# Europos Sąjungos C 140/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2010.140.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 140 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. gegužės 29d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2010.140.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 140

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. gegužės 29d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Taryba |
| 2010/C 140/01 | Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2013 m. Estijos konvergencijos programos | 1 |
| 2010/C 140/02 | Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2013 m. Prancūzijos stabilumo programos | 6 |
| 2010/C 140/03 | Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2013 m. Vokietijos stabilumo programos projektas | 12 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

2010/C 140/01

Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2013 m. Estijos konvergencijos programos

1

2010/C 140/02

Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2013 m. Prancūzijos stabilumo programos

6

2010/C 140/03

Tarybos nuomonė dėl atnaujintos 2009–2013 m. Vokietijos stabilumo programos projektas

12

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 140/04 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 18 |
| 2010/C 140/05 | Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  ) | 20 |
| 2010/C 140/06 | Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5843 – Eli Lilly/Certain Animal Health Assets of Pfizer) (
  1
  ) | 21 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2010/C 140/04

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

18

2010/C 140/05

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių nuostatomis – Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja (
  1
  )

1

20

2010/C 140/06

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai (Byla COMP/M.5843 – Eli Lilly/Certain Animal Health Assets of Pfizer) (
  1
  )

1

21

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2010/C 140/07 | 2010 m. gegužės 25 d. Tarybos išvados dėl būsimo Europos Sąjungos prekių ženklų sistemos patikslinimo | 22 |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 140/08 | Euro kursas | 24 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2010/C 140/07

2010 m. gegužės 25 d. Tarybos išvados dėl būsimo Europos Sąjungos prekių ženklų sistemos patikslinimo

22

Europos Komisija

2010/C 140/08

Euro kursas

24

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 140/09 | Valstybės pagalba – Ispanija – Valstybės pagalba C 10/10 (ex N 562/09) – Restruktūrizavimo pagalba įmonei A NOVO Comlink SL – Kvietimas teikti pastabas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 25 |
| 2010/C 140/10 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia) (
  1
  ) | 33 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2010/C 140/09

Valstybės pagalba – Ispanija – Valstybės pagalba C 10/10 (ex N 562/09) – Restruktūrizavimo pagalba įmonei A NOVO Comlink SL – Kvietimas teikti pastabas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

1

25

2010/C 140/10

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia) (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Taryba

| 29.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 140/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 140/1

---

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2009–2013 m. Estijos konvergencijos programos

2010/C 140/01

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2013 m. Estijos konvergencijos programą. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2013 m. Estijos konvergencijos programą.

| (2) | Šiuo metu Estijos ekonomika atsigauna po didelio ekonomikos nuosmukio. Nors dėl nuosmukio kilo stiprus spaudimas valstybės finansams, pakitus netvariai vidaus paklausai ir sprogus nekilnojamojo turto burbului, greitai mažėjo buvęs didelis vidaus ir išorės disbalansas. Atsižvelgiant į didelį makroekonominį disbalansą iki ekonomikos nuosmukio, visapusiški ir ryžtingi vyriausybės veiksmai siekiant apriboti neigiamą ekonomikos nuosmukio poveikį valstybės finansams buvo protingas atsakas, atitinkantis Europos ekonomikos atgaivinimo planą. Tai padėjo suvaldyti ekonomikos, biudžeto ir finansų sistemos riziką ir atkurti konkurencingumą, sureguliuojant kainas ir darbo užmokestį. Didelės pinigų atsargos, skirtos valiutų kurso stabilumui palaikyti, ir riziką ribojanti finansų sektoriaus politika, įskaitant aktyvesnį bendradarbiavimą su kitomis valstybėmis, padėjo išvengti neigiamų pokyčių. Susikaupusi privataus sektoriaus skola šiuo metu palaipsniui mažinama, tačiau ji vis tiek apsunkins ekonomikos atsigavimą, stabdydama vartojimą ir investicijas. Svarbiausi politikos uždaviniai ateityje bus didinti ekonomikos produktyvumą, kad toliau augtų konkurencingumas, ir siekti ilgalaikės konvergencijos bei riboti dėl ilgalaikio nedarbo patiriamą įgūdžių praradimo riziką. Apskritai kalbant, ekonomikos uždavinys yra atkurti teigiamą ir tvarų augimą, tuo pačiu vengiant pakartotinio didelio vidaus ir išorės disbalanso susidarymo. Esminis valstybės finansų koregavimas, atsižvelgiant į ateinančiais metais numatomą lėtesnį augimą, jau padarytas, tačiau dar reikia užtikrinti tolesnę pažangą vidutinės trukmės laikotarpiu. |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Estijos ekonomika atsigauna po didelio ekonomikos nuosmukio. Nors dėl nuosmukio kilo stiprus spaudimas valstybės finansams, pakitus netvariai vidaus paklausai ir sprogus nekilnojamojo turto burbului, greitai mažėjo buvęs didelis vidaus ir išorės disbalansas. Atsižvelgiant į didelį makroekonominį disbalansą iki ekonomikos nuosmukio, visapusiški ir ryžtingi vyriausybės veiksmai siekiant apriboti neigiamą ekonomikos nuosmukio poveikį valstybės finansams buvo protingas atsakas, atitinkantis Europos ekonomikos atgaivinimo planą. Tai padėjo suvaldyti ekonomikos, biudžeto ir finansų sistemos riziką ir atkurti konkurencingumą, sureguliuojant kainas ir darbo užmokestį. Didelės pinigų atsargos, skirtos valiutų kurso stabilumui palaikyti, ir riziką ribojanti finansų sektoriaus politika, įskaitant aktyvesnį bendradarbiavimą su kitomis valstybėmis, padėjo išvengti neigiamų pokyčių. Susikaupusi privataus sektoriaus skola šiuo metu palaipsniui mažinama, tačiau ji vis tiek apsunkins ekonomikos atsigavimą, stabdydama vartojimą ir investicijas. Svarbiausi politikos uždaviniai ateityje bus didinti ekonomikos produktyvumą, kad toliau augtų konkurencingumas, ir siekti ilgalaikės konvergencijos bei riboti dėl ilgalaikio nedarbo patiriamą įgūdžių praradimo riziką. Apskritai kalbant, ekonomikos uždavinys yra atkurti teigiamą ir tvarų augimą, tuo pačiu vengiant pakartotinio didelio vidaus ir išorės disbalanso susidarymo. Esminis valstybės finansų koregavimas, atsižvelgiant į ateinančiais metais numatomą lėtesnį augimą, jau padarytas, tačiau dar reikia užtikrinti tolesnę pažangą vidutinės trukmės laikotarpiu.

| (3) | Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės metu yra daugiausia ciklinis, poveikis potencialios gamybos apimties lygiui taip pat buvo neigiamas. Be to, krizė taip pat gali turėti poveikio potencialiam augimui vidutinės trukmės laikotarpiu dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo. Be to, ekonomikos krizės poveikis sustiprina neigiamą visuomenės senėjimo poveikį potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Tokiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Būtina sąlyga siekiant šio tikslo – koreguoti ekonominę sąrangą siekiant tvaresnio ekonomikos, kurioje eksportui tenka svarbesnis vaidmuo, augimo. Visų pirma, atsižvelgiant į didelį nedarbo Estijoje padidėjimą, svarbu greičiau įgyvendinti aktyvios darbo rinkos politiką, užtikrinti, kad švietimo ir mokymo sistemos būtų labiau pritaikytos prie darbo rinkos poreikių, ir investuoti į mokymąsi visą gyvenimą. |
| --- | --- |

(3)

Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės metu yra daugiausia ciklinis, poveikis potencialios gamybos apimties lygiui taip pat buvo neigiamas. Be to, krizė taip pat gali turėti poveikio potencialiam augimui vidutinės trukmės laikotarpiu dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo. Be to, ekonomikos krizės poveikis sustiprina neigiamą visuomenės senėjimo poveikį potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Tokiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Būtina sąlyga siekiant šio tikslo – koreguoti ekonominę sąrangą siekiant tvaresnio ekonomikos, kurioje eksportui tenka svarbesnis vaidmuo, augimo. Visų pirma, atsižvelgiant į didelį nedarbo Estijoje padidėjimą, svarbu greičiau įgyvendinti aktyvios darbo rinkos politiką, užtikrinti, kad švietimo ir mokymo sistemos būtų labiau pritaikytos prie darbo rinkos poreikių, ir investuoti į mokymąsi visą gyvenimą.

| (4) | Pagal programos makroekonominį scenarijų numatoma, kad realusis BVP (po numatomo 14,5 % smukimo 2009 m.) beveik neaugs (– 0,1 %) visus 2010 metus ir vėl pasieks vidutinį 3,7 % augimo tempą per likusį programos laikotarpį.
  Numatoma, kad ciklo sąlygos 2010 m. pradės palaipsniui gerėti. Tikimasi, kad vidaus paklausa 2010 m. toliau stabdys ekonomikos atsigavimą ir augimas bus pirmiausia susijęs su išaugusia išorės paklausa ir savo ruožtu atsargų ciklu. Manoma, kad vidiniai augimo šaltiniai pradės veikti nuo 2011 m. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), scenarijus yra pagrįstas įtikinamomis augimo prielaidomis, nors netikrumas, susijęs su ekonominiais pokyčiais, išlieka didelis. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos atrodo tikroviškos, o pinigų ir valiutos kurso prielaidos atitinka kitas makroekonominio scenarijaus prielaidas. Nominalus vidaus kainų ir darbo užmokesčio mažėjimas jau prasidėjo ir turėtų tęstis 2010 m., tiek remiantis programa, tiek Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognoze, nors ir su tam tikrais skirtumais. Turint omenyje dėl ekonomikos nuosmukio smarkiai sumažėjusį importą, buvęs didelis išorės deficitas virto pertekliumi, kuris vidutinės trukmės laikotarpiu turėtų išlikti didesnis negu numatyta Komisijos tarnybų rudens prognozėje, nes programoje pateikti atsargesni vidaus paklausos raidos lūkesčiai. Programoje numatoma, kad nedarbas 2010 m. toliau didės, o likusiu programos laikotarpiu mažės dalyvavimo darbo rinkoje lygis. |
| --- | --- |

(4)

Pagal programos makroekonominį scenarijų numatoma, kad realusis BVP (po numatomo 14,5 % smukimo 2009 m.) beveik neaugs (– 0,1 %) visus 2010 metus ir vėl pasieks vidutinį 3,7 % augimo tempą per likusį programos laikotarpį.

Numatoma, kad ciklo sąlygos 2010 m. pradės palaipsniui gerėti. Tikimasi, kad vidaus paklausa 2010 m. toliau stabdys ekonomikos atsigavimą ir augimas bus pirmiausia susijęs su išaugusia išorės paklausa ir savo ruožtu atsargų ciklu. Manoma, kad vidiniai augimo šaltiniai pradės veikti nuo 2011 m. Remiantis šiuo metu turima informacija (2), scenarijus yra pagrįstas įtikinamomis augimo prielaidomis, nors netikrumas, susijęs su ekonominiais pokyčiais, išlieka didelis. Programoje pateiktos infliacijos projekcijos atrodo tikroviškos, o pinigų ir valiutos kurso prielaidos atitinka kitas makroekonominio scenarijaus prielaidas. Nominalus vidaus kainų ir darbo užmokesčio mažėjimas jau prasidėjo ir turėtų tęstis 2010 m., tiek remiantis programa, tiek Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognoze, nors ir su tam tikrais skirtumais. Turint omenyje dėl ekonomikos nuosmukio smarkiai sumažėjusį importą, buvęs didelis išorės deficitas virto pertekliumi, kuris vidutinės trukmės laikotarpiu turėtų išlikti didesnis negu numatyta Komisijos tarnybų rudens prognozėje, nes programoje pateikti atsargesni vidaus paklausos raidos lūkesčiai. Programoje numatoma, kad nedarbas 2010 m. toliau didės, o likusiu programos laikotarpiu mažės dalyvavimo darbo rinkoje lygis.

| (5) | Bendra valdžios institucijų ekonomikos ir biudžeto strategija rodo jų tvirtą tikėjimą patikimais valstybės finansais. Programoje apskaičiuota, kad valdžios sektoriaus deficitas 2009 m. sudarė 2,6 % BVP, labai panašiai kaip 2008 m. (2,7 %). Tai atspindi visapusišką ir plataus masto biudžeto konsolidavimą, vykdytą 2009 m., stipriai pablogėjus ekonominei situacijai. Nepaisant gerokai sumažėjusio nominaliojo BVP, įvykdžius konsolidaciją šiek tiek padidėjo nominaliosios pajamos, daugiausia dėl didesnių nemokestinių pajamų ir padidintų kai kurių mokesčių tarifų. Gerokai sumažinus valdžios sektoriaus vartojimą, išlaidos taip pat išliko panašios kaip 2008 m. Kartu padidėjęs ES struktūrinių fondų lėšų įsisavinimas užtikrino anticiklinę ekonomikos paramą.
  Pagal programą struktūrinio balanso, t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso, atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones, pagerėjimas apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką ir sudarė 3,5 % BVP – tai parodo, kad vykdoma fiskalinė politika yra ypač ribojanti. Tuo pat metu bendras 2009 m. įgyvendintų diskrecinių priemonių skaičius rodo dar didesnes konsolidavimo pastangas, kurios sudarė daugiau kaip 9 % BVP. Skirtumą visų pirma galima paaiškinti tuo, kad konsolidavimo strategija didžiąja dalimi buvo pagrįsta anksčiau nustatyto išlaidų valdžios sektoriaus vartojimui ir socialinėms išmokoms didinimo sustabdymui ir mažinimui; antra, tai galima paaiškinti neigiamu bendru poveikiu pajamoms iš mokesčių, visų pirma dėl didelio privataus vartojimo ir darbo užmokesčio fondo sumažėjimo; trečia, tokia padėtis susidarė dėl netikrumo, susijusio su pagal ciklą pakoreguotų balansų skaičiavimu, atsižvelgiant į ekonomikos nuosmukio mastą ir pobūdį. Pagal programą nominalusis valdžios sektoriaus deficitas 2010 m. pradės palaipsniui mažėti ir iki programos laikotarpio pabaigos susidarys perteklius. |
| --- | --- |

(5)

Bendra valdžios institucijų ekonomikos ir biudžeto strategija rodo jų tvirtą tikėjimą patikimais valstybės finansais. Programoje apskaičiuota, kad valdžios sektoriaus deficitas 2009 m. sudarė 2,6 % BVP, labai panašiai kaip 2008 m. (2,7 %). Tai atspindi visapusišką ir plataus masto biudžeto konsolidavimą, vykdytą 2009 m., stipriai pablogėjus ekonominei situacijai. Nepaisant gerokai sumažėjusio nominaliojo BVP, įvykdžius konsolidaciją šiek tiek padidėjo nominaliosios pajamos, daugiausia dėl didesnių nemokestinių pajamų ir padidintų kai kurių mokesčių tarifų. Gerokai sumažinus valdžios sektoriaus vartojimą, išlaidos taip pat išliko panašios kaip 2008 m. Kartu padidėjęs ES struktūrinių fondų lėšų įsisavinimas užtikrino anticiklinę ekonomikos paramą.

Pagal programą struktūrinio balanso, t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso, atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones, pagerėjimas apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką ir sudarė 3,5 % BVP – tai parodo, kad vykdoma fiskalinė politika yra ypač ribojanti. Tuo pat metu bendras 2009 m. įgyvendintų diskrecinių priemonių skaičius rodo dar didesnes konsolidavimo pastangas, kurios sudarė daugiau kaip 9 % BVP. Skirtumą visų pirma galima paaiškinti tuo, kad konsolidavimo strategija didžiąja dalimi buvo pagrįsta anksčiau nustatyto išlaidų valdžios sektoriaus vartojimui ir socialinėms išmokoms didinimo sustabdymui ir mažinimui; antra, tai galima paaiškinti neigiamu bendru poveikiu pajamoms iš mokesčių, visų pirma dėl didelio privataus vartojimo ir darbo užmokesčio fondo sumažėjimo; trečia, tokia padėtis susidarė dėl netikrumo, susijusio su pagal ciklą pakoreguotų balansų skaičiavimu, atsižvelgiant į ekonomikos nuosmukio mastą ir pobūdį. Pagal programą nominalusis valdžios sektoriaus deficitas 2010 m. pradės palaipsniui mažėti ir iki programos laikotarpio pabaigos susidarys perteklius.

| (6) | Programoje numatoma, kad 2010 m. nominalusis deficitas sudarys 2,2 % BVP. Nominaliojo balanso pagerėjimas, palyginti su praėjusiais metais, daugiausia priskiriamas nuo antros 2009 m. pusės įgyvendinamų konsolidavimo priemonių poveikiui visiems metams, tiek žvelgiant iš pajamų, tiek iš išlaidų pusės. Be to, 2010 m. buvo toliau didinamas akcizas, todėl nepaisant nominaliojo BVP sumažėjimo maždaug 1,25 %, kaip numatoma, padidės mokestinės pajamos. Numatoma, kad nominaliosios išlaidos iš esmės liks 2009 m. lygio, o tam tikrą valdžios sektoriaus investicijų padidėjimą atsvers tolesnis valdžios sektoriaus vartojimo mažėjimas; taigi, išlaidų santykis šiek tiek didėja. Apskritai papildomos priemonės, skirtos fiskalinei būklei gerinti, 2010 m. sudaro 0,7 % BVP ir papildo metinį 2009 m. antrąją pusę priimtų konsolidavimo sprendimų poveikį, kuris sudaro 2,5 % BVP. Vis dėlto numatoma fiskalinė politika, vertinant pagal struktūrinio balanso pokytį, iš esmės yra neutrali. Dviejų metodų neatitikimas iš dalies paaiškinamas didesniu pasitikėjimu programos vienkartinėmis ir laikomosiomis priemonėmis, o ne vis dar silpnomis ciklo sąlygomis, ir iš dalies priskiriamas pirmiau nurodytam netikrumui, kuris susijęs su pagal ciklą pakoreguotų balansų skaičiavimu. |
| --- | --- |

(6)

Programoje numatoma, kad 2010 m. nominalusis deficitas sudarys 2,2 % BVP. Nominaliojo balanso pagerėjimas, palyginti su praėjusiais metais, daugiausia priskiriamas nuo antros 2009 m. pusės įgyvendinamų konsolidavimo priemonių poveikiui visiems metams, tiek žvelgiant iš pajamų, tiek iš išlaidų pusės. Be to, 2010 m. buvo toliau didinamas akcizas, todėl nepaisant nominaliojo BVP sumažėjimo maždaug 1,25 %, kaip numatoma, padidės mokestinės pajamos. Numatoma, kad nominaliosios išlaidos iš esmės liks 2009 m. lygio, o tam tikrą valdžios sektoriaus investicijų padidėjimą atsvers tolesnis valdžios sektoriaus vartojimo mažėjimas; taigi, išlaidų santykis šiek tiek didėja. Apskritai papildomos priemonės, skirtos fiskalinei būklei gerinti, 2010 m. sudaro 0,7 % BVP ir papildo metinį 2009 m. antrąją pusę priimtų konsolidavimo sprendimų poveikį, kuris sudaro 2,5 % BVP. Vis dėlto numatoma fiskalinė politika, vertinant pagal struktūrinio balanso pokytį, iš esmės yra neutrali. Dviejų metodų neatitikimas iš dalies paaiškinamas didesniu pasitikėjimu programos vienkartinėmis ir laikomosiomis priemonėmis, o ne vis dar silpnomis ciklo sąlygomis, ir iš dalies priskiriamas pirmiau nurodytam netikrumui, kuris susijęs su pagal ciklą pakoreguotų balansų skaičiavimu.

| (7) | Pagrindinis programos vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas yra pasiekti vidutinės trukmės tikslą, programoje apibrėžtą kaip struktūrinis balansas, iki programos laikotarpio pabaigos 2013 m., kai nominalusis ir pirminis balansas turėtų pasiekti perteklių. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas bei skolos lygį, vidutinės trukmės tikslas visiškai tinkamai atspindi Stabilumo ir augimo pakto tikslus. Programoje numatoma, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas 2011–2013 m. laikotarpiu kasmet pagerės 0,5–1 % BVP. Numatoma, kad pagerėjimą daugiausia lems išlaidų ir BVP santykis, mažėjantis greičiau negu pajamų ir BVP santykis, nes vėlesniais programos metais numatomas nominalus daugumos pirminių išlaidų kategorijų, visų pirma, kompensacijos darbuotojams ir socialinių išmokų, mažėjimas. Programoje nepateikiama išsamios informacijos apie šiai konsolidacijai paremti skirtas esmines priemones. Pasitikėjimas vienkartinėmis priemonėmis siekiant biudžeto tikslų sumažės 2011 m., o vėlesniais programos metais iš viso išnyks. Patvirtinant šią tendenciją bei pagal 2007–2013 m. finansinę perspektyvą gaunamo finansavimo mažėjimą, numatoma, kad iki programos laikotarpio pabaigos nemokestinių pajamų dalis sumažės iki 2008 m. lygio. |
| --- | --- |

(7)

Pagrindinis programos vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas yra pasiekti vidutinės trukmės tikslą, programoje apibrėžtą kaip struktūrinis balansas, iki programos laikotarpio pabaigos 2013 m., kai nominalusis ir pirminis balansas turėtų pasiekti perteklių. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas bei skolos lygį, vidutinės trukmės tikslas visiškai tinkamai atspindi Stabilumo ir augimo pakto tikslus. Programoje numatoma, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas 2011–2013 m. laikotarpiu kasmet pagerės 0,5–1 % BVP. Numatoma, kad pagerėjimą daugiausia lems išlaidų ir BVP santykis, mažėjantis greičiau negu pajamų ir BVP santykis, nes vėlesniais programos metais numatomas nominalus daugumos pirminių išlaidų kategorijų, visų pirma, kompensacijos darbuotojams ir socialinių išmokų, mažėjimas. Programoje nepateikiama išsamios informacijos apie šiai konsolidacijai paremti skirtas esmines priemones. Pasitikėjimas vienkartinėmis priemonėmis siekiant biudžeto tikslų sumažės 2011 m., o vėlesniais programos metais iš viso išnyks. Patvirtinant šią tendenciją bei pagal 2007–2013 m. finansinę perspektyvą gaunamo finansavimo mažėjimą, numatoma, kad iki programos laikotarpio pabaigos nemokestinių pajamų dalis sumažės iki 2008 m. lygio.

| (8) | Biudžeto rezultatai gali būti prastesni nei numatyta programoje, ypač trumpuoju bei vidutinės trukmės laikotarpiu. Kaip minėta pirmiau, su makroekonomine aplinka susijęs netikrumas yra didelis ir kelia akivaizdžią biudžeto riziką, nors atrodo, kad nėra priežasties daryti prielaidos, kad ta rizika yra linkusi būti teigiama arba neigiama. Papildomas netikrumas, kalbant apie 2010 m., kyla dėl to, kad pasitikima kintančiais punktais. Visų pirma, numatomas nefinansinio turto pardavimas, kurio suma sudaro 0,5 % BVP, gali būti ne visiškai įgyvendintas, o dividendų ir pelno dalies atsiėmimas iš valstybei priklausančių įmonių priklauso nuo administracinių sprendimų ir todėl susijęs su tam tikra įgyvendinimo rizika. Be to, didesnes nei tikėtasi mokestines pajamas 2009 m. iš dalies lėmė plačiai paplitęs akcizais apmokestinamų prekių kaupimas iki 2010 m. sausio mėnesio tarifo didinimo, todėl jos gali kompensuoti neigiamą poveikį pajamoms 2010 m.
  Nors pasitikėjimas vienkartinėmis ir laikomosiomis priemonėmis vėlesniais programos metais mažėja, nepateikiama pakankamai informacijos apie jas pakeisiančias struktūrines priemones, todėl gali kilti rizika, kad tikslų nebus pasiekta. Tačiau geri Estijos valdžios institucijų biudžeto tikslų laikymosi rodikliai ją iš dalies sušvelnina. |
| --- | --- |

(8)

Biudžeto rezultatai gali būti prastesni nei numatyta programoje, ypač trumpuoju bei vidutinės trukmės laikotarpiu. Kaip minėta pirmiau, su makroekonomine aplinka susijęs netikrumas yra didelis ir kelia akivaizdžią biudžeto riziką, nors atrodo, kad nėra priežasties daryti prielaidos, kad ta rizika yra linkusi būti teigiama arba neigiama. Papildomas netikrumas, kalbant apie 2010 m., kyla dėl to, kad pasitikima kintančiais punktais. Visų pirma, numatomas nefinansinio turto pardavimas, kurio suma sudaro 0,5 % BVP, gali būti ne visiškai įgyvendintas, o dividendų ir pelno dalies atsiėmimas iš valstybei priklausančių įmonių priklauso nuo administracinių sprendimų ir todėl susijęs su tam tikra įgyvendinimo rizika. Be to, didesnes nei tikėtasi mokestines pajamas 2009 m. iš dalies lėmė plačiai paplitęs akcizais apmokestinamų prekių kaupimas iki 2010 m. sausio mėnesio tarifo didinimo, todėl jos gali kompensuoti neigiamą poveikį pajamoms 2010 m.

Nors pasitikėjimas vienkartinėmis ir laikomosiomis priemonėmis vėlesniais programos metais mažėja, nepateikiama pakankamai informacijos apie jas pakeisiančias struktūrines priemones, todėl gali kilti rizika, kad tikslų nebus pasiekta. Tačiau geri Estijos valdžios institucijų biudžeto tikslų laikymosi rodikliai ją iš dalies sušvelnina.

| (9) | 7,8 % BVP bendrosios valdžios sektoriaus skolos santykis 2009 m. buvo gerokai mažesnis negu Sutartyje numatyta pamatinė vertė. Numatoma, kad dėl valdžios sektoriaus deficito iki programos laikotarpio pabaigos skolos santykis padidės iki 14,3 % BVP. Tikimasi, kad valdžios sektorius programos laikotarpiu išlaikys savo grynojo turto būklę. |
| --- | --- |

(9)

7,8 % BVP bendrosios valdžios sektoriaus skolos santykis 2009 m. buvo gerokai mažesnis negu Sutartyje numatyta pamatinė vertė. Numatoma, kad dėl valdžios sektoriaus deficito iki programos laikotarpio pabaigos skolos santykis padidės iki 14,3 % BVP. Tikimasi, kad valdžios sektorius programos laikotarpiu išlaikys savo grynojo turto būklę.

| (10) | Vidutinės trukmės skolos projekcijos, paremtos prielaida, kad BVP augimo tempai palaipsniui vėl pasieks iki krizės prognozuotą lygį, o mokesčių santykiai vėl bus tokie kaip iki krizės, ir kurios apima numatomą su senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, rodo, kad programoje numatyta biudžeto strategija, vertinant nominaliąja ir verte ir papildomai nepakeitus politikos, yra visiškai pakankama siekiant skolos ir BVP santykį stabilizuoti iki 2020 m. |
| --- | --- |

(10)

Vidutinės trukmės skolos projekcijos, paremtos prielaida, kad BVP augimo tempai palaipsniui vėl pasieks iki krizės prognozuotą lygį, o mokesčių santykiai vėl bus tokie kaip iki krizės, ir kurios apima numatomą su senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, rodo, kad programoje numatyta biudžeto strategija, vertinant nominaliąja ir verte ir papildomai nepakeitus politikos, yra visiškai pakankama siekiant skolos ir BVP santykį stabilizuoti iki 2020 m.

| (11) | Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra gerokai mažesnis už ES vidurkį. Dabartinis Estijos bendrosios skolos lygis yra labai žemas, ir išlaikius patikimą valdžios sektoriaus finansų būklę pagal biudžeto planus programos laikotarpiu būtų galima apriboti ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui gresiančią riziką, kuri Komisijos 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) įvertinta kaip nedidelė. |
| --- | --- |

(11)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra gerokai mažesnis už ES vidurkį. Dabartinis Estijos bendrosios skolos lygis yra labai žemas, ir išlaikius patikimą valdžios sektoriaus finansų būklę pagal biudžeto planus programos laikotarpiu būtų galima apriboti ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui gresiančią riziką, kuri Komisijos 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) įvertinta kaip nedidelė.

| (12) | Biudžeto sistema grindžiama nominaliojo valdžios sektoriaus biudžeto balanso taisykle. Ši taisyklė ilgą laiką buvo ekonominės politikos ramstis ir prisidėjo prie gerų biudžeto tikslų laikymosi rodiklių ir finansinio turto kaupimo.
  Pastaraisiais metais taisyklės įgyvendinimas pasikeitė ir ji buvo geriau priderinta prie ciklo, perimant kai kurias struktūrinio balanso metodo ypatybes; tokiu būdu didžiausio pakilimo metu siekiama pertekliaus, o ekonomikos nuosmukio metu priimtinu tapo deficitas. Tačiau dėl to, kad nėra atskirų išlaidų ir (arba) pajamų taisyklių, galėjo turėti įtakos tam, kad netikėtai gautos pajamos iš dalies išleidžiamos ekonomikai augant arba jos pakilimo metu. Be to, yra tam tikrų vidutinės trukmės biudžeto sistemos trūkumų, dėl kurių sumažėja kasmet atnaujinamų programų tęstinumas; atnaujintos konvergencijos programos vis dar nėra svarstomos prieš Parlamentui jas priimant. Programoje pateikti planai, kurie jau yra įgyvendinami, siekiant stiprinti biudžeto procesą gerinant strateginį ir metinį planavimą ir tokiu būdu šalinti kai kuriuos iš pirmiau aprašytų trūkumų. |
| --- | --- |

(12)

Biudžeto sistema grindžiama nominaliojo valdžios sektoriaus biudžeto balanso taisykle. Ši taisyklė ilgą laiką buvo ekonominės politikos ramstis ir prisidėjo prie gerų biudžeto tikslų laikymosi rodiklių ir finansinio turto kaupimo.

