mokesčio.

4.   Pagal 3 dalį gavusi informaciją, Komisija per šešis mėnesius gali nuspręsti prašyti suinteresuotosios valstybės narės pataisyti siūlomą išorinių kaštų mokestį, jei, jos manymu, 7b, 7c, 7i straipsniuose ar 9 straipsnio 2 dalyje nustatyti įpareigojimai neįvykdyti. Komisijos sprendimas pranešamas 9c straipsnyje nurodytam komitetui
  ir Europos Parlamentui
  .

7h straipsnis

1.   Valstybės narės jokiam naudotojui nenumato nuolaidų ar sumažinimų, susijusių su rinkliavos išorinių kaštų mokesčio sudedamąja dalimi.

2.   Valstybės narės gali numatyti infrastruktūros mokesčio nuolaidas ar sumažinimus, jei:

| a) | atsiradusi apmokestinimo struktūra yra proporcinga, apie ją skelbiama viešai, ji taikoma visiems naudotojams vienodomis sąlygomis ir dėl jos kiti naudotojai neturi mokėti didesnių rinkliavų, kad būtų padengti papildomi kaštai, ir |
| --- | --- |

a)

atsiradusi apmokestinimo struktūra yra proporcinga, apie ją skelbiama viešai, ji taikoma visiems naudotojams vienodomis sąlygomis ir dėl jos kiti naudotojai neturi mokėti didesnių rinkliavų, kad būtų padengti papildomi kaštai, ir

| b) | dėl tokių nuolaidų ar sumažinimų gali iš tikrųjų sumažėti administracinės išlaidos, ir jie neviršija 13 % infrastruktūros mokesčio už lygiavertes transporto priemones, kurioms negali būti taikoma nuolaida ar sumažinimas. |
| --- | --- |

b)

dėl tokių nuolaidų ar sumažinimų gali iš tikrųjų sumažėti administracinės išlaidos, ir jie neviršija 13 % infrastruktūros mokesčio už lygiavertes transporto priemones, kurioms negali būti taikoma nuolaida ar sumažinimas.

3.   Išimtiniais atvejais, visų pirma kai įgyvendinami Europai labai svarbūs konkretūs projektai
  krovininio transporto srityje
  , pagal 7f straipsnio 3 dalies b punkte ir 7f straipsnio 4 dalyje nustatytas sąlygas rinkliavos tarifus galima diferencijuoti kitais būdais, siekiant užtikrinti tokių projektų komercinį perspektyvumą, kai jie tiesiogiai konkuruoja su kitų rūšių transportu. Atsiradusi apmokestinimo struktūra yra linijinė, proporcinga, apie ją skelbiama viešai, ji vienodomis sąlygomis taikoma visiems naudotojams ir dėl jos kiti naudotojai neturi mokėti didesnių rinkliavų, kad būtų padengti papildomi kaštai. Prieš įgyvendinant atitinkamą apmokestinimo struktūrą Komisija patikrina, ar įvykdytos šios sąlygos.

7i straipsnis

1.   Rinkliavos ir naudotojo mokesčiai taikomi ir renkami, o jų mokėjimas kontroliuojamas taip, kad kuo mažiau būtų trukdomas laisvas transporto judėjimas ir dėl jų nereikėtų jokios privalomos kontrolės ar patikrinimų prie Bendrijos vidaus sienų. Dėl to valstybės narės bendradarbiauja, ieškodamos būdų, kaip sudaryti vežėjams sąlygas mokėti naudotojo mokesčius visą parą bent jau pagrindinėse prekybos vietose ir atsiskaityti visais įprastais mokėjimo būdais tiek tose valstybėse narėse, kuriose šie mokesčiai yra imami, tiek už jų ribų. Rinkliavų ir naudotojo mokesčių mokėjimo vietose valstybės narės užtikrina tinkamas priemones, kad būtų laikomasi įprastų kelių eismo saugumo reikalavimų.

2.   Dėl rinkliavų ir naudotojo mokesčių rinkimo tvarkos naudotojams, kurie naudojasi kelių tinklu nereguliariai, negali būti nei finansiškai, nei kitaip nepagrįstai sudaroma nepalanki padėtis,
  palyginti su tais naudotojais, kurie taiko alternatyvius mokėjimo būdus
  . Jei valstybė narė renka rinkliavas arba naudotojo mokesčius taikydama tik tokią sistemą, pagal kurią reikia naudotis transporto priemonėse įrengtais prietaisais, ta valstybė narė užtikrina, kad Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/52/EB (14) reikalavimus atitinkančius transporto priemonėse įrengtus prietaisus būtų galima gauti priimtinomis administracinėmis ir ekonominėmis sąlygomis.

3.   Jeigu valstybė narė už transporto priemonę
  taiko rinkliavą
  ,
  bendra šios rinkliavos, infrastruktūros mokesčio ir
  išorinių
  sąnaudų mokesčio
  suma nurodoma vežėjui pateikiamame dokumente,
  jei galima, elektronine forma.

4.   Išorinių sąnaudų mokestis imamas ir surenkamas naudojant Direktyvos 2004/52/EB 2 straipsnio 1 dalies reikalavimus atitinkančią elektroninę sistemą, kuri gali būti įdiegta ir kitose kelio atkarpose be didelių papildomų išlaidų, susijusių su kelkraščio užtvarų įrengimu.
  Valstybės narės taip pat bendradarbiauja siekdamos užtikrinti, kad jos naudoja sąveikią elektroninę sistemą, kurią jos gali naudoti viena kitos teritorijoje su išlyga, kad prireikus tarifai gali būti koreguojami.
  ▐

5.
     
  Kai tik bus techniškai pasirengta teikti rinkliavų surinkimo paslaugas naudojantis „Galileo“ palydovinės navigacijos sistema, bus pradėtas taikyti išorinių sąnaudų mokestis, kuris bus renkamas naudojant sąveikią Europos elektroninę mokesčių rinkimo sistemą, nurodytą Direktyvoje 2004/52/EB.

7j straipsnis

Ši direktyva neturi įtakos valstybių narių, kurios įveda rinkliavų ir (arba) infrastruktūros naudotojo mokesčių sistemą, teisei numatyti atitinkamą šių mokesčių kompensaciją, nepažeidžiant Sutarties 87 ir 88 straipsnių,
  net jeigu gautos sumos būtų mažesnės už I priede nustatytus minimalius tarifus
  .

| 3) | III skyriuje įterpiamas šis straipsnis:
  „8b straipsnis

  1.   Dvi ar daugiau valstybių narių gali bendradarbiauti įvedant bendrą jų bendrose teritorijose taikytinų rinkliavų sistemą. Tokiu atveju šios valstybės narės užtikrina, kad Komisija aktyviai dalyvautų taip bendradarbiaujant ir naudojant šią sistemą bei atliekant galimus jos pakeitimus.
  2.   Bendrai rinkliavų sistemai taikomos 7–7j straipsniuose nustatytos sąlygos ir ji yra atvira kitoms valstybėms narėms.“ |
| --- | --- |

3)

III skyriuje įterpiamas šis straipsnis:

„8b straipsnis

1.   Dvi ar daugiau valstybių narių gali bendradarbiauti įvedant bendrą jų bendrose teritorijose taikytinų rinkliavų sistemą. Tokiu atveju šios valstybės narės užtikrina, kad Komisija aktyviai dalyvautų taip bendradarbiaujant ir naudojant šią sistemą bei atliekant galimus jos pakeitimus.

2.   Bendrai rinkliavų sistemai taikomos 7–7j straipsniuose nustatytos sąlygos ir ji yra atvira kitoms valstybėms narėms.“

| 4) | 9 straipsnyje 1a ir 2 dalys pakeičiamos taip:
  „1a.   Ši direktyva netrukdo valstybėms narėms nediskriminuojant taikyti reguliavimo mokesčių, kurie specialiai nustatyti siekiant sumažinti eismo grūstis arba poveikį aplinkai (įskaitant blogą oro kokybę) visuose ▐ keliuose,
  ypač miestų teritorijose, įskaitant transeuropinio kelių tinklo kelius, kertančius miestų teritorijas
  .
  2.   Valstybė narė, kurioje taikomas išorinių sąnaudų mokestis, užtikrina, kad iš mokesčio gautos pajamos būtų skiriamos
  pirmiausia kelių transporto sukeliamoms išorės sąnaudoms mažinti arba jas panaikinti. Pajamos taip pat gali būti naudojamos
  priemonėms, kurias taikant būtų galima garantuoti veiksmingesnį kainų nustatymą, sumažinti kelių transporto taršą jos susidarymo vietoje, sumažinti jos poveikį, pagerinti
  kelių
  transporto priemonių CO2 ir energetinį naudingumą ir
  plėtoti bei gerinti esamą kelių infrastruktūra arba kurti
  alternatyvią transporto naudotojams skirtą infrastruktūrą.
  Valstybė narė, kurioje taikomas infrastruktūros mokestis, nustato iš to mokesčio gautų pajamų panaudojimo būdą. Siekiant išplėtoti visą transporto tinklą, iš mokesčių gautos pajamos
  daugiausia
  naudojamos
  kelių
  transporto sektoriuje ir
  kelių
  transporto sistemai optimizuoti.


  Nuo 2011 m. bent 15 % pajamų, gautų iš išorinių sąnaudų mokesčių ir infrastruktūros mokesčių, kiekvienoje valstybėje narėje bus skiriama finansiškai remti TEN-T projektams siekiant didinti transporto tvarumą. Ši procentinė dalis laikui bėgant bus palaipsniui didinama.
  “ |
| --- | --- |

4)

9 straipsnyje 1a ir 2 dalys pakeičiamos taip:

„1a.   Ši direktyva netrukdo valstybėms narėms nediskriminuojant taikyti reguliavimo mokesčių, kurie specialiai nustatyti siekiant sumažinti eismo grūstis arba poveikį aplinkai (įskaitant blogą oro kokybę) visuose ▐ keliuose,
  ypač miestų teritorijose, įskaitant transeuropinio kelių tinklo kelius, kertančius miestų teritorijas
  .

2.   Valstybė narė, kurioje taikomas išorinių sąnaudų mokestis, užtikrina, kad iš mokesčio gautos pajamos būtų skiriamos
  pirmiausia kelių transporto sukeliamoms išorės sąnaudoms mažinti arba jas panaikinti. Pajamos taip pat gali būti naudojamos
  priemonėms, kurias taikant būtų galima garantuoti veiksmingesnį kainų nustatymą, sumažinti kelių transporto taršą jos susidarymo vietoje, sumažinti jos poveikį, pagerinti
  kelių
  transporto priemonių CO2 ir energetinį naudingumą ir
  plėtoti bei gerinti esamą kelių infrastruktūra arba kurti
  alternatyvią transporto naudotojams skirtą infrastruktūrą.

Valstybė narė, kurioje taikomas infrastruktūros mokestis, nustato iš to mokesčio gautų pajamų panaudojimo būdą. Siekiant išplėtoti visą transporto tinklą, iš mokesčių gautos pajamos
  daugiausia
  naudojamos
  kelių
  transporto sektoriuje ir
  kelių
  transporto sistemai optimizuoti.

Nuo 2011 m. bent 15 % pajamų, gautų iš išorinių sąnaudų mokesčių ir infrastruktūros mokesčių, kiekvienoje valstybėje narėje bus skiriama finansiškai remti TEN-T projektams siekiant didinti transporto tvarumą. Ši procentinė dalis laikui bėgant bus palaipsniui didinama.
  “

| 5) | 9b ir 9c straipsniai pakeičiami taip:

  „9b straipsnis

  Komisija sudaro palankias sąlygas valstybių narių dialogui ir keitimuisi technine patirtimi, kiek tai susiję su šios direktyvos, ypač jos priedų, įgyvendinimu. Atsižvelgdama į mokslo ir technikos pažangą, Komisija taiso 0, III, IIIa ir IV priedus, o
  I, II ir IIIa priedus
  – atsižvelgdama į infliaciją. Šios priemonės, skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies keisti, priimamos laikantis 9c straipsnio 3 dalyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

  9c straipsnis

  1.   Komisijai padeda komitetas.
  2.   Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Tarybos sprendimo 1999/468/EB (15) 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.
  3.   Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas. |
| --- | --- |

5)

9b ir 9c straipsniai pakeičiami taip:

„9b straipsnis

Komisija sudaro palankias sąlygas valstybių narių dialogui ir keitimuisi technine patirtimi, kiek tai susiję su šios direktyvos, ypač jos priedų, įgyvendinimu. Atsižvelgdama į mokslo ir technikos pažangą, Komisija taiso 0, III, IIIa ir IV priedus, o
  I, II ir IIIa priedus
  – atsižvelgdama į infliaciją. Šios priemonės, skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies keisti, priimamos laikantis 9c straipsnio 3 dalyje nustatytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.

9c straipsnis

1.   Komisijai padeda komitetas.

2.   Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Tarybos sprendimo 1999/468/EB (15) 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

3.   Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

| 6) | 11 straipsnis pakeičiamas taip:
  „11 straipsnis

  1.   Ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d., o po to kas ketveri metai, išorinių kaštų mokestį ir (arba) infrastruktūros mokestį taikančios valstybės narės parengia jų teritorijoje taikomų rinkliavų ataskaitą ir perduoda ją Komisijai. Ataskaitoje pateikiama informacija apie:






  a) | svertinį vidutinį išorinių kaštų mokestį ir konkrečias sumas, renkamas už kiekvieną transporto priemonės klasės, kelio tipo ir laikotarpio derinį; |
| --- | --- | --- |

6)

11 straipsnis pakeičiamas taip:

„11 straipsnis

1.   Ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d., o po to kas ketveri metai, išorinių kaštų mokestį ir (arba) infrastruktūros mokestį taikančios valstybės narės parengia jų teritorijoje taikomų rinkliavų ataskaitą ir perduoda ją Komisijai. Ataskaitoje pateikiama informacija apie:

a)

svertinį vidutinį išorinių kaštų mokestį ir konkrečias sumas, renkamas už kiekvieną transporto priemonės klasės, kelio tipo ir laikotarpio derinį;

| b) | iš išorinių kaštų mokesčio gautas visas pajamas ir tų pajamų panaudojimą; ║ |
| --- | --- |

b)

iš išorinių kaštų mokesčio gautas visas pajamas ir tų pajamų panaudojimą; ║

| c) | išorinių sąnaudų mokesčių arba infrastruktūros mokesčių poveikį perėjimui prie kitų transporto rūšių, kelių transporto optimizavimui ir aplinkai, taip pat išorinių sąnaudų mokesčių poveikį išorinėms sąnaudoms, kurias valstybė narė siekia padengti rinkdama mokesčius; ir |
| --- | --- |

c)

išorinių sąnaudų mokesčių arba infrastruktūros mokesčių poveikį perėjimui prie kitų transporto rūšių, kelių transporto optimizavimui ir aplinkai, taip pat išorinių sąnaudų mokesčių poveikį išorinėms sąnaudoms, kurias valstybė narė siekia padengti rinkdama mokesčius; ir

| d) | svertinį vidutinį infrastruktūros kaštų mokestį ir iš infrastruktūros mokesčio gautas visas pajamas. |
| --- | --- |

d)

svertinį vidutinį infrastruktūros kaštų mokestį ir iš infrastruktūros mokesčio gautas visas pajamas.

2
  .   
  Vėliausiai 2010 m. gruodžio 31 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje nurodoma galimybė transeuropiniame kelių tinkle naudotis saugiomis ir saugomomis automobilių stovėjimo vietomis.