Pastaraisiais metais taisyklės įgyvendinimas pasikeitė ir ji buvo geriau priderinta prie ciklo, perimant kai kurias struktūrinio balanso metodo ypatybes; tokiu būdu didžiausio pakilimo metu siekiama pertekliaus, o ekonomikos nuosmukio metu priimtinu tapo deficitas. Tačiau dėl to, kad nėra atskirų išlaidų ir (arba) pajamų taisyklių, galėjo turėti įtakos tam, kad netikėtai gautos pajamos iš dalies išleidžiamos ekonomikai augant arba jos pakilimo metu. Be to, yra tam tikrų vidutinės trukmės biudžeto sistemos trūkumų, dėl kurių sumažėja kasmet atnaujinamų programų tęstinumas; atnaujintos konvergencijos programos vis dar nėra svarstomos prieš Parlamentui jas priimant. Programoje pateikti planai, kurie jau yra įgyvendinami, siekiant stiprinti biudžeto procesą gerinant strateginį ir metinį planavimą ir tokiu būdu šalinti kai kuriuos iš pirmiau aprašytų trūkumų.

| (13) | 2009–2010 m. įgyvendintais mokesčių pakeitimais toliau laikomasi strategijos labiau apmokestinti vartojimą ir gamtos išteklių naudojimą, nors darbo jėgos apmokestinimo svarba taip pat išaugo. Be to, programoje daroma nuoroda į šiuo metu vykdomą atleidimo nuo mokesčių ir lengvatinių mokesčių tarifų efektyvumo analizę, į didesnio lankstumo sudarant biudžetą užtikrinimą mažinant asignuotųjų pajamų rūšių skaičių, į kovos su mokesčių vengimu ir tolesnio mokesčių administravimo supaprastinimo ir racionalizavimo pastangas. Šios priemonės ir tolesnis apmokestinimo perkėlimas nuo darbo jėgos apmokestinant mažiau nuo ciklo priklausančius šaltinius galėtų padėti gerinti valstybės finansų kokybę bei sušvelninti biudžeto perspektyvų riziką. |
| --- | --- |

(13)

2009–2010 m. įgyvendintais mokesčių pakeitimais toliau laikomasi strategijos labiau apmokestinti vartojimą ir gamtos išteklių naudojimą, nors darbo jėgos apmokestinimo svarba taip pat išaugo. Be to, programoje daroma nuoroda į šiuo metu vykdomą atleidimo nuo mokesčių ir lengvatinių mokesčių tarifų efektyvumo analizę, į didesnio lankstumo sudarant biudžetą užtikrinimą mažinant asignuotųjų pajamų rūšių skaičių, į kovos su mokesčių vengimu ir tolesnio mokesčių administravimo supaprastinimo ir racionalizavimo pastangas. Šios priemonės ir tolesnis apmokestinimo perkėlimas nuo darbo jėgos apmokestinant mažiau nuo ciklo priklausančius šaltinius galėtų padėti gerinti valstybės finansų kokybę bei sušvelninti biudžeto perspektyvų riziką.

| (14) | Sklandaus dalyvavimo VKM II užtikrinimo strategija, paremta daugeliu politinių įsipareigojimų, prisiimtų pradėjus taikyti VKM II, siekiama užtikrinti valiutos kurso stabilumą išlaikant dideles pinigų atsargas, finansinį ir fiskalinį stabilumą ir išlaikyti darbo ir produktų rinkų lankstumą.
  Nors krizei prasidėjus Estijos būklė buvo palyginti gera – dideli fiskaliniai rezervai, iš esmės gerai veikiantis bankų sektorius ir palyginti lankstus darbo užmokestis bei lanksčios kainos, anksčiau taikyta politika nebuvo užkirstas kelias dideliam makroekonominiam disbalansui – tai rodo ir labai aukštas kreditavimo augimo tempas, didelis infliacijos spaudimas, didelis einamosios sąskaitos deficitas ir netvarus nekilnojamojo turto kainų spartus augimas. Valstybės finansų būklės blogėjimui krizės metu suvaldyti valdžios institucijos 2009 m. priėmė keletą stambių konsolidavimo priemonių paketų. Šis konsolidavimas turės teigiamo poveikio po 2009 m., o konkrečiai viešojo sektoriaus darbo užmokesčio fondo sumažinimas turi teigiamo poveikio šalinant ekonomikos pusiausvyros sutrikimus. Bankų sektorius išliko gerai kapitalizuotas ir pakankamai likvidus. Taip pat padaryta pažanga struktūrinės politikos srityje. Neseniai priimtas darbo įstatymas padidino darbo rinkos lankstumą, todėl anksčiau vidaus paklausa grįsta ekonomika lengviau prisiderino prie tvaraus augimo kelio. Kalbant apie produktų rinkas, politikos priemonėmis stengiamasi stiprinti konkurenciją. Stiprinamas užsienio prekybai atviro sektoriaus konkurencingumas, kurį 2009 m. parėmė vykdomas darbo užmokesčio sąnaudų mažinimas, taip pat jis buvo paremtas įgyvendinant tikslingas valstybės programas, įskaitant veiksmingą ES struktūrinių fondų panaudojimą. Ateities uždavinys yra vengti didelių vidaus ir išorės balanso sutrikimų pasikartojimo ekonomikai pradėjus tvirtai atsigauti. |
| --- | --- |

(14)

Sklandaus dalyvavimo VKM II užtikrinimo strategija, paremta daugeliu politinių įsipareigojimų, prisiimtų pradėjus taikyti VKM II, siekiama užtikrinti valiutos kurso stabilumą išlaikant dideles pinigų atsargas, finansinį ir fiskalinį stabilumą ir išlaikyti darbo ir produktų rinkų lankstumą.

Nors krizei prasidėjus Estijos būklė buvo palyginti gera – dideli fiskaliniai rezervai, iš esmės gerai veikiantis bankų sektorius ir palyginti lankstus darbo užmokestis bei lanksčios kainos, anksčiau taikyta politika nebuvo užkirstas kelias dideliam makroekonominiam disbalansui – tai rodo ir labai aukštas kreditavimo augimo tempas, didelis infliacijos spaudimas, didelis einamosios sąskaitos deficitas ir netvarus nekilnojamojo turto kainų spartus augimas. Valstybės finansų būklės blogėjimui krizės metu suvaldyti valdžios institucijos 2009 m. priėmė keletą stambių konsolidavimo priemonių paketų. Šis konsolidavimas turės teigiamo poveikio po 2009 m., o konkrečiai viešojo sektoriaus darbo užmokesčio fondo sumažinimas turi teigiamo poveikio šalinant ekonomikos pusiausvyros sutrikimus. Bankų sektorius išliko gerai kapitalizuotas ir pakankamai likvidus. Taip pat padaryta pažanga struktūrinės politikos srityje. Neseniai priimtas darbo įstatymas padidino darbo rinkos lankstumą, todėl anksčiau vidaus paklausa grįsta ekonomika lengviau prisiderino prie tvaraus augimo kelio. Kalbant apie produktų rinkas, politikos priemonėmis stengiamasi stiprinti konkurenciją. Stiprinamas užsienio prekybai atviro sektoriaus konkurencingumas, kurį 2009 m. parėmė vykdomas darbo užmokesčio sąnaudų mažinimas, taip pat jis buvo paremtas įgyvendinant tikslingas valstybės programas, įskaitant veiksmingą ES struktūrinių fondų panaudojimą. Ateities uždavinys yra vengti didelių vidaus ir išorės balanso sutrikimų pasikartojimo ekonomikai pradėjus tvirtai atsigauti.

| (15) | Atsižvelgiant į minėtą biudžeto tikslų riziką, gali būti laikoma, kad programos biudžeto strategija iš esmės atitinka Pakto reikalavimus. Visų pirma, planas pasiekti vidutinės trukmės tikslą iki programos laikotarpio pabaigos pastaruoju metu gerokai susitraukus ekonominei veiklai yra tinkamai plataus užmojo tikslo pavyzdys, kuris atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus ir sklandaus dalyvavimo VKM II siekį. Tačiau trumpuoju laikotarpiu tam tikra rizika išlieka dėl netikrumo, susijusio su makroekonomine aplinka, ir pasitikėjimo kintančiais punktais. Taip pat gali būti, kad vidutinės trukmės tikslas nebus pasiektas kaip numatyta programoje, jei planuojama konsolidacija vidutinės trukmės laikotarpiu nebus paremta tolesnėmis priemonėmis. |
| --- | --- |

(15)

Atsižvelgiant į minėtą biudžeto tikslų riziką, gali būti laikoma, kad programos biudžeto strategija iš esmės atitinka Pakto reikalavimus. Visų pirma, planas pasiekti vidutinės trukmės tikslą iki programos laikotarpio pabaigos pastaruoju metu gerokai susitraukus ekonominei veiklai yra tinkamai plataus užmojo tikslo pavyzdys, kuris atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus ir sklandaus dalyvavimo VKM II siekį. Tačiau trumpuoju laikotarpiu tam tikra rizika išlieka dėl netikrumo, susijusio su makroekonomine aplinka, ir pasitikėjimo kintančiais punktais. Taip pat gali būti, kad vidutinės trukmės tikslas nebus pasiektas kaip numatyta programoje, jei planuojama konsolidacija vidutinės trukmės laikotarpiu nebus paremta tolesnėmis priemonėmis.

| (16) | Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (4). |
| --- | --- |

(16)

Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (4).

Daroma bendra išvada, kad smarkiai pablogėjus ekonominei situacijai 2009 m. Estija ryžtingai įgyvendino valstybės finansų konsolidavimą, prisidėdama prie ekonomikos sureguliavimo ir siekdama paremti sklandų dalyvavimą VKM II, tuo pačiu stengdamasi išvengti perviršinio deficito susidarymo. Šiuo metu ekonomika atsigauna po sunkaus nuosmukio, nors numatoma, kad vidutinis augimo tempas vidutinės trukmės laikotarpiu išliks gerokai mažesnis negu pastarojo ciklo kilimo metu arba didžiausio pakilimo metais. 2009 m. įgyvendinus konsolidavimo priemones jau atliktas esminis valstybės finansų koregavimas, atsižvelgiant į numatomą lėtesnį augimą vidutinės trukmės laikotarpiu. Tačiau išlaidų kontrolės griežtinimas ir vidutinės trukmės biudžeto sistemos gerinimas vis dar tebevykdomi. Programa siekiama nuo 2010 m. palaipsniui mažinti valdžios sektoriaus nominalųjį deficitą ir laikantis vidutinės trukmės tikslo iki programos laikotarpio pabaigos pasiekti perteklių, nors trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu šiems biudžeto rezultatams kyla neigiama rizika.

Atsižvelgiant į šį vertinimą ir siekiant užtikrinti tvarią konvergenciją bei sklandų dalyvavimą VKM II, Estija raginama:

| i) | užtikrinti, kad valdžios sektoriaus deficitas neviršytų 3 % BVP ir imtis būtinų priemonių, kad būtų paremtas tikslingas grįžimas prie vidutinės trukmės tikslo vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

i)

užtikrinti, kad valdžios sektoriaus deficitas neviršytų 3 % BVP ir imtis būtinų priemonių, kad būtų paremtas tikslingas grįžimas prie vidutinės trukmės tikslo vidutinės trukmės laikotarpiu;

| ii) | stiprinti vidutinės trukmės biudžeto sistemą, visų pirma, gerinant išlaidų planavimą, ir toliau stiprinti strateginių tikslų stebėsenos ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo sistemą. |
| --- | --- |

ii)

stiprinti vidutinės trukmės biudžeto sistemą, visų pirma, gerinant išlaidų planavimą, ir toliau stiprinti strateginių tikslų stebėsenos ir jų įgyvendinimo ataskaitų teikimo sistemą.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (% pokytis) | 2010 m. sausio mėn. KP | –3,6 | –14,5 | –0,1 | 3,3 | 3,7 | 4,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –3,6 | –13,7 | –0,1 | 4,2 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –2,2 | –3,5 | 2,6 | 4,8 | 5,0 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2010 m. sausio mėn. KP | 10,6 | 0,2 | 0,4 | 1,9 | 2,3 | 2,7 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 10,6 | 0,2 | 0,5 | 2,1 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 10,6 | 4,2 | 2,8 | 3,0 | 3,2 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (5)

  (% potencialiojo BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 6,2 | –8,8 | –8,4 | –5,7 | –3,1 | –0,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM (6) | 4,7 | –9,4 | –9,1 | –5,4 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 0,9 | –5,7 | –5,9 | –3,9 | –1,7 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas (skolinimasis) kitų pasaulio šalių atžvilgiu
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –8,4 | 6,9 | 8,5 | 6,3 | 2,9 | –1,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –8,2 | 6,3 | 3,7 | 2,4 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –10,5 | –5,1 | –5,0 | –4,7 | –4,7 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 37,1 | 45,0 | 45,7 | 44,0 | 41,5 | 39,2 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 37,1 | 41,9 | 43,5 | 42,4 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 36,2 | 38,9 | 37,8 | 36,5 | 35,2 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 39,9 | 47,6 | 47,9 | 46,0 | 42,5 | 39,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 39,9 | 44,8 | 46,7 | 45,4 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 38,2 | 40,6 | 38,8 | 36,4 | 35,0 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas (7)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –2,8 | –2,6 | –2,2 | –2,0 | –1,0 | 0,2 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –2,7 | –3,0 | –3,2 | –3,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –1,9 | –1,7 | –1,0 | 0,1 | 0,2 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –2,5 | –2,3 | –2,0 | –1,7 | –0,6 | 0,7 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –2,5 | –2,6 | –2,6 | –2,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –1,8 | –1,5 | –0,8 | 0,3 | 0,4 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –4,7 | 0,1 | 0,4 | –0,3 | –0,1 | 0,4 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –4,2 | –0,1 | –0,4 | –1,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –2,2 | 0,0 | 0,8 | 1,3 | 0,7 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (8)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | –4,7 | –1,1 | –1,5 | –0,9 | –0,1 | 0,4 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –4,4 | –2,5 | –2,4 | –1,9 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | –2,4 | –0,1 | 0,4 | 1,2 | 0,7 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. KP | 4,6 | 7,8 | 10,1 | 13,0 | 14,2 | 14,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 4,6 | 7,4 | 10,9 | 13,2 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. KP | 3,7 | 3,7 | 3,5 | 3,0 | 2,8 | nėra duomenų |
| Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Realusis BVP

(% pokytis)

2010 m. sausio mėn. KP

–3,6

–14,5

–0,1

3,3

3,7

4,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

–3,6

–13,7

–0,1

4,2

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–2,2

–3,5

2,6

4,8

5,0

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2010 m. sausio mėn. KP

10,6

0,2

0,4

1,9

2,3

2,7

2009 m. lapkričio mėn. COM

10,6

0,2

0,5

2,1

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

10,6

4,2

2,8

3,0

3,2

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (5)

(% potencialiojo BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

6,2

–8,8

–8,4

–5,7

–3,1

–0,5

2009 m. lapkričio mėn. COM (6)

4,7

–9,4

–9,1

–5,4

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

0,9

–5,7

–5,9

–3,9

–1,7

nėra duomenų

Grynasis skolinimas (skolinimasis) kitų pasaulio šalių atžvilgiu

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–8,4

6,9

8,5

6,3

2,9

–1,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

–8,2

6,3

3,7

2,4

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–10,5

–5,1

–5,0

–4,7

–4,7

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

37,1

45,0

45,7

44,0

41,5

39,2

2009 m. lapkričio mėn. COM

37,1

41,9

43,5

42,4

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

36,2

38,9

37,8

36,5

35,2

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

39,9

47,6

47,9

46,0

42,5

39,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

39,9

44,8

46,7

45,4

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

38,2

40,6

38,8

36,4

35,0

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas (7)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–2,8

–2,6

–2,2

–2,0

–1,0

0,2

2009 m. lapkričio mėn. COM

–2,7

–3,0

–3,2

–3,0

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–1,9

–1,7

–1,0

0,1

0,2

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–2,5

–2,3

–2,0

–1,7

–0,6

0,7

2009 m. lapkričio mėn. COM

–2,5

–2,6

–2,6

–2,3

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–1,8

–1,5

–0,8

0,3

0,4

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–4,7

0,1

0,4

–0,3

–0,1

0,4

2009 m. lapkričio mėn. COM

–4,2

–0,1

–0,4

–1,3

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–2,2

0,0

0,8

1,3

0,7

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (8)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

–4,7

–1,1

–1,5

–0,9

–0,1

0,4

2009 m. lapkričio mėn. COM

–4,4

–2,5

–2,4

–1,9

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

–2,4

–0,1

0,4

1,2

0,7

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. KP

4,6

7,8

10,1

13,0

14,2

14,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

4,6

7,4

10,9

13,2

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. KP

3,7

3,7

3,5

3,0

2,8

nėra duomenų

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vertinime visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę, bet taip pat ir į kitą vėliau gautą informaciją.

(3)  2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos išvadose dėl valstybės finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti dėmesį į tvarumo siekiu pagrįstas strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonominės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finansų komitetu toliau plėtoti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos būtų parengtos iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m.

(4)  Visų pirma nepateiktos nominaliojo efektyviojo valiutos keitimo kurso prielaidos.

(5)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(6)  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 2,3 %, – 0,2 %, – 0,4 % ir 0,2 % atitinkamai 2008–2011 m.

(7)  Konvergencijos programa: kaip apibrėžta ESS95; Komisijos tarnybos: kaip apibrėžta PDP.

(8)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės sudaro 1,2 % BVP 2009 m., 1,9 % BVP 2010 m. ir 0,6 % BVP 2011 m. (deficitą mažinančios) pagal naujausią programą ir 0,2 % BVP 2008 m., 2,4 % BVP 2009 m., 2,0 % BVP 2010 m. ir 0,6 % BVP 2011 m. (deficitą mažinančios) pagal Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę.

Šaltinis:

Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 29.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 140/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 140/6

---

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2009–2013 m. Prancūzijos stabilumo programos

2010/C 140/02

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2013 m. Prancūzijos stabilumo programą. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2013 m. Prancūzijos stabilumo programą.

| (2) | Prancūzijos ekonominė veikla per 2008 m. sulėtėjo, o paskutinį ir pirmą 2009 m. ketvirtį smarkiai sumažėjo. Nuo 2009 m. antro ketvirčio ji vėl suintensyvėjo dėl Prancūzijoje ir kaimyninėse šalyse taikomų skatinamųjų priemonių. Vienas akivaizdus ekonominės politikos uždavinys – valstybės finansų būklės tvarkymas. Konkrečiai, nuo 2002 m. Prancūzijos biudžeto deficitas arba viršijo, arba beveik siekė 3 % BVP ribą – daugiausia dėl nepakankamo konsolidavimo. Todėl 2002–2007 m. Prancūzijai taikyta perviršinio deficito procedūra, o 2008 m. gegužės mėn. Komisija jai pateikė rekomendaciją dėl politikos. Gavus pranešimą apie 3 % BVP ribą viršijantį 2008 m. deficitą, 2009 m. vasario mėn. pradėta nauja perviršinio deficito procedūra, pagal kurią numatoma, kad perviršinis deficitas turi būti ištaisytas iki 2013 m. Kiti uždaviniai susiję su trūkumų pasiūlos srityje, kurie lemia nepakankamą išorės konkurencingumą, šalinimu ir darbo jėgos panaudojimo didinimu. |
| --- | --- |

(2)

Prancūzijos ekonominė veikla per 2008 m. sulėtėjo, o paskutinį ir pirmą 2009 m. ketvirtį smarkiai sumažėjo. Nuo 2009 m. antro ketvirčio ji vėl suintensyvėjo dėl Prancūzijoje ir kaimyninėse šalyse taikomų skatinamųjų priemonių. Vienas akivaizdus ekonominės politikos uždavinys – valstybės finansų būklės tvarkymas. Konkrečiai, nuo 2002 m. Prancūzijos biudžeto deficitas arba viršijo, arba beveik siekė 3 % BVP ribą – daugiausia dėl nepakankamo konsolidavimo. Todėl 2002–2007 m. Prancūzijai taikyta perviršinio deficito procedūra, o 2008 m. gegužės mėn. Komisija jai pateikė rekomendaciją dėl politikos. Gavus pranešimą apie 3 % BVP ribą viršijantį 2008 m. deficitą, 2009 m. vasario mėn. pradėta nauja perviršinio deficito procedūra, pagal kurią numatoma, kad perviršinis deficitas turi būti ištaisytas iki 2013 m. Kiti uždaviniai susiję su trūkumų pasiūlos srityje, kurie lemia nepakankamą išorės konkurencingumą, šalinimu ir darbo jėgos panaudojimo didinimu.

| (3) | Nors pastebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, neigiamas poveikis taip pat padarytas potencialios gamybos apimties lygiui. Dėl investicijų mažėjimo, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo vidutinės trukmės laikotarpiu krizė taip pat gali turėti įtakos potencialiam augimui. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Prancūzijai svarbu vykdyti darbo rinkos ir bendros konkurencijos sistemos reformas. |
| --- | --- |

(3)

Nors pastebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, neigiamas poveikis taip pat padarytas potencialios gamybos apimties lygiui. Dėl investicijų mažėjimo, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo vidutinės trukmės laikotarpiu krizė taip pat gali turėti įtakos potencialiam augimui. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Prancūzijai svarbu vykdyti darbo rinkos ir bendros konkurencijos sistemos reformas.

| (4) | Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad 2009 m. realusis BVP sumažės 2,2 %, 2010 m. vėl padidės 1,4 %, o per likusį programos laikotarpį padidės iki vidutiniškai 2,5 %. Vertinant pagal šiuo metu turimą informaciją (2), šis scenarijus pagrįstas šiek tiek pernelyg palankiomis 2010 m. augimo prielaidomis, kurios iš esmės atitinka Komisijos tarnybų prognozę, o augimo struktūrai pagal programos projekcijas būdingos didesnės mokestinės pajamos nei pagal Komisijos tarnybų prognozę. Nuo 2011 m. augimo prielaidos labai palankios ir 2011–2013 m. vidutiniškai 0,75 procentinio punkto didesnės už potencialą (pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus, pagrįstus programoje pateikta informacija, remiantis bendrai sutarta metodika). Tai reiškia greitai mažėjantį gamybos apimties atotrūkį. Prieaugis daugiausia priklauso nuo vidaus paklausos ir visų pirma namų ūkių vartojimo per visą programos laikotarpį. Atrodo, kad programoje pateiktos infliacijos projekcijos atitinka Komisijos tarnybų prognozę, taip pat užimtumo augimo prognozę, kuris 2010 m. išliks neigiamas, o vėliau vėl didės (tai susiję su įprastu veiklos atsilikimu). |
| --- | --- |

(4)

Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad 2009 m. realusis BVP sumažės 2,2 %, 2010 m. vėl padidės 1,4 %, o per likusį programos laikotarpį padidės iki vidutiniškai 2,5 %. Vertinant pagal šiuo metu turimą informaciją (2), šis scenarijus pagrįstas šiek tiek pernelyg palankiomis 2010 m. augimo prielaidomis, kurios iš esmės atitinka Komisijos tarnybų prognozę, o augimo struktūrai pagal programos projekcijas būdingos didesnės mokestinės pajamos nei pagal Komisijos tarnybų prognozę. Nuo 2011 m. augimo prielaidos labai palankios ir 2011–2013 m. vidutiniškai 0,75 procentinio punkto didesnės už potencialą (pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus, pagrįstus programoje pateikta informacija, remiantis bendrai sutarta metodika). Tai reiškia greitai mažėjantį gamybos apimties atotrūkį. Prieaugis daugiausia priklauso nuo vidaus paklausos ir visų pirma namų ūkių vartojimo per visą programos laikotarpį. Atrodo, kad programoje pateiktos infliacijos projekcijos atitinka Komisijos tarnybų prognozę, taip pat užimtumo augimo prognozę, kuris 2010 m. išliks neigiamas, o vėliau vėl didės (tai susiję su įprastu veiklos atsilikimu).

| (5) | Programoje numatomas 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas – 7,9 % BVP. Reikšmingas deficito padidėjimas, palyginti su 3,4 % BVP deficitu 2008 m., daugiausia susijęs su krizės poveikiu valdžios sektoriaus finansams (visų pirma pajamoms iš pelno mokesčio ir PVM), bet jį taip pat lėmė 1,1 % BVP skatinamosios priemonės, kurias vyriausybė patvirtino laikydamasi Europos ekonomikos atgaivinimo plano (EEAP). Programoje numatyta, kad fiskalinė politika 2010 m. bus neutrali, o vėlesniais programos metais bus ribojamoji, siekiant iki 2013 m. ištaisyti perviršinį deficitą pagal numatomą augimo scenarijų. Konsolidavimas atitinka Tarybos rekomenduojamą pasitraukimo strategiją. |
| --- | --- |

(5)

Programoje numatomas 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas – 7,9 % BVP. Reikšmingas deficito padidėjimas, palyginti su 3,4 % BVP deficitu 2008 m., daugiausia susijęs su krizės poveikiu valdžios sektoriaus finansams (visų pirma pajamoms iš pelno mokesčio ir PVM), bet jį taip pat lėmė 1,1 % BVP skatinamosios priemonės, kurias vyriausybė patvirtino laikydamasi Europos ekonomikos atgaivinimo plano (EEAP). Programoje numatyta, kad fiskalinė politika 2010 m. bus neutrali, o vėlesniais programos metais bus ribojamoji, siekiant iki 2013 m. ištaisyti perviršinį deficitą pagal numatomą augimo scenarijų. Konsolidavimas atitinka Tarybos rekomenduojamą pasitraukimo strategiją.