Pasikonsultavus su atitinkamais socialiniais partneriais, prie šios ataskaitos pridedami pasiūlymai dėl:

| a) | infrastruktūros mokesčių tikslinio panaudojimo siekiant didinti saugių ir saugomų transeuropinio kelių tinklo automobilių stovėjimo vietų skaičių; šio tikslinio panaudojimo reikalavimo turi laikytis infrastruktūros valdytojai arba valdžios institucijos, atsakingos už transeuropinį kelių tinklą; |
| --- | --- |

a)

infrastruktūros mokesčių tikslinio panaudojimo siekiant didinti saugių ir saugomų transeuropinio kelių tinklo automobilių stovėjimo vietų skaičių; šio tikslinio panaudojimo reikalavimo turi laikytis infrastruktūros valdytojai arba valdžios institucijos, atsakingos už transeuropinį kelių tinklą;

| b) | gairių Europos investicijų bankui, Sanglaudos fondui ir struktūriniams fondams nustatymo siekiant tinkamai atsižvelgti į saugių ir saugomų automobilių stovėjimo vietų klausimą rengiant transeuropinio kelių tinklo projektus ir juos bendrai finansuojant. |
| --- | --- |

b)

gairių Europos investicijų bankui, Sanglaudos fondui ir struktūriniams fondams nustatymo siekiant tinkamai atsižvelgti į saugių ir saugomų automobilių stovėjimo vietų klausimą rengiant transeuropinio kelių tinklo projektus ir juos bendrai finansuojant.

3.   Vėliausiai2013 m. gruodžio 31 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šios direktyvos įgyvendinimo ir jos poveikio ataskaitą, kurioje aptariamas nuostatų dėl kaštų, susijusių su grūstimis ir eismo tarša, susigrąžinimo efektyvumas ir transporto priemonių, kurios sveria daugiau kaip 3,5 tonos, bet mažiau kaip 12 tonų, įtraukimas. Šioje ataskaitoje taip pat aptariami šie aspektai:

| a) | būtinybė skaičiuojant rinkliavas įtraukti kitus išorinius kaštus, ypač biologinės įvairovės nykimo kaštus, nelaimingų atsitikimų kaštus ir anglies dioksido išmetimo kaštus, jei taikant su klimato kaita susijusį bendrą kuro mokestį nepavyks gauti patenkinamų rezultatų; |
| --- | --- |

a)

būtinybė skaičiuojant rinkliavas įtraukti kitus išorinius kaštus, ypač biologinės įvairovės nykimo kaštus, nelaimingų atsitikimų kaštus ir anglies dioksido išmetimo kaštus, jei taikant su klimato kaita susijusį bendrą kuro mokestį nepavyks gauti patenkinamų rezultatų;

| b) | būtinybė išplėsti direktyvos taikymo sritį įtraukiant į ją kitų kategorijų transporto priemones; |
| --- | --- |

b)

būtinybė išplėsti direktyvos taikymo sritį įtraukiant į ją kitų kategorijų transporto priemones;

| c) | galimybė patvirtinti persvarstytą transporto priemonių klasifikaciją, siekiant diferencijuoti rinkliavas, atsižvelgiant į vidutinį poveikį aplinkai, grūstis ir infrastruktūrą, jų CO2 bei energetinį naudingumą ir praktinį bei ekonominį rinkliavų taikymo ir kontrolės pagrįstumą; |
| --- | --- |

c)

galimybė patvirtinti persvarstytą transporto priemonių klasifikaciją, siekiant diferencijuoti rinkliavas, atsižvelgiant į vidutinį poveikį aplinkai, grūstis ir infrastruktūrą, jų CO2 bei energetinį naudingumą ir praktinį bei ekonominį rinkliavų taikymo ir kontrolės pagrįstumą;

| d) | techninės ir ekonominės galimybės pagrindiniuose tarpmiestiniuose keliuose taikyti atstumu grindžiamus minimalius mokesčius. Ataskaitoje turėtų būti nurodytas galimas apmokestinamų kelio atkarpų tipas, galimi ekonomiškai veiksmingo tokių mokesčių taikymo ir jo kontrolės būdai ir bendras paprastas minimalių tarifų nustatymo metodas
  ; |
| --- | --- |

d)

techninės ir ekonominės galimybės pagrindiniuose tarpmiestiniuose keliuose taikyti atstumu grindžiamus minimalius mokesčius. Ataskaitoje turėtų būti nurodytas galimas apmokestinamų kelio atkarpų tipas, galimi ekonomiškai veiksmingo tokių mokesčių taikymo ir jo kontrolės būdai ir bendras paprastas minimalių tarifų nustatymo metodas
  ;

| e) | technines ir ekonomines galimybes palaipsniui panaikinti pagal laiką skaičiuojamų rinkliavų sistemą ir pradėti taikyti pagal atstumą skaičiuojamų rinkliavų sistemą bei būtinybę išimties tvarka leisti valstybėms narėms, turinčioms išorines ES sienas su trečiosiomis šalimis, ir toliau taikyti pagal laiką skaičiuojamų rinkliavų sistemą prie pasienio punktų eilėse stovinčioms sunkiasvorėms transporto priemonėms; ir |
| --- | --- |

e)

technines ir ekonomines galimybes palaipsniui panaikinti pagal laiką skaičiuojamų rinkliavų sistemą ir pradėti taikyti pagal atstumą skaičiuojamų rinkliavų sistemą bei būtinybę išimties tvarka leisti valstybėms narėms, turinčioms išorines ES sienas su trečiosiomis šalimis, ir toliau taikyti pagal laiką skaičiuojamų rinkliavų sistemą prie pasienio punktų eilėse stovinčioms sunkiasvorėms transporto priemonėms; ir

| f) | būtinybę pateikti pasiūlymą dėl sistemos, kurią taikant būtų užtikrinamas nuoseklus ir vienalaikis visų kitų transporto rūšių išorės sąnaudų internalizavimas. |
| --- | --- |

f)

būtinybę pateikti pasiūlymą dėl sistemos, kurią taikant būtų užtikrinamas nuoseklus ir vienalaikis visų kitų transporto rūšių išorės sąnaudų internalizavimas.

Prie ataskaitos pridedamas visų transporto rūšių išorinių sąnaudų internalizavimo pažangos vertinimas ir pasiūlymai Europos Parlamentui bei Tarybai dėl tolesnės šios direktyvos peržiūros.
  “

| 7) | III priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Šiame priede nustatomi svertinio vidutinio infrastruktūros mokesčio apskaičiavimo pagrindiniai principai, siekiant atspindėti 7b straipsnio 1 dalies nuostatas. Įpareigojimas susieti rinkliavas su kaštais nepažeidžia valstybių narių laisvės nuspręsti pagal 7b straipsnio 3 dalį pilnai nesusigrąžinti šių kaštų iš pajamų, gautų iš rinkliavų, arba laisvės pagal 7f straipsnį nustatyti skirtingas nei vidutinė konkrečių rinkliavų sumas. (16) |
| --- | --- | --- |

7)

III priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Šiame priede nustatomi svertinio vidutinio infrastruktūros mokesčio apskaičiavimo pagrindiniai principai, siekiant atspindėti 7b straipsnio 1 dalies nuostatas. Įpareigojimas susieti rinkliavas su kaštais nepažeidžia valstybių narių laisvės nuspręsti pagal 7b straipsnio 3 dalį pilnai nesusigrąžinti šių kaštų iš pajamų, gautų iš rinkliavų, arba laisvės pagal 7f straipsnį nustatyti skirtingas nei vidutinė konkrečių rinkliavų sumas. (16)

| b) | 1 punkto antroje įtraukoje žodžiai „7a straipsnio 1 dalį“ pakeičiami žodžiais „7b straipsnio 3 dalį“. |
| --- | --- |

b)

1 punkto antroje įtraukoje žodžiai „7a straipsnio 1 dalį“ pakeičiami žodžiais „7b straipsnio 3 dalį“.

| 8) | Po III priedo šios direktyvos priede išdėstytas tekstas įterpiamas kaip IIIa priedas. |
| --- | --- |

8)

Po III priedo šios direktyvos priede išdėstytas tekstas įterpiamas kaip IIIa priedas.

2 straipsnis

1.   Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip iki 2010 m. gruodžio 31 d., įgyvendina šią direktyvą. Jos praneša apie tai Komisijai ir pateikia tų nuostatų ir šios direktyvos atitikties lentelę.

Valstybės narės, priimdamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja kitą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta ║,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C [...], [...], p. [...].

1

(2)  OL C 120, 2009 5 28, p. 47.

2

(3)  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento pozicija.

3

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento pozicija.

(4)  OL L 187, 1999 7 20, p. 42. ║

4

(5)  

  OL L 75, 2001 3 15, p. 29.

5

OL L 75, 2001 3 15, p. 29.

(6)  OL L 166, 2004 4 30, p. 124. ║

6

(7)  OL L 296, 1996 11 21, p. 55. ║

7

(8)  OL L 189, 2002 7 18, p. 12.

8

(9)  OL L 283, 2003 10 31, p. 51. ║

9

(10)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25. ║

10

(11)  OL L 184, 1999 7 17, p. 23. ║

11

(12)  OL L 370, 1985 12 31, p. 8.

12

(13)  
  Užbaigti vėlesniame teisėkūros proceso etape
  .

13

Užbaigti vėlesniame teisėkūros proceso etape

(14)  
  OL L 166, 2004 4 30, p. 124.“.

14

OL L 166, 2004 4 30, p. 124.

(15)  
  OL L 184, 1999 7 17, p. 23.“

15

OL L 184, 1999 7 17, p. 23.

(16)  Šios nuostatos ir pasiūlytas lankstus būdas laikui bėgant susigrąžinti kaštus (žr. 2.1 punkto trečią įtrauką) suteikia didelę veiksmų laisvę nustatyti rinkliavas, kurių dydis būtų priimtinas naudotojams ir pritaikytas valstybės narės transporto politikos konkretiems tikslams.“

16

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisPRIEDAS

2009 m. kovo 11 d., trečiadienis„IIIa PRIEDAS

MAŽIAUSI IŠORINIŲ KAŠTŲ MOKESČIŲ TAIKYMO REIKALAVIMAI IR DIDŽIAUSI IŠORINIŲ KAŠTŲ, KURIE DENGIAMI PASITELKIANT MOKESČIUS, ELEMENTAI

Šiame priede pateikiami mažiausi išorinių kaštų mokesčių taikymo reikalavimai ir didžiausi leistini kaštų elementai, įtrauktini nustatant mokesčio sumą.

1.   Tinklo dalys

Valstybė narė tiksliai nurodo tinklo, kuriame taikomas išorinių kaštų mokestis, dalį arba dalis.

Valstybė
  narė,
  remdamasi objektyviais kriterijais, gali nuspręsti
  taikyti išorinių sąnaudų mokestį tik vienoje ar keliose tinklo dalyse.

▐

2.   Transporto priemonės, keliai ir laikotarpiai

Valstybė narė informuoja Komisiją apie transporto priemonių klasifikaciją, pagal kurią diferencijuojamos rinkliavos. Ji taip pat informuoja Komisiją apie tai, kur yra keliai, kuriems taikomi didesni išorinių kaštų mokesčiai (toliau – „priemiestiniai keliai“) ir kur yra keliai, kuriems taikomi mažesni išorinių kaštų mokesčiai (toliau – „kiti tarpmiestiniai keliai“).

Kai taikytina, ji taip pat informuoja Komisiją apie tikslius laiko tarpus, atitinkančius nakties metą ir įvairius dienos, savaitės ar metų laiko piko laikotarpius, kuriais gali būti taikomas didesnis išorinių kaštų mokestis, siekiant atspindėti didesnes grūstis ar didesnį triukšmą.

Kelių klasifikacija ir laikotarpių apibrėžimas grindžiami objektyviais kriterijais, susijusiais su tuo, kiek keliai ir jų apylinkės yra veikiamos grūsčių ir taršos, tokiais kaip gyventojų tankumas, metinis didžiausios taršos, išmatuotos pagal Direktyvą 96/62/EB, laikotarpių skaičius, vidutinis dienos ir valandos eismas ir aptarnavimo lygis (procentais išreikšta dienos arba metų dalis, kai kelių naudojimas siekia arba viršiją didžiausią pajėgumą, vidutinis vėlavimas ir (arba) eilių ilgis). Naudoti kriterijai įtraukiami į pranešimą.

3.   Mokesčio suma

Nepriklausoma institucija kiekvienai transporto priemonės
  EURO emisijos
  klasei, kelio tipui ir laikotarpiui nustato vieną konkrečią sumą. Nustatyta apmokestinimo struktūra yra skaidri, apie ją skelbiama viešai ir vienodomis sąlygomis pranešama visiems naudotojams.

Nustatydama mokesčius, nepriklausoma institucija vadovaujasi veiksmingos kainodaros principu, pagal kurį kaina yra artima socialiniams apmokestinamos transporto priemonės naudojimo ribiniams kaštams. Nustatytas mokestis turi būti kuo artimesnis išoriniams kaštams, kurie gali būti priskirti susijusių kelių naudotojų kategorijai.

Mokestis nustatomas atsižvelgus į eismo nukreipimo riziką ir visą kitą neigiamą poveikį kelių saugai, aplinkai ir grūstims ir į sprendimus, kuriais galima šią riziką sumažinti.

Nepriklausoma institucija stebi apmokestinimo schemos veiksmingumą mažinant kelių transporto daromą žalą aplinkai ir mažinant grūstis ten, kur ji taikoma. Ji reguliariai koreguoja apmokestinimo struktūrą ir konkrečią mokesčio sumą, nustatytą pagal transporto priemonės
  EURO emisijos
  klasę, kelio tipą ir laikotarpį, pagal transporto paklausos pokyčius.

4.   Išorinių kaštų elementai

4.1.   Eismo oro taršos kaštai

Kai valstybė narė nusprendžia įtraukti visus arba dalį eismo oro taršos kaštų į išorinių kaštų mokestį, nepriklausoma institucija apskaičiuoja eismo oro taršos kaštus, kurie dengiami pasitelkiant mokesčius, taikydama toliau pateikiamą formulę arba panaudodama 1 lentelėje pateiktas vieneto vertes, jei pastarasis dydis yra mažesnis.

PCVij = Σk EFik × PCjk kai:

PCVij– i klasės transporto priemonės oro taršos kaštai j tipo kelyje (EUR už tr. priemonės nuvažiuotą km)

EFik– teršalo k ir transporto priemonės klasės i emisijos faktorius (g/km)

PCjk– teršalo k kaštai pinigine išraiška kelio tipui j (EUR/g)

Atsižvelgiama tik į išmetamų kietųjų dalelių ir tokių ozoną ardančių medžiagų kaip azoto oksidas ir lakūs organiniai junginiai kiekį. Emisijos faktoriai yra tokie pat kaip ir tie, kuriuos valstybės narės naudoja rengdamos išmetamų teršalų aprašus, numatytus 2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/81/EB dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų (1) (kuria reikalaujama naudoti EMEP/CORINAIR Emission Inventory Guidebook) (2). Teršalų kaštų piniginė išraiška imama iš „Išorės sąnaudų skaičiavimo transporto sektoriuje vadovo“ ║ 13 lentelės.

1 lentelė.   
  Maksimalios tam tikros klasės transporto priemonių
  oro taršos
  sąnaudos

| EUR centų už tr. priemonės nuvažiuotą km | Keliai, kuriems taikomi didesni išorinių sąnaudų mokesčiai /
  Priemiestiniai keliai
  ir greitkeliai | Keliai, kuriems taikomi mažesni išorinių sąnaudų mokesčiai / Tarpmiestiniai
  keliai
  ir greitkeliai |
| --- | --- | --- |
| EURO 0 | 16 | 12 |
| EURO I | 11 | 8 |
| EURO II | 9 | 7 |
| EURO III | 7 | 6 |
| EURO IV | 4 | 3 |
| EURO V ▐ | 3 | 2 |
| EURO VI | 2 | 1 |
| Mažesnės taršos nei EURO VI standarto transporto priemonės, pvz. hibridinės ir elektra varomos sunkiasvorės krovinių transporto priemonės arba transporto priemonės, varomos gamtinių dujų ir vandenilio mišiniu arba vandeniliu. | 0 | 0 |
| Vertės euro centais, 2000 |

EUR centų už tr. priemonės nuvažiuotą km

Keliai, kuriems taikomi didesni išorinių sąnaudų mokesčiai /
  Priemiestiniai keliai
  ir greitkeliai

Keliai, kuriems taikomi mažesni išorinių sąnaudų mokesčiai / Tarpmiestiniai
  keliai
  ir greitkeliai

EURO 0

16

12

EURO I

11

8

EURO II

9

7

EURO III

7

6

EURO IV

4

3

EURO V ▐

3

2

EURO VI

2

1

Mažesnės taršos nei EURO VI standarto transporto priemonės, pvz. hibridinės ir elektra varomos sunkiasvorės krovinių transporto priemonės arba transporto priemonės, varomos gamtinių dujų ir vandenilio mišiniu arba vandeniliu.

0

0

Vertės euro centais, 2000

1 lentelėje pateiktos vertės yra „Išorės sąnaudų skaičiavimo transporto sektoriuje vadovo“ ║ 15 lentelėje pateiktų keturioms skirtingoms svorio klasėms priskirtų transporto priemonių taršos kaštų verčių aritmetiniai vidurkiai. Valstybės narės gali 1 lentelėje pateiktoms vertėms taikyti pataisos faktorių, kad atspindėtų tikrąją transporto parko sudėtį pagal transporto priemonių dydį. Kalnuotose vietovėse 1 lentelėje pateiktas vertes galima dauginti iš koeficiento ne didesnio kaip 2, jei tai pagrįsta kelių nuolydžiu, aukščiu virš jūros lygio ir (arba) temperatūros inversija.

Nepriklausoma institucija gali taikyti alternatyvius metodus, panaudodama oro teršalų matavimo duomenis ir oro taršos kaštų piniginę išraišką vietine verte, su sąlyga, kad rezultatai neviršija rezultatų, kurie būtų buvę gauti taikant minėtą formulę arba minėtas vieneto vertes, nustatytas visoms transporto priemonių klasėms.

Visi parametrai, duomenys ir kita informacija, reikalinga norint suprasti, kaip skaičiuojami oro taršos kaštai, kurie dengiami pasitelkiant mokesčius, turi būti skelbiama viešai.

4.2.   Eismo akustinės taršos kaštai

Kai valstybė narė nusprendžia įtraukti visus arba dalį eismo akustinės taršos kaštų į išorinių kaštų mokestį, nepriklausoma institucija apskaičiuoja eismo akustinės taršos kaštus, kurie dengiami pasitelkiant mokesčius, taikydama toliau pateikiamą formulę arba panaudodama 2 lentelėje pateiktas vieneto vertes, jei pastarasis dydis yra mažesnis.

NCVij (dieną) = Σk NCjk × POPk / ADT

NCVij (naktį) = n × NCVij (dieną) kai

NCVij– i klasės transporto priemonės triukšmo kaštai j tipo kelyje (EUR už tr. priemonės nuvažiuotą km)

NCjk– vienam asmeniui tenkantys triukšmo kaštai j tipo kelyje esant k lygio triukšmui (EUR/asmeniui)

POPk– gyventojų, kasdien patiriančių k lygio triukšmą, skaičius viename kilometre (asmenys/km)

ADT– vidutinis dienos eismas (transporto priemonė)

n– nakties pataisos faktorius

k lygio triukšmą patiriančių gyventojų skaičius imamas iš strateginių triukšmo žemėlapių, parengtų pagal 2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo (3) 7 straipsnį.

Vienam asmeniui tenkančio triukšmo lygio k kaštai imami iš „Išorės sąnaudų skaičiavimo transporto sektoriuje vadovo“ ║ 20 lentelės.

Vidutinio dienos eismo sunkiasvorių krovininių transporto priemonių ir lengvųjų automobilių svertinis koeficientas negali būti didesnis negu 4.

2 lentelė.   Transporto priemonių triukšmo kaštai, kurie dengiami pasitelkiant mokesčius

| EUR centų už tr. priemonės nuvažiuotą km | Dieną | Naktį |
| --- | --- | --- |
| Priemiestiniai keliai | 1,1 | 2 |
| Kiti tarpmiestiniai keliai | 0,13 | 0,23 |
| Vertės euro centais, 2000
  Šaltinis: „Išorės sąnaudų skaičiavimo transporto sektoriuje vadovas“, 22 lentelė ║. |

EUR centų už tr. priemonės nuvažiuotą km

Dieną

Naktį

Priemiestiniai keliai

1,1

2

Kiti tarpmiestiniai keliai

0,13

0,23

Vertės euro centais, 2000

Šaltinis: „Išorės sąnaudų skaičiavimo transporto sektoriuje vadovas“, 22 lentelė ║.

Kalnuotose vietovėse 2 lentelėje pateiktas vertes galima dauginti iš koeficiento ne didesnio kaip 5, jei tai pagrįsta kelių nuolydžiu, temperatūros inversija ir (arba) amfiteatro efektu slėniuose.

Visi parametrai, duomenys ir kita informacija, reikalinga norint suprasti, kaip skaičiuojami triukšmo kaštai, kurie dengiami pasitelkiant mokesčius, turi būti skelbiama viešai.

▐

---

(1)  
  OL L 309, 2001 11 27, p. 22.

1

OL L 309, 2001 11 27, p. 22.

(2)  Europos aplinkos agentūros metodologija ║.

2

(3)  
  OL L 189, 2002 7 18, p. 12.“

3

OL L 189, 2002 7 18, p. 12.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/362 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/362

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisGalimybė visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (nauja redakcija) ***I

P6_TA(2009)0114

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (nauja redakcija) (COM(2008)0229 – C6-0184/2008 – 2008/0090(COD))

2010/C 87 E/62

(Bendro sprendimo procedūra: nauja redakcija)

2009 m. kovo 11 d. pasiūlymas buvo pakeistas taip (1):

---

(1)  Klausimas grąžinamas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui pagal 53 straipsnio 2 dalį (A6-0077/2009).

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisP6_TC1-COD(2008)0069

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. .../2009 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (nauja redakcija)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 255 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami Komisijos pasiūlymą ║,

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (1),

kadangi:

| (1) | Reikia tam tikrų 2001 m. gegužės 30 d. Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais esminių pakeitimų (2). Siekiant aiškumo, turėtų būti parengta nauja šio reglamento redakcija. |
| --- | --- |

(1)

Reikia tam tikrų 2001 m. gegužės 30 d. Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais esminių pakeitimų (2). Siekiant aiškumo, turėtų būti parengta nauja šio reglamento redakcija.

| (2) | Europos Sąjungos sutarties 1 straipsnio antrojoje pastraipoje įtvirtinta atvirumo sąvoka, nurodant, kad Sutartis ženklina naują glaudesnės Europos taurų sąjungos kūrimo etapą, kai sprendimai priimami kuo atviriau ir labiau priartinant juos prie piliečio. |
| --- | --- |

(2)

Europos Sąjungos sutarties 1 straipsnio antrojoje pastraipoje įtvirtinta atvirumo sąvoka, nurodant, kad Sutartis ženklina naują glaudesnės Europos taurų sąjungos kūrimo etapą, kai sprendimai priimami kuo atviriau ir labiau priartinant juos prie piliečio.

| (3) | Atvirumas leidžia piliečiams labiau dalyvauti sprendimų priėmimo procese bei garantuoja didesnį valdymo teisėtumą ir veiksmingumą bei didesnį atskaitomybės piliečiui mastą demokratinėje sistemoje. Atvirumas padeda stiprinti demokratijos principus ir pagarbą pagrindinėms teisėms, kaip numatyta ES sutarties 6 straipsnyje bei Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. |
| --- | --- |

(3)

Atvirumas leidžia piliečiams labiau dalyvauti sprendimų priėmimo procese bei garantuoja didesnį valdymo teisėtumą ir veiksmingumą bei didesnį atskaitomybės piliečiui mastą demokratinėje sistemoje. Atvirumas padeda stiprinti demokratijos principus ir pagarbą pagrindinėms teisėms, kaip numatyta ES sutarties 6 straipsnyje bei Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje.

| (4) | Skaidrumas taip pat turėtų sustiprinti gero administravimo ES institucijose principą, kaip numatyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (3) (toliau - Chartija) 41 straipsnyje. Todėl siekiant praktikoje įgyvendinti atvirumo principą, turėtų būti nustatytos atitinkamos vidaus procedūros ir skiriami reikiami finansiniai ir žmogiškieji ištekliai. [1 pakeitimas]




  ▐[2 pakeitimas]




  ▐[3 pakeitimas] |
| --- | --- |

(4)

Skaidrumas taip pat turėtų sustiprinti gero administravimo ES institucijose principą, kaip numatyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (3) (toliau - Chartija) 41 straipsnyje. Todėl siekiant praktikoje įgyvendinti atvirumo principą, turėtų būti nustatytos atitinkamos vidaus procedūros ir skiriami reikiami finansiniai ir žmogiškieji ištekliai. [1 pakeitimas]

▐[2 pakeitimas]

▐[3 pakeitimas]

| (5) | Komisijos konsultacijos parodė, kad pilietinė visuomenė plačiai palaiko Europos Parlamento raginimą priimti tikros informacijos laisvės teisės aktą, kuris būtų taikomas Europos Sąjungos institucinei sistemai, remiantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje nustatyta teise į gerą administravimą. [92 pakeitimas] |
| --- | --- |

(5)

Komisijos konsultacijos parodė, kad pilietinė visuomenė plačiai palaiko Europos Parlamento raginimą priimti tikros informacijos laisvės teisės aktą, kuris būtų taikomas Europos Sąjungos institucinei sistemai, remiantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje nustatyta teise į gerą administravimą. [92 pakeitimas]

| (6) | Šio reglamento tikslas yra padaryti visuomenės teisę susipažinti su dokumentais kaip galima veiksmingesne bei numatyti tokios galimybės bendruosius principus ir
  visuomenės arba asmens interesais grindžiamus
  apribojimus
  , reglamentuojančius šią teisę
  pagal EB sutarties 255 straipsnio 2 dalį
  ir remiantis patirtimi, įgyta pradedant įgyvendinti Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001, ir 2006 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl galimybės susipažinti su institucijų dokumentais pagal EB sutarties 192 straipsnį (4). Šis reglamentas nepažeidžia galiojančių valstybių narių, teisminės valdžios institucijų ar tyrimo įstaigų teisių susipažinti su dokumentais. [4 pakeitimas] |
| --- | --- |

(6)

Šio reglamento tikslas yra padaryti visuomenės teisę susipažinti su dokumentais kaip galima veiksmingesne bei numatyti tokios galimybės bendruosius principus ir
  visuomenės arba asmens interesais grindžiamus
  apribojimus
  , reglamentuojančius šią teisę
  pagal EB sutarties 255 straipsnio 2 dalį
  ir remiantis patirtimi, įgyta pradedant įgyvendinti Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001, ir 2006 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl galimybės susipažinti su institucijų dokumentais pagal EB sutarties 192 straipsnį (4). Šis reglamentas nepažeidžia galiojančių valstybių narių, teisminės valdžios institucijų ar tyrimo įstaigų teisių susipažinti su dokumentais. [4 pakeitimas]

| (7) | Pagal EB sutarties 255 straipsnio 2 dalį šiame reglamente nustatomi teisės susipažinti su dokumentais bendrieji principai ir visuomenės ar privačių interesų sąlygojami apribojimai, kurių turi būti laikomasi visose kitose ES taisyklėse
  .
  [16 pakeitimas] |
| --- | --- |

(7)

Pagal EB sutarties 255 straipsnio 2 dalį šiame reglamente nustatomi teisės susipažinti su dokumentais bendrieji principai ir visuomenės ar privačių interesų sąlygojami apribojimai, kurių turi būti laikomasi visose kitose ES taisyklėse
  .
  [16 pakeitimas]

| (8) | Pagal ES sutarties 28 straipsnio 1 dalį ir 41 straipsnio 1 dalį, teisė susipažinti taip pat galioja ir dokumentams, susijusiems su bendra užsienio ir saugumo politika bei su policijos ir teismų bendradarbiavimu baudžiamosios teisės srityje. ▐
  [5 pakeitimas] |
| --- | --- |

(8)

Pagal ES sutarties 28 straipsnio 1 dalį ir 41 straipsnio 1 dalį, teisė susipažinti taip pat galioja ir dokumentams, susijusiems su bendra užsienio ir saugumo politika bei su policijos ir teismų bendradarbiavimu baudžiamosios teisės srityje. ▐
  [5 pakeitimas]

| (9) | Susipažinimo su dokumentais galimybės klausimas nėra reglamentuojamas Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartyje, todėl Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, remdamiesi prie Amsterdamo sutarties Baigiamojo akto pridėta Deklaracija Nr. 41, turėtų vadovautis šiuo reglamentu, kiek tai susiję su dokumentais, kuriuose aptariama veikla, įeinanti į šios Sutarties taikymo sritį. |
| --- | --- |

(9)

Susipažinimo su dokumentais galimybės klausimas nėra reglamentuojamas Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartyje, todėl Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, remdamiesi prie Amsterdamo sutarties Baigiamojo akto pridėta Deklaracija Nr. 41, turėtų vadovautis šiuo reglamentu, kiek tai susiję su dokumentais, kuriuose aptariama veikla, įeinanti į šios Sutarties taikymo sritį.

| (10) | 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (5). Kiek tai susiję su galimybe susipažinti su dokumentais, kuriuose yra su aplinka susijusios informacijos, šis reglamentas turėtų atitikti Reglamentą (EB) Nr. 1367/2006. |
| --- | --- |

(10)

2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (5). Kiek tai susiję su galimybe susipažinti su dokumentais, kuriuose yra su aplinka susijusios informacijos, šis reglamentas turėtų atitikti Reglamentą (EB) Nr. 1367/2006.

| (11) | Taryba ir Komisija veikia kaip teisės aktų leidėjos, kai jos, įtraukdamos Europos Parlamentą, atitinkamų sutarčių nuostatų pagrindu, net ir naudodamosi joms deleguotais įgaliojimais, priima bendro pobūdžio taisykles, teisiškai privalomas valstybėse narėse ar valstybėms narėms, pateiktas reglamentuose, direktyvose, pagrindų sprendimuose arba sprendimuose. [6 pakeitimas] |
| --- | --- |

(11)

Taryba ir Komisija veikia kaip teisės aktų leidėjos, kai jos, įtraukdamos Europos Parlamentą, atitinkamų sutarčių nuostatų pagrindu, net ir naudodamosi joms deleguotais įgaliojimais, priima bendro pobūdžio taisykles, teisiškai privalomas valstybėse narėse ar valstybėms narėms, pateiktas reglamentuose, direktyvose, pagrindų sprendimuose arba sprendimuose. [6 pakeitimas]

| (12) | Laikantis demokratijos principų, nustatytų ES sutarties 6 straipsnio 1 dalyje, ir atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001,
  platesnė susipažinimo su dokumentais galimybė turėtų būti numatyta tais atvejais, kai institucijos atlieka įstatymų leidimo funkcijas, įskaitant ir tuos atvejus, kai joms ši teisė suteikta pagal įgaliojimą
  . Teisės dokumentai turi būti parengti aiškiai ir suprantamai (6), jie turi būti skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; parengiamieji dokumentai ir visa susijusi informacija, įskaitant teisines nuomones ir tarpinstitucinę procedūrą, piliečiams turėtų būti lengvai ir greitai prieinami internete
  .


  Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pagal šio reglamento nuostatas turėtų susitarti dėl geresnių teisėkūros metodų, dokumentų parengimo modelių ir būdų, taip pat parengiamųjų dokumentų gyvavimo ciklo stebėjimo bei pasidalijimo jais su procedūroje dalyvaujančiomis institucijomis ir organais techninių sprendimų ir juos paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. [8 pakeitimas] |
| --- | --- |

(12)

Laikantis demokratijos principų, nustatytų ES sutarties 6 straipsnio 1 dalyje, ir atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001,
  platesnė susipažinimo su dokumentais galimybė turėtų būti numatyta tais atvejais, kai institucijos atlieka įstatymų leidimo funkcijas, įskaitant ir tuos atvejus, kai joms ši teisė suteikta pagal įgaliojimą
  . Teisės dokumentai turi būti parengti aiškiai ir suprantamai (6), jie turi būti skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; parengiamieji dokumentai ir visa susijusi informacija, įskaitant teisines nuomones ir tarpinstitucinę procedūrą, piliečiams turėtų būti lengvai ir greitai prieinami internete
  .