| (6) | 2010m. vasario mėn. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2010 m. dar padidės 0,3 % BVP ir sieks 8,2 % BVP. Prancūzija 2010 m. įgyvendino deficito mažinimo priemones, kaip planuota Vyriausybės pateiktame 2010 m. biudžeto įstatymo pasiūlyme, ir iš esmės išvengė tolesnio valstybės finansų būklės blogėjimo, išskyrus sprendimą dėl valstybės paskolos, skirtos „investuoti į ateitį“, kurios neigiamas poveikis biudžetui 2010 m. (ir vėlesniais programos metais) sudarys maždaug 0,1 % BVP – tai iš esmės atitinka naujausias rekomendacijas Prancūzijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį. 2010 m. deficito projekcija yra 0,3 % BVP geresnė negu 2010 m. biudžeto projekte pateikta projekcija, nes 2009 m. galutinis deficitas buvo mažesnis nei numatyta (0,2 % BVP) ir yra pakoreguotos augimo projekcijos (0,3 % BVP), – tai iš dalies atsveria laikinas aplinkosaugos mokesčio atidėjimas Prancūzijos Konstitucinio Teismo sprendimu ir priemonių, tiesiogiai susijusių su minėta valstybės paskola, įvedimas, todėl deficitas sumažės iš viso apie 0,2 % BVP. Dėl pastarųjų elementų diskrecinių priemonių pusiausvyra nuo maždaug + 0,25 % BVP Tarybos rekomendacijos pateikimo metu pasikeitė į iš esmės neutralią pagal programą. 1,1 % BVP sudarančios skatinamosios priemonės, kurių imtasi vykdant EEAP, 2010 m. palaipsniui nutraukiamos ir sumažinamos iki 0,4 % BVP, ir imamasi tam tikrų 0,1 % BVP sudarančių papildomų konsolidavimo priemonių (konkrečiai – socialinės apsaugos biudžeto mokesčių didinimas) – taigi iš viso konsolidavimo priemonės sudaro 0,8 % BVP. Tačiau šias priemones atsveria naujos į pradinį 2010 m. biudžetą įtrauktos deficitą didinančios priemonės, susijusios daugiausia su trumpalaikėmis išlaidomis, kurios sudaro 0,7 % BVP, visų pirma vietos verslo mokesčio reforma (apie 0,6 % BVP) ir PVM mažinimas viešojo maitinimo sektoriui (0,1 % BVP), taip pat minėtos su valstybės paskola susijusios priemonės (apie 0,1 % BVP). 2010 m. struktūrinis deficitas, t. y. pagal ciklą pakoreguotas deficitas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, Komisijos tarnybų apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką remiantis programos duomenimis, padidėtų procentinio punkto ir sudarytų 6,75 % BVP. Atsižvelgus į 0,4 % BVP laikiną numatomų kompensacijų įmonėms poveikį įgyvendinant vietos verslo mokesčio reformą (tai yra vienkartinė priemonė, bet programoje ji tokia nelaikoma), struktūrinis deficitas 2010 m. šiek tiek sumažėtų 0,1 procentinio punkto iki 6,5 % BVP. |
| --- | --- |

(6)

2010m. vasario mėn. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2010 m. dar padidės 0,3 % BVP ir sieks 8,2 % BVP. Prancūzija 2010 m. įgyvendino deficito mažinimo priemones, kaip planuota Vyriausybės pateiktame 2010 m. biudžeto įstatymo pasiūlyme, ir iš esmės išvengė tolesnio valstybės finansų būklės blogėjimo, išskyrus sprendimą dėl valstybės paskolos, skirtos „investuoti į ateitį“, kurios neigiamas poveikis biudžetui 2010 m. (ir vėlesniais programos metais) sudarys maždaug 0,1 % BVP – tai iš esmės atitinka naujausias rekomendacijas Prancūzijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį. 2010 m. deficito projekcija yra 0,3 % BVP geresnė negu 2010 m. biudžeto projekte pateikta projekcija, nes 2009 m. galutinis deficitas buvo mažesnis nei numatyta (0,2 % BVP) ir yra pakoreguotos augimo projekcijos (0,3 % BVP), – tai iš dalies atsveria laikinas aplinkosaugos mokesčio atidėjimas Prancūzijos Konstitucinio Teismo sprendimu ir priemonių, tiesiogiai susijusių su minėta valstybės paskola, įvedimas, todėl deficitas sumažės iš viso apie 0,2 % BVP. Dėl pastarųjų elementų diskrecinių priemonių pusiausvyra nuo maždaug + 0,25 % BVP Tarybos rekomendacijos pateikimo metu pasikeitė į iš esmės neutralią pagal programą. 1,1 % BVP sudarančios skatinamosios priemonės, kurių imtasi vykdant EEAP, 2010 m. palaipsniui nutraukiamos ir sumažinamos iki 0,4 % BVP, ir imamasi tam tikrų 0,1 % BVP sudarančių papildomų konsolidavimo priemonių (konkrečiai – socialinės apsaugos biudžeto mokesčių didinimas) – taigi iš viso konsolidavimo priemonės sudaro 0,8 % BVP. Tačiau šias priemones atsveria naujos į pradinį 2010 m. biudžetą įtrauktos deficitą didinančios priemonės, susijusios daugiausia su trumpalaikėmis išlaidomis, kurios sudaro 0,7 % BVP, visų pirma vietos verslo mokesčio reforma (apie 0,6 % BVP) ir PVM mažinimas viešojo maitinimo sektoriui (0,1 % BVP), taip pat minėtos su valstybės paskola susijusios priemonės (apie 0,1 % BVP). 2010 m. struktūrinis deficitas, t. y. pagal ciklą pakoreguotas deficitas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, Komisijos tarnybų apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką remiantis programos duomenimis, padidėtų procentinio punkto ir sudarytų 6,75 % BVP. Atsižvelgus į 0,4 % BVP laikiną numatomų kompensacijų įmonėms poveikį įgyvendinant vietos verslo mokesčio reformą (tai yra vienkartinė priemonė, bet programoje ji tokia nelaikoma), struktūrinis deficitas 2010 m. šiek tiek sumažėtų 0,1 procentinio punkto iki 6,5 % BVP.

| (7) | Programoje pateiktos biudžeto strategijos pagrindinis tikslas – iki 2013 m. valdžios sektoriaus balansą sumažinti iki 3 % BVP pamatinės vertės, t. y. iki 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijoje nustatyto termino. Programoje numatoma, kad nominalusis biudžeto deficitas 2011 m. sumažės iki 6 % BVP ir 2012 m. toliau mažės iki 4,6 %, o 2013 m. galiausiai pasieks 3 %. Numatoma, kad pirminis balansas keisis panašiai ir programos laikotarpio pabaigoje pasieks – 0,1 % BVP, palyginti su – 5,5 % BVP 2010 m. Struktūrinis deficitas, apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, po 2010 m. toliau mažės ir 2011 m. sieks apie 5 % BVP, 2012 m. – 4 % BVP, o 2013 m. – 2,75 % BVP. 2010–2013 m. vidutinės metinės fiskalinės pastangos sudarytų 0,9 % BVP, t. y. šiek tiek mažiau negu rekomenduota Tarybos (daugiau kaip 1 % BVP vidutiniškai per metus). Programoje apibrėžta konsolidavimo strategija būtų grindžiama priemonėmis, kuriomis ribojamas išlaidų augimas visais valdžios sektoriaus lygmenimis, be to, 2011 m. bus palaipsniui nutrauktos priemonės pagal EEAP. Prancūzijos valdžios institucijos ketina toliau mažinti galiojančių mokestinių lengvatų poveikį biudžetui maždaug 0,1 % BVP kasmet, pradedant 2011 m. Konsolidavimo strategijai paremti skirtos priemonės dar nepatikslintos, tačiau turėtų būti apibrėžtos per ateinančius mėnesius. Programoje laikoma, kad vidutinės trukmės tikslas – struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos dydį, vidutinės trukmės tikslas visiškai tinkamai atspindi Pakto tikslus. Pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslą per programos laikotarpį atnaujintoje stabilumo programoje nenumatyta. |
| --- | --- |

(7)

Programoje pateiktos biudžeto strategijos pagrindinis tikslas – iki 2013 m. valdžios sektoriaus balansą sumažinti iki 3 % BVP pamatinės vertės, t. y. iki 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijoje nustatyto termino. Programoje numatoma, kad nominalusis biudžeto deficitas 2011 m. sumažės iki 6 % BVP ir 2012 m. toliau mažės iki 4,6 %, o 2013 m. galiausiai pasieks 3 %. Numatoma, kad pirminis balansas keisis panašiai ir programos laikotarpio pabaigoje pasieks – 0,1 % BVP, palyginti su – 5,5 % BVP 2010 m. Struktūrinis deficitas, apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, po 2010 m. toliau mažės ir 2011 m. sieks apie 5 % BVP, 2012 m. – 4 % BVP, o 2013 m. – 2,75 % BVP. 2010–2013 m. vidutinės metinės fiskalinės pastangos sudarytų 0,9 % BVP, t. y. šiek tiek mažiau negu rekomenduota Tarybos (daugiau kaip 1 % BVP vidutiniškai per metus). Programoje apibrėžta konsolidavimo strategija būtų grindžiama priemonėmis, kuriomis ribojamas išlaidų augimas visais valdžios sektoriaus lygmenimis, be to, 2011 m. bus palaipsniui nutrauktos priemonės pagal EEAP. Prancūzijos valdžios institucijos ketina toliau mažinti galiojančių mokestinių lengvatų poveikį biudžetui maždaug 0,1 % BVP kasmet, pradedant 2011 m. Konsolidavimo strategijai paremti skirtos priemonės dar nepatikslintos, tačiau turėtų būti apibrėžtos per ateinančius mėnesius. Programoje laikoma, kad vidutinės trukmės tikslas – struktūriniu požiūriu subalansuotas biudžetas. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos dydį, vidutinės trukmės tikslas visiškai tinkamai atspindi Pakto tikslus. Pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslą per programos laikotarpį atnaujintoje stabilumo programoje nenumatyta.

| (8) | 2010 m. siektinas deficito rodiklis pakankamai patikimas ir net yra tam tikrų galimybių jį dar labiau sumažinti, jei aplinkosaugos mokestis galiausiai būtų įgyvendintas kita forma, bet biudžeto projekcijos galėtų nepasitvirtinti taip, kaip numatyta programoje laikotarpiui nuo 2011 m. Visų pirma 2011–2013 m. makroekonominis scenarijus yra labai optimistinis. Konkrečiai, deficito projekcijos labai priklauso nuo augimo: remiantis programos jautrumo analize, jei BVP augimas per šį laikotarpį būtų 0,25 procentinio punkto mažesnis, valdžios sektoriaus deficitas 2013 m sumažėtų tik iki 4 % BVP.
  Todėl bendras 0,75 % BVP sumažėjimas reikštų 2013 m. deficito padidėjimą 1 % BVP. Be to, siektino deficito rodikliams neigiamą poveikį galėtų turėti galimi išlaidų nuokrypiai, nes valstybės išlaidų tendencijų visuose valdžios sektoriaus subsektoriuose koregavimas, palyginti su praeities tendencijomis, nepagrįstas pakankamai detalizuotomis priemonėmis. Numatoma gana optimistinė pajamų raida grindžiama prielaida, kad po krizės metu atsiradusių neigiamų reiškinių bus pradėta įveikti atsilikimą, nes numatoma, kad mokesčių ir BVP elastingumas 2011–2013 m. vidutiniškai sudarys 1,2. Mokestinių lengvatų mažinimas maždaug 0,1 % BVP kasmet nuo 2011 m. taip pat dar nepatikslintas. Apskritai, remiantis turimais duomenimis, negalima atmesti išlaidų perviršio galimybės. Vertinimas, pagrįstas programoje pateikta informacija, rodo, kad yra didelė rizika, jog galutinis deficitas 2011–2013 m. laikotarpiu gali būti didesnis, nei siekiama programoje. |
| --- | --- |

(8)

2010 m. siektinas deficito rodiklis pakankamai patikimas ir net yra tam tikrų galimybių jį dar labiau sumažinti, jei aplinkosaugos mokestis galiausiai būtų įgyvendintas kita forma, bet biudžeto projekcijos galėtų nepasitvirtinti taip, kaip numatyta programoje laikotarpiui nuo 2011 m. Visų pirma 2011–2013 m. makroekonominis scenarijus yra labai optimistinis. Konkrečiai, deficito projekcijos labai priklauso nuo augimo: remiantis programos jautrumo analize, jei BVP augimas per šį laikotarpį būtų 0,25 procentinio punkto mažesnis, valdžios sektoriaus deficitas 2013 m sumažėtų tik iki 4 % BVP.

Todėl bendras 0,75 % BVP sumažėjimas reikštų 2013 m. deficito padidėjimą 1 % BVP. Be to, siektino deficito rodikliams neigiamą poveikį galėtų turėti galimi išlaidų nuokrypiai, nes valstybės išlaidų tendencijų visuose valdžios sektoriaus subsektoriuose koregavimas, palyginti su praeities tendencijomis, nepagrįstas pakankamai detalizuotomis priemonėmis. Numatoma gana optimistinė pajamų raida grindžiama prielaida, kad po krizės metu atsiradusių neigiamų reiškinių bus pradėta įveikti atsilikimą, nes numatoma, kad mokesčių ir BVP elastingumas 2011–2013 m. vidutiniškai sudarys 1,2. Mokestinių lengvatų mažinimas maždaug 0,1 % BVP kasmet nuo 2011 m. taip pat dar nepatikslintas. Apskritai, remiantis turimais duomenimis, negalima atmesti išlaidų perviršio galimybės. Vertinimas, pagrįstas programoje pateikta informacija, rodo, kad yra didelė rizika, jog galutinis deficitas 2011–2013 m. laikotarpiu gali būti didesnis, nei siekiama programoje.

| (9) | Valdžios sektoriaus bendroji skola 2009 m. viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę vertę ir pagal programą didės iki 2012 m. Pagal skaičiavimus valdžios sektoriaus bendroji skola 2009 m. yra 77,4 % BVP, t. y. didesnė negu 67,4 % 2008 m. Skolos santykis padidėjo ne tik padidėjus biudžeto deficitui ir sumažėjus BVP augimui, bet ir dėl nemažo atsargų ir srautų koregavimo, visų pirma atspindinčio vykdomas bankų ir automobilių gamybos sektorių finansavimo operacijas. Numatoma, kad per programos laikotarpį skolos santykis padidės dar 9,2 procentinio punkto ir sudarys maždaug 87 % BVP, daugiausia dėl nuolat didelio valdžios sektoriaus deficito. Atsižvelgiant į didelę su biudžeto tikslais susijusią riziką, skolos santykis gali keistis ne taip palankiai, kaip numatoma programoje, ypač po 2011 m. |
| --- | --- |

(9)

Valdžios sektoriaus bendroji skola 2009 m. viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę vertę ir pagal programą didės iki 2012 m. Pagal skaičiavimus valdžios sektoriaus bendroji skola 2009 m. yra 77,4 % BVP, t. y. didesnė negu 67,4 % 2008 m. Skolos santykis padidėjo ne tik padidėjus biudžeto deficitui ir sumažėjus BVP augimui, bet ir dėl nemažo atsargų ir srautų koregavimo, visų pirma atspindinčio vykdomas bankų ir automobilių gamybos sektorių finansavimo operacijas. Numatoma, kad per programos laikotarpį skolos santykis padidės dar 9,2 procentinio punkto ir sudarys maždaug 87 % BVP, daugiausia dėl nuolat didelio valdžios sektoriaus deficito. Atsižvelgiant į didelę su biudžeto tikslais susijusią riziką, skolos santykis gali keistis ne taip palankiai, kaip numatoma programoje, ypač po 2011 m.

| (10) | Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai laipsniškai padidės iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, kad mokesčių rodikliai pasieks prieš krizę buvusį lygį, ir numatoma, kad su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos didės, rodo, kad programoje numatyta biudžeto strategija, vertinant nominaliąja verte ir nekeičiant toliau politikos, nebūtų pakankama siekiant iki 2020 m. stabilizuoti skolos ir BVP santykį. |
| --- | --- |

(10)

Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai laipsniškai padidės iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, kad mokesčių rodikliai pasieks prieš krizę buvusį lygį, ir numatoma, kad su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos didės, rodo, kad programoje numatyta biudžeto strategija, vertinant nominaliąja verte ir nekeičiant toliau politikos, nebūtų pakankama siekiant iki 2020 m. stabilizuoti skolos ir BVP santykį.

| (11) | Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra akivaizdžiai mažesnis už ES vidurkį, o dėl jau vykdomų pensijų reformų pensijų išlaidos didėja lėčiau. Dėl programoje nurodytos 2009 m. biudžeto būklės visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį. Pirminio pertekliaus užtikrinimas vidutinės trukmės laikotarpiu padėtų sumažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kurią 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) Komisija įvertino kaip vidutinę. |
| --- | --- |

(11)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra akivaizdžiai mažesnis už ES vidurkį, o dėl jau vykdomų pensijų reformų pensijų išlaidos didėja lėčiau. Dėl programoje nurodytos 2009 m. biudžeto būklės visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį. Pirminio pertekliaus užtikrinimas vidutinės trukmės laikotarpiu padėtų sumažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką, kurią 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) Komisija įvertino kaip vidutinę.

| (12) | Pastaruoju metu pradėtos reformos siekiant toliau patobulinti bendrą biudžeto sistemą. 2009 m. vasario 9 d. Parlamentas priėmė pirmąjį daugiamečio valstybės finansų planavimo įstatymą, kuriame nustatyti visų valdžios sektoriaus subsektorių išlaidų tikslai. Jame taip pat nustatytas biudžeto neutralumo principas, kad nustatant naujas mokestines lengvatas jų bendra vertė turi būti visiškai kompensuota. Šis principas yra privalomas ir daugiamečiu požiūriu 2009 m. buvo beveik įvykdytas. Metinė Prancūzijos biudžeto sistema visų pirma apima išlaidų normas, nustatytas valdžios sektoriaus subsektoriams. Pirmoji taisyklė (išlaidų apimties nedidinimo taisyklė) nustatyta centrinės valdžios lygiu. Nors praeityje šios taisyklės ribų pakeitimas galbūt padėjo jos laikytis, pastaruoju metu šios ribos buvo išplėstos siekiant pagerinti valdžios sektoriaus išlaidų kontrolę, ir jų buvo laikomasi.
  1997 m. įdiegtas nacionalinis sveikatos draudimo išlaidų tikslas (pranc. k. Objectif National des Dépenses d’Assurance Maladie) padėjo kontroliuoti sveikatos priežiūros išlaidas, net jeigu išlaidų tikslai dažnai nebuvo pasiekti. Galiausiai vietos valdžios išlaidos apribotos taikant „auksinę taisyklę“, turinčią teisinį pagrindą, pagal kurią valdžios institucijoms neleidžiama didinti skolos siekiant finansuoti veiklos išlaidas, ir taisyklę, kuria nustatyta, kad centrinės valdžios pervestų lėšų negalima didinti daugiau, nei didėja infliacija. Tačiau stabilumo programose nustatytų tikslų retai kada pavyko pasiekti. Vyriausybė ketina toliau reformuoti fiskalinę sistemą. 2010 m. sausio 28 d. surengta konferencija valstybės finansų klausimais, kurios tikslas – išnagrinėti Prancūzijos valstybės finansų būklės blogėjimą ir nustatyti, kaip konsoliduoti biudžetą. Įsteigtos kelios darbo grupės, kad pasiūlytų naujų reformų, apie kurias bus paskelbta balandžio mėn. ir kuriomis visų pirma siekiama toliau riboti sveikatos priežiūros išlaidas arba geriau kontroliuoti vietos valdžios išlaidas. Taip pat įsteigta subalansuoto biudžeto taisyklių darbo grupė. Programoje taip pat nurodyta, kad balandžio mėn. bus pateiktos naujos centrinės valdžios išlaidų mažinimo priemonės. Programoje pateikta konsolidavimo strategija taip pat grindžiama biudžeto sistemos tobulinimu, kuris bus numatytas remiantis šių darbo grupių pateiktais pasiūlymais. |
| --- | --- |

(12)

Pastaruoju metu pradėtos reformos siekiant toliau patobulinti bendrą biudžeto sistemą. 2009 m. vasario 9 d. Parlamentas priėmė pirmąjį daugiamečio valstybės finansų planavimo įstatymą, kuriame nustatyti visų valdžios sektoriaus subsektorių išlaidų tikslai. Jame taip pat nustatytas biudžeto neutralumo principas, kad nustatant naujas mokestines lengvatas jų bendra vertė turi būti visiškai kompensuota. Šis principas yra privalomas ir daugiamečiu požiūriu 2009 m. buvo beveik įvykdytas. Metinė Prancūzijos biudžeto sistema visų pirma apima išlaidų normas, nustatytas valdžios sektoriaus subsektoriams. Pirmoji taisyklė (išlaidų apimties nedidinimo taisyklė) nustatyta centrinės valdžios lygiu. Nors praeityje šios taisyklės ribų pakeitimas galbūt padėjo jos laikytis, pastaruoju metu šios ribos buvo išplėstos siekiant pagerinti valdžios sektoriaus išlaidų kontrolę, ir jų buvo laikomasi.

1997 m. įdiegtas nacionalinis sveikatos draudimo išlaidų tikslas (pranc. k. Objectif National des Dépenses d’Assurance Maladie) padėjo kontroliuoti sveikatos priežiūros išlaidas, net jeigu išlaidų tikslai dažnai nebuvo pasiekti. Galiausiai vietos valdžios išlaidos apribotos taikant „auksinę taisyklę“, turinčią teisinį pagrindą, pagal kurią valdžios institucijoms neleidžiama didinti skolos siekiant finansuoti veiklos išlaidas, ir taisyklę, kuria nustatyta, kad centrinės valdžios pervestų lėšų negalima didinti daugiau, nei didėja infliacija. Tačiau stabilumo programose nustatytų tikslų retai kada pavyko pasiekti. Vyriausybė ketina toliau reformuoti fiskalinę sistemą. 2010 m. sausio 28 d. surengta konferencija valstybės finansų klausimais, kurios tikslas – išnagrinėti Prancūzijos valstybės finansų būklės blogėjimą ir nustatyti, kaip konsoliduoti biudžetą. Įsteigtos kelios darbo grupės, kad pasiūlytų naujų reformų, apie kurias bus paskelbta balandžio mėn. ir kuriomis visų pirma siekiama toliau riboti sveikatos priežiūros išlaidas arba geriau kontroliuoti vietos valdžios išlaidas. Taip pat įsteigta subalansuoto biudžeto taisyklių darbo grupė. Programoje taip pat nurodyta, kad balandžio mėn. bus pateiktos naujos centrinės valdžios išlaidų mažinimo priemonės. Programoje pateikta konsolidavimo strategija taip pat grindžiama biudžeto sistemos tobulinimu, kuris bus numatytas remiantis šių darbo grupių pateiktais pasiūlymais.

| (13) | Prancūzijos išlaidų ir BVP santykis (52,7 % – 2008 m.) yra didžiausias euro zonoje. Pastarųjų dešimtmečių valstybės išlaidų didėjimas iš dalies nulėmė didelį deficitą ir skolos dydį, kurie pakenkė ilgalaikiam Prancūzijos valstybės finansų tvarumui. 2007 m. Prancūzijos valdžios institucijos pradėjo bendrąją viešosios politikos peržiūrą (pranc. k. Revue Générale des Politiques Publiques), kad nustatytų valdžios sektoriaus išlaidų veiksmingumo didinimo būdus. Iki šiol numatyta daugiau kaip 300 priemonių (siekiant sutaupyti apie 0,3 % BVP lėšų – tai gana mažai, palyginti su bendru viešųjų išlaidų kiekiu, viršijančiu 50 % BVP). Įgyvendinta maždaug 0,75 ir, pavyzdžiui, leista nauju darbuotoju pakeisti tik vieną iš dviejų į pensiją išeinančių centrinės valdžios subsektoriaus valstybės tarnautojų. 2010 m. biudžeto įstatymu vyriausybė paskelbė, kad bendroji viešosios politikos peržiūra bus išplėsta taikant ją ir kitoms centrinėms institucijoms, ir tikimasi, kad tolesnės reformos bus paskelbtos rudenį. Galiausiai, kaip minėta, programoje užsimenama apie 2010 m. numatomą pensijų sistemos reformą. Priemonės dar nepaskelbtos. |
| --- | --- |

(13)

Prancūzijos išlaidų ir BVP santykis (52,7 % – 2008 m.) yra didžiausias euro zonoje. Pastarųjų dešimtmečių valstybės išlaidų didėjimas iš dalies nulėmė didelį deficitą ir skolos dydį, kurie pakenkė ilgalaikiam Prancūzijos valstybės finansų tvarumui. 2007 m. Prancūzijos valdžios institucijos pradėjo bendrąją viešosios politikos peržiūrą (pranc. k. Revue Générale des Politiques Publiques), kad nustatytų valdžios sektoriaus išlaidų veiksmingumo didinimo būdus. Iki šiol numatyta daugiau kaip 300 priemonių (siekiant sutaupyti apie 0,3 % BVP lėšų – tai gana mažai, palyginti su bendru viešųjų išlaidų kiekiu, viršijančiu 50 % BVP). Įgyvendinta maždaug 0,75 ir, pavyzdžiui, leista nauju darbuotoju pakeisti tik vieną iš dviejų į pensiją išeinančių centrinės valdžios subsektoriaus valstybės tarnautojų. 2010 m. biudžeto įstatymu vyriausybė paskelbė, kad bendroji viešosios politikos peržiūra bus išplėsta taikant ją ir kitoms centrinėms institucijoms, ir tikimasi, kad tolesnės reformos bus paskelbtos rudenį. Galiausiai, kaip minėta, programoje užsimenama apie 2010 m. numatomą pensijų sistemos reformą. Priemonės dar nepaskelbtos.

| (14) | Apskritai programoje išdėstyta 2010 m. biudžeto strategija iš esmės atitinka Tarybos rekomendacijas pagal 126 straipsnio 7 dalį. Tačiau galima teigti, kad, atsižvelgiant į esamą riziką, nuo 2011 m. biudžeto strategija neatitiktų Tarybos rekomendacijų pagal 126 straipsnio 7 dalį. Pagal programą vidutinės metinės fiskalinės pastangos, remiantis (perskaičiuoto) struktūrinio balanso raida, sudarys 0,9 % BVP. Tai yra šiek tiek mažiau, negu nurodyta Tarybos rekomendacijose pagal 126 straipsnio 7 dalį („daugiau kaip 1 % BVP“) ir, be to, yra pirmiau minėta rizika. Vis dėlto programoje numatoma, kad nominalusis biudžeto deficitas galiausiai pasieks 3 % BVP – tai visų pirma lemia labai palankus vėlesnių programos metų makroekonominis scenarijus ir gana palankios biudžeto pajamų ir BVP elastingumo prielaidos. Apskritai, atsižvelgiant į su dabartine politika susijusia rizika, 2011–2013 m. galutinis deficitas gali būti didesnis, negu siekiama programoje, ir gali prireikti jį gerokai sumažinti, kad perviršinis deficitas būtų ištaisytas iki 2013 m., kaip rekomendavo Taryba. Jei būtų panaudotos pakoreguoto šiuo metu laikinai atidėto aplinkosaugos mokesčio pajamos, kaip minėta programoje, būtų lengviau pasiekti šiek tiek geresnių biudžeto tikslų jau nuo 2010 m. Galiausiai ši biudžeto strategija taip pat gali būti nepakankama, kad skola vėl pradėtų mažėti. |
| --- | --- |

(14)

Apskritai programoje išdėstyta 2010 m. biudžeto strategija iš esmės atitinka Tarybos rekomendacijas pagal 126 straipsnio 7 dalį. Tačiau galima teigti, kad, atsižvelgiant į esamą riziką, nuo 2011 m. biudžeto strategija neatitiktų Tarybos rekomendacijų pagal 126 straipsnio 7 dalį. Pagal programą vidutinės metinės fiskalinės pastangos, remiantis (perskaičiuoto) struktūrinio balanso raida, sudarys 0,9 % BVP. Tai yra šiek tiek mažiau, negu nurodyta Tarybos rekomendacijose pagal 126 straipsnio 7 dalį („daugiau kaip 1 % BVP“) ir, be to, yra pirmiau minėta rizika. Vis dėlto programoje numatoma, kad nominalusis biudžeto deficitas galiausiai pasieks 3 % BVP – tai visų pirma lemia labai palankus vėlesnių programos metų makroekonominis scenarijus ir gana palankios biudžeto pajamų ir BVP elastingumo prielaidos. Apskritai, atsižvelgiant į su dabartine politika susijusia rizika, 2011–2013 m. galutinis deficitas gali būti didesnis, negu siekiama programoje, ir gali prireikti jį gerokai sumažinti, kad perviršinis deficitas būtų ištaisytas iki 2013 m., kaip rekomendavo Taryba. Jei būtų panaudotos pakoreguoto šiuo metu laikinai atidėto aplinkosaugos mokesčio pajamos, kaip minėta programoje, būtų lengviau pasiekti šiek tiek geresnių biudžeto tikslų jau nuo 2010 m. Galiausiai ši biudžeto strategija taip pat gali būti nepakankama, kad skola vėl pradėtų mažėti.

| (15) | Kiek tai susiję su elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų nustatytais duomenų pateikimo reikalavimais, programoje pateikiami visi privalomi ir dauguma neprivalomų duomenų (4). 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą Taryba taip pat paragino Prancūziją apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje. Prancūzija įgyvendino šią rekomendaciją. |
| --- | --- |

(15)

Kiek tai susiję su elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų nustatytais duomenų pateikimo reikalavimais, programoje pateikiami visi privalomi ir dauguma neprivalomų duomenų (4). 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą Taryba taip pat paragino Prancūziją apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje. Prancūzija įgyvendino šią rekomendaciją.