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pagal šio reglamento nuostatas turėtų susitarti dėl geresnių teisėkūros metodų, dokumentų parengimo modelių ir būdų, taip pat parengiamųjų dokumentų gyvavimo ciklo stebėjimo bei pasidalijimo jais su procedūroje dalyvaujančiomis institucijomis ir organais techninių sprendimų ir juos paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. [8 pakeitimas]

| (13) | Tarpinstitucinis lobistų ir kitų suinteresuotų subjektų registras yra natūrali teisėkūros proceso atvirumo ir skaidrumo skatinimo priemonė. [11 pakeitimas] |
| --- | --- |

(13)

Tarpinstitucinis lobistų ir kitų suinteresuotų subjektų registras yra natūrali teisėkūros proceso atvirumo ir skaidrumo skatinimo priemonė. [11 pakeitimas]

| (14) | Teisėkūros proceso skaidrumas nepaprastai svarbus piliečiams. Todėl institucijos turėtų aktyviai platinti dokumentus, kurie yra teisėkūros proceso dalis. Aktyvų dokumentų platinimą taip pat reikėtų skatinti kitose srityse. |
| --- | --- |

(14)

Teisėkūros proceso skaidrumas nepaprastai svarbus piliečiams. Todėl institucijos turėtų aktyviai platinti dokumentus, kurie yra teisėkūros proceso dalis. Aktyvų dokumentų platinimą taip pat reikėtų skatinti kitose srityse.

| (15) | Komisija papildydama šį Reglamentą turėtų pasiūlyti priemonę, kurią priimtų Parlamentas ir Taryba, dėl informacijos ir institucijų turimų dokumentų pakartotinio naudojimo bendrųjų taisyklių, kurias taikant mutatis mutandis įgyvendinami 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/98/EB dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo

   (7)

  numatyti principai. [22 pakeitimas] |
| --- | --- |

(15)

Komisija papildydama šį Reglamentą turėtų pasiūlyti priemonę, kurią priimtų Parlamentas ir Taryba, dėl informacijos ir institucijų turimų dokumentų pakartotinio naudojimo bendrųjų taisyklių, kurias taikant mutatis mutandis įgyvendinami 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/98/EB dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo

   (7)

  numatyti principai. [22 pakeitimas]

| (16) | Nepažeidžiant nacionalinės teisės aktų dėl galimybės susipažinti su dokumentais, taip pat laikantis lojalaus bendradarbiavimo ir teisinio tikrumo principų, valstybės narės, įgyvendindamos ES institucijų aktus, turėtų nekliudyti siekti šio reglamento tikslų, įskaitant jame siekiamą užtikrinti skaidrumo ES lygmeniu mastą, ir, be kita ko, užtikrinti, kad taikant valstybių narių nacionalines nuostatas, pagal kurias įgyvendinami ES teisės aktai, Sąjungos piliečiai ir kiti susiję asmenys aiškiai ir teisingai suprastų savo teises ir pareigas, be to, nacionaliniai teismai galėtų užtikrinti, kad nebūtų pažeidžiamos šios teisės ir pareigos. [100 pakeitimas] |
| --- | --- |

(16)

Nepažeidžiant nacionalinės teisės aktų dėl galimybės susipažinti su dokumentais, taip pat laikantis lojalaus bendradarbiavimo ir teisinio tikrumo principų, valstybės narės, įgyvendindamos ES institucijų aktus, turėtų nekliudyti siekti šio reglamento tikslų, įskaitant jame siekiamą užtikrinti skaidrumo ES lygmeniu mastą, ir, be kita ko, užtikrinti, kad taikant valstybių narių nacionalines nuostatas, pagal kurias įgyvendinami ES teisės aktai, Sąjungos piliečiai ir kiti susiję asmenys aiškiai ir teisingai suprastų savo teises ir pareigas, be to, nacionaliniai teismai galėtų užtikrinti, kad nebūtų pažeidžiamos šios teisės ir pareigos. [100 pakeitimas]

| (17) | Nors šiuo reglamentu nesiekiama keisti nacionalinės teisės aktų, reglamentuojančių galimybę susipažinti su dokumentais, tačiau yra akivaizdu, kad, remiantis lojalaus bendradarbiavimo principu, kuriuo grindžiami santykiai tarp institucijų ir valstybių narių,
  valstybės narės savo piliečiams nacionaliniu lygmeniu turėtų užtikrinti bent jau tokį skaidrumo lygį, kuris užtikrinamas ES lygmeniu įgyvendinant ES taisykles.




  Tuo pat metu ir nepažeidžiant nacionalinių parlamentų teisės vykdyti kontrolę
  valstybės narės turėtų siekti nekliudyti
  tvarkyti ES įslaptintus dokumentus. [20 pakeitimas] |
| --- | --- |

(17)

Nors šiuo reglamentu nesiekiama keisti nacionalinės teisės aktų, reglamentuojančių galimybę susipažinti su dokumentais, tačiau yra akivaizdu, kad, remiantis lojalaus bendradarbiavimo principu, kuriuo grindžiami santykiai tarp institucijų ir valstybių narių,
  valstybės narės savo piliečiams nacionaliniu lygmeniu turėtų užtikrinti bent jau tokį skaidrumo lygį, kuris užtikrinamas ES lygmeniu įgyvendinant ES taisykles.

Tuo pat metu ir nepažeidžiant nacionalinių parlamentų teisės vykdyti kontrolę
  valstybės narės turėtų siekti nekliudyti
  tvarkyti ES įslaptintus dokumentus. [20 pakeitimas]

| (18) | Dokumentai, susiję su procedūromis, nesusijusios su teisėkūra, pvz., privalomosios priemonėmis, kurios nėra bendrojo pobūdžio, arba priemonės, susijusiomis su vidaus organizacijos, administraciniais ar biudžeto aktais, ar neprivalomi taikyti politinio pobūdžio dokumentai (pvz., išvados, rekomendacijos ar rezoliucijos) turėtų būti lengvai prieinami laikantis Chartijos 41 straipsnyje nustatyto gero administravimo principo, tačiau tuo pačiu išsaugant institucijų sprendimų priėmimo proceso veiksmingumą. Atsakinga institucija ir, atitinkamais atvejais, kitos susijusios institucijos turėtų piliečiams suteikti galimybę susipažinti su kiekvienai dokumentų kategorijai taikytinos vidaus procedūros eiga, su organizacinių skyrių, kurie gali būti atsakingi, pavadinimais, taip pat su jų kompetencija, nustatytais terminais ir su informacija, į ką reikėtų kreiptis. Net jei galimybė visuomenei susipažinti su dokumentais negali būti užtikrinta, su procedūra suinteresuotomis šalimis galima susitarti dėl specialių priemonių. Institucijos turėtų deramai atsižvelgti į Europos ombudsmeno rekomendacijas. [9 pakeitimas] |
| --- | --- |

(18)

Dokumentai, susiję su procedūromis, nesusijusios su teisėkūra, pvz., privalomosios priemonėmis, kurios nėra bendrojo pobūdžio, arba priemonės, susijusiomis su vidaus organizacijos, administraciniais ar biudžeto aktais, ar neprivalomi taikyti politinio pobūdžio dokumentai (pvz., išvados, rekomendacijos ar rezoliucijos) turėtų būti lengvai prieinami laikantis Chartijos 41 straipsnyje nustatyto gero administravimo principo, tačiau tuo pačiu išsaugant institucijų sprendimų priėmimo proceso veiksmingumą. Atsakinga institucija ir, atitinkamais atvejais, kitos susijusios institucijos turėtų piliečiams suteikti galimybę susipažinti su kiekvienai dokumentų kategorijai taikytinos vidaus procedūros eiga, su organizacinių skyrių, kurie gali būti atsakingi, pavadinimais, taip pat su jų kompetencija, nustatytais terminais ir su informacija, į ką reikėtų kreiptis. Net jei galimybė visuomenei susipažinti su dokumentais negali būti užtikrinta, su procedūra suinteresuotomis šalimis galima susitarti dėl specialių priemonių. Institucijos turėtų deramai atsižvelgti į Europos ombudsmeno rekomendacijas. [9 pakeitimas]

| (19) | Institucijos turėtų susitarti dėl bendrų vidaus dokumentų registravimo, klasifikavimo ir archyvavimo istoriniais tikslais gairių vadovaujantis šiame reglamente nustatytais principais. Tokiu atveju 1983 m. vasario 1 d. Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas) Nr. 354/83 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Europos atominės energijos bendrijos istorinių archyvų atvėrimo visuomenei (8) turėtų būti panaikintas. [10 pakeitimas] |
| --- | --- |

(19)

Institucijos turėtų susitarti dėl bendrų vidaus dokumentų registravimo, klasifikavimo ir archyvavimo istoriniais tikslais gairių vadovaujantis šiame reglamente nustatytais principais. Tokiu atveju 1983 m. vasario 1 d. Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas) Nr. 354/83 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Europos atominės energijos bendrijos istorinių archyvų atvėrimo visuomenei (8) turėtų būti panaikintas. [10 pakeitimas]

| (20) | Siekiant plėtoti institucijų veiklą srityse, kuriose būtinas tam tikras konfidencialumas, derėtų įdiegti visapusišką saugumo sistemą, taikomą ES įslaptintai informacijai. Terminas „ES įslaptinta informacija“ turėtų būti taikomas bet kokiai informacijai ir medžiagai, kurią atskleidus be leidimo, gali būti padaryta įvairaus laipsnio žalos ES interesams arba vienai ar daugiau jos valstybių narių, nepriklausomai nuo to, ar ta informacija parengta Europos Sąjungoje, ar yra gauta iš valstybių narių, trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų. Pagal demokratinius principus, nustatytus ES sutarties 6 straipsnio 1 dalyje, Europos Parlamentas turėtų turėti galimybę susipažinti su ES įslaptinta informacija, ypač kai tai būtina, kad jis galėtų vykdyti jam sutartyse numatytas teisėkūros ir su teisėkūra nesusijusias užduotis. [13 pakeitimas] |
| --- | --- |

(20)

Siekiant plėtoti institucijų veiklą srityse, kuriose būtinas tam tikras konfidencialumas, derėtų įdiegti visapusišką saugumo sistemą, taikomą ES įslaptintai informacijai. Terminas „ES įslaptinta informacija“ turėtų būti taikomas bet kokiai informacijai ir medžiagai, kurią atskleidus be leidimo, gali būti padaryta įvairaus laipsnio žalos ES interesams arba vienai ar daugiau jos valstybių narių, nepriklausomai nuo to, ar ta informacija parengta Europos Sąjungoje, ar yra gauta iš valstybių narių, trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų. Pagal demokratinius principus, nustatytus ES sutarties 6 straipsnio 1 dalyje, Europos Parlamentas turėtų turėti galimybę susipažinti su ES įslaptinta informacija, ypač kai tai būtina, kad jis galėtų vykdyti jam sutartyse numatytas teisėkūros ir su teisėkūra nesusijusias užduotis. [13 pakeitimas]

| (21) | Bendrijos institucijos ir įstaigos
  asmens
  duomenis turėtų tvarkyti objektyviai ir skaidriai ir jokiu būdu nepažeisdamos
  duomenų
  subjektų teisių, nustatytų2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (9)

  ir Europos Bendrijų Teisingumo Teismo (toliau – Teisingumo Teismas) praktika
  .
  Institucijos turėtų nustatyti savo vidaus procedūras, deramai atsižvelgdamos į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno rekomendacijas.




  Priėmus Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001, Teisingumo Teismo teisminėje praktikoje ir Europos ombudsmeno bei Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno priimtuose sprendimuose ir pozicijose paaiškintas minėtojo reglamento ir Reglamento (EB) Nr. 45/2001 santykis, t. y. prašymams susipažinti su dokumentais, kuriuose yra asmens duomenų, turi būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001, o taisyklių, pagal kurias leidžiama susipažinti su dokumentais ir informacija, išimtys, kuriomis siekiama apsaugoti asmens duomenis, turi būti grindžiamos poreikiu apsaugoti asmens privatumą ir neliečiamybę. [7pakeitimas] |
| --- | --- |

(21)

Bendrijos institucijos ir įstaigos
  asmens
  duomenis turėtų tvarkyti objektyviai ir skaidriai ir jokiu būdu nepažeisdamos
  duomenų
  subjektų teisių, nustatytų2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (9)

  ir Europos Bendrijų Teisingumo Teismo (toliau – Teisingumo Teismas) praktika
  .
  Institucijos turėtų nustatyti savo vidaus procedūras, deramai atsižvelgdamos į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno rekomendacijas.

Priėmus Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001, Teisingumo Teismo teisminėje praktikoje ir Europos ombudsmeno bei Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno priimtuose sprendimuose ir pozicijose paaiškintas minėtojo reglamento ir Reglamento (EB) Nr. 45/2001 santykis, t. y. prašymams susipažinti su dokumentais, kuriuose yra asmens duomenų, turi būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001, o taisyklių, pagal kurias leidžiama susipažinti su dokumentais ir informacija, išimtys, kuriomis siekiama apsaugoti asmens duomenis, turi būti grindžiamos poreikiu apsaugoti asmens privatumą ir neliečiamybę. [7pakeitimas]

| (22) | Teisė susipažinti su viešais dokumentais nepažeidžia Reglamente (EB) Nr. 45/2001 numatytos teisės susipažinti su asmens duomenimis. Kai asmuo prašo leisti susipažinti su duomenimis apie jį, institucija turėtų savo iniciatyva apsvarstyti, ar tas asmuo turi prieigos teisę pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001. [99 pakeitimas] |
| --- | --- |

(22)

Teisė susipažinti su viešais dokumentais nepažeidžia Reglamente (EB) Nr. 45/2001 numatytos teisės susipažinti su asmens duomenimis. Kai asmuo prašo leisti susipažinti su duomenimis apie jį, institucija turėtų savo iniciatyva apsvarstyti, ar tas asmuo turi prieigos teisę pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001. [99 pakeitimas]

| (23) | Pagal Europos Parlamento narių statuto 4 straipsnį Europos Parlamento narių dokumentai nepatenka į šiame reglamente naudojamos dokumento apibrėžties taikymo sritį. Šie dokumentai tebėra saugotini pagal Parlamento narių statuto 6 straipsnio nuostatą, kai jie perduodami teisėkūros procese nedalyvaujančioms institucijoms. Taigi, siekiant apsaugoti Europos Sąjungos demokratinius principus, aiškinant šį reglamentą reikėtų deramai atsižvelgti į Europos Parlamento narių politinės veiklos apsaugą, kuri numatyta Parlamento narių statute. [116 pakeitimas] |
| --- | --- |

(23)

Pagal Europos Parlamento narių statuto 4 straipsnį Europos Parlamento narių dokumentai nepatenka į šiame reglamente naudojamos dokumento apibrėžties taikymo sritį. Šie dokumentai tebėra saugotini pagal Parlamento narių statuto 6 straipsnio nuostatą, kai jie perduodami teisėkūros procese nedalyvaujančioms institucijoms. Taigi, siekiant apsaugoti Europos Sąjungos demokratinius principus, aiškinant šį reglamentą reikėtų deramai atsižvelgti į Europos Parlamento narių politinės veiklos apsaugą, kuri numatyta Parlamento narių statute. [116 pakeitimas]

| (24) | Turėtų būti nustatytos aiškios taisyklės dėl valstybėse narėse parengtų dokumentų ir trečiųjų šalių dokumentų, kurie yra teismo procesų dalis arba kuriuos institucijos gavo pasinaudojusios konkrečiais tyrimo įgaliojimais, suteiktais joms pagal EB teisę, atkleidimo. |
| --- | --- |

(24)

Turėtų būti nustatytos aiškios taisyklės dėl valstybėse narėse parengtų dokumentų ir trečiųjų šalių dokumentų, kurie yra teismo procesų dalis arba kuriuos institucijos gavo pasinaudojusios konkrečiais tyrimo įgaliojimais, suteiktais joms pagal EB teisę, atkleidimo.

| (25) | Europos Bendrijų Teisingumo Teismas išaiškino, kad pareiga konsultuotis su valstybėmis narėmis dėl prašymų susipažinti su jose parengtais dokumentais nesuteikia valstybėms narėms teisės neleisti susipažinti su šiais dokumentais arba remtis nacionaliniais įstatymais ar nuostatomis ir kad institucija, kuriai pateikiamas prašymas, gali atsisakyti suteikti galimybę susipažinti su dokumentais tik remdamasi šiame reglamente išdėstytomis išimtimis. Vis dėlto reikia aiškiau apibrėžti trečiųjų šalių parengtų dokumentų statusą, kad būtų galima užtikrinti, jog su trečiosiomis šalimis (įskaitant trečiųjų valstybių administracines institucijas) nebūtų dalijamasi su teisėkūros procedūromis susijusia informacija didesniu mastu negu su Sąjungos piliečiais, kuriems taikomi teisės aktai. [93 ir 110 pakeitimai] |
| --- | --- |

(25)

Europos Bendrijų Teisingumo Teismas išaiškino, kad pareiga konsultuotis su valstybėmis narėmis dėl prašymų susipažinti su jose parengtais dokumentais nesuteikia valstybėms narėms teisės neleisti susipažinti su šiais dokumentais arba remtis nacionaliniais įstatymais ar nuostatomis ir kad institucija, kuriai pateikiamas prašymas, gali atsisakyti suteikti galimybę susipažinti su dokumentais tik remdamasi šiame reglamente išdėstytomis išimtimis. Vis dėlto reikia aiškiau apibrėžti trečiųjų šalių parengtų dokumentų statusą, kad būtų galima užtikrinti, jog su trečiosiomis šalimis (įskaitant trečiųjų valstybių administracines institucijas) nebūtų dalijamasi su teisėkūros procedūromis susijusia informacija didesniu mastu negu su Sąjungos piliečiais, kuriems taikomi teisės aktai. [93 ir 110 pakeitimai]

| (26) | Vadovaujantis EB sutarties 255 straipsnio 1 dalimi, Komisija turėtų nedelsdama sudaryti visuomenei galimybę susipažinti su visais dokumentais, susijusiais su vykstančiomis tarptautinėmis derybomis dėl Kovos su klastojimu prekyboje susitarimo (angl. ACTA). [109 pakeitimas] |
| --- | --- |

(26)

Vadovaujantis EB sutarties 255 straipsnio 1 dalimi, Komisija turėtų nedelsdama sudaryti visuomenei galimybę susipažinti su visais dokumentais, susijusiais su vykstančiomis tarptautinėmis derybomis dėl Kovos su klastojimu prekyboje susitarimo (angl. ACTA). [109 pakeitimas]

| (27) | Siekiant, kad institucijų darbas būtų kuo atviresnis, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų sudaryti galimybę susipažinti ne tiktai su šių institucijų parengtais dokumentais, bet ir su jų gaunamais dokumentais. ▐ ė narė turi teisę prašyti
  Europos Parlamento,
  Komisijos arba Tarybos neperduoti be jos išankstinio sutikimo tos valstybės parengto dokumento trečiosioms šalims
  , nesančioms pačiose institucijose
  .
  Jei toks prašymas nepatenkinamas, prašymą gavusi institucija turi pateikti atsisakymo priežastis. Pagal EB sutarties 296 straipsnį jokia valstybė narė neprivalo teikti informacijos, kurios atskleidimą ji laiko prieštaraujančiu gyvybiniams savo saugumo interesams. [14 pakeitimas] |
| --- | --- |

(27)

Siekiant, kad institucijų darbas būtų kuo atviresnis, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų sudaryti galimybę susipažinti ne tiktai su šių institucijų parengtais dokumentais, bet ir su jų gaunamais dokumentais. ▐ ė narė turi teisę prašyti
  Europos Parlamento,
  Komisijos arba Tarybos neperduoti be jos išankstinio sutikimo tos valstybės parengto dokumento trečiosioms šalims
  , nesančioms pačiose institucijose
  .
  Jei toks prašymas nepatenkinamas, prašymą gavusi institucija turi pateikti atsisakymo priežastis. Pagal EB sutarties 296 straipsnį jokia valstybė narė neprivalo teikti informacijos, kurios atskleidimą ji laiko prieštaraujančiu gyvybiniams savo saugumo interesams. [14 pakeitimas]

| (28) | Iš esmės visi institucijų
  parengti ir gauti
  dokumentai
  , susiję su jų veikla,
  turėtų būti
  registruojami ir
  prieinami visuomenei
  Tačiau, nepažeidžiant Europos Parlamento teisės vykdyti kontrolę, galimybė susipažinti su visu dokumentu arba jo dalimi gali būti atidėta
  .
  [15 pakeitimas] |
| --- | --- |

(28)

Iš esmės visi institucijų
  parengti ir gauti
  dokumentai
  , susiję su jų veikla,
  turėtų būti
  registruojami ir
  prieinami visuomenei
  Tačiau, nepažeidžiant Europos Parlamento teisės vykdyti kontrolę, galimybė susipažinti su visu dokumentu arba jo dalimi gali būti atidėta
  .
  [15 pakeitimas]

| (29) | Institucijos turėtų užtikrinti, kad plėtojant informacines technologijas būtų lengviau naudotis prieigos teise ir dėl to nesumažėtų visuomenei prieinamos informacijos kiekis. [17 pakeitimas] |
| --- | --- |

(29)

Institucijos turėtų užtikrinti, kad plėtojant informacines technologijas būtų lengviau naudotis prieigos teise ir dėl to nesumažėtų visuomenei prieinamos informacijos kiekis. [17 pakeitimas]

| (30) | Siekiant visiškai užtikrinti teisę susipažinti su dokumentais
  ,
  turėtų būti taikoma dviejų lygių administracinė procedūra, numatanti papildomą teisminio nagrinėjimo arba kreipimosi su skundu į ombudsmeną galimybę. |
| --- | --- |

(30)

Siekiant visiškai užtikrinti teisę susipažinti su dokumentais
  ,
  turėtų būti taikoma dviejų lygių administracinė procedūra, numatanti papildomą teisminio nagrinėjimo arba kreipimosi su skundu į ombudsmeną galimybę.

| (31) | Institucijos
  turėtų
  darniai ir koordinuotai
  informuoti visuomenę apie
  priemones, priimtas siekiant įgyvendinti šį reglamentą,
  bei apmokyti savo personalą teikti pagalbą piliečiams, šiems naudojantis pagal šį reglamentą suteikiama teise. ▐
  [19 pakeitimas]




  ▐[21 pakeitimas] |
| --- | --- |

(31)

Institucijos
  turėtų
  darniai ir koordinuotai
  informuoti visuomenę apie
  priemones, priimtas siekiant įgyvendinti šį reglamentą,
  bei apmokyti savo personalą teikti pagalbą piliečiams, šiems naudojantis pagal šį reglamentą suteikiama teise. ▐
  [19 pakeitimas]

▐[21 pakeitimas]

| (32) | Pagal EB sutarties 255 straipsnio 3 dalį
  ir šiame reglamente nustatytus principus ir taisykles
  kiekviena institucija savo darbo tvarkos taisyklėse numato specialias nuostatas, reglamentuojančias galimybę susipažinti su jų dokumentais (10)
   (11)
   (12).
  [23 pakeitimas] |
| --- | --- |

(32)

Pagal EB sutarties 255 straipsnio 3 dalį
  ir šiame reglamente nustatytus principus ir taisykles
  kiekviena institucija savo darbo tvarkos taisyklėse numato specialias nuostatas, reglamentuojančias galimybę susipažinti su jų dokumentais (10)
   (11)
   (12).
  [23 pakeitimas]

| (33) | Siekiant garantuoti, kad šis reglamentas būtų visapusiškai taikomas visoje Europos Sąjungos veikloje, visos agentūros, kurias įsteigia institucijos, turėtų laikytis šiame reglamente numatytų principų.
  Visos kitos ES institucijos raginamos priimti panašias priemones laikydamosi ES sutarties 1 straipsnio nuostatų, [12 pakeitimas] |
| --- | --- |

(33)

Siekiant garantuoti, kad šis reglamentas būtų visapusiškai taikomas visoje Europos Sąjungos veikloje, visos agentūros, kurias įsteigia institucijos, turėtų laikytis šiame reglamente numatytų principų.
  Visos kitos ES institucijos raginamos priimti panašias priemones laikydamosi ES sutarties 1 straipsnio nuostatų, [12 pakeitimas]

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I
     
  ANTRAŠTINĖ DALIS

Bendrieji principai

1 straipsnis

Tikslas

Šio reglamento tikslas yra:

| a) | remiantis
  EB sutarties
  255 straipsniu, nustatyti
  teisės susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos (toliau – institucijos)
  , taip pat visų agentūrų ir įstaigų, kurias šios institucijos įsteigė,
  dokumentais principus, sąlygas bei visuomenės ar privačių interesų sąlygojamus apribojimus, kad ▐ būtų suteikta kaip galima platesnė galimybė susipažinti su tokiais dokumentais;
  [24 pakeitimas] |
| --- | --- |

a)

remiantis
  EB sutarties
  255 straipsniu, nustatyti
  teisės susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos (toliau – institucijos)
  , taip pat visų agentūrų ir įstaigų, kurias šios institucijos įsteigė,
  dokumentais principus, sąlygas bei visuomenės ar privačių interesų sąlygojamus apribojimus, kad ▐ būtų suteikta kaip galima platesnė galimybė susipažinti su tokiais dokumentais;
  [24 pakeitimas]

| b) | numatyti taisykles, kurios leistų kuo labiau palengvinti naudojimąsi šia teise; |
| --- | --- |

b)

numatyti taisykles, kurios leistų kuo labiau palengvinti naudojimąsi šia teise;

| c) | skatinti
  skaidrią ir
  gerą administracinę patirtį
  institucijose siekiant pagerinti galimybę
  susipažinti su
  jų
  dokumentais.
  [25 pakeitimas] |
| --- | --- |

c)

skatinti
  skaidrią ir
  gerą administracinę patirtį
  institucijose siekiant pagerinti galimybę
  susipažinti su
  jų
  dokumentais.
  [25 pakeitimas]

2 straipsnis

Naudos gavėjai ▐ [27 pakeitimas]

1.   Bet kuris fizinis ar juridinis asmuo
  arba bet kuri juridinių ar fizinių asmenų asociacija
  turi teisę, laikydamiesi šiame reglamente nustatytų principų, sąlygų ir apribojimų, susipažinti su institucijų dokumentais.
  [28 pakeitimas]

▐
  [29, 30, 31, 32, 33 ir 34 pakeitimai]

2.
     
  Šis reglamentas netaikomas dokumentams, nurodytiems Europos Parlamento narių statuto 4 straipsnyje. [114 pakeitimas]

3.
     
  Siekiant užtikrinti visapusišką institucijų skaidrumo principo taikymą, piliečiai gali nevaržomai susipažinti su dokumentais, susijusiais su nuostatomis dėl pažeidimų ir su pažeidimo procedūra. [108 pakeitimas]

3 straipsnis

Taikymo sritis

1.
     
  Šis reglamentas taikomas visiems institucijos turimiems dokumentams, t. y. parengtiems arba gautiems ir esantiems jos žinioje, susijusiems su visomis Europos Sąjungos veiklos sritimis.

2.
     
  Dokumentai yra pateikiami visuomenei elektroniniu būdu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba institucijos oficialiame registre, arba pateikus raštišką paraišką.

Pagal 11 straipsnį tiesiogiai prieinami teisėkūros procese parengti arba gauti dokumentai.

3.
     
  Šis reglamentas nepažeidžia didesnės visuomenės teisės susipažinti su institucijų turimais dokumentais, kurie gali būti parengti pagal tarptautinės teisės dokumentus arba juos įgyvendinančius institucijų aktus, arba valstybių narių teisės aktus. [35 pakeitimas]

4 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

Šiame reglamente:

a)   „dokumentas“- bet kuria forma (raštu popieriuje, elektroninėje laikmenoje arba garso, vaizdo ar audiovizualiniame įraše)
  pateikti duomenys arba
  turinys,
  susiję su politika, veikla ir sprendimais, įeinančiais į
  institucijos
  atsakomybės sritį
  ; elektroninėje laikmenoje, tvarkymo ir paieškos sistemose
  (įskaitant institucijų darbui naudojamas išorės sistemas) esanti informacija yra dokumentas (-ai). Institucija, ketinanti sukurti naują elektroninių laikmenų sistemą arba iš esmės pakeisti turimą sistemą, įvertina galimą poveikį šiame reglamente numatytai teisei susipažinti su dokumentais ir imasi reikiamų priemonių skaidrumo tikslui pasiekti.

Institucijų elektroninių duomenų saugojimo sistemose saugomos informacijos paieškos funkcijos pritaikomos taip, kad būtų galima patenkinti daugkartinius visuomenės prašymus, kurių negalima patenkinti šiuo metu
  turimomis sistemos naudojimo priemonėmis;
  [36 pakeitimas]

b)
     
  „įslaptinti dokumentai“
  -

c)
     
  „teisėkūros dokumentai“
  -

d)
     
  „su teisėkūra nesusiję dokumentai“
  -

e)
     
  „administraciniai dokumentai“
  -

f)
     
  „archyvas“
  -

g)
     
  „istoriniai archyvai“
  -

h)   „trečioji šalis“- bet kuris fizinis ar juridinis asmuo arba kitas subjektas, nepriklausantis atitinkamai institucijai, įskaitant valstybes nares, kitas Bendrijos arba ne Bendrijos institucijas ir įstaigas bei trečiąsias valstybes.

Išsamus visų aktų rūšių, kurios taikomos a– e punktuose pateiktos apibrėžtys, skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir institucijų interneto tinklapiuose. Institucijos taip pat turi susitarti dėl bendrų jų archyvavimo kriterijų ir juos paskelbti. [43 pakeitimas]

5 straipsnis

Įslaptinti dokumentai

1.
     
  Jei pagal 6 straipsnio 1 dalį yra viešasis pagrindas, taip pat nepažeidžiant parlamentų teisės vykdyti kontrolę ES ir nacionaliniu lygmenimis, institucija įslaptina dokumentą, kurį atskleidus gali būti pažeisti esminiai Europos Sąjungos arba vienos ar daugiau jos valstybių narių interesai.

Įslaptintos informacijos rūšys:

a)
     „ES VISIŠKAI SLAPTA“:

b)
     „ES SLAPTA“:

c)
     „ES KONFIDENCIALI“:

d)
     „ES RIBOTO NAUDOJIMO“:

2.
     
  Informacija įslaptinama tik tuomet, kai tai būtina.

Jei įmanoma, ant įslaptinto dokumento jo autoriai nurodo datą arba terminą, kada slaptumo laipsnis gali būti sumažintas arba dokumentas išslaptintas.

Priešingu atveju jie peržiūri dokumentus ne rečiau kaip kas penkerius metus, kad užtikrintų, jog būtina toliau taikyti pradinę įslaptinimo rūšį.

Slaptumo rūšis turi būti aiškiai ir teisingai nurodyta ir taikoma tik tol, kol informaciją reikia apsaugoti.

Tik ta institucija, kuri slaptą dokumentą parengė arba gavo iš trečiosios šalies ar kitos institucijos, atsakinga už informacijos įslaptinimą ir tolesnį jos slaptumo laipsnio sumažinimą ar išslaptinimą.

3.
     
  Nepažeidžiant kitų ES institucijų teisės susipažinti su dokumentais, įslaptinti dokumentai trečiosioms šalims paviešinami tiktai dokumento rengėjui davus sutikimą.

Tačiau institucija, kuri atsisako suteikti teisę susipažinti su dokumentais, turi pagrįsti savo sprendimą taip, kad nebūtų pakenkta interesams, saugomiems pagal 6 straipsnio 1 dalies nuostatas.

Jei slaptą dokumentą tvarko daugiau negu viena institucija, jam suteikiamas toks pat slaptumo lygis, o jei institucijų nuomonės dėl apsaugos lygio, kurį reikėtų suteikti, nesutampa, kreipiamasi į tarpininką.

Su teisėkūros procedūra susiję dokumentai neįslaptinami; įgyvendinimo priemonės įslaptinamos prieš jas priimant, jei įslaptinti būtina siekiant išvengti neigiamo poveikio pačiai priemonei. Europos Sąjungos arba Bendrijos vardu sudaryti tarptautiniai susitarimai, susiję su konfidencialios informacijos dalijimusi, trečiosioms šalims arba tarptautinėms organizacijoms negali suteikti teisės neleisti Europos Parlamentui susipažinti su konfidencialia informacija.