Daroma bendra išvada, kad dėl ekonomikos nuosmukio ir priemonių, kurių imtasi laikantis EEAP, 2009 m. gerokai pablogėjus valstybės finansų būklei, numatoma, kad 2010 m. valdžios sektoriaus deficitas dar padidės iki 8,2 % BVP. Konsolidavimo priemones ir iš dalies nutrauktas EEAP priemones kompensuotų papildomos deficitą didinančios priemonės, susijusios daugiausia su trumpalaikėmis išlaidomis, įskaitant valstybės investicijas, tiesiogiai susijusias su valstybės paskola. Vėliau biudžeto balansas gerėtų. Taip pat numatoma, kad per programos laikotarpį gerokai padidės skolos santykis. Pagal programoje pateiktą koregavimo planą 2013 m. deficitas sudarys 3 % BVP neužtikrinant saugios ribos – šis planas pagrįstas labai palankiu 2011–2013 m. makroekonominiu scenarijumi, o vidutinis struktūrinis koregavimas per metus yra šiek tiek mažesnis už Tarybos rekomenduotą koregavimą (daugiau kaip 1 % BVP). Jame numatytos konsolidavimo strategijai paremti skirtos priemonės daugiausia susijusios su išlaidomis, nors jos programoje nedetalizuotos ir bus nurodytos per ateinančius mėnesius. Todėl yra nemaža rizika, kad biudžeto projekcijos nepasitvirtins, o fiskalinį konsolidavimą gali prireikti atitinkamai sustiprinti, kad iki 2013 m. būtų ištaisytas perviršinis deficitas. Pirminio pertekliaus užtikrinimas vidutinės trukmės laikotarpiu padėtų sumažinti valstybės finansų tvarumui kylančią riziką. Programoje nurodyta, kad pensijų sistemos reforma bus pateikta 2010 m.

Atsižvelgiant į šį vertinimą ir 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendaciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnį, Prancūzija raginama:

| i) | neplanuotas pajamas, susijusias su makroekonominių bei fiskalinių perspektyvų pagerėjimu ir visų numatomų mokestinių priemonių įgyvendinimu, per visą programos laikotarpį panaudoti deficitui sparčiau mažinti ir bendrosios skolos santykiui sparčiau sumažinti iki 60 % BVP pamatinės vertės; |
| --- | --- |

i)

neplanuotas pajamas, susijusias su makroekonominių bei fiskalinių perspektyvų pagerėjimu ir visų numatomų mokestinių priemonių įgyvendinimu, per visą programos laikotarpį panaudoti deficitui sparčiau mažinti ir bendrosios skolos santykiui sparčiau sumažinti iki 60 % BVP pamatinės vertės;

| ii) | būti pasirengusi imtis papildomų konsolidavimo priemonių, jei pasitvirtintų rizika, susijusi su tuo, kad programos makroekonominis scenarijus yra labiau palankus už scenarijų, kuriuo pagrįsta rekomendacija pagal 126 straipsnio 7 dalį, ir papildomai patikslinti priemones, būtinas užtikrinti, kad vidutinės metinės fiskalinės pastangos 2010–2013 m. būtų didesnės nei 1 % BVP ir kad iki 2013 m. būtų ištaisytas perviršinis deficitas; |
| --- | --- |

ii)

būti pasirengusi imtis papildomų konsolidavimo priemonių, jei pasitvirtintų rizika, susijusi su tuo, kad programos makroekonominis scenarijus yra labiau palankus už scenarijų, kuriuo pagrįsta rekomendacija pagal 126 straipsnio 7 dalį, ir papildomai patikslinti priemones, būtinas užtikrinti, kad vidutinės metinės fiskalinės pastangos 2010–2013 m. būtų didesnės nei 1 % BVP ir kad iki 2013 m. būtų ištaisytas perviršinis deficitas;

| iii) | užtikrinti, kad būtų sustiprinta biudžeto sistema, visų pirma išlaidų srityje, ir veiksmingai užtikrinti numatytų vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinių planų įvykdymą visuose valdžios subsektoriuose, kaip numatyta Prancūzijos Vyriausybės. |
| --- | --- |

iii)

užtikrinti, kad būtų sustiprinta biudžeto sistema, visų pirma išlaidų srityje, ir veiksmingai užtikrinti numatytų vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinių planų įvykdymą visuose valdžios subsektoriuose, kaip numatyta Prancūzijos Vyriausybės.

Prancūzija taip pat raginama pateikti daugiau informacijos apie išsamias priemones, kuriomis grindžiamas numatytas konsolidavimas vėlesniais programos metais – ne vėliau kaip skelbiant kitų atnaujintų stabilumo programų perviršinio deficito procedūros (PDP) skyrius.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis, %) | 2010 m. vasario mėn. SP | 0,4 | –2,25 | 1,4 | 2,5 | 2,5 | 2,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 0,4 | –2,2 | 1,2 | 1,5 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | 1,0 | 0,2-0,5 | 2,0 | 2,5 | 2,5 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2010 m. vasario mėn. SP | 3,2 | 0,1 | 1,3 | 1,6 | 1,75 | 1,75 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 3,2 | 0,1 | 1,1 | 1,4 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | 3,3 | 1,5 | 1,75 | 1,75 | 1,75 | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (5)

  (% potencialiojo BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | 0,8 | –2,9 | –2,9 | –2,1 | –1,2 | –0,4 |
| 2009 m. vasario mėn. SP 2009 m. lapkričio mėn. COM (6) | 0,8 | –2,5 | –2,5 | –2,4 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | –0,6 | –1,8 | –1,6 | –1,1 | –0,4 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas arba skolinimasis kitų pasaulio šalių atžvilgiu
  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | –3,3 | –2,5 | –2,8 | –2,8 | –2,7 | –2,7 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –3,3 | –2,3 | –2,3 | –2,3 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | –3,4 | –2,6 | –2,5 | –2,4 | –2,4 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | 49,3 | 47,7 | 47,6 | 48,6 | 49,1 | 49,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 49,3 | 47,0 | 46,8 | 47,1 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | 49,8 | 49,6 | 50,0 | 50,0 | 50,2 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | 52,7 | 55,6 | 55,8 | 54,6 | 53,7 | 52,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 52,7 | 55,2 | 55,1 | 54,8 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | 52,7 | 53,5 | 52,7 | 52,0 | 51,3 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | –3,4 | –7,9 | –8,2 | –6,0 | –4,6 | –3,0 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –3,4 | –8,3 | –8,2 | –7,7 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | –2,9 | –3,9 | –2,7 | –1,9 | –1,1 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | –0,6 | –5,4 | –5,5 | –3,2 | –1,7 | –0,1 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –0,6 | –5,5 | –5,4 | –4,7 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | 0,0 | –1,1 | 0,1 | 0,9 | 1,7 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | –3,8 | –6,5 | –6,8 | –4,9 | –4,0 | –2,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –3,8 | –7,0 | –7,0 | –6,5 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | –2,6 | –3,0 | –1,9 | –1,4 | –0,9 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (7)

  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | –3,8 | –6,5 | –6,8 | –4,9 | –4,0 | –2,8 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –3,9 | –7,0 | –6,6 | –6,5 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | –2,6 | –3 | –1,9 | –1,4 | –0,9 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2010 m. vasario mėn. SP | 67,4 | 77,4 | 83,2 | 86,1 | 87,1 | 86,6 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 67,4 | 76,1 | 82,5 | 87,6 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2008 m. gruodžio mėn. SP | 66,7 | 69,1 | 69,4 | 68,5 | 66,8 | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Realusis BVP

(pokytis, %)

2010 m. vasario mėn. SP

0,4

–2,25

1,4

2,5

2,5

2,5

2009 m. lapkričio mėn. COM

0,4

–2,2

1,2

1,5

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

1,0

0,2-0,5

2,0

2,5

2,5

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2010 m. vasario mėn. SP

3,2

0,1

1,3

1,6

1,75

1,75

2009 m. lapkričio mėn. COM

3,2

0,1

1,1

1,4

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

3,3

1,5

1,75

1,75

1,75

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (5)

(% potencialiojo BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

0,8

–2,9

–2,9

–2,1

–1,2

–0,4

2009 m. vasario mėn. SP 2009 m. lapkričio mėn. COM (6)

0,8

–2,5

–2,5

–2,4

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

–0,6

–1,8

–1,6

–1,1

–0,4

nėra duomenų

Grynasis skolinimas arba skolinimasis kitų pasaulio šalių atžvilgiu

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

–3,3

–2,5

–2,8

–2,8

–2,7

–2,7

2009 m. lapkričio mėn. COM

–3,3

–2,3

–2,3

–2,3

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

–3,4

–2,6

–2,5

–2,4

–2,4

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

49,3

47,7

47,6

48,6

49,1

49,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

49,3

47,0

46,8

47,1

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

49,8

49,6

50,0

50,0

50,2

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

52,7

55,6

55,8

54,6

53,7

52,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

52,7

55,2

55,1

54,8

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

52,7

53,5

52,7

52,0

51,3

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

–3,4

–7,9

–8,2

–6,0

–4,6

–3,0

2009 m. lapkričio mėn. COM

–3,4

–8,3

–8,2

–7,7

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

–2,9

–3,9

–2,7

–1,9

–1,1

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

–0,6

–5,4

–5,5

–3,2

–1,7

–0,1

2009 m. lapkričio mėn. COM

–0,6

–5,5

–5,4

–4,7

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

0,0

–1,1

0,1

0,9

1,7

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (5)

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

–3,8

–6,5

–6,8

–4,9

–4,0

–2,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

–3,8

–7,0

–7,0

–6,5

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

–2,6

–3,0

–1,9

–1,4

–0,9

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (7)

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

–3,8

–6,5

–6,8

–4,9

–4,0

–2,8

2009 m. lapkričio mėn. COM

–3,9

–7,0

–6,6

–6,5

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

–2,6

–3

–1,9

–1,4

–0,9

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2010 m. vasario mėn. SP

67,4

77,4

83,2

86,1

87,1

86,6

2009 m. lapkričio mėn. COM

67,4

76,1

82,5

87,6

nėra duomenų

nėra duomenų

2008 m. gruodžio mėn. SP

66,7

69,1

69,4

68,5

66,8

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vertinime visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę ir 2010 m. vasario mėn. tarpinę prognozę, taip pat į kitą vėliau gautą informaciją.

(3)  2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos išvadose dėl viešųjų finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti dėmesį į tvarumo siekiu pagrįstas strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonominės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finansų komitetu toliau plėtoti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos būtų parengtos iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m.

(4)  Nepateiktos trumpalaikių ir ilgalaikių palūkanų normų prielaidos.

(5)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(6)  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 1,5 %, 1,2 %, 1,2 % ir 1,4 % atitinkamai 2008–2011 m.

(7)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Pagal naujausią programą vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės visu nagrinėjamuoju 2008–2013 m. laikotarpiu lygios 0, o pagal Komisijos tarnybų 2009 m. lapkričio mėn. prognozę – 0,1 % BVP 2008 m. (deficitą mažinančios) ir 0,4 % BVP 2010 m. (deficitą didinančios).

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

| 29.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 140/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 140/12

---

TARYBOS NUOMONĖ

dėl atnaujintos 2009–2013 m. Vokietijos stabilumo programos projektas

2010/C 140/03

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

PATEIKĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

| (1) | 2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2013 m. Vokietijos stabilumo programą. |
| --- | --- |

(1)

2010 m. balandžio 26 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą 2009–2013 m. Vokietijos stabilumo programą.

| (2) | Po staigaus eksporto nulemto ekonomikos susitraukimo 2008 m. pabaigoje–2009 m. pradžioje realusis BVP 2009 m. viduryje vėl pradėjo sparčiai augti dėl ekspansinės politikos ir atsigavusios užsienio paklausos. Tačiau baigiantis 2009 m. pagreitis vėl prarastas – tai rodo, kad šis ekonomikos atsigavimas vis dar trapus. Darbo rinka tebėra atspari daugiausia dėl sutrumpinto darbo laiko programos, kurią iš dalies finansavo valstybė, tačiau bankų sektoriuje būta didelių nuostolių ir turto vertės sumažėjimo atvejų, susijusių su investicijomis į struktūrizuotąjį turtą.
  Pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą imtasi didelio masto skatinamųjų fiskalinių priemonių (2009 ir 2010 m.), taip pat dėl krizės sumažėjo pajamos ir padidėjo išlaidos, todėl 2008 m. subalansuotą valdžios sektoriaus biudžeto būklę 2009 m. pakeitė daugiau nei 3 % BVP deficitas. Dėl šių pokyčių 2009 m. gruodžio 2 d. Vokietijai pradėta taikyti perviršinio deficito procedūra; Tarybos nustatytas perviršinio deficito padėties ištaisymo terminas – 2013 m. Vidutinės trukmės laikotarpiu ekonomikos atsigavimą turėtų paskatinti anksčiau įgyvendintos struktūrinės reformos, visų pirma darbo rinkoje, gera finansinė įmonių ir namų ūkių būklė ir tvirta konkurencinė padėtis, o pagrindinis uždavinys bus padidinti potencialų augimą, visų pirma stiprinant nacionalinius augimo šaltinius. Siekiant atgaivinti ekonomiką, bus labai svarbu suderinti būtiną fiskalinį konsolidavimą ir bankų sektoriaus stabilizavimą, užtikrinti ne finansų sektoriui galimybę gauti finansavimą ir toliau stiprinti darbo rinkos gebėjimą prisitaikyti. |
| --- | --- |

(2)

Po staigaus eksporto nulemto ekonomikos susitraukimo 2008 m. pabaigoje–2009 m. pradžioje realusis BVP 2009 m. viduryje vėl pradėjo sparčiai augti dėl ekspansinės politikos ir atsigavusios užsienio paklausos. Tačiau baigiantis 2009 m. pagreitis vėl prarastas – tai rodo, kad šis ekonomikos atsigavimas vis dar trapus. Darbo rinka tebėra atspari daugiausia dėl sutrumpinto darbo laiko programos, kurią iš dalies finansavo valstybė, tačiau bankų sektoriuje būta didelių nuostolių ir turto vertės sumažėjimo atvejų, susijusių su investicijomis į struktūrizuotąjį turtą.

Pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą imtasi didelio masto skatinamųjų fiskalinių priemonių (2009 ir 2010 m.), taip pat dėl krizės sumažėjo pajamos ir padidėjo išlaidos, todėl 2008 m. subalansuotą valdžios sektoriaus biudžeto būklę 2009 m. pakeitė daugiau nei 3 % BVP deficitas. Dėl šių pokyčių 2009 m. gruodžio 2 d. Vokietijai pradėta taikyti perviršinio deficito procedūra; Tarybos nustatytas perviršinio deficito padėties ištaisymo terminas – 2013 m. Vidutinės trukmės laikotarpiu ekonomikos atsigavimą turėtų paskatinti anksčiau įgyvendintos struktūrinės reformos, visų pirma darbo rinkoje, gera finansinė įmonių ir namų ūkių būklė ir tvirta konkurencinė padėtis, o pagrindinis uždavinys bus padidinti potencialų augimą, visų pirma stiprinant nacionalinius augimo šaltinius. Siekiant atgaivinti ekonomiką, bus labai svarbu suderinti būtiną fiskalinį konsolidavimą ir bankų sektoriaus stabilizavimą, užtikrinti ne finansų sektoriui galimybę gauti finansavimą ir toliau stiprinti darbo rinkos gebėjimą prisitaikyti.

| (3) | Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, neigiamos įtakos padaryta ir potencialios gamybos apimties lygiui. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Vokietijai svarbu vykdyti paslaugų konkurencijos, integracijos į darbo rinką ir švietimo bei mokymo sričių reformas. |
| --- | --- |

(3)

Nors stebimas faktinio BVP mažėjimas krizės sąlygomis daugiausia yra ciklinis, neigiamos įtakos padaryta ir potencialios gamybos apimties lygiui. Dėl mažesnių investicijų, kreditavimo galimybių suvaržymo ir didėjančio struktūrinio nedarbo krizė potencialiam augimui taip pat gali turėti įtakos vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, ekonomikos krizės poveikis prisideda prie neigiamo visuomenės senėjimo poveikio potencialiai gamybos apimčiai ir valstybės finansų tvarumui. Šiomis aplinkybėmis bus labai svarbu spartinti struktūrines reformas, siekiant paremti potencialų augimą. Visų pirma Vokietijai svarbu vykdyti paslaugų konkurencijos, integracijos į darbo rinką ir švietimo bei mokymo sričių reformas.

| (4) | Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad 2009 m. 5 % smukęs realusis BVP vėl pradės augti nuo 1,4 % 2010 m. iki vidutiniškai 2 % per visą likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turimos informacijos vertinimu (2), šis scenarijus atrodo pagrįstas kiek per daug optimistinėmis augimo prielaidomis. Realiojo BVP augimo projekcijos 2010 ir 2011 m. šiek tiek viršija Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę. Be to, remiantis palankesne užimtumo, nedarbo ir darbo užmokesčio perspektyva, programoje 2011 m. numatomas šiek tiek spartesnis privataus vartojimo augimas. Gali paaiškėti, kad programoje pateiktos infliacijos projekcijos yra padidintos 2011 m., bet visu likusiu programos laikotarpiu jos yra tikroviškos. |
| --- | --- |

(4)

Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad 2009 m. 5 % smukęs realusis BVP vėl pradės augti nuo 1,4 % 2010 m. iki vidutiniškai 2 % per visą likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turimos informacijos vertinimu (2), šis scenarijus atrodo pagrįstas kiek per daug optimistinėmis augimo prielaidomis. Realiojo BVP augimo projekcijos 2010 ir 2011 m. šiek tiek viršija Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę. Be to, remiantis palankesne užimtumo, nedarbo ir darbo užmokesčio perspektyva, programoje 2011 m. numatomas šiek tiek spartesnis privataus vartojimo augimas. Gali paaiškėti, kad programoje pateiktos infliacijos projekcijos yra padidintos 2011 m., bet visu likusiu programos laikotarpiu jos yra tikroviškos.

| (5) | Programoje numatomas 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas – 3,2 % BVP. Reikšmingas pablogėjimas, palyginti su subalansuotu biudžetu 2008 m., daugiausia susijęs su automatinių stabilizatorių poveikiu, bet jį taip pat lėmė maždaug 1,75 % BVP vertės skatinamosios priemonės, kurias vyriausybė patvirtino laikydamasi Europos ekonomikos atgaivinimo plano. Deficitas padidėjo daugiausia dėl padidėjusių išlaidų: didesnių socialinių pervedimų, viešųjų investicijų ir subsidijų sutrumpinto darbo laiko programai finansuoti. Programoje planuojama, kad fiskalinė politika 2010 m. išliks skatinamoji, o vėlesniais programos metais bus ribojamoji. Atsižvelgiant į palyginti palankią Vokietijos biudžeto ir ekonomikos situaciją, sprendimas tęsti fiskalinę ekspansiją 2010 m. yra tinkamas ir atitinka Europos ekonomikos atgaivinimo planą. Atsižvelgiant į Tarybos rekomenduojamą pasitraukimo strategiją ir siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį iki 2013 m. bei atkurti tvarią valstybės finansų padėtį, 2009 ir 2010 m. įgyvendinamą ekspansines fiskalinės politikos kryptį nuo 2011 m. pakeis gerokai griežtesnė fiskalinė politika. |
| --- | --- |

(5)

Programoje numatomas 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas – 3,2 % BVP. Reikšmingas pablogėjimas, palyginti su subalansuotu biudžetu 2008 m., daugiausia susijęs su automatinių stabilizatorių poveikiu, bet jį taip pat lėmė maždaug 1,75 % BVP vertės skatinamosios priemonės, kurias vyriausybė patvirtino laikydamasi Europos ekonomikos atgaivinimo plano. Deficitas padidėjo daugiausia dėl padidėjusių išlaidų: didesnių socialinių pervedimų, viešųjų investicijų ir subsidijų sutrumpinto darbo laiko programai finansuoti. Programoje planuojama, kad fiskalinė politika 2010 m. išliks skatinamoji, o vėlesniais programos metais bus ribojamoji. Atsižvelgiant į palyginti palankią Vokietijos biudžeto ir ekonomikos situaciją, sprendimas tęsti fiskalinę ekspansiją 2010 m. yra tinkamas ir atitinka Europos ekonomikos atgaivinimo planą. Atsižvelgiant į Tarybos rekomenduojamą pasitraukimo strategiją ir siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį iki 2013 m. bei atkurti tvarią valstybės finansų padėtį, 2009 ir 2010 m. įgyvendinamą ekspansines fiskalinės politikos kryptį nuo 2011 m. pakeis gerokai griežtesnė fiskalinė politika.

| (6) | Programoje numatoma, kad nominalusis valdžios sektoriaus deficitas padidės nuo 3,2 % BVP 2009 m. iki 5,5 % BVP 2010 m. – tai atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. 2010 m. deficitas toliau didėja iš esmės dėl fiskalinių skatinamųjų priemonių ir automatinių stabilizatorių poveikio. Numatoma, kad valdžios sektoriaus pajamos sumažės beveik 2 % BVP dėl paramos namų ūkiams priemonių (pavyzdžiui, sveikatos draudimo ir ilgalaikės priežiūros draudimo įmokų atskaitymas mokesčių tikslais, sumažintas sveikatos draudimo įmokų tarifas, padidinta išmoka vaikui ir neapmokestinamųjų pajamų dydis) ir sumažėjusios vidaus paklausos. Numatomą valdžios sektoriaus išlaidų padidėjimą maždaug 0,5 % BVP daugiausia nulems prastėjanti padėtis darbo rinkoje ir tęsiamos investicijos į viešąją infrastruktūrą įgyvendinant fiskalines skatinamąsias priemones (Komisijos tarnybų vertinimu – maždaug 0,25 % BVP). Fiskalinė politika 2010 m. ir toliau bus labai ekspansinė, kaip matyti iš 2,5 % BVP padidėjusio struktūrinio deficito (pagal ciklą pakoreguotas deficitas atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, Komisijos tarnybų perskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką remiantis programoje pateikta informacija). Didelį struktūrinio balanso pablogėjimą iš esmės galima paaiškinti naujų skatinamųjų priemonių, kurių ketinama imtis 2010 m., poveikiu ir pavėluotu tam tikrų 2009 m. patvirtintų skatinamųjų priemonių (pvz., sumažintas sveikatos draudimo įmokų tarifas, papildomos investicijos į infrastruktūrą) poveikiu. – 2,5 % BVP struktūrinio deficito pokytis, apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką (metodas „iš viršaus į apačią“), skiriasi nuo maždaug – 1,75 % BVP pokyčio, Komisijos tarnybų apskaičiuoto remiantis informacija apie 2010 m. įgyvendintas diskrecines priemones (metodas „iš apačios į viršų“). Šis skirtumas gali būti susijęs su neigiamu augimo struktūros poveikiu mokestinėms pajamoms, visų pirma dėl mažo privataus vartojimo ir darbo užmokesčio augimo, ir su tikėtinu pajamų iš su pelnu susijusių mokesčių sumažėjimu. |
| --- | --- |

(6)

Programoje numatoma, kad nominalusis valdžios sektoriaus deficitas padidės nuo 3,2 % BVP 2009 m. iki 5,5 % BVP 2010 m. – tai atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. 2010 m. deficitas toliau didėja iš esmės dėl fiskalinių skatinamųjų priemonių ir automatinių stabilizatorių poveikio. Numatoma, kad valdžios sektoriaus pajamos sumažės beveik 2 % BVP dėl paramos namų ūkiams priemonių (pavyzdžiui, sveikatos draudimo ir ilgalaikės priežiūros draudimo įmokų atskaitymas mokesčių tikslais, sumažintas sveikatos draudimo įmokų tarifas, padidinta išmoka vaikui ir neapmokestinamųjų pajamų dydis) ir sumažėjusios vidaus paklausos. Numatomą valdžios sektoriaus išlaidų padidėjimą maždaug 0,5 % BVP daugiausia nulems prastėjanti padėtis darbo rinkoje ir tęsiamos investicijos į viešąją infrastruktūrą įgyvendinant fiskalines skatinamąsias priemones (Komisijos tarnybų vertinimu – maždaug 0,25 % BVP). Fiskalinė politika 2010 m. ir toliau bus labai ekspansinė, kaip matyti iš 2,5 % BVP padidėjusio struktūrinio deficito (pagal ciklą pakoreguotas deficitas atėmus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, Komisijos tarnybų perskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką remiantis programoje pateikta informacija). Didelį struktūrinio balanso pablogėjimą iš esmės galima paaiškinti naujų skatinamųjų priemonių, kurių ketinama imtis 2010 m., poveikiu ir pavėluotu tam tikrų 2009 m. patvirtintų skatinamųjų priemonių (pvz., sumažintas sveikatos draudimo įmokų tarifas, papildomos investicijos į infrastruktūrą) poveikiu. – 2,5 % BVP struktūrinio deficito pokytis, apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką (metodas „iš viršaus į apačią“), skiriasi nuo maždaug – 1,75 % BVP pokyčio, Komisijos tarnybų apskaičiuoto remiantis informacija apie 2010 m. įgyvendintas diskrecines priemones (metodas „iš apačios į viršų“). Šis skirtumas gali būti susijęs su neigiamu augimo struktūros poveikiu mokestinėms pajamoms, visų pirma dėl mažo privataus vartojimo ir darbo užmokesčio augimo, ir su tikėtinu pajamų iš su pelnu susijusių mokesčių sumažėjimu.

| (7) | Pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – iki 2013 m. ištaisyti perviršinio deficito padėtį įgyvendinant fiskalines priemones, kurių vidutinis metinis poveikis 2011–2013 m. būtų beveik 0,75 % BVP, – tai atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį.
  Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus balansas pradės gerėti 2011 m. Konsolidavimas bus vykdomas vienodais etapais 2011 ir 2012 m. ir per metus sudarys maždaug 1 procentinį punktą vertinant nominaliąja verte, o 2013 m. koregavimo mastas bus mažesnis – maždaug 0,5 procentinio punkto. Numatomas koregavimo planas grindžiamas technine prielaida, kad bus vykdomas federalinio lygio išlaidų mažinimu pagrįstas konsolidavimas (numatant vienodai mažinti visų kategorijų išlaidas, išskyrus palūkanų mokėjimus ir pervedimus kitų lygių valdžiai ir į užsienį). Ši techninė prielaida yra susijusi su konsolidavimo reikalavimais pagal naująją nacionalinę biudžeto taisyklę. Planuojama, kad numatomą konsolidavimą daugiausia vykdys federalinė vyriausybė (maždaug 2 % BVP 2011–2013 m.) ir kiek mažesniu mastu – žemės (vok. Länder) (maždaug 0,5 % BVP). Numatoma, kad struktūrinis (perskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką) deficitas 2011 m. sumažės maždaug 0,5 % BVP, 2012 m. – maždaug 1 % BVP, o 2013 m. – maždaug 0,75 % BVP. Atsižvelgiant į didėjančią skolą ir į programos pabaigą didėjančius palūkanų mokėjimus, būtina, kad pirminis balansas gerėtų sparčiau nei nominalusis deficitas. Vokietijos vidutinės trukmės tikslas – pasiekti, kad valdžios sektoriaus biudžetas struktūriniu požiūriu būtų beveik subalansuotas. Pagal programą tai reiškia, kad vidutinės trukmės tikslas yra – 0,5 % BVP. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos dydį, vidutinės trukmės tikslas atitinka Pakto tikslus. Tačiau atnaujintoje stabilumo programoje vidutinės trukmės tikslo per programos laikotarpį pasiekti nenumatoma. |
| --- | --- |

(7)

Pagrindinis vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – iki 2013 m. ištaisyti perviršinio deficito padėtį įgyvendinant fiskalines priemones, kurių vidutinis metinis poveikis 2011–2013 m. būtų beveik 0,75 % BVP, – tai atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį.

Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus balansas pradės gerėti 2011 m. Konsolidavimas bus vykdomas vienodais etapais 2011 ir 2012 m. ir per metus sudarys maždaug 1 procentinį punktą vertinant nominaliąja verte, o 2013 m. koregavimo mastas bus mažesnis – maždaug 0,5 procentinio punkto. Numatomas koregavimo planas grindžiamas technine prielaida, kad bus vykdomas federalinio lygio išlaidų mažinimu pagrįstas konsolidavimas (numatant vienodai mažinti visų kategorijų išlaidas, išskyrus palūkanų mokėjimus ir pervedimus kitų lygių valdžiai ir į užsienį). Ši techninė prielaida yra susijusi su konsolidavimo reikalavimais pagal naująją nacionalinę biudžeto taisyklę. Planuojama, kad numatomą konsolidavimą daugiausia vykdys federalinė vyriausybė (maždaug 2 % BVP 2011–2013 m.) ir kiek mažesniu mastu – žemės (vok. Länder) (maždaug 0,5 % BVP). Numatoma, kad struktūrinis (perskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką) deficitas 2011 m. sumažės maždaug 0,5 % BVP, 2012 m. – maždaug 1 % BVP, o 2013 m. – maždaug 0,75 % BVP. Atsižvelgiant į didėjančią skolą ir į programos pabaigą didėjančius palūkanų mokėjimus, būtina, kad pirminis balansas gerėtų sparčiau nei nominalusis deficitas. Vokietijos vidutinės trukmės tikslas – pasiekti, kad valdžios sektoriaus biudžetas struktūriniu požiūriu būtų beveik subalansuotas. Pagal programą tai reiškia, kad vidutinės trukmės tikslas yra – 0,5 % BVP. Atsižvelgiant į naujausias projekcijas ir skolos dydį, vidutinės trukmės tikslas atitinka Pakto tikslus. Tačiau atnaujintoje stabilumo programoje vidutinės trukmės tikslo per programos laikotarpį pasiekti nenumatoma.

| (8) | Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni, nei numatoma programoje, ypač 2011 m. ir vėliau. Taip yra todėl, kad programoje trūksta konkrečių konsolidavimo priemonių po 2010 m., naująją nacionalinę biudžeto taisyklę dar reikia veiksmingai įgyvendinti centriniu ir žemesniu nei federalinės valdžios lygiu neatidedant konsolidavimo reikalavimų vėlesniems metams, egzistuoja netikrumas dėl galimo tolesnio mokesčių mažinimo, numatyto koalicijos susitarime, ir jo suderinimo su būtinu biudžeto išlaidų mažinimu, taip pat todėl, kad augimo prielaidos yra šiek tiek pernelyg optimistinės. Papildomos finansų rinkos stabilizavimo priemonės galėtų tapti papildoma našta biudžetui, nors tam tikras vyriausybės suteiktos paramos išlaidas ateityje būtų galima susigrąžinti. |
| --- | --- |

(8)

Biudžeto rezultatai galėtų būti prastesni, nei numatoma programoje, ypač 2011 m. ir vėliau. Taip yra todėl, kad programoje trūksta konkrečių konsolidavimo priemonių po 2010 m., naująją nacionalinę biudžeto taisyklę dar reikia veiksmingai įgyvendinti centriniu ir žemesniu nei federalinės valdžios lygiu neatidedant konsolidavimo reikalavimų vėlesniems metams, egzistuoja netikrumas dėl galimo tolesnio mokesčių mažinimo, numatyto koalicijos susitarime, ir jo suderinimo su būtinu biudžeto išlaidų mažinimu, taip pat todėl, kad augimo prielaidos yra šiek tiek pernelyg optimistinės. Papildomos finansų rinkos stabilizavimo priemonės galėtų tapti papildoma našta biudžetui, nors tam tikras vyriausybės suteiktos paramos išlaidas ateityje būtų galima susigrąžinti.

| (9) | Apskaičiuota, kad bendroji valdžios sektoriaus skola 2009 m. yra 72,5 % BVP, t. y. didesnė negu 65,9 % prieš metus. Skolos santykis padidėjo ne tik padidėjus biudžeto deficitui ir sumažėjus BVP augimui, bet ir dėl nemažo atsargų ir srautų koregavimo (maždaug 1 % BVP), visų pirma rodančio bankų gelbėjimo operacijas. Numatoma, kad skolos santykis per programos laikotarpį padidės dar 9,5 procentinio punkto iki 82 % BVP daugiausia dėl nuolat didelio valdžios sektoriaus deficito ir kiek mažiau dėl išsamiau nepaaiškinto atsargų ir srautų koregavimo, dėl kurio skola 2011–2013 m. turėtų didėti maždaug 0,5 % BVP per metus. Programoje pateikta skolos projekcija pagrįsta prielaida, kad „blogų“ bankų steigimas skolos dydžiui poveikio neturės. Be rizikos, susijusios su deficito tendencijomis, skolos santykio raidai taip pat gresia rizika, susijusi su galima papildoma našta siekiant stabilizuoti finansų rinką. Bendrosios valdžios sektoriaus skolos santykis viršija Sutartyje nustatytą pamatinę vertę ir toliau didės per visą programos laikotarpį. |
| --- | --- |

(9)

Apskaičiuota, kad bendroji valdžios sektoriaus skola 2009 m. yra 72,5 % BVP, t. y. didesnė negu 65,9 % prieš metus. Skolos santykis padidėjo ne tik padidėjus biudžeto deficitui ir sumažėjus BVP augimui, bet ir dėl nemažo atsargų ir srautų koregavimo (maždaug 1 % BVP), visų pirma rodančio bankų gelbėjimo operacijas. Numatoma, kad skolos santykis per programos laikotarpį padidės dar 9,5 procentinio punkto iki 82 % BVP daugiausia dėl nuolat didelio valdžios sektoriaus deficito ir kiek mažiau dėl išsamiau nepaaiškinto atsargų ir srautų koregavimo, dėl kurio skola 2011–2013 m. turėtų didėti maždaug 0,5 % BVP per metus. Programoje pateikta skolos projekcija pagrįsta prielaida, kad „blogų“ bankų steigimas skolos dydžiui poveikio neturės. Be rizikos, susijusios su deficito tendencijomis, skolos santykio raidai taip pat gresia rizika, susijusi su galima papildoma našta siekiant stabilizuoti finansų rinką. Bendrosios valdžios sektoriaus skolos santykis viršija Sutartyje nustatytą pamatinę vertę ir toliau didės per visą programos laikotarpį.

| (10) | Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai tik laipsniškai atsigaus iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, ir kad mokesčių rodikliai pasieks prieš krizę buvusį lygį, ir kurios apima numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, rodo, kad programoje numatytos biudžeto strategijos, vertinant nominaliąja verte ir dar labiau nepakeitus politikos, nepakaks skolos ir BVP santykiui iki 2020 m. stabilizuoti. |
| --- | --- |

(10)

Vidutinės trukmės skolos projekcijos, pagal kurias daroma prielaida, kad BVP augimo rodikliai tik laipsniškai atsigaus iki dydžių, kurie buvo numatomi iki krizės, ir kad mokesčių rodikliai pasieks prieš krizę buvusį lygį, ir kurios apima numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, rodo, kad programoje numatytos biudžeto strategijos, vertinant nominaliąja verte ir dar labiau nepakeitus politikos, nepakaks skolos ir BVP santykiui iki 2020 m. stabilizuoti.

| (11) | Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra šiek tiek didesnis už ES vidurkį. Dėl programoje nurodytos 2009 m. biudžeto būklės visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus pirminį perteklių, sumažėtų rizika valstybės finansų tvarumui, kurią 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) Komisija įvertino kaip vidutinę. |
| --- | --- |

(11)

Ilgalaikis visuomenės senėjimo poveikis biudžetui yra šiek tiek didesnis už ES vidurkį. Dėl programoje nurodytos 2009 m. biudžeto būklės visuomenės senėjimo poveikis biudžetui didina tvarumo atotrūkį. Vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinus pirminį perteklių, sumažėtų rizika valstybės finansų tvarumui, kurią 2009 m. tvarumo ataskaitoje (3) Komisija įvertino kaip vidutinę.

| (12) | Vokietijos fiskalinė sistema gerokai sustiprėjo 2009 m. rugpjūčio mėn. Konstitucija įtvirtinus naująją biudžeto taisyklę. Remiantis Stabilumo ir augimo pakto prevencinės funkcijos struktūra, pagal naująją taisyklę, kurios tikslas – beveik subalansuotas biudžetas, nustatoma 0,35 % BVP federalinio struktūrinio deficito riba, taikoma nuo 2016 m., ir pereinamasis laikotarpis, kuris prasideda 2011 m. Žemių regioniniai biudžetai turi būti struktūriškai subalansuoti nuo 2020 m., tačiau atitinkami jų konsolidavimo planai dar neaiškūs. Atsižvelgiant į tai, kad trūksta žemesnio nei federalinės valdžios lygio išlaidų mažinimo planų ir egzistuoja netikrumas dėl būsimo socialinės apsaugos fondų finansavimo poreikių, valdžios sektoriaus biudžeto konsolidacijai kyla potenciali rizika. Nepaisant to, dėl naujosios taisyklės didėja fiskalinis patikimumas ir gerokai mažėja galimybės savo nuožiūra imtis veiksmų, palyginti su ankstesne biudžeto taisykle, kurią taikant pastaraisiais dešimtmečiais nepavyko užkirsti kelio skolos didėjimui. Naujai įsteigta Stabilumo taryba (vok. Stabilitätsrat), kurią sudaro federalinės vyriausybės ir atskirų žemių finansų ministrai, nuolat prižiūrės federalinį ir regioninius biudžetus, taip pat prižiūrės, kaip įgyvendinamos konsolidavimo priemonės pagal Stabilumo ir augimo paktą. Tačiau jos rekomendacijos nėra privalomos ir ji negali taikyti jokių sankcijų. Naująją sistemą planuojama toliau tobulinti pereinant nuo „iš apačios į viršų“ prie „iš viršaus į apačią“ biudžeto planavimo metodo, taip gerinant Finansų ministerijos vykdomą išlaidų kontrolę ir kartu padedant laikytis pagal biudžeto taisyklę iš anksto nustatytų konsolidavimo reikalavimų. Be to, vyriausybė planuoja laipsniškai nuodugniai peržiūrėti federalinę biudžeto sudarymo ir apskaitos sistemą, daugiau dėmesio skirdama pajamų ir išlaidų vertinimui pagal rezultatus. |
| --- | --- |

(12)

Vokietijos fiskalinė sistema gerokai sustiprėjo 2009 m. rugpjūčio mėn. Konstitucija įtvirtinus naująją biudžeto taisyklę. Remiantis Stabilumo ir augimo pakto prevencinės funkcijos struktūra, pagal naująją taisyklę, kurios tikslas – beveik subalansuotas biudžetas, nustatoma 0,35 % BVP federalinio struktūrinio deficito riba, taikoma nuo 2016 m., ir pereinamasis laikotarpis, kuris prasideda 2011 m. Žemių regioniniai biudžetai turi būti struktūriškai subalansuoti nuo 2020 m., tačiau atitinkami jų konsolidavimo planai dar neaiškūs. Atsižvelgiant į tai, kad trūksta žemesnio nei federalinės valdžios lygio išlaidų mažinimo planų ir egzistuoja netikrumas dėl būsimo socialinės apsaugos fondų finansavimo poreikių, valdžios sektoriaus biudžeto konsolidacijai kyla potenciali rizika. Nepaisant to, dėl naujosios taisyklės didėja fiskalinis patikimumas ir gerokai mažėja galimybės savo nuožiūra imtis veiksmų, palyginti su ankstesne biudžeto taisykle, kurią taikant pastaraisiais dešimtmečiais nepavyko užkirsti kelio skolos didėjimui. Naujai įsteigta Stabilumo taryba (vok. Stabilitätsrat), kurią sudaro federalinės vyriausybės ir atskirų žemių finansų ministrai, nuolat prižiūrės federalinį ir regioninius biudžetus, taip pat prižiūrės, kaip įgyvendinamos konsolidavimo priemonės pagal Stabilumo ir augimo paktą. Tačiau jos rekomendacijos nėra privalomos ir ji negali taikyti jokių sankcijų. Naująją sistemą planuojama toliau tobulinti pereinant nuo „iš apačios į viršų“ prie „iš viršaus į apačią“ biudžeto planavimo metodo, taip gerinant Finansų ministerijos vykdomą išlaidų kontrolę ir kartu padedant laikytis pagal biudžeto taisyklę iš anksto nustatytų konsolidavimo reikalavimų. Be to, vyriausybė planuoja laipsniškai nuodugniai peržiūrėti federalinę biudžeto sudarymo ir apskaitos sistemą, daugiau dėmesio skirdama pajamų ir išlaidų vertinimui pagal rezultatus.

| (13) | Nepaisant apskritai geros Vokietijos valstybės finansų kokybės, dar daug ką galima padaryti. Kalbant apie pajamas, pelno ir pajamų mokesčius reglamentuojantys teisės aktai tebėra sudėtingi, o mokesčių sistemoje numatyta daug mokesčių lengvatų. Nepaisant planų toliau didinti švietimo bei mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidas, palyginti mažas investicijų ir viešojo vartojimo santykis rodo, kad išlaidų struktūra galėtų būti labiau skatinamas augimas.
  Nors programoje pripažįstama išsamios viešųjų subsidijų peržiūros svarba, joje nenurodyta jokių konkrečių su tuo susijusių planų. Efektyvumą būtų galima dar padidinti gerinant federalinės ir regionų valdžios biudžeto koordinavimą ir toliau reorganizuojant viešojo administravimo sistemą (pvz., plačiau naudojant kokybės valdymo sistemą, užsakomąsias paslaugas, e. valdžios paslaugas, taip pat mažinant viešojo sektoriaus darbuotojų skaičių ir kt.) (4). Dėl poreikio vykdyti fiskalinį konsolidavimą lieka mažiau galimybių iš bendrojo biudžeto skirti subsidijas valstybinei pensijų sistemai. Dėl neseniai padarytų pensijų perskaičiavimo formulės ad hoc pakeitimų sumažėjo pradėtų pensijų reformų patikimumas, nes vėlesniais metais atlikti suplanuotą korekciją gali būti sunku. Kalbant apie privalomąjį sveikatos draudimą, vyriausybė įsteigė specialų ministrų lygio komitetą, kurio užduotis – persvarstyti sveikatos priežiūros sistemos finansavimą, visų pirma išnagrinėti galimybes atsieti sveikatos draudimo įmokas nuo darbo užmokesčio pajamų siekiant sumažinti su darbo užmokesčiu nesusijusias darbo sąnaudas. Pirmųjų rezultatų tikimasi 2010 m. liepos mėnesį. |
| --- | --- |

(13)

Nepaisant apskritai geros Vokietijos valstybės finansų kokybės, dar daug ką galima padaryti. Kalbant apie pajamas, pelno ir pajamų mokesčius reglamentuojantys teisės aktai tebėra sudėtingi, o mokesčių sistemoje numatyta daug mokesčių lengvatų. Nepaisant planų toliau didinti švietimo bei mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidas, palyginti mažas investicijų ir viešojo vartojimo santykis rodo, kad išlaidų struktūra galėtų būti labiau skatinamas augimas.

Nors programoje pripažįstama išsamios viešųjų subsidijų peržiūros svarba, joje nenurodyta jokių konkrečių su tuo susijusių planų. Efektyvumą būtų galima dar padidinti gerinant federalinės ir regionų valdžios biudžeto koordinavimą ir toliau reorganizuojant viešojo administravimo sistemą (pvz., plačiau naudojant kokybės valdymo sistemą, užsakomąsias paslaugas, e. valdžios paslaugas, taip pat mažinant viešojo sektoriaus darbuotojų skaičių ir kt.) (4). Dėl poreikio vykdyti fiskalinį konsolidavimą lieka mažiau galimybių iš bendrojo biudžeto skirti subsidijas valstybinei pensijų sistemai. Dėl neseniai padarytų pensijų perskaičiavimo formulės ad hoc pakeitimų sumažėjo pradėtų pensijų reformų patikimumas, nes vėlesniais metais atlikti suplanuotą korekciją gali būti sunku. Kalbant apie privalomąjį sveikatos draudimą, vyriausybė įsteigė specialų ministrų lygio komitetą, kurio užduotis – persvarstyti sveikatos priežiūros sistemos finansavimą, visų pirma išnagrinėti galimybes atsieti sveikatos draudimo įmokas nuo darbo užmokesčio pajamų siekiant sumažinti su darbo užmokesčiu nesusijusias darbo sąnaudas. Pirmųjų rezultatų tikimasi 2010 m. liepos mėnesį.

| (14) | Apskritai programoje išdėstyta 2010 m. biudžeto strategija atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Tačiau atsižvelgiant į kylančią riziką, nuo 2011 m. biudžeto strategija gali neatitikti 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijos pagal 126 straipsnio 7 dalį. Visų pirma konsolidavimo planas nuo 2011 m. neparemtas jokiomis konkrečiomis priemonėmis ir nepateikta jokios informacijos apie galimą ekspansinių priemonių, pasiūlytų naujosios vyriausybės koalicijos susitarime, įgyvendinimą ir jų suderinimą su būtinu biudžeto išlaidų mažinimu. Nacionalinę biudžeto taisyklę – pagrindinį konsolidavimo planų elementą – dar reikia įgyvendinti visais valdžios lygiais. Be to, vangesnis nei šiuo metu numatoma ekonomikos atsigavimas galėtų neigiamai paveikti galimybes pasiekti biudžeto tikslus.
  Atsižvelgiant į riziką, vidutinės metinės fiskalinės priemonės gali neatitikti pagal 126 straipsnio 7 dalį Tarybos rekomenduoto koregavimo masto. Atsižvelgiant į programoje pateiktas skolos projekcijas ir riziką, kad gali būti imtasi tolesnių finansų rinkos stabilizavimo priemonių, biudžeto strategija yra nepakankama, kad skolos ir BVP santykis vėl pradėtų mažėti. Numatomas su išlaidomis susijęs konsolidavimas, taip pat planai didinti švietimo bei mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidas atitiktų tikslą padėti atkurti potencialų augimą. Tačiau susirūpinimą kelia numatomas bendrojo investicijų santykio sumažėjimas iki mažesnio nei 2009 m. lygio. |
| --- | --- |

(14)

Apskritai programoje išdėstyta 2010 m. biudžeto strategija atitinka 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį. Tačiau atsižvelgiant į kylančią riziką, nuo 2011 m. biudžeto strategija gali neatitikti 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijos pagal 126 straipsnio 7 dalį. Visų pirma konsolidavimo planas nuo 2011 m. neparemtas jokiomis konkrečiomis priemonėmis ir nepateikta jokios informacijos apie galimą ekspansinių priemonių, pasiūlytų naujosios vyriausybės koalicijos susitarime, įgyvendinimą ir jų suderinimą su būtinu biudžeto išlaidų mažinimu. Nacionalinę biudžeto taisyklę – pagrindinį konsolidavimo planų elementą – dar reikia įgyvendinti visais valdžios lygiais. Be to, vangesnis nei šiuo metu numatoma ekonomikos atsigavimas galėtų neigiamai paveikti galimybes pasiekti biudžeto tikslus.

Atsižvelgiant į riziką, vidutinės metinės fiskalinės priemonės gali neatitikti pagal 126 straipsnio 7 dalį Tarybos rekomenduoto koregavimo masto. Atsižvelgiant į programoje pateiktas skolos projekcijas ir riziką, kad gali būti imtasi tolesnių finansų rinkos stabilizavimo priemonių, biudžeto strategija yra nepakankama, kad skolos ir BVP santykis vėl pradėtų mažėti. Numatomas su išlaidomis susijęs konsolidavimas, taip pat planai didinti švietimo bei mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidas atitiktų tikslą padėti atkurti potencialų augimą. Tačiau susirūpinimą kelia numatomas bendrojo investicijų santykio sumažėjimas iki mažesnio nei 2009 m. lygio.

| (15) | Kiek tai susiję su elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų nustatytais duomenų pateikimo reikalavimais, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (5). 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Taryba taip pat paragino Vokietiją apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje. Atitinkamame atnaujintos programos skyriuje pateikiama labai nedaug informacijos apie tai, kaip Vokietijos Vyriausybė planuoja toliau įgyvendinti Tarybos rekomendacijas. |
| --- | --- |

(15)

Kiek tai susiję su elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų nustatytais duomenų pateikimo reikalavimais, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų (5). 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendacijoje pagal 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Taryba taip pat paragino Vokietiją apie pažangą, padarytą įgyvendinant Tarybos rekomendacijas, pranešti atskirame atnaujintų stabilumo programų skyriuje. Atitinkamame atnaujintos programos skyriuje pateikiama labai nedaug informacijos apie tai, kaip Vokietijos Vyriausybė planuoja toliau įgyvendinti Tarybos rekomendacijas.

Daroma bendra išvada, kad dėl finansų ir ekonomikos krizės Vokietijos valstybės finansų padėtis gerokai pablogėjo, veikiant automatiniams stabilizatoriams ir pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą įgyvendinant plataus masto priemones krizei įveikti. Nuo 2011 m. vykdant numatomą su išlaidomis susijusį konsolidavimą, perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta iki 2013 m. Tačiau atsižvelgiant į kylančią riziką, nuo 2011 m. biudžeto strategija gali neatitikti 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijos pagal 126 straipsnio 7 dalį. Taip yra todėl, kad trūksta konkrečių priemonių siūlomam išlaidų mažinimo planui pagrįsti po 2010 m., kad neaišku, ar pavyks įgyvendinti tolesnio mokesčių mažinimo planus, numatytus naujosios vyriausybės koalicijos susitarime, ir juos suderinti su būtina konsolidacija, taip pat todėl, kad kyla rizika, susijusi su ekonomikos atsigavimo tvarumu, ir gali prireikti papildomų finansų rinkos stabilizavimo priemonių.

Taigi norint užtikrinti numatytą fiskalinį konsolidavimą bus labai svarbu visiškai įgyvendinti patobulintą vidutinės trukmės biudžeto sistemą ir tvirtai įsipareigoti visais valdžios lygiais jos laikytis. Atsižvelgiant į poreikį užtikrinti būtiną fiskalinį konsolidavimą ir kartu didinti ilgalaikį ekonomikos augimo potencialą, numatomas su išlaidomis susijęs konsolidavimas ir planai didinti švietimo bei mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išlaidas yra tinkami. Atsižvelgiant į didėjančią valstybės skolą ir pakartotinius pensijų perskaičiavimo formulės ad hoc pakeitimus, taip pat netikrumą dėl privalomojo sveikatos draudimo finansavimo, daugiau dėmesio vėl reikėtų skirti priemonėms, kurių tikslas – gerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą.

Atsižvelgiant į šį vertinimą ir į 2009 m. gruodžio 2 d. rekomendaciją pagal Sutarties dėl ES veikimo 126 straipsnio 7 dalį, Vokietija raginama:

| i) | nurodyti priemones, būtinas numatytam konsolidavimui paremti; įgyvendinti 2011–2013 m. biudžeto strategiją, kaip numatyta programoje, siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį iki 2013 m.; išnaudoti, kaip nurodyta rekomendacijoje pagal perviršinio deficito procedūrą, ne tik fiskalinių priemonių taikymo, bet ir visas kitas galimybes, be kita ko, atsiradusias dėl geresnių ekonomikos sąlygų, siekiant sparčiau mažinti bendrosios skolos santykį ir priartinti jį prie 60 % BVP pamatinės vertės; |
| --- | --- |

i)

nurodyti priemones, būtinas numatytam konsolidavimui paremti; įgyvendinti 2011–2013 m. biudžeto strategiją, kaip numatyta programoje, siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį iki 2013 m.; išnaudoti, kaip nurodyta rekomendacijoje pagal perviršinio deficito procedūrą, ne tik fiskalinių priemonių taikymo, bet ir visas kitas galimybes, be kita ko, atsiradusias dėl geresnių ekonomikos sąlygų, siekiant sparčiau mažinti bendrosios skolos santykį ir priartinti jį prie 60 % BVP pamatinės vertės;

| ii) | užtikrinti, kad naujoji konstitucinė biudžeto taisyklė būtų visiškai įgyvendinta visais valdžios lygiais ir panaikinti 2008 m. nukrypimą nuo pensijų perskaičiavimo formulės, kaip numatyta. |
| --- | --- |

ii)

užtikrinti, kad naujoji konstitucinė biudžeto taisyklė būtų visiškai įgyvendinta visais valdžios lygiais ir panaikinti 2008 m. nukrypimą nuo pensijų perskaičiavimo formulės, kaip numatyta.

Vokietija taip pat raginama laiku, kad būtų galima pagal perviršinio deficito procedūrą įvertinti veiksmingas priemones, pateikti programos papildymą, kurio paskirtis – pranešti apie pažangą, padarytą įgyvendinant 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją pagal 126 straipsnio 7 dalį, ir išsamiau apibrėžti konsolidavimo strategiją, kuri bus reikalinga siekiant panaikinti perviršinį deficitą.

Vokietija taip pat raginama tiksliau laikytis elgesio kodekse nustatytų duomenų pateikimo reikalavimų.

Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas

| | | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Realusis BVP
  (pokytis %) | 2010 m. sausio mėn. SP | 1,3 | –5,0 | 1,4 | 2 | 2 | 2 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 1,3 | –5,0 | 1,2 | 1,7 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | 1,3 | –2,3 | 1,25 | 1,25 | 1,25 | nėra duomenų |
| SVKI infliacija
  (%) | 2010 m. sausio mėn. SP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 2,8 | 0,3 | 0,8 | 1,0 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų |
| Gamybos apimties atotrūkis (6)

  (% potencialiojo BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 3,2 | –2,6 | –2,1 | –1,3 | –1,1 | –0,9 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM (7) | 3,0 | –2,9 | –2,6 | –2,2 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | 2,2 | –0,9 | –0,7 | –0,7 | –1,0 | nėra duomenų |
| Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 6,6 | 4,5 | 4,9 | 5 | 5,5 | 5,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 6,6 | 4,0 | 3,8 | 3,7 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | 7,1 | 7,0 | 7 | 7 | 7 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus pajamos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 43,7 | 44,4 | 42,5 | 42 | 42 | 42 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 43,7 | 44,6 | 43,3 | 42,9 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | 44 | 43,5 | 42,5 | 42,5 | 43 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus išlaidos
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 43,7 | 47,6 | 48 | 47 | 46 | 45 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 43,7 | 48,0 | 48,3 | 47,5 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | 44 | 46,5 | 46,5 | 45,5 | 45,5 | nėra duomenų |
| Valdžios sektoriaus balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 0,0 | –3,2 | –5,5 | –4,5 | –3,5 | –3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 0,0 | –3,4 | –5,0 | –4,6 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | 0 | –3 | –4 | –3 | –2,5 | nėra duomenų |
| Pirminis balansas
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 2,7 | –0,6 | –3 | –2 | –0,5 | 0,5 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 2,7 | –0,6 | –2,2 | –1,7 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | 2,5 | 0 | –1 | 0 | 0,5 | nėra duomenų |
| Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | –1,6 | –1,9 | –4,4 | –4,1 | –3,1 | –2,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –1,5 | –1,9 | –3,6 | –3,5 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | –1,2 | –2,4 | –3,5 | –2,4 | –2,1 | nėra duomenų |
| Struktūrinis balansas (8)

  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | –1,2 | –1,8 | –4,4 | –3,9 | –3,0 | –2,3 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | –1,1 | –1,9 | –3,6 | –3,5 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | –0,8 | –2,5 | –3,4 | –2,4 | –2,1 | nėra duomenų |
| Bendroji valdžios sektoriaus skola
  (% BVP) | 2010 m. sausio mėn. SP | 65,9 | 72,5 | 76,5 | 79,5 | 81 | 82 |
| 2009 m. lapkričio mėn. COM | 65,9 | 73,1 | 76,7 | 79,7 | nėra duomenų | nėra duomenų |
| 2009 m. sausio mėn. SP | 65,5 | 68,5 | 70,5 | 71,5 | 72,5 | nėra duomenų |
| Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. |

2008 m.

2009 m.

2010 m.

2011 m.

2012 m.

2013 m.

Realusis BVP

(pokytis %)

2010 m. sausio mėn. SP

1,3

–5,0

1,4

2

2

2

2009 m. lapkričio mėn. COM

1,3

–5,0

1,2

1,7

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

1,3

–2,3

1,25

1,25

1,25

nėra duomenų

SVKI infliacija

(%)

2010 m. sausio mėn. SP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. lapkričio mėn. COM

2,8

0,3

0,8

1,0

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

nėra duomenų

Gamybos apimties atotrūkis (6)

(% potencialiojo BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

3,2

–2,6

–2,1

–1,3

–1,1

–0,9

2009 m. lapkričio mėn. COM (7)

3,0

–2,9

–2,6

–2,2

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

2,2

–0,9

–0,7

–0,7

–1,0

nėra duomenų

Grynasis skolinimas (skolinimasis), palyginti su kitomis pasaulio šalimis

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

6,6

4,5

4,9

5

5,5

5,5

2009 m. lapkričio mėn. COM

6,6

4,0

3,8

3,7

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

7,1

7,0

7

7

7

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus pajamos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

43,7

44,4

42,5

42

42

42

2009 m. lapkričio mėn. COM

43,7

44,6

43,3

42,9

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

44

43,5

42,5

42,5

43

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus išlaidos

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

43,7

47,6

48

47

46

45

2009 m. lapkričio mėn. COM

43,7

48,0

48,3

47,5

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

44

46,5

46,5

45,5

45,5

nėra duomenų

Valdžios sektoriaus balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

0,0

–3,2

–5,5

–4,5

–3,5

–3

2009 m. lapkričio mėn. COM

0,0

–3,4

–5,0

–4,6

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

0

–3

–4

–3

–2,5

nėra duomenų

Pirminis balansas

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

2,7

–0,6

–3

–2

–0,5

0,5

2009 m. lapkričio mėn. COM

2,7

–0,6

–2,2

–1,7

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

2,5

0

–1

0

0,5

nėra duomenų

Pagal ciklą pakoreguotas balansas (6)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

–1,6

–1,9

–4,4

–4,1

–3,1

–2,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

–1,5

–1,9

–3,6

–3,5

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

–1,2

–2,4

–3,5

–2,4

–2,1

nėra duomenų

Struktūrinis balansas (8)

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

–1,2

–1,8

–4,4

–3,9

–3,0

–2,3

2009 m. lapkričio mėn. COM

–1,1

–1,9

–3,6

–3,5

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

–0,8

–2,5

–3,4

–2,4

–2,1

nėra duomenų

Bendroji valdžios sektoriaus skola

(% BVP)

2010 m. sausio mėn. SP

65,9

72,5

76,5

79,5

81

82

2009 m. lapkričio mėn. COM

65,9

73,1

76,7

79,7

nėra duomenų

nėra duomenų

2009 m. sausio mėn. SP

65,5

68,5

70,5

71,5

72,5

nėra duomenų

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklavietėje http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Vertinant visų pirma atsižvelgiama į Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę, taip pat į kitą po to gautą informaciją, įskaitant Komisijos tarnybų 2010 m. vasario mėn. tarpinę prognozę.

(3)  2009 m. lapkričio 10 d. Tarybos išvadose dėl viešųjų finansų tvarumo „Taryba ragina valstybes nares būsimose savo stabilumo ir konvergencijos programose sutelkti dėmesį į tvarumo siekiu pagrįstas strategijas“ ir „prašo Komisijos kartu su Ekonominės politikos komitetu ir Ekonomikos ir finansų komitetu toliau plėtoti ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo vertinimo metodikas, kad jos būtų parengtos iki kitos tvarumo ataskaitos“, kuri numatyta 2012 m.

(4)  Žr. Bundesrechnungshof (2009 m.), „Chancen zur Entlastung und Modernisierung des Bundeshaushalts“.

(5)  Visų pirma nepateikti šie duomenys: pajamų iš turto, numanomos skolos palūkanų normos, išsamių atsargų ir srautų koregavimo ir ciklinių pokyčių kategorijų, o „Kompensacijos darbuotojams ir tarpinio vartojimo“ ir „Socialinių išmokų“ kategorijų duomenys pateikti kitoje lentelėje. Todėl sunkiau atlikti objektyvų vertinimą.

(6)  Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.

(7)  Remiantis potencialiojo augimo apskaičiavimais: 1,0 %, 0,7 %, 0,9 % ir 1,2 % atitinkamai 2008–2011 m.

(8)  Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal naujausią programą yra deficitą didinančios 0,4 % BVP 2008 m. ir 0,1 % BVP 2009 m., o pagal Komisijos tarnybų 2009 m. lapkričio mėn. prognozę – deficitą didinančios 0,3 % BVP 2008 m. Vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių pagal naujausią programą nenumatyta 2010–2013 m., o pagal Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę – 2009–2011 m.

Šaltinis:

Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 29.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 140/18 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 140/18

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis EB sutarties 87 ir 88 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 140/04

| Sprendimo priėmimo data | 2009 1 12 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 626/08 |
| Valstybė narė | Ispanija |
| Regionas | País Vasco |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Ayudas a actividades culturales de carácter supramunicipal |
| Teisinis pagrindas | Orden 3 de Diciembre de 2008, de la Consejería de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2009, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Kultūra |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos 0,75 mln. EUR
  Bendra suteiktos pagalbos suma 0,75 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | 70 % |
| Trukmė | 2009 1 1–2009 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Poilsio organizavimo, kultūrinė ir sportinė veikla |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Departamento de Cultura del Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava — País Vasco |
| ESPAÑA |

Sprendimo priėmimo data

2009 1 12

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 626/08

Valstybė narė

Ispanija

Regionas

País Vasco

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Ayudas a actividades culturales de carácter supramunicipal

Teisinis pagrindas

Orden 3 de Diciembre de 2008, de la Consejería de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2009, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Kultūra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos 0,75 mln. EUR

Bendra suteiktos pagalbos suma 0,75 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

70 %

Trukmė

2009 1 1–2009 12 31

Ekonomikos sektorius

Poilsio organizavimo, kultūrinė ir sportinė veikla

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Departamento de Cultura del Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava — País Vasco

ESPAÑA

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

| Sprendimo priėmimo data | 2009 11 20 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 378/09 |
| Valstybė narė | Nyderlandai |
| Regionas | Noord–Brabant |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Verruiming van de Monumentenregeling in Noord-Brabant |
| Teisinis pagrindas | Titel 4.2 Algemene wet bestuursrecht Algemene Subsidie Verordening Noord-Brabant Monumenten |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Paveldo išsaugojimas, Kultūra |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Bendra suteiktos pagalbos suma 25 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | 100 % |
| Trukmė | iki 2013 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Statyba, Poilsio organizavimo, kultūrinė ir sportinė veikla |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Stimulus Programmamagement |
| Postbus 585 |
| 5600 AN Eindhoven |
| NEDERLAND |

Sprendimo priėmimo data

2009 11 20

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 378/09

Valstybė narė

Nyderlandai

Regionas

Noord–Brabant

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Verruiming van de Monumentenregeling in Noord-Brabant

Teisinis pagrindas

Titel 4.2 Algemene wet bestuursrecht Algemene Subsidie Verordening Noord-Brabant Monumenten

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Paveldo išsaugojimas, Kultūra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Bendra suteiktos pagalbos suma 25 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

100 %

Trukmė

iki 2013 12 31

Ekonomikos sektorius

Statyba, Poilsio organizavimo, kultūrinė ir sportinė veikla

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Stimulus Programmamagement

Postbus 585

5600 AN Eindhoven

NEDERLAND

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

---

| 29.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 140/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 140/20

---

Leidimas teikti valstybės pagalbą remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių nuostatomis

Atvejai, kuriems Komisija neprieštarauja

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 140/05

| Sprendimo priėmimo data | 2010 4 21 |
| --- | --- |
| Valstybės pagalbos nuorodos numeris | N 1/10 |
| Valstybė narė | Ispanija |
| Regionas | País Vasco |
| Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas | Régimen de ayudas a los museos del País Vasco |
| Teisinis pagrindas | Orden de 10 de diciembre de 2009 de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones destinadas a la promoción museística y al desarrollo de actividades museísticas relacionadas con el patrimonio y la difusión cultural |
| Pagalbos priemonės rūšis | Pagalbos schema |
| Tikslas | Kultūra |
| Pagalbos forma | Tiesioginė dotacija |
| Biudžetas | Planuojamos metinės išlaidos 0,62 mln. EUR; Bendra suteiktos pagalbos suma 0,62 mln. EUR |
| Pagalbos intensyvumas | 75 % |
| Trukmė | 2010 4–2010 12 31 |
| Ekonomikos sektorius | Poilsio organizavimo, kultūrinė ir sportinė veikla |
| Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas | Consejería de Cultura |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava — País Vasco |
| ESPAÑA |

Sprendimo priėmimo data

2010 4 21

Valstybės pagalbos nuorodos numeris

N 1/10

Valstybė narė

Ispanija

Regionas

País Vasco

Pagalbos (ir (arba) gavėjo) pavadinimas

Régimen de ayudas a los museos del País Vasco

Teisinis pagrindas

Orden de 10 de diciembre de 2009 de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones destinadas a la promoción museística y al desarrollo de actividades museísticas relacionadas con el patrimonio y la difusión cultural

Pagalbos priemonės rūšis

Pagalbos schema

Tikslas

Kultūra

Pagalbos forma

Tiesioginė dotacija

Biudžetas

Planuojamos metinės išlaidos 0,62 mln. EUR; Bendra suteiktos pagalbos suma 0,62 mln. EUR

Pagalbos intensyvumas

75 %

Trukmė

2010 4–2010 12 31

Ekonomikos sektorius

Poilsio organizavimo, kultūrinė ir sportinė veikla

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas

Consejería de Cultura

C/ Donostia, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava — País Vasco

ESPAÑA

Kita informacija

—

Sprendimo tekstą be konfidencialių duomenų oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) galima rasti tinklalapyje:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_lt.htm

---

| 29.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 140/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 140/21

---

Neprieštaravimas praneštai koncentracijai

(Byla COMP/M.5843 – Eli Lilly/Certain Animal Health Assets of Pfizer)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 140/06

2010 m. gegužės 21 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su bendrąja rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32010M5843. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Dokumento numeris 32010M5843. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 29.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 140/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 140/22

---

2010 m. gegužės 25 d. Tarybos išvados dėl būsimo Europos Sąjungos prekių ženklų sistemos patikslinimo

2010/C 140/07

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

| 1. | PRIMENA, kad 2007 m. gegužės mėn. ji priėmė išvadas dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybos (prekių ženklai ir pramoninis dizainas) (toliau – „VRDT“) finansinės perspektyvos ir tolesnio Bendrijos prekių ženklų sistemos plėtojimo (1); |
| --- | --- |

1.

PRIMENA, kad 2007 m. gegužės mėn. ji priėmė išvadas dėl Vidaus rinkos derinimo tarnybos (prekių ženklai ir pramoninis dizainas) (toliau – „VRDT“) finansinės perspektyvos ir tolesnio Bendrijos prekių ženklų sistemos plėtojimo (1);

| 2. | PRIPAŽĮSTA 2008 m. rugsėjo 18–19 d. pasiektą susitarimą bendrame VRDT Administracinės tarybos ir Biudžeto komiteto posėdyje dėl biudžeto priemonių rinkinio, kuriomis siekiama geriau subalansuoti VRDT biudžetą ateityje; šį rinkinį sudaro trys pagrindiniai elementai: i) mokesčių už Bendrijos prekių ženklo apsaugos suteikimą mažinimas; ii) bendradarbiavimo fondo sukūrimas ir iii) ateityje 50 % prekių ženklo galiojimo termino pratęsimo mokesčio paskirstymas valstybių narių nacionalinėms prekių ženklų tarnyboms (toliau – „nacionalinėms tarnyboms“); |
| --- | --- |

2.

PRIPAŽĮSTA 2008 m. rugsėjo 18–19 d. pasiektą susitarimą bendrame VRDT Administracinės tarybos ir Biudžeto komiteto posėdyje dėl biudžeto priemonių rinkinio, kuriomis siekiama geriau subalansuoti VRDT biudžetą ateityje; šį rinkinį sudaro trys pagrindiniai elementai: i) mokesčių už Bendrijos prekių ženklo apsaugos suteikimą mažinimas; ii) bendradarbiavimo fondo sukūrimas ir iii) ateityje 50 % prekių ženklo galiojimo termino pratęsimo mokesčio paskirstymas valstybių narių nacionalinėms prekių ženklų tarnyboms (toliau – „nacionalinėms tarnyboms“);

| 3. | PRITARIA, kad šios biudžeto priemonės yra ne tik tinkamos ir naudingos priemonės VRDT subalansuotam biudžetui užtikrinti ateityje, bet ir padeda modernizuoti, racionalizuoti, suderinti bei sustiprinti visos Europos prekių ženklų sistemą vykdant intensyvesnį VRDT ir nacionalinių tarnybų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

3.

PRITARIA, kad šios biudžeto priemonės yra ne tik tinkamos ir naudingos priemonės VRDT subalansuotam biudžetui užtikrinti ateityje, bet ir padeda modernizuoti, racionalizuoti, suderinti bei sustiprinti visos Europos prekių ženklų sistemą vykdant intensyvesnį VRDT ir nacionalinių tarnybų bendradarbiavimą;

| 4. | PALANKIAI VERTINA tai, kad po 2008 m. rugsėjo susitarimo, nuo 2009 m. gegužės 1 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 355/2009 buvo gerokai sumažinti mokesčiai už Bendrijos prekių ženklo įregistravimą; |
| --- | --- |

4.

PALANKIAI VERTINA tai, kad po 2008 m. rugsėjo susitarimo, nuo 2009 m. gegužės 1 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 355/2009 buvo gerokai sumažinti mokesčiai už Bendrijos prekių ženklo įregistravimą;

| 5. | PALANKIAI VERTINA svarbią pažangą, kurią padarė VRDT steigdama bendradarbiavimo fondą, ir RAGINA VRDT baigti šį darbą teikiant jam pirmenybę, kad fondas kuo greičiau pradėtų visapusiškai veikti, aktyviai dalyvaujant nacionalinėms tarnyboms; |
| --- | --- |

5.

PALANKIAI VERTINA svarbią pažangą, kurią padarė VRDT steigdama bendradarbiavimo fondą, ir RAGINA VRDT baigti šį darbą teikiant jam pirmenybę, kad fondas kuo greičiau pradėtų visapusiškai veikti, aktyviai dalyvaujant nacionalinėms tarnyboms;

| 6. | PRIMENA 2008 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą dėl Europos pramoninės nuosavybės teisių strategijos (2); |
| --- | --- |

6.

PRIMENA 2008 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą dėl Europos pramoninės nuosavybės teisių strategijos (2);

| 7. | PALANKIAI VERTINA tai, kad Komisija pradėjo Europos prekių ženklų sistemos bendro veikimo tyrimą ir PRITARIA jo tikslams, nurodytiems techninėje užduotyje; |
| --- | --- |

7.

PALANKIAI VERTINA tai, kad Komisija pradėjo Europos prekių ženklų sistemos bendro veikimo tyrimą ir PRITARIA jo tikslams, nurodytiems techninėje užduotyje;

| 8. | SUSIPAŽĮSTA su 2010 m. kovo 25 d. Tarybos Intelektinės nuosavybės darbo grupei pateiktais tarpiniais tyrimo rezultatais; |
| --- | --- |

8.

SUSIPAŽĮSTA su 2010 m. kovo 25 d. Tarybos Intelektinės nuosavybės darbo grupei pateiktais tarpiniais tyrimo rezultatais;

| 9. | RAGINA Komisiją parengti galutinę tyrimo redakciją, kad būtų sukurtas tvirtas pagrindas jos vėlesnėms teisėkūros iniciatyvoms; |
| --- | --- |

9.

RAGINA Komisiją parengti galutinę tyrimo redakciją, kad būtų sukurtas tvirtas pagrindas jos vėlesnėms teisėkūros iniciatyvoms;

| 10. | PRIPAŽĮSTA tai, kad dauguma Bendrijos prekių ženklų sistemos vartotojų asociacijų yra patenkinti šia sistema ir tuo, jog kartu galioja Bendrijos ir nacionaliniai prekių ženklai; jų nuomone, būsimo patikslinimo metu reikia suderinti sistemą, atsižvelgiant į subalansuoto Bendrijos ir nacionalinių prekių ženklų sistemų santykio poreikį; |
| --- | --- |

10.

PRIPAŽĮSTA tai, kad dauguma Bendrijos prekių ženklų sistemos vartotojų asociacijų yra patenkinti šia sistema ir tuo, jog kartu galioja Bendrijos ir nacionaliniai prekių ženklai; jų nuomone, būsimo patikslinimo metu reikia suderinti sistemą, atsižvelgiant į subalansuoto Bendrijos ir nacionalinių prekių ženklų sistemų santykio poreikį;

| 11. | PRIPAŽĮSTA, kad nacionaliniai prekybos ženklai tebeatitinka daugelio paraiškų teikėjų poreikius ir todėl šiems paraiškų teikėjams turėtų būti išsaugota galimybė naudotis nacionaline prekių ženklų apsauga; |
| --- | --- |

11.

PRIPAŽĮSTA, kad nacionaliniai prekybos ženklai tebeatitinka daugelio paraiškų teikėjų poreikius ir todėl šiems paraiškų teikėjams turėtų būti išsaugota galimybė naudotis nacionaline prekių ženklų apsauga;

| 12. | PRIMENA 2009 m. rugsėjo 11 d. Komisijos komunikatą „Didesnė intelektinės nuosavybės teisių apsauga vidaus rinkoje“ (3); |
| --- | --- |

12.

PRIMENA 2009 m. rugsėjo 11 d. Komisijos komunikatą „Didesnė intelektinės nuosavybės teisių apsauga vidaus rinkoje“ (3);

| 13. | PRIMENA 2010 m. kovo 1 d. Tarybos rezoliuciją dėl didesnės intelektinės nuosavybės teisių apsaugos vidaus rinkoje (4); |
| --- | --- |

13.

PRIMENA 2010 m. kovo 1 d. Tarybos rezoliuciją dėl didesnės intelektinės nuosavybės teisių apsaugos vidaus rinkoje (4);

| 14. | RAGINA Komisiją pateikti pasiūlymus dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo ir Direktyvos 2008/95/EB valstybių narių teisės aktams, susijusiems su prekių ženklais, suderinti patikslinimo. |
| --- | --- |

14.

RAGINA Komisiją pateikti pasiūlymus dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo ir Direktyvos 2008/95/EB valstybių narių teisės aktams, susijusiems su prekių ženklais, suderinti patikslinimo.

Atliekant patikslinimą turėtų būti visų pirma:

| — | pateikta konkreti nuostata VRDT ir nacionalinių tarnybų bendradarbiavimo sistemai apibrėžti, |
| --- | --- |

—

pateikta konkreti nuostata VRDT ir nacionalinių tarnybų bendradarbiavimo sistemai apibrėžti,

| — | aiškiai nurodyta, kad praktikos ir priemonių derinimas – tai tikslas, kurio turėtų siekti visos prekių ženklų sistemos ES ir kad VRDT turėtų remti pastangas šioje srityje bei sudaryti joms palankesnes sąlygas aktyviai dalyvaujant Administracinei tarybai, |
| --- | --- |

—

aiškiai nurodyta, kad praktikos ir priemonių derinimas – tai tikslas, kurio turėtų siekti visos prekių ženklų sistemos ES ir kad VRDT turėtų remti pastangas šioje srityje bei sudaryti joms palankesnes sąlygas aktyviai dalyvaujant Administracinei tarybai,

| — | nustatytas aiškus VRDT dalyvavimo vykdymo užtikrinimo veikloje, įskaitant kovą su klastojimu, teisinis pagrindas visų pirma skatinant VRDT bendradarbiavimą su nacionalinėmis tarnybomis (joms nepažeidžiant savo nacionalinės kompetencijos) bei Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centru (5), |
| --- | --- |

—

nustatytas aiškus VRDT dalyvavimo vykdymo užtikrinimo veikloje, įskaitant kovą su klastojimu, teisinis pagrindas visų pirma skatinant VRDT bendradarbiavimą su nacionalinėmis tarnybomis (joms nepažeidžiant savo nacionalinės kompetencijos) bei Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centru (5),

| — | nustatytas teisinis pagrindas paskirstyti sumą, lygiavertę 50 % VRDT surenkamo prekių ženklo galiojimo termino pratęsimo mokesčio lėšų, nacionalinėms tarnyboms vadovaujantis sąžiningais, teisingais ir tinkamais paskirstymo kriterijais, kurie turės būti nustatyti taip, kad būtų užtikrinta, inter alia, mažiausia būtina suma kiekvienai valstybei narei, be to, nustatyti tinkami mechanizmai, kuriais deramai atsižvelgiama į atskiroms nacionalinėms tarnyboms taikomus finansinius susitarimus, siekiant užtikrinti, kad šios lėšos būtų skirtos nacionalinėms tarnyboms ir būtų naudojamos tikslams, glaudžiai susijusiems su prekių ženklų apsauga, propagavimu, ir (arba) apsaugos vykdymo užtikrinimu, įskaitant kovą su klastojimu, |
| --- | --- |

—

nustatytas teisinis pagrindas paskirstyti sumą, lygiavertę 50 % VRDT surenkamo prekių ženklo galiojimo termino pratęsimo mokesčio lėšų, nacionalinėms tarnyboms vadovaujantis sąžiningais, teisingais ir tinkamais paskirstymo kriterijais, kurie turės būti nustatyti taip, kad būtų užtikrinta, inter alia, mažiausia būtina suma kiekvienai valstybei narei, be to, nustatyti tinkami mechanizmai, kuriais deramai atsižvelgiama į atskiroms nacionalinėms tarnyboms taikomus finansinius susitarimus, siekiant užtikrinti, kad šios lėšos būtų skirtos nacionalinėms tarnyboms ir būtų naudojamos tikslams, glaudžiai susijusiems su prekių ženklų apsauga, propagavimu, ir (arba) apsaugos vykdymo užtikrinimu, įskaitant kovą su klastojimu,

| — | numatyti pakeitimai ir prireikus kitos priemonės, kuriomis siekiama remti papildomąjį Bendrijos ir nacionalinių prekių ženklų sistemų santykį, |
| --- | --- |

—

numatyti pakeitimai ir prireikus kitos priemonės, kuriomis siekiama remti papildomąjį Bendrijos ir nacionalinių prekių ženklų sistemų santykį,

| — | nustatytos priemonės, kuriomis 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/95/EB valstybių narių teisės aktams, susijusiems su prekių ženklais, suderinti (kodifikuota redakcija) (6) būtų labiau suderinta su 2009 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo (kodifikuota redakcija) (7) ir tuo dar labiau prisidėta prie prekių ženklų sistemos skirtumų visoje Europoje mažinimo. |
| --- | --- |

—

nustatytos priemonės, kuriomis 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/95/EB valstybių narių teisės aktams, susijusiems su prekių ženklais, suderinti (kodifikuota redakcija) (6) būtų labiau suderinta su 2009 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo (kodifikuota redakcija) (7) ir tuo dar labiau prisidėta prie prekių ženklų sistemos skirtumų visoje Europoje mažinimo.

---

(1)  Tarybos dok. 9427/07.

(2)  Tarybos dok. 12267/08.

(3)  Tarybos dokumentas 13286/09.

(4)  OL C 56, 2010 3 6, p. 1.

(5)  Ypač atsižvelgiant į 2010 m. kovo 1 d. Tarybos rezoliucijos dėl didesnės intelektinės nuosavybės teisių apsaugos vidaus rinkoje 24 ir 38 punktus.

(6)  OL L 299, 2008 11 8, p. 25.

(7)  OL L 78, 2009 3 24, p. 1.

---

Europos Komisija

| 29.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 140/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 140/24

---

Euro kursas (1)

2010 m. gegužės 28 d.

2010/C 140/08

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2384 |
| JPY | Japonijos jena | 113,06 |
| DKK | Danijos krona | 7,4411 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,84995 |
| SEK | Švedijos krona | 9,6580 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,4258 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 7,9615 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,780 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 273,93 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7080 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,0615 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,1646 |
| TRY | Turkijos lira | 1,9299 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4534 |
| CAD | Kanados doleris | 1,2954 |
| HKD | Honkongo doleris | 9,6470 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,8165 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,7312 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 479,69 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 9,4046 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,4599 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,2665 |
| IDR | Indonezijos rupija | 11 387,55 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,0781 |
| PHP | Filipinų pesas | 57,118 |
| RUB | Rusijos rublis | 37,9200 |
| THB | Tailando batas | 40,328 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,2492 |
| MXN | Meksikos pesas | 15,8205 |
| INR | Indijos rupija | 57,4347 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2384

JPY

Japonijos jena

113,06

DKK

Danijos krona

7,4411

GBP

Svaras sterlingas

0,84995

SEK

Švedijos krona

9,6580

CHF

Šveicarijos frankas

1,4258

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

7,9615

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,780

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

273,93

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7080

PLN

Lenkijos zlotas

4,0615

RON

Rumunijos lėja

4,1646

TRY

Turkijos lira

1,9299

AUD

Australijos doleris

1,4534

CAD

Kanados doleris

1,2954

HKD

Honkongo doleris

9,6470

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,8165

SGD

Singapūro doleris

1,7312

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 479,69

ZAR

Pietų Afrikos randas

9,4046

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,4599

HRK

Kroatijos kuna

7,2665

IDR

Indonezijos rupija

11 387,55

MYR

Malaizijos ringitas

4,0781

PHP

Filipinų pesas

57,118

RUB

Rusijos rublis

37,9200

THB

Tailando batas

40,328

BRL

Brazilijos realas

2,2492

MXN

Meksikos pesas

15,8205

INR

Indijos rupija

57,4347

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 29.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 140/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 140/25

---

VALSTYBĖS PAGALBA – ISPANIJA

Valstybės pagalba C 10/10 (ex N 562/09) – Restruktūrizavimo pagalba įmonei „A NOVO Comlink SL“

Kvietimas teikti pastabas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 140/09

2010 m. kovo 24 d. raštu, pateiktu originalo kalba po šios santraukos, Komisija pranešė Ispanijos Karalystei apie savo sprendimą pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pirmiau minėtos pagalbos priemonės.