4.
     
  Paraiškas dėl galimybės susipažinti su dokumentais, įslaptintais pagal 17 ir 18 straipsniuose numatytą tvarką, gali tvarkyti tiktai tie asmenys, kurie turi teisę susipažinti su tais dokumentais. Šie asmenys taip pat nustato, kokią nuorodą į slaptus dokumentus galima būtų pateikti viešajame registre.

5.
     
  Įslaptinti dokumentai registruojami institucijos registre ir paviešinami tiktai dokumento rengėjui davus sutikimą.

6.
     
  Institucija, nusprendusi neduoti leidimo susipažinti su slaptu dokumentu, nurodo tokio savo sprendimo priežastis, nepažeisdama 6 straipsnio 1 dalyje nustatytomis išimtimis ginamų interesų.

7.
     
  Nepažeidžiant nacionalinių parlamentų teisės vykdyti kontrolę, valstybės narės imasi reikiamų priemonių siekdamos užtikrinti, kad, tvarkant su ES slaptais dokumentais susijusias paraiškas, būtų laikomasi šiame reglamente nustatytų principų.

8.
     
  Institucijų saugumo taisyklės, susijusios su slaptais dokumentais, skelbiamos viešai.

9.
     
  Europos Parlamentas gali susipažinti su slaptais dokumentais tarpininkaujant specialiam priežiūros komitetui, sudarytam iš jo pirmininkų sueigos paskirtų narių. Šie nariai atitinka specialios patikimumo patikrinimo kriterijus ir iškilmingai prisiekia jokiais būdais neatskleisti informacijos, su kuria jie susipažįsta, turinio.

Europos Parlamentas savo vidaus taisyklėse ir laikydamasis jam sutartimis suteiktų įpareigojimų nustato saugumo standartus ir nuobaudas, lygiaverčius nustatytiesiems Tarybos ir Komisijos vidaus saugumo taisyklėse. [44 pakeitimas]

6 straipsnis

Bendrosios teisės susipažinti su dokumentais
  išimtys
  [45 pakeitimas]

1.   
  Nepažeidžiant nuostatų, susijusių su 5 straipsnyje numatytais atvejais,
  institucijos nesuteikia galimybės susipažinti su dokumentais, dėl kurių atskleidimo nukentėtų apsauga: visuomenės intereso, susijusio su:
  [46 pakeitimas]

| a) | Europos Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių vidaus
  visuomenės saugumu
  ; [47 pakeitimas] |
| --- | --- |

a)

Europos Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių vidaus
  visuomenės saugumu
  ; [47 pakeitimas]

| b) | gynybos ir kariniais reikalais; |
| --- | --- |

b)

gynybos ir kariniais reikalais;

| c) | asmens privatumu ir neliečiamybe, laikantis Bendrijos teisės aktų dėl asmens duomenų apsaugos ir visų pirma institucijoms taikomų taisyklių, kaip numatyta EB sutarties 286 straipsnyje, taip pat šio reglamento 1 straipsnio c punkte nustatyto skaidrumo ir gero administravimo principo; [49 pakeitimas] |
| --- | --- |

c)

asmens privatumu ir neliečiamybe, laikantis Bendrijos teisės aktų dėl asmens duomenų apsaugos ir visų pirma institucijoms taikomų taisyklių, kaip numatyta EB sutarties 286 straipsnyje, taip pat šio reglamento 1 straipsnio c punkte nustatyto skaidrumo ir gero administravimo principo; [49 pakeitimas]

| d) | tarptautiniais santykiais; |
| --- | --- |

d)

tarptautiniais santykiais;

| e) | Bendrijos arba valstybės narės finansine, pinigų ar ekonomine politika; |
| --- | --- |

e)

Bendrijos arba valstybės narės finansine, pinigų ar ekonomine politika;

| f) | aplinka, pvz., retų rūšių reprodukcijos vietomis. |
| --- | --- |

f)

aplinka, pvz., retų rūšių reprodukcijos vietomis.

2.   Institucijos nesuteikia galimybės susipažinti su dokumentais, dėl kurių atskleidimo nukentėtų apsauga:
  visuomenės ar privačių interesų, susijusių su: [48 pakeitimas]

| a) | fizinių arba juridinių asmenų komercinių interesų; |
| --- | --- |

a)

fizinių arba juridinių asmenų komercinių interesų;

| b) | intelektinės nuosavybės teisių; |
| --- | --- |

b)

intelektinės nuosavybės teisių;

| c) | teisinės pagalbos ir teismo proceso
  procedūromis
  ,
  išskyrus teisines konsultacijas
  ,
  susijusias su teisės akto arba bendrai taikomo su teisėkūra nesusijusio akto rengimo procedūromis; [50 pakeitimas] |
| --- | --- |

c)

teisinės pagalbos ir teismo proceso
  procedūromis
  ,
  išskyrus teisines konsultacijas
  ,
  susijusias su teisės akto arba bendrai taikomo su teisėkūra nesusijusio akto rengimo procedūromis; [50 pakeitimas]

| d) | tikrinimo, tyrimų ir audito tikslų; |
| --- | --- |

d)

tikrinimo, tyrimų ir audito tikslų;

| e) | viešųjų pirkimų
  procedūrų
  objektyvumu ir nešališkumu iki tol, kol institucija užsakovė priima sprendimą, arba atrankos komisijų objektyvumui ir nešališkumui vykstant personalo įdarbinimo procedūroms iki tol, kol skiriančioji institucija priima sprendimą
  .
  [51 pakeitimas] |
| --- | --- |

e)

viešųjų pirkimų
  procedūrų
  objektyvumu ir nešališkumu iki tol, kol institucija užsakovė priima sprendimą, arba atrankos komisijų objektyvumui ir nešališkumui vykstant personalo įdarbinimo procedūroms iki tol, kol skiriančioji institucija priima sprendimą
  .
  [51 pakeitimas]

▐
  [52 pakeitimas]

3.   Išimtys pagal 2 ▐ dalį taikomos, nebent atskleidimo reikalautų svarbesnis viešasis interesas.
  Didelis
  visuomenės interesas atskleisti
  dokumentus yra tuomet
  , jeigu
  jie parengti arba gauti ES teisės aktų arba bendro taikymo su teisėkūra nesusijusių aktų priėmimo procese
  .
  Vertinant visuomenės interesą atskleisti dokumentus, ypatingą svarbą reikia teikti faktui, kad atitinkami dokumentai susiję su pagrindinių teisių apsauga ar teise gyventi sveikoje aplinkoje. [53 pakeitimas]

4.
     
  Apibrėžiant svarbesnį viešą interesą atskleisti informaciją, deramai atsižvelgiama į Europos Parlamento narių politinės veiklos ir nepriklausomumo apsaugą, ypač vadovaujantis Parlamento narių statuto 6 straipsnio 2 dalimi. [115 pakeitimas]

5.
     
  Dokumentai, kurių atskleidimas keltų pavojų su aplinkos apsauga susijusioms vertybėms, pvz., retų rūšių dauginimosi vietoms, atskleidžiami tik vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1367/2006. [54 pakeitimas]

6.   
  Asmens duomenys neatskleidžiami, jei juos atskleidus būtų pažeistas atitinkamo asmens privatumas ar neliečiamumas. Nelaikoma, kad daromas minėtasis pažeidimas:

| — | jeigu duomenys susiję tik su atitinkamo asmens profesine veikla, nebent ypatingomis aplinkybėmis esama priežasčių manyti, kad atskleidus duomenis asmeniui būtų daromas neigiamas poveikis, |
| --- | --- |

—

jeigu duomenys susiję tik su atitinkamo asmens profesine veikla, nebent ypatingomis aplinkybėmis esama priežasčių manyti, kad atskleidus duomenis asmeniui būtų daromas neigiamas poveikis,

| — | jeigu duomenys susiję tik su viešuoju asmeniu, nebent ypatingomis aplinkybėmis esama priežasčių manyti, kad atskleidus duomenis asmeniui ar kitiems su juo susijusiems asmenims būtų daromas neigiamas poveikis, |
| --- | --- |

—

jeigu duomenys susiję tik su viešuoju asmeniu, nebent ypatingomis aplinkybėmis esama priežasčių manyti, kad atskleidus duomenis asmeniui ar kitiems su juo susijusiems asmenims būtų daromas neigiamas poveikis,

| — | jeigu duomenys jau paskelbti sutikus atitinkamam asmeniui. |
| --- | --- |

—

jeigu duomenys jau paskelbti sutikus atitinkamam asmeniui.

Nežiūrint į tai, asmens duomenys atskleidžiami, jeigu tai būtina vardan visuotinės svarbos viešojo intereso. Šiuo atveju atitinkama institucija ar organizacija konkrečiai įvardija viešąjį interesą. Ji nurodo priežastis, dėl kurių tam tikru atveju viešasis interesas svarbesnis negu atitinkamo asmens interesas.

Jeigu institucija ar įstaiga atsisako suteikti prieigą prie dokumento remdamasi 1 dalies nuostatomis, ji svarsto, ar galima leisti iš dalies susipažinti su minėtuoju dokumentu. [90+96+102 pakeitimai]

7.   Jei kuri nors iš išimčių yra taikoma tiktai kai kurioms dokumento dalims, likusios dokumento dalys paviešinamos.

8.   Šiame straipsnyje numatytos išimtys
  netaikomos dokumentams, perduodamiems pagal procedūras, susijusias su teisės akto arba bendrai taikomo su teisėkūra nesusijusio akto priėmimu. Išimtys
  taikomos tiktai tokiam laikotarpiui, kai toks draudimas yra pateisinamas, atsižvelgiant į dokumento turinį. Išimtys gali būti taikomos ne ilgiau kaip 30 metų. Kalbant apie dokumentus, kuriems
  išimtis taikoma
  dėl asmens
  privatumo ir neliečiamybės
  ,
  ši išimtis,
  jei reikia, gali būti
  taikoma
  ir pasibaigus šiam laikotarpiui.
  [55 pakeitimas]

9.
     
  Šiame straipsnyje numatytos išimtys neturi būti aiškinamos kaip susijusios su viešojo intereso informacija apie Europos Sąjungos lėšų gavėjus, su kuria galima susipažinti vadovaujantis finansinio skaidrumo sistema. [56 pakeitimas]

7 straipsnis

Konsultacijos
  su trečiosiomis šalimis [57 pakeitimas]

1.   Kalbant apie trečiųjų šalių dokumentus,
  institucijos juos atskleidžia nesikonsultuodamos
  su
  dokumento rengėju, jei yra aišku, kad netaikytina jokia šiame reglamente numatyta išimtis. Su
  trečiąja šalimi
  konsultuojamasi tuomet
  ,
  jei perduodama dokumentą ji paprašė, kad jis būtų tvarkomas specialiu būdu, siekiant
  nustatyti, ar taikytina
  šiame reglamente numatyta
  išimtis.
  Institucijoms pateikti dokumentai, kurių tikslas – įtaka politikos formavimui, turėtų būti vieši. [58 pakeitimas]

2.   Jeigu prašymas susijęs su dokumentu, kurį parengė valstybė narė
  ir

| — | kurio ši valstybė narė, kaip Tarybos narė, neperdavė, arba |
| --- | --- |

—

kurio ši valstybė narė, kaip Tarybos narė, neperdavė, arba

| — | kuris nesusijęs su Komisijai pateikta informacija apie EB politikos ir teisės aktų įgyvendinimą, |
| --- | --- |

—

kuris nesusijęs su Komisijai pateikta informacija apie EB politikos ir teisės aktų įgyvendinimą,

konsultuojamasi su tos valstybės narės valdžios institucijomis. Dokumentą turinti institucija atskleidžia jį, išskyrus atvejus, kai valstybė narė pateikia priežastis, dėl kurių jis turėtų likti neatskleistas, remdamasi išimtimis, nurodytomis 4 straipsnyje, arba
  lygiavertėmis
  savo teisės nuostatomis,
  ar prieštarauja remdamasi EB sutarties 296 straipsnio 1 dalies a punktu, nes atskleidimas pažeidžia esminius jos saugumo interesus
  . Institucija įvertina valstybės narės pateiktų priežasčių tinkamumą ▐.
  [91 pakeitimas]

3.   
  Nepažeidžiant nacionalinių parlamentų teisės vykdyti kontrolę,
  jei valstybė narė gauna paraišką dėl jos turimo dokumento iš jį parengusios institucijos, ta valstybė narė, nebent būtų akivaizdu, kad dokumentas gali arba negali būti atskleistas, konsultuojasi su susijusia institucija, kad galėtų priimti sprendimą, kuris nepakenktų šio reglamento tikslams. Arba valstybė narė gali nukreipti paraišką į tą instituciją.
  [60 pakeitimas]

8 straipsnis

Dokumentų atgaminimas

Šiuo reglamentu nepažeidžiamos jokios galiojančios autorių teisių normos, kurios gali riboti trečiosios šalies teisę ▐atgaminti arba naudoti paviešintus dokumentus.
  [82 pakeitimas]

9 straipsnis

Gero administravimo principas

Institucijos geros administracinės elgsenos kodekso pagrindu patvirtina ir paskelbia bendras gaires dėl EB sutarties 287 straipsnyje numatytų konfidencialumo ir profesinės paslapties prievolių, prievolių, susijusių su pagrįstu ir skaidriu administravimu, bei Reglamente (EB) Nr. 45/2001 numatytų asmens duomenų apsaugos prievolių masto. Šiose gairėse taip pat numatomos nuobaudos pagal Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas bei institucijų vidaus taisykles, taikytinos, jei nesilaikoma šio reglamento. [107 pakeitimas]

II
     
  ANRAŠTINĖ DALIS

Teisėkūros ir kitas skaidrumas

10 straipsnis

Teisėkūros skaidrumas

1.
     
  Laikantis demokratinių principų, nustatytų ES sutarties 6 straipsnio 1 dalyje, ir atsižvelgiant į Teisingumo Teismo praktiką įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001, institucijos, atliekančios teisėkūros funkcijas, įskaitant ir tuos atvejus, kai joms ši teisė suteikta pagal įgaliojimą, suteikia kuo platesnę galimybę susipažinti su jų veikla.

2.
     
  Dokumentai, susiję su jų teisėkūros programomis, išankstinėmis konsultacijomis su pilietine visuomene, poveikio vertinimais, ir kiti parengiamieji dokumentai, susiję su teisėkūros procesu, turi būti lengvai prieinami tarpinstituciniame tinklapyje ir skelbiami Europos Sąjungos oficialiojo leidinio specialiojoje serijoje.

3.
     
  Teisėkūros pasiūlymai ir kiti ES teisės dokumentai rengiami aiškiai ir suprantamai, o institucijos susitaria dėl bendrų dokumentų rengimo gairių ir modelių, siekdamos padidinti teisinį tikrumą pagal atitinkamą Teisingumo Teismo praktiką.

4.
     
  Vykstant teisėkūros procedūrai, kiekviena sprendimų priėmimo procese dalyvaujanti institucija ar įstaiga Europos Sąjungos oficialiojo leidinio specialiojoje serijoje, taip pat bendrame interneto tinklapyje, kuriame atspindimas visas atitinkamos procedūros vykdymo ciklas, skelbia savo parengiamuosius dokumentus ir visą susijusią informaciją, įskaitant teisines nuomones.

5.
     
  Viešai skelbiamos bet kokios iniciatyvos ar dokumentai, kuriuos pateikia suinteresuoti subjektai, siekdami kokiu nors būdu daryti įtaką sprendimų priėmimo procesui.

6.
     
  Po to, kai teisėkūros aktai priimami, jie skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, kaip numatyta 12 straipsnyje.

7.
     
  Remiantis lojalaus bendradarbiavimo principu, kuriuo grindžiami santykiai tarp institucijų ir valstybių narių, taip pat siekiant, kad nebūtų sukliudyta įgyvendinti šio reglamento tikslus, valstybės narės siekia užtikrinti lygiavertį nacionalinių priemonių, priimtų įgyvendinant Europos Sąjungos institucijų aktus, skaidrumo lygį, ypač aiškiai skelbdamos nacionalinių priemonių nuorodas. Siekiama, kad piliečiai aiškiai ir teisingai suprastų savo teises ir pareigas, susijusias su konkrečiomis ES taisyklėmis, ir kad nacionaliniai teismai galėtų užtikrinti, kad, vadovaujantis teisinio tikrumo ir asmens apsaugos principais, nebūtų pažeidžiamos šios teisės ir pareigos. [103 pakeitimas]

11 straipsnis

Skelbimas Oficialiajame leidinyje

1.   
  Laikantis šiame reglamente nustatytų principų, institucijos, atsižvelgdamos į esamą tarpinstitucinį susitarimą, susitaria dėl Europos Sąjungos oficialiojo leidinio struktūros ir formos.

Be EB sutarties 254 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei Euratomo sutarties 163 straipsnio pirmoje pastraipoje minimų teisės aktų, Oficialiajame leidinyje, laikantis šio reglamento
  6 straipsnio
  nuostatų, skelbiami šie dokumentai:

▐

| a
  ) | Tarybos bendros pozicijos, priimtos pagal EB sutarties 251 ir 252 straipsniuose nurodytą procedūrą bei šias bendras pozicijas pagrindžiančios priežastys, taip pat Europos Parlamento pozicijos šiose procedūrose; |
| --- | --- |

a
  )

Tarybos bendros pozicijos, priimtos pagal EB sutarties 251 ir 252 straipsniuose nurodytą procedūrą bei šias bendras pozicijas pagrindžiančios priežastys, taip pat Europos Parlamento pozicijos šiose procedūrose;

| b) | direktyvos, išskyrus nurodytas EB sutarties 254 straipsnio 1 ir 2 dalyse, sprendimai, išskyrus nurodytus EB sutarties 254 straipsnio 1 dalyje, rekomendacijos ir nuomonės;


  ▐ |
| --- | --- |

b)

direktyvos, išskyrus nurodytas EB sutarties 254 straipsnio 1 ir 2 dalyse, sprendimai, išskyrus nurodytus EB sutarties 254 straipsnio 1 dalyje, rekomendacijos ir nuomonės;

▐

| c) | valstybių narių pasirašytos konvencijos EB sutarties 293 straipsnio pagrindu; |
| --- | --- |

c)

valstybių narių pasirašytos konvencijos EB sutarties 293 straipsnio pagrindu;

| d
  ) | Bendrijos arba pagal ES sutarties 24 straipsnį sudaryti tarptautiniai susitarimai;

  ▐ |
| --- | --- |

d
  )

Bendrijos arba pagal ES sutarties 24 straipsnį sudaryti tarptautiniai susitarimai;

▐

| e
  ) | ES sutarties 34 straipsnio 2 dalyje minimos bendros pozicijos; |
| --- | --- |

e
  )

ES sutarties 34 straipsnio 2 dalyje minimos bendros pozicijos;

| f) | pagrindų sprendimai bei ES sutarties 34 straipsnio 2 dalyje nurodyti sprendimai; |
| --- | --- |

f)

pagrindų sprendimai bei ES sutarties 34 straipsnio 2 dalyje nurodyti sprendimai;

| g) | Tarybos sudarytos konvencijos pagal ES sutarties 34 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

g)

Tarybos sudarytos konvencijos pagal ES sutarties 34 straipsnio 2 dalį;

2.
     
  Kiti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje spausdintini dokumentai nustatomi bendru Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu pasiūlius ES leidinių biuro valdymo komitetui (13). [74+105 pakeitimai]

12 straipsnis

Administracinio skaidrumo
  patirtis institucijose [77 pakeitimas]

1.   Institucijos plėtoja gerą administracinę patirtį
  ,
  siekdamos padėti įgyvendinti šiuo reglamentu garantuojamą teisę susipažinti su dokumentais.
  Institucijos taip tvarko ir prižiūri turimą informaciją, kad visuomenei be didelių kliūčių būtų galima suteikti prieigą prie informacijos. [78 pakeitimas]

2.
     
  Siekdamos užtikrinti, kad skaidrumo ir gero administravimo principai būtų veiksmingai taikomi, šios institucijos susitaria dėl dokumentų pateikimo, įslaptinimo, išslaptinimo, registravimo ir platinimo bendrų įgyvendinimo taisyklių ir procedūrų.

Siekdamos palengvinti tikras subjektų, susijusių su sprendimų priėmimo procesu, diskusijas ir nepažeisdamos skaidrumo principo institucijos paaiškina piliečiams, kad tam tikrais sprendimų priėmimo etapais negalima suteikti tiesioginės prieigos prie dokumentų ir kodėl negalima. Šie apribojimai netaikomi priėmus minėtą sprendimą. [79 pakeitimas]

3.
     
  Institucijos sąžiningai ir skaidriai informuoja piliečius apie savo organizacinę struktūrą ir nurodo vidinių skyrių funkcijas, vidinę darbo tvarką ir jiems pagal kompetenciją priskirtų procedūrų orientacinius vykdymo terminus, apie tai, į kurias tarnybas piliečiai gali kreiptis, kai jiems reikalinga pagalba, informacija ar kai jie pageidauja pasinaudoti administracine teisių gynimo procedūra. [80 pakeitimas]

4.   Institucijos įsteigia tarpinstitucinį
  255 straipsnio
  komitetą, kuris nustatytų geriausią administracinę patirtį
  ir ja dalintųsi
  ,
  nustatytų kliūtis susipažinti su informacija ir nepaskelbtais duomenų šaltiniais ir jais naudotis,
  spręstų galimus konfliktus
  , skatintų sąveiką, registrų pakartotiną naudojimą ir sujungimą, standartizuotą dokumentų kodavimą remiantis Europos standartų organizacijomis, sukurtų vieną bendrą ES portalą siekiant užtikrinti galimybę susipažinti su visais ES dokumentais,
  bei aptartų tolesnį visuomenės teisės susipažinti su dokumentais plėtojimą.
  [81 pakeitimas]

13 straipsnis

Finansinis skaidrumas

Su ES biudžetu, jo vykdymu ir ES lėšų bei dotacijų gavėjais susijusi informacija yra vieša ir prieinama piliečiams.

Tokią informaciją taip pat galima gauti tam tikroje interneto svetainėje arba duomenų bazėje, kurioje galima ieškoti pagal minėtąją informaciją, susijusią su finansiniu ES skaidrumu. [85 pakeitimas]

III
     
  ANTRAŠTINĖ DALIS

Susipažinimo būdas

14 straipsnis

Susipažinimas su dokumentais tiesiogiai

1.
     
  Institucijos sudaro visas įmanomas galimybes, kad visuomenė tiesiogiai prieitų prie dokumentų elektroniniu būdu arba naudodamasi registru, kaip numatoma pagal atitinkamos institucijos taisykles. [71 pakeitimas]

2.   
  Institucijos sudaro galimybes, kad dokumentai būtų
  tiesiogiai prieinami
  visuomenei elektroniniu būdu arba per registrą
  ,
  ypač
  dokumentai, parengti arba gauti ES teisės aktų arba bendro taikymo teisinės galios neturinčių aktų priėmimo procese.
  [72 pakeitimas]

3.   Kur įmanoma, užtikrinama tiesioginė elektroninė prieiga prie dokumentų, ypač susijusių su politikos arba strategijos plėtojimu.

4.   Kai per registrą nesuteikiama galimybė tiesiogiai susipažinti su dokumentais, registre, jei įmanoma, nurodoma dokumento buvimo vieta.

5.   
  Institucijos parengia bendrą
  savo
  dokumentų registrų sąsają ir visų pirma užtikrina, kad vienoje vietoje būtų
  tiesiogiai
  prieinami dokumentai, parengti arba gauti vykstant teisės aktų arba bendro taikymo su teisėkūra nesusijusių aktų priėmimo procedūrai
  .
  [73 pakeitimas]

15 straipsnis

Registrai

1.   Siekiant užtikrinti piliečių teisių pagal šį reglamentą veiksmingumą, kiekviena institucija suteikia visuomenei galimybę susipažinti su jos dokumentų registru. Registras turėtų būti prieinamas elektroniniu būdu. Nuorodos į dokumentus registre įrašomos nedelsiant.

2.   Prie kiekvieno dokumento registre pateikiamas nuorodos numeris (įskaitant, kur tinka, ir tarpinstitucinę nuorodą), dokumento tema ir (arba) trumpas jo turinio aprašymas bei data, kada jis buvo gautas arba surašytas ir įtrauktas į registrą. Įrašai daromi tokiu būdu, kad nepakenktų 6 straipsnyje nurodytų interesų apsaugai.

3.   
  Nepažeidžiant institucijų vidaus taisyklių, kiekvienos
  institucijos
  registre arba registrų sistemoje (tais atvejais, kai institucijoje yra keletas registrų), be kita ko, nurodoma:

| — | gaunami ir siunčiami dokumentai, taip pat oficialus institucijos paštas, jei šis paštas atitinka 4a straipsnio apibrėžtį, |
| --- | --- |

—

gaunami ir siunčiami dokumentai, taip pat oficialus institucijos paštas, jei šis paštas atitinka 4a straipsnio apibrėžtį,

| — | posėdžių darbotvarkės bei protokolai ir prieš posėdžius rengti ir pateikti informaciniai dokumentai, taip pat kiti dokumentai, pateikti per posėdžius. |
| --- | --- |

—

posėdžių darbotvarkės bei protokolai ir prieš posėdžius rengti ir pateikti informaciniai dokumentai, taip pat kiti dokumentai, pateikti per posėdžius.

Kiekviena institucija:

| — | iki ... (14) patvirtina ir paskelbia dokumentų registravimo vidaus taisykles, |
| --- | --- |

—

iki ... (14) patvirtina ir paskelbia dokumentų registravimo vidaus taisykles,

| — | iki ... (15) užtikrina, kad jos registras veikia visu pajėgumu. [70 pakeitimas] |
| --- | --- |

—

iki ... (15) užtikrina, kad jos registras veikia visu pajėgumu. [70 pakeitimas]

16 straipsnis

Paraiškos

1.   Paraiška dėl galimybės susipažinti su dokumentais pateikiama bet kuria raštiška forma, įskaitant elektroninę, viena iš EB sutarties 314 straipsnyje minimų kalbų, ir formuluojama pakankamai tiksliai, kad institucija galėtų dokumentą identifikuoti. Pareiškėjas nebūtinai turi nurodyti paraiškos pateikimo priežastį.

2.   Jei paraiška nėra pakankamai konkreti ▐, institucija
  per 15 darbo dienų
  kreipiasi į pareiškėją, kad patikslintų paraišką, bei padeda jam tai padaryti, pavyzdžiui, suteikdama informaciją, kaip naudotis viešuoju dokumentų registru. ▐
  [62 pakeitimas]

3.   Tuo atveju, kai paraiškoje prašoma labai ilgo dokumento, arba ji susijusi su labai dideliu skaičiumi dokumentų, atitinkama institucija gali neformaliai pasitarti su pareiškėju, kad būtų surastas teisingas ir praktiškas sprendimas.

4.   Institucija teikia informaciją bei pagalbą piliečiams apie tai kaip ir kur pateikti paraiškas dėl galimybės susipažinti su dokumentais.

17 straipsnis

Pirminės paraiškos tvarkymas

1.   Paraiška dėl galimybės susipažinti su dokumentu nagrinėjama nedelsiant. Pareiškėjui išsiunčiamas patvirtinimas apie paraiškos gavimą.
  Ne ilgiau kaip
  per 15 darbo dienų nuo paraiškos užregistravimo, institucija arba duoda leidimą susipažinti su dokumentu ir per tą laikotarpį suteikia tokią galimybę pagal 10 straipsnį, arba pareiškėjui raštu nurodo visiško arba dalinio atsisakymo priežastį bei informuoja jį apie jo teisę pateikti pakartotinę paraišką pagal šio straipsnio 4 dalį.
  [63 pakeitimas]

2.   Ypatingais atvejais, pavyzdžiui, jei prašoma labai ilgo dokumento arba paraiška susijusi su labai dideliu dokumentų skaičiumi, straipsnio 1 dalyje numatytas terminas gali būti pratęstas
  ne ilgiau kaip
  15 darbo dienų, su sąlyga, kad pareiškėjui pranešama iš anksto ir nurodomos konkrečios priežastys.
  [64 pakeitimas]

3.   Visiško arba dalinio atsisakymo atveju pareiškėjas gali per 15 darbo dienų nuo institucijos atsakymo gavimo pateikti pakartotinę paraišką, prašydamas, kad institucija dar kartą peržiūrėtų savo poziciją
  arba, jei pareiškėjas abejoja, ar bus tikrai pažeisti atitinkami interesai, ir (arba) teigia, jog atskleidimas reikalingas dėl svarbesnių interesų, pareiškėjas gali prašyti Europos ombudsmeno pateikti nepriklausomą ir objektyvią nuomonę interesų pažeidimo ir (arba) svarbesnio viešojo intereso klausimu
  .

Kol Europos ombudsmenas pateikia nuomonę, 1 dalyje nurodytas terminas atidedamas iki ne daugiau kaip 30 darbo dienų.

Europos ombudsmenui pateikus nuomonę arba vėliausiai pasibaigus 30 darbo dienų laikotarpiui, pareiškėjas gali ne ilgiau kaip per 15 darbo dienų pateikti pakartotinę paraišką, prašydamas, kad institucija persvarstytų savo poziciją. [104 pakeitimas]

4.   Institucijai neatsiuntus atsakymo per nurodytą laikotarpį, pareiškėjas turi teisę pateikti kartotinę paraišką.

18 straipsnis

Pakartotinės paraiškos tvarkymas

1.   Pakartotinė paraiška nagrinėjama nedelsiant. Per
  15
  darbo dienų nuo tokios paraiškos užregistravimo, institucija arba duoda leidimą susipažinti su dokumentu ir per tą laikotarpį suteikia tokią galimybę pagal 10 straipsnį, arba pareiškėjui raštu nurodo visiško arba dalinio atsisakymo priežastį. Visiško arba dalinio atsisakymo atveju institucija informuoja pareiškėją apie tai, kokiomis priemonėmis jis gali ginti savo teises.
  [66 pakeitimas]

2.   Ypatingais atvejais, pavyzdžiui, jei prašoma labai ilgo dokumento arba paraiška susijusi su labai dideliu dokumentų skaičiumi, straipsnio 1 dalyje numatytas terminas gali būti
  ne ilgiau kaip
  15 darbo dienų pratęstas su sąlyga, kad pareiškėjui pranešama iš anksto ir nurodomos konkrečios priežastys.
  [67 pakeitimas]

3.   Visiško arba dalinio atsisakymo atveju pareiškėjas gali pateikti ieškinį prieš instituciją Pirmosios instancijos teismui ir (arba) paduoti skundą Europos ombudsmenui atitinkamai EB sutarties 230 ir 195 straipsniuose nustatytomis sąlygomis.

4.   Jei institucija per nurodytą laikotarpį neatsiunčia atsakymo, tai laikoma neigiamu atsakymu, ir pareiškėjas turi teisę pradėti teisminį procesą prieš instituciją ir (arba) paduoti skundą ombudsmenui pagal atitinkamas EB sutarties nuostatas.

▐
  [68 pakeitimas]

19 straipsnis

Galimybės susipažinti su dokumentais realizavimas pateikus paraišką

1.   Pareiškėjui suteikiama galimybė susipažinti su dokumentais, leidžiant juos peržiūrėti vietoje arba atsiunčiant kopiją, įskaitant ir, jei įmanoma, elektroninę kopiją, pagal pareiškėjo pasirinkimą.

2.   Jei dokumentas viešai prieinamas ir pareiškėjas gali jį lengvai gauti, institucija gali įvykdyti savo pareigą užtikrinti galimybę susipažinti su dokumentais informuodama pareiškėją, kaip gauti prašomą dokumentą.

3.   Dokumentai pateikiami turima versija ir forma (įskaitant elektroniniu būdu), arba alternatyviu formatu, pavyzdžiui, Brailio raštu, stambiais rašmenimis arba įrašo forma, visiškai atsižvelgiant į pareiškėjo pageidavimus.