Per vieną mėnesį nuo šios santraukos ir prie jos pridėto rašto paskelbimo dienos suinteresuotosios šalys gali pateikti pastabas apie priemones, dėl kurių Komisija pradeda procedūrą, adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks. +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks. +32 22961242

Šios pastabos bus perduotos Ispanijai. Pastabas teikianti suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

SANTRAUKOS TEKSTAS

PROCEDŪRA

2009 m. spalio 16 d. Ispanija pranešė apie restruktūrizavimo pagalbą įmonei „A NOVO Comlink SL“. 2009 m. lapkričio 12 d. Komisija paprašė papildomos informacijos. 2010 m. sausio 25 d. Ispanija pateikė papildomos informacijos.

PAGALBOS GAVĖJO IR RESTRUKTŪRIZAVIMO APRAŠYMAS

Andalūzijos regiono planuojama pagalba teikiama pagal MVĮ skirtą pagalbos schemą Orden de 5 de novembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de ayudas a empresas viables con dificultades coyunturales en Andalucia, pagal kurią apie didelėms įmonėms teikiamą pagalbą būtina pranešti. „A NOVO Comlink SL“ (toliau – „A NOVO“) – didelė įmonė, teikianti kompiuterių, mobiliųjų telefonų ir kitų elektroninių prietaisų garantinio aptarnavimo paslaugas. Ji visiškai priklauso Prancūzijos įmonei „A NOVO SA“. Iš pradžių „A NOVO“ gamino telefonus. 2004–2006 m. „A NOVO“ sustabdė gamybos veiklą ir daugiausia teikė garantinio aptarnavimo paslaugas. „A NOVO“ šiuo metu turi finansinių sunkumų. Restruktūrizavimo planas, apie kurį pranešta, parengtas 2008 m. lapkričio mėn. Šiame plane siūloma tęsti dabartinę „A NOVO“ veiklą ir numatomas augimas visose veiklos srityse. Pagalbą, apie kurią pranešta, sudaro 4 375 mln. EUR paskolos garantija, šios paskolos palūkanų subsidija ir Andalūzijos regiono teikiama 2 mln. EUR paskola. Be to, 2009 m. gegužės mėn. „A NOVO“ gavo sanavimo pagalbą – paskolos garantiją, apie kurią Komisijai nebuvo pranešta.

VERTINIMAS

Komisija mano, kad šios priemonės yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje.

Išnagrinėjusi šias valstybės pagalbos priemones pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (1), Komisija nusprendė pradėti procedūrą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį, nes kilo abejonių, ar laikomasi visų restruktūrizavimo pagalbos patvirtinimo sąlygų.

Komisija abejoja, ar „A NOVO“ atitinka šių gairių 10 ir 11 punktuose nustatytas restruktūrizavimo pagalbos sąlygas, nes ji priklauso didelei įmonių grupei. Komisija abejoja, ar restruktūrizavimo planu bus užtikrintas ilgalaikis gyvybingumas, kaip nustatyta šių gairių 35 ir 36 punktuose. Plane nenumatytos kompensacinės priemonės, kaip antai pajėgumų sumažinimas (Gairių 38 ir 39 punktai), ir nuosavas gavėjo įnašas, kuris būtinas pagal Gairių 43 punktą. Be to, neaišku, ar pagalbos suma yra mažiausio būtino dydžio (Gairių 45 punktas).

Todėl abejotina, kad restruktūrizavimo pagalba gali būti suderinama su Sanavimo ir restruktūrizavimo pagalbos gairėmis. Komisija taip pat neturi pakankamai informacijos, kad įvertintų sanavimo pagalbos, apie kurią nepranešta, suderinamumą. Galiausiai, priemonės greičiausiai būtų nesuderinamos su Laikinąja valstybės pagalbos priemonių sistema siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis (2).

RAŠTO TEKSTAS

„Por la presente, la Comisión informa al Reino de España de que, tras examinar la información suministrada por sus autoridades sobre las medidas mencionadas anteriormente y notificadas de conformidad con el artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea (denominado en lo sucesivo “TFUE”) (3), ha decidido iniciar el procedimiento del artículo 108, apartado 2, de dicho Tratado.

1.   PROCEDIMIENTO

| (1) | El 16 de octubre de 2009, España notificó una ayuda de reestructuración planteada por la región de Andalucía en favor de A NOVO Comlink SL. El 12 de noviembre de 2009, la Comisión pidió información adicional. El 25 de enero de 2010, España presentó la información solicitada. |
| --- | --- |

(1)

El 16 de octubre de 2009, España notificó una ayuda de reestructuración planteada por la región de Andalucía en favor de A NOVO Comlink SL. El 12 de noviembre de 2009, la Comisión pidió información adicional. El 25 de enero de 2010, España presentó la información solicitada.

2.   DESCRIPCIÓN

2.1.   Beneficiario

| (2) | A NOVO Comlink SL es una gran empresa activa en el sector de las actividades postventa para ordenadores, teléfonos móviles y otros equipos electrónicos. Es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA. A NOVO Comlink SL (en lo sucesivo A NOVO) posee el 100 % de A NOVO Arce SL y de Cedro Soluciones SL. Originalmente, A NOVO fabricaba teléfonos. Entre 2004 y 2006, A NOVO cesó las actividades de producción y se concentró en los servicios postventa. A NOVO está situada en Málaga, en la región de Andalucía, un área que puede beneficiarse de ayuda regional con arreglo a la excepción del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE. |
| --- | --- |

(2)

A NOVO Comlink SL es una gran empresa activa en el sector de las actividades postventa para ordenadores, teléfonos móviles y otros equipos electrónicos. Es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA. A NOVO Comlink SL (en lo sucesivo A NOVO) posee el 100 % de A NOVO Arce SL y de Cedro Soluciones SL. Originalmente, A NOVO fabricaba teléfonos. Entre 2004 y 2006, A NOVO cesó las actividades de producción y se concentró en los servicios postventa. A NOVO está situada en Málaga, en la región de Andalucía, un área que puede beneficiarse de ayuda regional con arreglo a la excepción del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE.

| (3) | La plantilla de A NOVO creció de 263 personas en 2006 a 402 en 2008. En 2008, A NOVO tenía un volumen de negocios de 15,3 millones. Las ventas de servicios postventa en 2008 ascendieron a 14 889 millones EUR; eran de 8 672 millones EUR en 2006 y de 12 984 millones EUR en 2007 (estimación para 2009: 16 118 millones EUR). A NOVO no padece un exceso de capacidad de mano de obra o de equipos. Prevé un crecimiento del volumen de negocios cercano al 10 % para 2009 y del 6 % para el siguiente. Las actuales cuotas de mercado en el sector de los servicios postventa en España son de aproximadamente el 40 % para los ordenadores, el 30 % para los teléfonos móviles y el 10 % para los descodificadores de televisión. |
| --- | --- |

(3)

La plantilla de A NOVO creció de 263 personas en 2006 a 402 en 2008. En 2008, A NOVO tenía un volumen de negocios de 15,3 millones. Las ventas de servicios postventa en 2008 ascendieron a 14 889 millones EUR; eran de 8 672 millones EUR en 2006 y de 12 984 millones EUR en 2007 (estimación para 2009: 16 118 millones EUR). A NOVO no padece un exceso de capacidad de mano de obra o de equipos. Prevé un crecimiento del volumen de negocios cercano al 10 % para 2009 y del 6 % para el siguiente. Las actuales cuotas de mercado en el sector de los servicios postventa en España son de aproximadamente el 40 % para los ordenadores, el 30 % para los teléfonos móviles y el 10 % para los descodificadores de televisión.

2.2.   Dificultades financieras

| (4) | Según las autoridades españolas, A NOVO cumple las condiciones de insolvencia. Afirman que del capital inicial suscrito en 2001, que ascendía a 15 millones EUR, han desaparecido más de 10 millones EUR, y que solo en 2008 se ha perdido más de una cuarta parte. | 2001 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capital | 15 000 000 | 14 684 923 | 6 167 668 | 6 167 668 | 8 967 667 | 4 056 802 |

(4)

Según las autoridades españolas, A NOVO cumple las condiciones de insolvencia. Afirman que del capital inicial suscrito en 2001, que ascendía a 15 millones EUR, han desaparecido más de 10 millones EUR, y que solo en 2008 se ha perdido más de una cuarta parte.

2001

2004

2005

2006

2007

2008

Capital

15 000 000

14 684 923

6 167 668

6 167 668

8 967 667

4 056 802

Las autoridades españolas también subrayan las deudas y pérdidas crecientes y la disminución del volumen de negocios:

| | Eur |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 |
| Incremento de pérdidas | –2 603 000 | –4 549 000 | –3 923 000 |
| Disminución del volumen de negocios | 22 090 000 | 21 853 000 | 15 305 000 |
| Crecimiento de la deuda | 4 281 000 | 5 836 000 | 6 997 000 |

Eur

2006

2007

2008

Incremento de pérdidas

–2 603 000

–4 549 000

–3 923 000

Disminución del volumen de negocios

22 090 000

21 853 000

15 305 000

Crecimiento de la deuda

4 281 000

5 836 000

6 997 000

Sin embargo, el descenso del volumen de negocios hasta 2008 se debió principalmente a la reducción progresiva de las actividades de producción. Para las actividades del servicio postventa, que eran la única actividad restante en 2008, la cifra para 2006 es de 8 672 millones EUR, y para 2007 de 12 984 millones EUR. Es decir, el volumen de negocios de las únicas actividades pertinentes desde 2008 se ha incrementado a partir de 2006.

| (5) | En julio de 2005, se inició una reestructuración de A NOVO con vistas a cambiar su actividad pasando de la producción de teléfonos a la prestación de servicios postventa. Con este motivo, se elaboró un plan de reestructuración que contemplaba reducciones salariales y un sistema de jubilación anticipada para el personal de producción. A NOVO aportó a este plan 14,7 millones EUR procedentes de una operación de venta y posterior arrendamiento financiero de sus bienes inmuebles. Debido al sistema de reducción de plantilla, de 2005 a 2008 A NOVO acumuló unas pérdidas de 12,3 millones EUR. El plan de 2005 también preveía que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años. En la actualidad A NOVO, según España, tiene dificultades para conseguir dinero en los mercados de capitales. |
| --- | --- |

(5)

En julio de 2005, se inició una reestructuración de A NOVO con vistas a cambiar su actividad pasando de la producción de teléfonos a la prestación de servicios postventa. Con este motivo, se elaboró un plan de reestructuración que contemplaba reducciones salariales y un sistema de jubilación anticipada para el personal de producción. A NOVO aportó a este plan 14,7 millones EUR procedentes de una operación de venta y posterior arrendamiento financiero de sus bienes inmuebles. Debido al sistema de reducción de plantilla, de 2005 a 2008 A NOVO acumuló unas pérdidas de 12,3 millones EUR. El plan de 2005 también preveía que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años. En la actualidad A NOVO, según España, tiene dificultades para conseguir dinero en los mercados de capitales.

2.3.   El plan de reestructuración notificado

| (6) | El plan de reestructuración notificado no describe las razones que llevaron a las dificultades actuales. Hace referencia al plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y los contratos financieros de aquel entonces, pero no indica si las dificultades fueron causadas por cálculos incorrectos contenidos en el plan de 2005 o por acontecimientos inesperados. |
| --- | --- |

(6)

El plan de reestructuración notificado no describe las razones que llevaron a las dificultades actuales. Hace referencia al plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y los contratos financieros de aquel entonces, pero no indica si las dificultades fueron causadas por cálculos incorrectos contenidos en el plan de 2005 o por acontecimientos inesperados.

| (7) | El plan de reestructuración de noviembre de 2008, notificado en octubre de 2009, abarca el período de 2009 a 2013. Ha sido elaborado por el propio beneficiario, al parecer sin un control externo independiente. Prevé una ayuda de reestructuración para A NOVO basada en la Orden de 5 de noviembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de ayudas a empresas viables con dificultades coyunturales en Andalucía, de la región de Andalucía. Esta Orden fue aprobada por la Comisión en mayo de 2009, como régimen de ayuda de salvamento y de reestructuración para PYME que requiere la notificación de las concesiones individuales de tal ayuda a grandes empresas (asunto N 608/08). El único objetivo del plan es una reestructuración financiera en forma de inyección de nuevo capital. |
| --- | --- |

(7)

El plan de reestructuración de noviembre de 2008, notificado en octubre de 2009, abarca el período de 2009 a 2013. Ha sido elaborado por el propio beneficiario, al parecer sin un control externo independiente. Prevé una ayuda de reestructuración para A NOVO basada en la Orden de 5 de noviembre de 2008 por la que se establecen las bases reguladoras del programa de ayudas a empresas viables con dificultades coyunturales en Andalucía, de la región de Andalucía. Esta Orden fue aprobada por la Comisión en mayo de 2009, como régimen de ayuda de salvamento y de reestructuración para PYME que requiere la notificación de las concesiones individuales de tal ayuda a grandes empresas (asunto N 608/08). El único objetivo del plan es una reestructuración financiera en forma de inyección de nuevo capital.

| (8) | La ayuda prevista por la región de Andalucía consiste en






  — | una garantía del 80 % para un préstamo de 4 375 000 EUR con una duración de 10 años. El tipo de interés es el Euribor más 1,25 %, la comisión de garantía es del 1,50 % anual. El préstamo está contragarantizado por el único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia, |
| --- | --- | --- |

(8)

La ayuda prevista por la región de Andalucía consiste en

—

una garantía del 80 % para un préstamo de 4 375 000 EUR con una duración de 10 años. El tipo de interés es el Euribor más 1,25 %, la comisión de garantía es del 1,50 % anual. El préstamo está contragarantizado por el único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia,

| — | una bonificación del tipo de interés de un 0,89 %, lo que equivale al 50 % del tipo de base del 1,77 % publicado por la Comisión para determinar los tipos de referencia para septiembre de 2009 (4). Esto equivale, según la notificación, a una ayuda de 357 136 EUR, |
| --- | --- |

—

una bonificación del tipo de interés de un 0,89 %, lo que equivale al 50 % del tipo de base del 1,77 % publicado por la Comisión para determinar los tipos de referencia para septiembre de 2009 (4). Esto equivale, según la notificación, a una ayuda de 357 136 EUR,

| — | un préstamo público de 2 000 000 EUR durante 10 años, concedido por la Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía (IDEA). El tipo de interés será el tipo del mercado interbancario en la fecha de la celebración del acuerdo de préstamo en septiembre de 2009 (1,77 %). Al parecer, no se añade ningún margen a este índice de base. Este préstamo tiene la garantía del único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia. |
| --- | --- |

—

un préstamo público de 2 000 000 EUR durante 10 años, concedido por la Agencia de Innovación y Desarrollo de Andalucía (IDEA). El tipo de interés será el tipo del mercado interbancario en la fecha de la celebración del acuerdo de préstamo en septiembre de 2009 (1,77 %). Al parecer, no se añade ningún margen a este índice de base. Este préstamo tiene la garantía del único accionista de A NOVO, A NOVO SA Francia.

| (9) | La región de Andalucía supeditó la concesión de la ayuda a que A NOVO contratase a treinta y siete trabajadores de la empresa Servivation a partir de septiembre de 2009. Servivation emplea al personal despedido tras el cierre de un fabricante de teléfonos móviles. |
| --- | --- |

(9)

La región de Andalucía supeditó la concesión de la ayuda a que A NOVO contratase a treinta y siete trabajadores de la empresa Servivation a partir de septiembre de 2009. Servivation emplea al personal despedido tras el cierre de un fabricante de teléfonos móviles.

| (10) | Por lo que se refiere a la cantidad de efectivo necesaria, España afirma que las deudas pendientes actuales consisten en:






  — | deudas con proveedores de 2,7 millones EUR, |
| --- | --- | --- |

(10)

Por lo que se refiere a la cantidad de efectivo necesaria, España afirma que las deudas pendientes actuales consisten en:

—

deudas con proveedores de 2,7 millones EUR,

| — | deudas de 650 000 EUR con el Estado, |
| --- | --- |

—

deudas de 650 000 EUR con el Estado,

| — | deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO, |
| --- | --- |

—

deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO,

| — | otras necesidades resultantes de la expansión de las actividades. |
| --- | --- |

—

otras necesidades resultantes de la expansión de las actividades.

Todo ello asciende a una necesidad de efectivo de alrededor de 5 millones EUR.

| (11) | Aparte de la inyección de nuevo capital descrita anteriormente, el plan de reestructuración no prevé ninguna reestructuración de las actividades de la empresa ni de su organización y gestión ni de la plantilla. Por el contrario, insiste en proseguir sin cambio en sus operaciones, con la esperanza de salir de las dificultades financieras sin alterar el funcionamiento y la estructura del beneficiario. En lo que respecta a la estructura de la empresa, el plan se refiere a las medidas del plan de reestructuración de 2005, que se ejecutaron entre 2004 y 2007, consistentes en el cese gradual de la producción para dedicarse a prestar servicios postventa para otros fabricantes. El plan describe los diversos ámbitos actuales de actividad y sus posibilidades de expansión e indica la expectativa de crecimiento en volumen de cada área con los clientes actuales y con la captación de nuevos clientes —con la ayuda de la inyección de nuevo capital. De hecho, el plan sólo afirma que A NOVO quiere proseguir según lo previsto en el plan de reestructuración de 2005. Como no se prevé ninguna medida de reestructuración, no contiene ningún calendario para la ejecución de medida alguna. |
| --- | --- |

(11)

Aparte de la inyección de nuevo capital descrita anteriormente, el plan de reestructuración no prevé ninguna reestructuración de las actividades de la empresa ni de su organización y gestión ni de la plantilla. Por el contrario, insiste en proseguir sin cambio en sus operaciones, con la esperanza de salir de las dificultades financieras sin alterar el funcionamiento y la estructura del beneficiario. En lo que respecta a la estructura de la empresa, el plan se refiere a las medidas del plan de reestructuración de 2005, que se ejecutaron entre 2004 y 2007, consistentes en el cese gradual de la producción para dedicarse a prestar servicios postventa para otros fabricantes. El plan describe los diversos ámbitos actuales de actividad y sus posibilidades de expansión e indica la expectativa de crecimiento en volumen de cada área con los clientes actuales y con la captación de nuevos clientes —con la ayuda de la inyección de nuevo capital. De hecho, el plan sólo afirma que A NOVO quiere proseguir según lo previsto en el plan de reestructuración de 2005. Como no se prevé ninguna medida de reestructuración, no contiene ningún calendario para la ejecución de medida alguna.

| (12) | El plan no hace referencia a ninguna contribución propia del beneficiario o de su empresa matriz. En lo que respecta a las medidas compensatorias, el plan no prevé ninguna reducción de capacidad o venta de activos. Al contrario, se propone aumentar la mano de obra para incrementar sus ventas. |
| --- | --- |

(12)

El plan no hace referencia a ninguna contribución propia del beneficiario o de su empresa matriz. En lo que respecta a las medidas compensatorias, el plan no prevé ninguna reducción de capacidad o venta de activos. Al contrario, se propone aumentar la mano de obra para incrementar sus ventas.

| (13) | Por lo que se refiere a las perspectivas, la única hipótesis presentada relativa al desarrollo de la demanda de los servicios de la empresa es moderadamente optimista, pues espera un crecimiento en todos los sectores de actividad del beneficiario. No se establece ninguna distinción entre las hipótesis optimista, intermedia y pesimista. |
| --- | --- |

(13)

Por lo que se refiere a las perspectivas, la única hipótesis presentada relativa al desarrollo de la demanda de los servicios de la empresa es moderadamente optimista, pues espera un crecimiento en todos los sectores de actividad del beneficiario. No se establece ninguna distinción entre las hipótesis optimista, intermedia y pesimista.

2.4.   Medidas no notificadas a la Comisión

| (14) | Durante la evaluación del plan de reestructuración, se tuvo conocimiento de que en mayo de 2009 se había concedido a A NOVO una ayuda de salvamento en forma de garantía del 80 % sobre un préstamo de 1 825 000 EUR durante 6 meses, con una comisión anual del 1,5 % y un tipo de interés del 2,86 %. España no notificó esta garantía. El plan de reestructuración presentado con la notificación en octubre de 2009 se elaboró en noviembre de 2008, antes de la concesión de la ayuda de salvamento. |
| --- | --- |

(14)

Durante la evaluación del plan de reestructuración, se tuvo conocimiento de que en mayo de 2009 se había concedido a A NOVO una ayuda de salvamento en forma de garantía del 80 % sobre un préstamo de 1 825 000 EUR durante 6 meses, con una comisión anual del 1,5 % y un tipo de interés del 2,86 %. España no notificó esta garantía. El plan de reestructuración presentado con la notificación en octubre de 2009 se elaboró en noviembre de 2008, antes de la concesión de la ayuda de salvamento.

| (15) | Además, la Comisión observa que el plan de reestructuración de 2005 preveía, según una referencia que figuraba en plan de reestructuración de 2008, que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años. |
| --- | --- |

(15)

Además, la Comisión observa que el plan de reestructuración de 2005 preveía, según una referencia que figuraba en plan de reestructuración de 2008, que la región de Andalucía efectuara pagos directos a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años.

3.   EVALUACIÓN

3.1.   Ayuda estatal con arreglo al artículo 107, apartado 1, del TFUE

| (16) | El artículo 107, apartado 1, del TFUE declara incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones. |
| --- | --- |

(16)

El artículo 107, apartado 1, del TFUE declara incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones.

| (17) | Las medidas que nos ocupan, las garantías, la subvención de intereses, el préstamo de la región de Andalucía y los pagos directos a los trabajadores de A NOVO, implican recursos del Estado. Son concedidas por la región de Andalucía y son imputables al Estado. |
| --- | --- |

(17)

Las medidas que nos ocupan, las garantías, la subvención de intereses, el préstamo de la región de Andalucía y los pagos directos a los trabajadores de A NOVO, implican recursos del Estado. Son concedidas por la región de Andalucía y son imputables al Estado.

| (18) | Para ser consideradas ayuda estatal, las medidas deben conferir una ventaja al beneficiario que éste no podría obtener en condiciones normales de mercado. La subvención de intereses por un valor de 357 136 EUR cumple esta condición. En cuanto a las dos garantías del Estado, se debe considerar que una garantía constituye ayuda si el prestatario se encuentra en una situación financiera difícil [punto 3.2, letra a) de la Comunicación de la Comisión relativa a la aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado CE a las ayudas estatales otorgadas en forma de garantía] (5). En este caso, la Comisión considera que las garantían confieren una ventaja al prestatario. Por lo que respecta a la determinación del importe de la ayuda, la Comisión no puede en la fase actual determinar el equivalente en subvención de las garantías, pues carece de información sobre el grado de solvencia de A NOVO. Finalmente, el préstamo de la región de Andalucía confiere una ventaja a A NOVO. El tipo de interés se determina según el tipo anual del mercado interbancario de dinero. No se añade ningún margen a este índice de base. Sin embargo, incluso suponiendo una elevada colateralización de la garantía dada por A NOVO SA, Francia, para un préstamo a una empresa en una situación financiera difícil, habría que añadir de 220 a 400 puntos básicos al tipo de base (6). Por lo tanto, el préstamo también constituye ayuda. Para determinar el equivalente en subvención del préstamo se necesitaría más información sobre el índice de solvencia de A NOVO. |
| --- | --- |

(18)

Para ser consideradas ayuda estatal, las medidas deben conferir una ventaja al beneficiario que éste no podría obtener en condiciones normales de mercado. La subvención de intereses por un valor de 357 136 EUR cumple esta condición. En cuanto a las dos garantías del Estado, se debe considerar que una garantía constituye ayuda si el prestatario se encuentra en una situación financiera difícil [punto 3.2, letra a) de la Comunicación de la Comisión relativa a la aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado CE a las ayudas estatales otorgadas en forma de garantía] (5). En este caso, la Comisión considera que las garantían confieren una ventaja al prestatario. Por lo que respecta a la determinación del importe de la ayuda, la Comisión no puede en la fase actual determinar el equivalente en subvención de las garantías, pues carece de información sobre el grado de solvencia de A NOVO. Finalmente, el préstamo de la región de Andalucía confiere una ventaja a A NOVO. El tipo de interés se determina según el tipo anual del mercado interbancario de dinero. No se añade ningún margen a este índice de base. Sin embargo, incluso suponiendo una elevada colateralización de la garantía dada por A NOVO SA, Francia, para un préstamo a una empresa en una situación financiera difícil, habría que añadir de 220 a 400 puntos básicos al tipo de base (6). Por lo tanto, el préstamo también constituye ayuda. Para determinar el equivalente en subvención del préstamo se necesitaría más información sobre el índice de solvencia de A NOVO.

| (19) | Por consiguiente, las cuatro medidas favorecen al beneficiario individualmente y le confieren una ventaja en el contexto de su reestructuración que, tal como afirman las autoridades españolas en su presentación, no podría haber obtenido en el mercado financiero. Como consecuencia, la posición de la empresa beneficiaria se refuerza en comparación con la de sus competidores. Por lo tanto, las medidas son selectivas y es probable que falseen la competencia. |
| --- | --- |

(19)

Por consiguiente, las cuatro medidas favorecen al beneficiario individualmente y le confieren una ventaja en el contexto de su reestructuración que, tal como afirman las autoridades españolas en su presentación, no podría haber obtenido en el mercado financiero. Como consecuencia, la posición de la empresa beneficiaria se refuerza en comparación con la de sus competidores. Por lo tanto, las medidas son selectivas y es probable que falseen la competencia.

| (20) | En lo referente a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, España no ha presentado información que permita a la Comisión evaluar si constituye o no ayuda. Si los pagos se efectuaron al amparo de un régimen general de la seguridad social, no se considerarán ayuda estatal. Si los pagos tuvieran que correr normalmente por cuenta de la propia empresa— en virtud del Derecho laboral o de un convenio colectivo—, los pagos formarían parte de los costes normales de la empresa. Si el Estado se hace cargo de estos pagos, deben contabilizarse como ayuda (7). |
| --- | --- |

(20)

En lo referente a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, España no ha presentado información que permita a la Comisión evaluar si constituye o no ayuda. Si los pagos se efectuaron al amparo de un régimen general de la seguridad social, no se considerarán ayuda estatal. Si los pagos tuvieran que correr normalmente por cuenta de la propia empresa— en virtud del Derecho laboral o de un convenio colectivo—, los pagos formarían parte de los costes normales de la empresa. Si el Estado se hace cargo de estos pagos, deben contabilizarse como ayuda (7).

| (21) | Por lo que respecta al efecto sobre los intercambios, las autoridades españolas alegan que los servicios postventa, en los que opera el beneficiario, se prestan a nivel local y se limitan al territorio de España. No obstante, el Tribunal ha confirmado que dicho efecto no depende del carácter local o regional de los servicios prestados ni de la importancia del ámbito de actividad de que se trate (8). Además, estos servicios se intercambian libremente en la Unión. Por último, los propietarios de las empresas que prestan estos servicios están radicados en más de un Estado miembro. Esto es particularmente cierto en el caso del presente beneficiario, que forma parte del grupo francés A NOVO, un operador importante en los servicios postventa en Europa. Por lo tanto, se cumple la condición de afectar al comercio entre los Estados miembros. |
| --- | --- |

(21)

Por lo que respecta al efecto sobre los intercambios, las autoridades españolas alegan que los servicios postventa, en los que opera el beneficiario, se prestan a nivel local y se limitan al territorio de España. No obstante, el Tribunal ha confirmado que dicho efecto no depende del carácter local o regional de los servicios prestados ni de la importancia del ámbito de actividad de que se trate (8). Además, estos servicios se intercambian libremente en la Unión. Por último, los propietarios de las empresas que prestan estos servicios están radicados en más de un Estado miembro. Esto es particularmente cierto en el caso del presente beneficiario, que forma parte del grupo francés A NOVO, un operador importante en los servicios postventa en Europa. Por lo tanto, se cumple la condición de afectar al comercio entre los Estados miembros.

| (22) | Por todo ello, las dos garantías, la subvención de intereses y el préstamo descritos constituyen ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, TFUE. La Comisión carece de la información necesaria que le permita determinar si también constituyen ayuda los pagos directos a los trabajadores prometidos en 2005 por la región de Andalucía. |
| --- | --- |

(22)

Por todo ello, las dos garantías, la subvención de intereses y el préstamo descritos constituyen ayuda estatal en el sentido del artículo 107, apartado 1, TFUE. La Comisión carece de la información necesaria que le permita determinar si también constituyen ayuda los pagos directos a los trabajadores prometidos en 2005 por la región de Andalucía.