4.   Kopijų gamybos ir siuntimo išlaidos gali būti pateikiamos apmokėti pareiškėjui. Šis mokestis neturi viršyti realių kopijų gamybos ir persiuntimo išlaidų. Susipažinimas su dokumentu vietoje, mažiau nei dvidešimt puslapių A4 formato kopijų ir tiesioginis priėjimas prie dokumentų elektroniniu būdu arba per registrą yra nemokamas.
  Tikrosios dokumento (-ų) paieškos ir gavimo išlaidos gali taip pat būti pateikiamos apmokėti pareiškėjui, jei naudojant informaciją, esančią saugojimo, tvarkymo ir paieškos elektroninėse sistemose, dokumentai išspausdinami arba pateikiami elektronine forma. Papildomo mokesčio neimama, jei institucija jau parengė atitinkamą (-us) dokumentą (-us). Pareiškėjas iš anksto informuojamas apie mokesčio dydį ir jo skaičiavimo metodą. [69 pakeitimas]

5.   Šiuo reglamentu nenukrypstama nuo konkrečių sąlygų, reglamentuojančių galimybę susipažinti su dokumentais, nustatytų EB arba nacionalinės teisės aktuose, pvz., mokesčio mokėjimo.

20 straipsnis

Informacija

1.   Kiekviena institucija imasi reikalingų priemonių informuoti visuomenę apie teises, kuriomis ji gali naudotis pagal šį reglamentą.

2.   Valstybės narės bendradarbiauja su institucijomis, teikdamos informaciją piliečiams.

21 straipsnis

Informacijos pareigūnas

1.
     
  Kiekvienas kiekvienos institucijos generalinis direktoratas paskiria informacijos pareigūną, kurio pareigos užtikrinti, kad atitinkamame generaliniame direktorate būtų laikomasi šio reglamento nuostatų ir būtų vykdomas geras administravimas.

2.
     
  Informacijos pareigūnas nustato, kokią informaciją dera pateikti visuomenei atsižvelgiant į:

| a) | šio reglamento įgyvendinimą, |
| --- | --- |

a)

šio reglamento įgyvendinimą,

| b) | pažangiąją patirtį. |
| --- | --- |

b)

pažangiąją patirtį.

Jis taip pat užtikrina, kad ši informacija būtų paskleista tinkama forma ir būdu.

3.
     
  Informacijos pareigūnas įvertina, ar jo generalinio direktorato tarnybos remiasi pažangiąja patirtimi.

4.
     
  Informacijos ieškantį asmenį informacijos pareigūnas gali nukreipti į kitą direktoratą, jei ieškoma informacija neįeina į jo kompetencijos sritį, bet įeina į kito tos pačios institucijos direktorato kompetencijos sritį, jei jam tokia informacija žinoma. [106 pakeitimas]

IV
     
  ANTRAŠTINĖ DALIS

Baigiamosios nuostatos

22 straipsnis

Ataskaitos

1.
     Kiekviena institucija kasmet spausdina praėjusių metų ataskaitą, kur taip pat nurodytas atvejų, kai institucija nesuteikė galimybės susipažinti su dokumentais, skaičius, tokio atsisakymo priežastys bei į registrą neįtrauktų slapto pobūdžio dokumentų skaičius.

2.
     
  Ne vėliau kaip iki ...* Komisija paskelbia šio reglamento principų įgyvendinimo ataskaitą ir pateikia rekomendacijas, įskaitant, jei reikia, pasiūlymus dėl šio reglamento keitimo, kurių gali prireikti dėl dabartinės padėties pokyčių, taip pat priemonių, kurių turi imtis institucijos, veiksmų programą. [83 pakeitimas]

23 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 panaikinamas nuo [...].

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal priede pateikiamą atitikčių lentelę.

24 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...,

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  ...

1

(2)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

2

(3)  

  OL C 303, 2007 12 14, p. 1.

3

OL C 303, 2007 12 14, p. 1.

(4)  

  OL C 293 E, 2006 12 2, p. 151.

4

OL C 293 E, 2006 12 2, p. 151.

(5)  OL L 264, 2006 9 25, p. 13.

5

(6)  
  1998 m. gruodžio 22 d. Tarpinstitucinis susitarimas dėl bendrųjų Bendrijos teisės aktų rengimo kokybės gairių (OL C 73, 1999 3 17, p. 1).

6

1998 m. gruodžio 22 d. Tarpinstitucinis susitarimas dėl bendrųjų Bendrijos teisės aktų rengimo kokybės gairių (OL C 73, 1999 3 17, p. 1).

(7)  

  OL L 345, 2003 12 31, p. 90.

7

OL L 345, 2003 12 31, p. 90.

(8)  

  OL L 43, 1983 2 15, p. 1.

8

OL L 43, 1983 2 15, p. 1.

(9)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

9

(10)  OL L 340, 1993 12 31, p. 43. ║

10

(11)  OL L 46, 1994 2 18, p. 58. ║

11

(12)  OL L 263, 1997 9 25, p. 27.

12

(13)  
  Žr. SEC(2008)2109 7 straipsnį.

13

Žr. SEC(2008)2109 7 straipsnį.

(14)  
  Šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

14

Šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(15)  
  Vieneri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

15

Vieneri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisPRIEDAS

KORELIACIJOS LENTELĖ (1)

| Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 2 straipsnio 1 dalis | 2 straipsnio 1 dalis |
| 2 straipsnio 2 dalis | — |
| 2 straipsnio 3 dalis | 2 straipsnio 2 dalis |
| 2 straipsnio 4 dalis | 2 straipsnio 3 dalis |
| 2 straipsnio 5 dalis | 2 straipsnio 4 dalis |
| — | 2 straipsnio 5 dalis |
| — | 2 straipsnio 6 dalis |
| 2 straipsnio 6 dalis | 2 straipsnio 7 dalis |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis |
| 4 straipsnio 1 dalies a punktas | 4 straipsnio 1 dalis |
| 4 straipsnio 1 dalies b punktas | 4 straipsnio 5 dalis |
| 4 straipsnio 2 dalis | 4 straipsnio 2 dalis |
| 4 straipsnio 3 dalis | 4 straipsnio 3 dalis |
| 4 straipsnio 4 dalis | 5 straipsnio 1 dalis |
| 4 straipsnio 5 dalis | 5 straipsnio 2 dalis |
| — | 4 straipsnio 4 dalis |
| 4 straipsnio 6 dalis | 4 straipsnio 6 dalis |
| 4 straipsnio 7 dalis | 4 straipsnio 7 dalis |
| 5 straipsnis | 5 straipsnio 3 dalis |
| 6 straipsnis | 6 straipsnis |
| 7 straipsnis | 7 straipsnis |
| 8 straipsnis | 8 straipsnis |
| 9 straipsnis | 9 straipsnis |
| 10 straipsnis | 10 straipsnis |
| 11 straipsnis | 11 straipsnis |
| 12 straipsnis | 12 straipsnis |
| 13 straipsnis | 13 straipsnis |
| 14 straipsnis | 14 straipsnis |
| 15 straipsnis | 15 straipsnis |
| 16 straipsnis | 16 straipsnis |
| 17 straipsnio 1 dalis | 17 straipsnis |
| 17 straipsnio 2 dalis | — |
| 18 straipsnis | — |
| — | 18 straipsnis |
| — | 19 straipsnis |
| — | Priedas |

Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001

Šis reglamentas

1 straipsnis

1 straipsnis

2 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 1 dalis

2 straipsnio 2 dalis

—

2 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 2 dalis

2 straipsnio 4 dalis

2 straipsnio 3 dalis

2 straipsnio 5 dalis

2 straipsnio 4 dalis

—

2 straipsnio 5 dalis

—

2 straipsnio 6 dalis

2 straipsnio 6 dalis

2 straipsnio 7 dalis

3 straipsnis

3 straipsnis

4 straipsnio 1 dalies a punktas

4 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 1 dalies b punktas

4 straipsnio 5 dalis

4 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 2 dalis

4 straipsnio 3 dalis

4 straipsnio 3 dalis

4 straipsnio 4 dalis

5 straipsnio 1 dalis

4 straipsnio 5 dalis

5 straipsnio 2 dalis

—

4 straipsnio 4 dalis

4 straipsnio 6 dalis

4 straipsnio 6 dalis

4 straipsnio 7 dalis

4 straipsnio 7 dalis

5 straipsnis

5 straipsnio 3 dalis

6 straipsnis

6 straipsnis

7 straipsnis

7 straipsnis

8 straipsnis

8 straipsnis

9 straipsnis

9 straipsnis

10 straipsnis

10 straipsnis

11 straipsnis

11 straipsnis

12 straipsnis

12 straipsnis

13 straipsnis

13 straipsnis

14 straipsnis

14 straipsnis

15 straipsnis

15 straipsnis

16 straipsnis

16 straipsnis

17 straipsnio 1 dalis

17 straipsnis

17 straipsnio 2 dalis

—

18 straipsnis

—

—

18 straipsnis

—

19 straipsnis

—

Priedas

---

(1)  Bus atnaujinama.

---

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/381 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/381

---

2009 m. kovo 11 d., trečiadienisValstybių narių užimtumo politikos gairės *

P6_TA(2009)0115

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2008)0869 – C6-0050/2009 – 2008/0252(CNS))

2010/C 87 E/63

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2008)0869),

atsižvelgdamas į EB sutarties 128 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0050/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A6-0052/2009),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 4. | pakartoja savo seniai pateiktą prašymą Komisijai ir Tarybai užtikrinti, kad visapusiško Užimtumo gairių persvarstymo, kurį suplanuota atlikti 2010 m. pabaigoje, metu Parlamentui būtų suteikta užtektinai laiko, bet kokiu atveju ne mažiau kaip penki mėnesiai, jo konsultuojamajam vaidmeniui atlikti, kaip apibrėžta Sutarties 128 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

4.

pakartoja savo seniai pateiktą prašymą Komisijai ir Tarybai užtikrinti, kad visapusiško Užimtumo gairių persvarstymo, kurį suplanuota atlikti 2010 m. pabaigoje, metu Parlamentui būtų suteikta užtektinai laiko, bet kokiu atveju ne mažiau kaip penki mėnesiai, jo konsultuojamajam vaidmeniui atlikti, kaip apibrėžta Sutarties 128 straipsnio 2 dalyje;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienis

| 1.4.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 87/381 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 87/381

---

2009 m. kovo 12 d., ketvirtadienisDaugiametis paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planas *

P6_TA(2009)0128

2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano (COM(2009)0093 – C6-0081/2009 – 2009/0029(CNS))

2010/C 87 E/64

(Konsultavimosi procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2009)0093),

atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0081/2009),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 ir 134 straipsnius,

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl reglamento


  3 a konstatuojamoji dalis (nauja) |
| | TATAK atkūrimo plane susitariančiosios šalys skatinamos 2009 m. savanoriškai sumažinti savo sužvejotų rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų kiekį ir taip skatinti išteklių atkūrimą; kai kurios susitariančiosios šalys jau tai padarė; |
| Pakeitimas 4 |
| Pasiūlymas dėl reglamento


  2 straipsnio g punktas |
| g) | jungtinė žvejybos operacija – dviejų arba daugiau su skirtingų KSŠ arba skirtingų valstybių narių vėliavomis plaukiojančių žūklės laivų atliekama operacija, kai vieno žūklės laivo sužvejotas kiekis priskiriamas kitam žūklės laivui arba laivams pagal sužvejotų žuvų kiekio paskirstymo formulę; |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

TATAK atkūrimo plane susitariančiosios šalys skatinamos 2009 m. savanoriškai sumažinti savo sužvejotų rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų kiekį ir taip skatinti išteklių atkūrimą; kai kurios susitariančiosios šalys jau tai padarė;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio g punktas

g)

jungtinė žvejybos operacija – dviejų arba daugiau su skirtingų KSŠ arba skirtingų valstybių narių vėliavomis plaukiojančių žūklės laivų atliekama operacija, kai vieno žūklės laivo sužvejotas kiekis priskiriamas kitam žūklės laivui arba laivams pagal sužvejotų žuvų kiekio paskirstymo formulę;

| g) | jungtinė žvejybos operacija – dviejų arba daugiau su skirtingų KSŠ arba skirtingų valstybių narių vėliavomis plaukiojančių žūklės laivų
  arba su ta pačia vėliava plaukiojančių laivų
  atliekama operacija, kai vieno žūklės laivo sužvejotas kiekis priskiriamas kitam žūklės laivui arba laivams pagal sužvejotų žuvų kiekio paskirstymo formulę; |
| --- | --- |

g)

jungtinė žvejybos operacija – dviejų arba daugiau su skirtingų KSŠ arba skirtingų valstybių narių vėliavomis plaukiojančių žūklės laivų
  arba su ta pačia vėliava plaukiojančių laivų
  atliekama operacija, kai vieno žūklės laivo sužvejotas kiekis priskiriamas kitam žūklės laivui arba laivams pagal sužvejotų žuvų kiekio paskirstymo formulę;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 6 dalies trečia pastraipa

Laivo vėliavos valstybė narė gali reikalauti, kad laivas nedelsdamas plauktų į jos nurodytą uostą, kai laikoma, kad individuali kvota išnaudota.

Laivo vėliavos valstybė narė
  sustabdo leidimo žvejoti paprastuosius tunus galiojimą ir
  gali reikalauti, kad laivas nedelsdamas plauktų į jos nurodytą uostą, kai laikoma, kad individuali kvota išnaudota.

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

21 straipsnio 1 dalies įvadiniai žodžiai

1.   Nukrypdamas nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 7 straipsnio, Bendrijos žvejybos laivo, nurodyto šio Reglamento 14 straipsnyje, kapitonas arba jo atstovas valstybės narės (įskaitant vėliavos valstybę narę) arba KSŠ, kurios uostais ar žuvų iškrovimo vietų infrastruktūra ketina naudotis, kompetentingai institucijai ne vėliau kaip likus keturioms valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko praneša šią informaciją:

1.   Nukrypdamas nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 7 straipsnio, Bendrijos žvejybos laivo, nurodyto šio Reglamento 14 straipsnyje, kapitonas arba jo atstovas valstybės narės (įskaitant vėliavos valstybę narę) arba KSŠ, kurios uostais ar žuvų iškrovimo vietų infrastruktūra ketina naudotis, kompetentingai institucijai ne vėliau kaip likus keturioms valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko
  arba, jei atstumas iki uosto mažesnis, baigus vykdyti žvejybos operacijas ir prieš pradedant plaukti atgal,
  praneša šią informaciją:

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

23 straipsnio 2 dalies a punktas

| a) | numatomą atvykimo į uostą laiką; |
| --- | --- |

a)

numatomą atvykimo į uostą laiką;

| a) | datą, uostą ir
  numatomą atvykimo į uostą laiką; |
| --- | --- |

a)

datą, uostą ir
  numatomą atvykimo į uostą laiką;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 2 dalies a punktas

| a) | būtų stebima
  ne mažiau kaip 20 %
  gaubiamaisiais tinklais žvejojančių valstybės narės žūklės laivų, ilgesnių nei 24 metrai; |
| --- | --- |

a)

būtų stebima
  ne mažiau kaip 20 %
  gaubiamaisiais tinklais žvejojančių valstybės narės žūklės laivų, ilgesnių nei 24 metrai;

| a) | būtų stebima
  100 %
  gaubiamaisiais tinklais žvejojančių valstybės narės žūklės laivų, ilgesnių nei 24 metrai; |
| --- | --- |

a)

būtų stebima
  100 %
  gaubiamaisiais tinklais žvejojančių valstybės narės žūklės laivų, ilgesnių nei 24 metrai;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 2 dalies b punktas

| b) | būtų stebimos jungtinės žvejybos operacijos. |
| --- | --- |

b)

būtų stebimos jungtinės žvejybos operacijos.

| b) | vykdant jungtines žvejybos operacijas kiekviename žvejybos laive būtų po stebėtoją. |
| --- | --- |

b)

vykdant jungtines žvejybos operacijas kiekviename žvejybos laive būtų po stebėtoją.

---