3.2.   Compatibilidad de la ayuda con el mercado interior a tenor de las Directrices sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis

3.2.1.   La ayuda de salvamento no notificada

| (23) | Las autoridades españolas no han notificado la ayuda de salvamento de mayo de 2009 ni han presentado la información necesaria para evaluar la compatibilidad de esta ayuda con el mercado interior, especialmente por lo que se refiere al punto 25 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (9) (denominadas en lo sucesivo “las Directrices”) y su función en el plan de restructuración de 2008, que se adoptó antes de la concesión de esta ayuda. Por consiguiente, en la fase actual la Comisión tiene dudas sobre la compatibilidad de esta medida de ayuda con el mercado interior. |
| --- | --- |

(23)

Las autoridades españolas no han notificado la ayuda de salvamento de mayo de 2009 ni han presentado la información necesaria para evaluar la compatibilidad de esta ayuda con el mercado interior, especialmente por lo que se refiere al punto 25 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (9) (denominadas en lo sucesivo “las Directrices”) y su función en el plan de restructuración de 2008, que se adoptó antes de la concesión de esta ayuda. Por consiguiente, en la fase actual la Comisión tiene dudas sobre la compatibilidad de esta medida de ayuda con el mercado interior.

3.2.2.   La ayuda de reestructuración notificada

| (24) | Según la notificación, el objetivo de la ayuda es la reestructuración de una empresa en crisis. Según el artículo 107, apartado 3, letra c), TFUE, la ayuda destinada a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas puede autorizarse siempre que no altere las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La ayuda de salvamento o de reestructuración de empresas en crisis puede considerarse compatible con el mercado interior en virtud de esta disposición si se respetan las condiciones fijadas en las Directrices. |
| --- | --- |

(24)

Según la notificación, el objetivo de la ayuda es la reestructuración de una empresa en crisis. Según el artículo 107, apartado 3, letra c), TFUE, la ayuda destinada a facilitar el desarrollo de determinadas actividades o de determinadas regiones económicas puede autorizarse siempre que no altere las condiciones de los intercambios en forma contraria al interés común. La ayuda de salvamento o de reestructuración de empresas en crisis puede considerarse compatible con el mercado interior en virtud de esta disposición si se respetan las condiciones fijadas en las Directrices.

Derecho del beneficiario a la ayuda como empresa en crisis

| (25) | En primer lugar es necesario poder considerar que la empresa beneficiaria es una empresa en crisis. Según las Directrices, se considera que una empresa está en crisis si es incapaz de recuperarse mediante sus recursos propios o consiguiendo los fondos necesarios de los accionistas o en el mercado, y sin la intervención de los poderes públicos. Las Directrices también enumeran algunas características habituales de tales empresas, tales como el endeudamiento creciente y el debilitamiento de su activo neto. |
| --- | --- |

(25)

En primer lugar es necesario poder considerar que la empresa beneficiaria es una empresa en crisis. Según las Directrices, se considera que una empresa está en crisis si es incapaz de recuperarse mediante sus recursos propios o consiguiendo los fondos necesarios de los accionistas o en el mercado, y sin la intervención de los poderes públicos. Las Directrices también enumeran algunas características habituales de tales empresas, tales como el endeudamiento creciente y el debilitamiento de su activo neto.

| (26) | Según los datos mencionados anteriormente en el apartado 4, cabe concluir en principio que A NOVO es una empresa en crisis en el sentido de las Directrices, debido a la desaparición de más de la mitad de su capital suscrito y a que se ha perdido más de una cuarta parte del mismo en los últimos 12 meses [punto 10, letra a) de las Directrices]. Según España, la empresa cumple además los criterios establecidos en la legislación española para someterse a un procedimiento de quiebra [punto 10, letra c) de las Directrices]. En todo caso, registraba unas pérdidas cada vez mayores y una disminución global del volumen de negocios, en el sentido contemplado en el punto 11 de las Directrices. Sin embargo, según lo descrito en el apartado 4, el volumen de negocios pertinente para la actividad actual y futura de A NOVO, a saber, los servicios postventa, ha registrado un crecimiento considerable. |
| --- | --- |

(26)

Según los datos mencionados anteriormente en el apartado 4, cabe concluir en principio que A NOVO es una empresa en crisis en el sentido de las Directrices, debido a la desaparición de más de la mitad de su capital suscrito y a que se ha perdido más de una cuarta parte del mismo en los últimos 12 meses [punto 10, letra a) de las Directrices]. Según España, la empresa cumple además los criterios establecidos en la legislación española para someterse a un procedimiento de quiebra [punto 10, letra c) de las Directrices]. En todo caso, registraba unas pérdidas cada vez mayores y una disminución global del volumen de negocios, en el sentido contemplado en el punto 11 de las Directrices. Sin embargo, según lo descrito en el apartado 4, el volumen de negocios pertinente para la actividad actual y futura de A NOVO, a saber, los servicios postventa, ha registrado un crecimiento considerable.

| (27) | No se conoce con precisión a partir de qué fecha se debe considerar que la empresa está en crisis. Según los datos presentados (véase el apartado 4), se puede concluir que esta situación ya se daba en 2008. |
| --- | --- |

(27)

No se conoce con precisión a partir de qué fecha se debe considerar que la empresa está en crisis. Según los datos presentados (véase el apartado 4), se puede concluir que esta situación ya se daba en 2008.

| (28) | La dificultad de la empresa para obtener crédito también puede deberse a que ya no es propietaria de los inmuebles que utiliza, tras la operación de venta y posterior arrendamiento financiero mencionada en el apartado 5. Sin embargo, este aspecto debe examinarse e investigarse con mayor detenimiento. |
| --- | --- |

(28)

La dificultad de la empresa para obtener crédito también puede deberse a que ya no es propietaria de los inmuebles que utiliza, tras la operación de venta y posterior arrendamiento financiero mencionada en el apartado 5. Sin embargo, este aspecto debe examinarse e investigarse con mayor detenimiento.

| (29) | Además, A NOVO es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA, cuyo volumen de negocios en 2009 fue de alrededor de 350 millones EUR y con un beneficio neto de 12 millones EUR. Según el punto 11 de las Directrices, una empresa en crisis solo podrá beneficiarse de las ayudas cuando no pueda recuperarse con los fondos obtenidos de sus propietarios. Además, el punto 13 de las Directrices exige, cuando la empresa pertenezca a un grupo de empresas mayor, que el Estado miembro demuestre que las dificultades de la empresa son intrínsecas a la misma y demasiado complejas para ser resueltas por el propio grupo. Las autoridades españolas no han presentado información que permita determinar si se cumplen estas condiciones. |
| --- | --- |

(29)

Además, A NOVO es una filial al 100 % de la empresa francesa A NOVO SA, cuyo volumen de negocios en 2009 fue de alrededor de 350 millones EUR y con un beneficio neto de 12 millones EUR. Según el punto 11 de las Directrices, una empresa en crisis solo podrá beneficiarse de las ayudas cuando no pueda recuperarse con los fondos obtenidos de sus propietarios. Además, el punto 13 de las Directrices exige, cuando la empresa pertenezca a un grupo de empresas mayor, que el Estado miembro demuestre que las dificultades de la empresa son intrínsecas a la misma y demasiado complejas para ser resueltas por el propio grupo. Las autoridades españolas no han presentado información que permita determinar si se cumplen estas condiciones.

| (30) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la empresa pueda obtener ayuda de reestructuración. |
| --- | --- |

(30)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la empresa pueda obtener ayuda de reestructuración.

Restablecimiento de la viabilidad a largo plazo

| (31) | Según el punto 34 de las Directrices, la concesión de la ayuda debe estar supeditada a la ejecución del plan de reestructuración que, para todas las ayudas individuales a grandes empresas, habrá sido autorizado por la Comisión. |
| --- | --- |

(31)

Según el punto 34 de las Directrices, la concesión de la ayuda debe estar supeditada a la ejecución del plan de reestructuración que, para todas las ayudas individuales a grandes empresas, habrá sido autorizado por la Comisión.

| (32) | Según el punto 35 de las Directrices, el plan de reestructuración ha de restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa en un plazo razonable, partiendo de hipótesis realistas por lo que se refiere a las condiciones futuras de explotación. Según el punto 36 de las Directrices, el plan debe contener hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras. |
| --- | --- |

(32)

Según el punto 35 de las Directrices, el plan de reestructuración ha de restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa en un plazo razonable, partiendo de hipótesis realistas por lo que se refiere a las condiciones futuras de explotación. Según el punto 36 de las Directrices, el plan debe contener hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras.

| (33) | El plan de reestructuración no contiene una descripción de las medidas internas destinadas a mejorar la viabilidad y estructura de la empresa. No describe las razones que han dado lugar a las dificultades. Hace referencia a un plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y a los contratos financieros de ese momento, pero no indica si la empresa está actualmente en crisis a causa de las hipótesis incorrectas del plan anterior o de circunstancias inesperadas. El plan no contiene hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras ni un análisis de los puntos fuertes y débiles de la empresa. Eventualmente, el plan prevé restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa sólo a través de la reducción de deudas. |
| --- | --- |

(33)

El plan de reestructuración no contiene una descripción de las medidas internas destinadas a mejorar la viabilidad y estructura de la empresa. No describe las razones que han dado lugar a las dificultades. Hace referencia a un plan de reestructuración de 2005 y a las medidas estructurales y a los contratos financieros de ese momento, pero no indica si la empresa está actualmente en crisis a causa de las hipótesis incorrectas del plan anterior o de circunstancias inesperadas. El plan no contiene hipótesis optimistas, pesimistas e intermedias sobre las perspectivas futuras ni un análisis de los puntos fuertes y débiles de la empresa. Eventualmente, el plan prevé restablecer la viabilidad a largo plazo de la empresa sólo a través de la reducción de deudas.

| (34) | Por lo que se refiere a las perspectivas de la empresa, se prevé que las ventas se sitúen en 16 118 millones EUR en 2009, 17 658 millones EUR en 2010, 18 630 millones EUR en 2011, 18 923 millones EUR en 2012 y 19 721 millones EUR en 2013. Se espera que la empresa registre unas pérdidas de 254 000 EUR en 2009 y unos resultados positivos de 414 000 EUR en 2010, 835 000 EUR en 2011, 1 261 millones EUR en 2012, y 1 863 millones EUR en 2013. |
| --- | --- |

(34)

Por lo que se refiere a las perspectivas de la empresa, se prevé que las ventas se sitúen en 16 118 millones EUR en 2009, 17 658 millones EUR en 2010, 18 630 millones EUR en 2011, 18 923 millones EUR en 2012 y 19 721 millones EUR en 2013. Se espera que la empresa registre unas pérdidas de 254 000 EUR en 2009 y unos resultados positivos de 414 000 EUR en 2010, 835 000 EUR en 2011, 1 261 millones EUR en 2012, y 1 863 millones EUR en 2013.

| (35) | Estas previsiones de ventas se basan en la consulta a los principales clientes de A NOVO. Las autoridades españolas solo han presentado una hipótesis. Como además no está claro por qué A NOVO está ahora en crisis, a pesar de la aplicación del plan de reestructuración de 2005 según lo previsto, no es evidente que la prevista medida de reestructuración simplemente financiera vaya a atajar la causa de las dificultades de la empresa. |
| --- | --- |

(35)

Estas previsiones de ventas se basan en la consulta a los principales clientes de A NOVO. Las autoridades españolas solo han presentado una hipótesis. Como además no está claro por qué A NOVO está ahora en crisis, a pesar de la aplicación del plan de reestructuración de 2005 según lo previsto, no es evidente que la prevista medida de reestructuración simplemente financiera vaya a atajar la causa de las dificultades de la empresa.

| (36) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la aplicación del plan notificado restablezca la viabilidad a largo plazo de la empresa. |
| --- | --- |

(36)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas de que la aplicación del plan notificado restablezca la viabilidad a largo plazo de la empresa.

Evitar falseamientos indebidos de la competencia

| (37) | De conformidad con los puntos 38 a 42 de las Directrices, se han de adoptar medidas para reducir en la medida de lo posible los efectos negativos de la ayuda sobre los competidores. La ayuda no debe falsear indebidamente la competencia. Por lo general esto significa limitar la presencia que la empresa pueda disfrutar en sus mercados al término del período de reestructuración. La limitación o reducción obligatoria de la presencia de la empresa en el mercado de referencia constituye una compensación para sus competidores. |
| --- | --- |

(37)

De conformidad con los puntos 38 a 42 de las Directrices, se han de adoptar medidas para reducir en la medida de lo posible los efectos negativos de la ayuda sobre los competidores. La ayuda no debe falsear indebidamente la competencia. Por lo general esto significa limitar la presencia que la empresa pueda disfrutar en sus mercados al término del período de reestructuración. La limitación o reducción obligatoria de la presencia de la empresa en el mercado de referencia constituye una compensación para sus competidores.

| (38) | El plan no contiene ninguna medida compensatoria como la desinversión de activos o las reducciones de capacidad o de presencia en el mercado. Al contrario, prevé una expansión del negocio y la contratación de más trabajadores. Aunque no hay nada que sugiera que el mercado de la reparación de aparatos electrónicos registre un exceso de capacidad, la inclusión de esta expectativa de expansión en una medida de ayuda pública a una empresa en crisis no se ajusta a lo establecido en los puntos 38 y 39 de las Directrices. |
| --- | --- |

(38)

El plan no contiene ninguna medida compensatoria como la desinversión de activos o las reducciones de capacidad o de presencia en el mercado. Al contrario, prevé una expansión del negocio y la contratación de más trabajadores. Aunque no hay nada que sugiera que el mercado de la reparación de aparatos electrónicos registre un exceso de capacidad, la inclusión de esta expectativa de expansión en una medida de ayuda pública a una empresa en crisis no se ajusta a lo establecido en los puntos 38 y 39 de las Directrices.

| (39) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan estas condiciones importantes para la compatibilidad de la ayuda de reestructuración. |
| --- | --- |

(39)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan estas condiciones importantes para la compatibilidad de la ayuda de reestructuración.

Ayuda circunscrita al mínimo

| (40) | De conformidad con el punto 43 de las Directrices, el importe y la intensidad de la ayuda deberán limitarse a los costes de reestructuración estrictamente necesarios para permitir la reestructuración, teniendo en cuenta las disponibilidades financieras de la empresa. Los beneficiarios de la ayuda deberán contribuir de forma importante al plan de reestructuración con cargo a sus propios recursos, por ejemplo, mediante la venta de activos que no sean indispensables para la supervivencia de la empresa o mediante financiación externa obtenida en condiciones de mercado. |
| --- | --- |

(40)

De conformidad con el punto 43 de las Directrices, el importe y la intensidad de la ayuda deberán limitarse a los costes de reestructuración estrictamente necesarios para permitir la reestructuración, teniendo en cuenta las disponibilidades financieras de la empresa. Los beneficiarios de la ayuda deberán contribuir de forma importante al plan de reestructuración con cargo a sus propios recursos, por ejemplo, mediante la venta de activos que no sean indispensables para la supervivencia de la empresa o mediante financiación externa obtenida en condiciones de mercado.

| (41) | El plan carece de cualquier elemento que suponga una contribución propia del beneficiario, por ejemplo en forma de financiación externa en condiciones de mercado. El préstamo del Estado de 2 millones EUR y la garantía para el préstamo de 4 375 000 EUR no cumplen las condiciones de mercado (véase el apartado 17). El plan de reestructuración tampoco contiene ningún plan de venta de activos. |
| --- | --- |

(41)

El plan carece de cualquier elemento que suponga una contribución propia del beneficiario, por ejemplo en forma de financiación externa en condiciones de mercado. El préstamo del Estado de 2 millones EUR y la garantía para el préstamo de 4 375 000 EUR no cumplen las condiciones de mercado (véase el apartado 17). El plan de reestructuración tampoco contiene ningún plan de venta de activos.

| (42) | La Comisión observa que la sociedad matriz A NOVO SA, Francia, que está obteniendo beneficios, no garantiza por sí misma los nuevos préstamos, sino que se limita a ofrecer una contragarantía a pesar de la perspectiva optimista presentada (véase el apartado 32). |
| --- | --- |

(42)

La Comisión observa que la sociedad matriz A NOVO SA, Francia, que está obteniendo beneficios, no garantiza por sí misma los nuevos préstamos, sino que se limita a ofrecer una contragarantía a pesar de la perspectiva optimista presentada (véase el apartado 32).

| (43) | Además, según el punto 45 de las Directrices, conviene evitar que la ayuda lleve a la empresa a disponer de una liquidez excedentaria. Cabe albergar dudas sobre la necesidad del importe de los préstamos garantizados y concedidos, que ascienden en conjunto a 6 375 millones EUR (sin contabilizar la medida de salvamento en forma de garantía para un préstamo de 1,825 millones EUR). Según las autoridades españolas, el beneficiario debe cubrir deudas externas por un importe de alrededor de 3,4 millones EUR (o de 5 millones EUR, si se suman las deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO) (véase el apartado 10). No se prevé ninguna otra inversión más allá del restablecimiento de la liquidez. La Comisión también tendría que evaluar si las deudas internas del grupo pueden constituir una razón legítima para considerar que una empresa está en crisis. |
| --- | --- |

(43)

Además, según el punto 45 de las Directrices, conviene evitar que la ayuda lleve a la empresa a disponer de una liquidez excedentaria. Cabe albergar dudas sobre la necesidad del importe de los préstamos garantizados y concedidos, que ascienden en conjunto a 6 375 millones EUR (sin contabilizar la medida de salvamento en forma de garantía para un préstamo de 1,825 millones EUR). Según las autoridades españolas, el beneficiario debe cubrir deudas externas por un importe de alrededor de 3,4 millones EUR (o de 5 millones EUR, si se suman las deudas de 1,6 millones EUR con otras empresas del grupo A NOVO) (véase el apartado 10). No se prevé ninguna otra inversión más allá del restablecimiento de la liquidez. La Comisión también tendría que evaluar si las deudas internas del grupo pueden constituir una razón legítima para considerar que una empresa está en crisis.

| (44) | A NOVO está situada en una zona asistida en el sentido del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE. Sin embargo, hasta la fecha las autoridades españolas no han indicado ninguna necesidad concreta de desarrollo regional que justifique una aplicación menos estricta de los criterios de las Directrices. |
| --- | --- |

(44)

A NOVO está situada en una zona asistida en el sentido del artículo 107, apartado 3, letra a), del TFUE. Sin embargo, hasta la fecha las autoridades españolas no han indicado ninguna necesidad concreta de desarrollo regional que justifique una aplicación menos estricta de los criterios de las Directrices.

| (45) | Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan las condiciones para circunscribir la ayuda al mínimo. |
| --- | --- |

(45)

Por lo tanto, la Comisión tiene dudas fundadas de que se cumplan las condiciones para circunscribir la ayuda al mínimo.

Principio de “ayuda única”

| (46) | Por lo que se refiere a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, es posible que constituyan ayuda tal como se indica en el apartado 20. Si se considera que estos pagos constituyen ayuda, A NOVO habría recibido ya ayuda de reestructuración en el pasado. No obstante, la ayuda de reestructuración solo se debe conceder una vez (punto 72 de las Directrices). Si han transcurrido menos de 10 años desde el anterior período de reestructuración, la Comisión no puede aprobar una nueva ayuda de reestructuración según el punto 73 de las Directrices. |
| --- | --- |

(46)

Por lo que se refiere a los pagos directos de la región de Andalucía a determinados trabajadores hasta la incorporación de éstos a un régimen de jubilación parcial a los sesenta años, es posible que constituyan ayuda tal como se indica en el apartado 20. Si se considera que estos pagos constituyen ayuda, A NOVO habría recibido ya ayuda de reestructuración en el pasado. No obstante, la ayuda de reestructuración solo se debe conceder una vez (punto 72 de las Directrices). Si han transcurrido menos de 10 años desde el anterior período de reestructuración, la Comisión no puede aprobar una nueva ayuda de reestructuración según el punto 73 de las Directrices.

| (47) | Por consiguiente, la Comisión también duda de que se haya respetado el principio de “ayuda única”. |
| --- | --- |

(47)

Por consiguiente, la Comisión también duda de que se haya respetado el principio de “ayuda única”.

3.3.   Compatibilidad con arreglo al Marco temporal

| (48) | Es dudoso que la ayuda de salvamento en forma de garantía de un préstamo de 1 825 000 EUR pueda acogerse al Marco temporal aplicable a las medidas de ayuda estatal para facilitar el acceso a la financiación en el actual contexto de crisis económica y financiera (10) (en lo sucesivo denominado “el Marco temporal”). Se puede conceder una ayuda de un equivalente en subvención bruta de hasta 500 000 EUR siempre que se conceda con arreglo a un régimen [punto 4.2.2, letras a) y b), del Marco temporal]. Sin embargo, el único régimen general español de ayuda temporal de concesión de cantidades limitadas de ayuda compatible (N 307/09 de 8 de junio de 2009) aún no estaba en vigor cuando se concedió la citada ayuda. Además, el régimen se limita a las ayudas de hasta 500 000 EUR en forma de subvenciones directas. Así pues, seguiría siendo obligatorio notificar las garantías. Asimismo, la empresa parecía estar en crisis ya antes del 1 de julio de 2008, lo que excluiría la aplicación del Marco temporal [véase el punto 4.3.2, letra i)]. |
| --- | --- |

(48)

Es dudoso que la ayuda de salvamento en forma de garantía de un préstamo de 1 825 000 EUR pueda acogerse al Marco temporal aplicable a las medidas de ayuda estatal para facilitar el acceso a la financiación en el actual contexto de crisis económica y financiera (10) (en lo sucesivo denominado “el Marco temporal”). Se puede conceder una ayuda de un equivalente en subvención bruta de hasta 500 000 EUR siempre que se conceda con arreglo a un régimen [punto 4.2.2, letras a) y b), del Marco temporal]. Sin embargo, el único régimen general español de ayuda temporal de concesión de cantidades limitadas de ayuda compatible (N 307/09 de 8 de junio de 2009) aún no estaba en vigor cuando se concedió la citada ayuda. Además, el régimen se limita a las ayudas de hasta 500 000 EUR en forma de subvenciones directas. Así pues, seguiría siendo obligatorio notificar las garantías. Asimismo, la empresa parecía estar en crisis ya antes del 1 de julio de 2008, lo que excluiría la aplicación del Marco temporal [véase el punto 4.3.2, letra i)].

| (49) | También es dudoso que la medida de reestructuración notificada por España entre en el ámbito de aplicación del Marco temporal. En primer lugar, no está claro cuando A NOVO empezó a estar en crisis. En segundo lugar, por lo que se refiere a la subvención de los intereses, porque su efecto no se limita hasta finales de 2012 [véase el punto 4.4.2, letra a) del Marco]. Además, porque la Comisión carece de información para evaluar si se cumplen las condiciones para que la comisión de la garantía sea compatible [en particular con el punto 4.3.2, letra b) del Marco temporal]. Finalmente, el préstamo concedido por la región de Andalucía no cumple las condiciones del régimen español de ayuda temporal mencionado en el apartado anterior, que España ha limitado a las formas transparentes de ayuda, según lo definido en el artículo 2, apartado 6, del Reglamento general de exención por categorías (11), es decir, a las ayudas en las que es posible calcular previamente con exactitud el equivalente en subvención bruta (ESB) sin necesidad de efectuar una evaluación del riesgo. Sin embargo, dicha evaluación del riesgo es necesaria cuando se trata de un préstamo a una empresa en crisis. |
| --- | --- |

(49)

También es dudoso que la medida de reestructuración notificada por España entre en el ámbito de aplicación del Marco temporal. En primer lugar, no está claro cuando A NOVO empezó a estar en crisis. En segundo lugar, por lo que se refiere a la subvención de los intereses, porque su efecto no se limita hasta finales de 2012 [véase el punto 4.4.2, letra a) del Marco]. Además, porque la Comisión carece de información para evaluar si se cumplen las condiciones para que la comisión de la garantía sea compatible [en particular con el punto 4.3.2, letra b) del Marco temporal]. Finalmente, el préstamo concedido por la región de Andalucía no cumple las condiciones del régimen español de ayuda temporal mencionado en el apartado anterior, que España ha limitado a las formas transparentes de ayuda, según lo definido en el artículo 2, apartado 6, del Reglamento general de exención por categorías (11), es decir, a las ayudas en las que es posible calcular previamente con exactitud el equivalente en subvención bruta (ESB) sin necesidad de efectuar una evaluación del riesgo. Sin embargo, dicha evaluación del riesgo es necesaria cuando se trata de un préstamo a una empresa en crisis.

4.   CONCLUSIÓN

| (50) | Así pues, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento de investigación formal previsto en el artículo 108, apartado 2, TFUE en relación con las medidas descritas por las siguientes razones:






  — | por lo que se refiere a la ayuda de reestructuración notificada, la Comisión tiene dudas de que cumpla las Directrices pertinentes, en especial en lo que respecta a la posibilidad de que A NOVO se beneficie de ayuda de reestructuración, al restablecimiento de su viabilidad a largo plazo, a la necesidad del importe de ayuda, a la ausencia de medidas compensatorias y de una contribución propia del beneficiario y del respeto del principio de “ayuda única” de reestructuración. Además la Comisión carece de la información necesaria para determinar el equivalente en subvención del préstamo y de la garantía del préstamo para A NOVO y la fecha de inicio de la crisis de A NOVO, |
| --- | --- | --- |

(50)

Así pues, la Comisión ha decidido iniciar el procedimiento de investigación formal previsto en el artículo 108, apartado 2, TFUE en relación con las medidas descritas por las siguientes razones:

—

por lo que se refiere a la ayuda de reestructuración notificada, la Comisión tiene dudas de que cumpla las Directrices pertinentes, en especial en lo que respecta a la posibilidad de que A NOVO se beneficie de ayuda de reestructuración, al restablecimiento de su viabilidad a largo plazo, a la necesidad del importe de ayuda, a la ausencia de medidas compensatorias y de una contribución propia del beneficiario y del respeto del principio de “ayuda única” de reestructuración. Además la Comisión carece de la información necesaria para determinar el equivalente en subvención del préstamo y de la garantía del préstamo para A NOVO y la fecha de inicio de la crisis de A NOVO,

| — | la Comisión tiene dudas por lo que se refiere a la compatibilidad de la ayuda de salvamento no notificada concedida en mayo de 2009. |
| --- | --- |

—

la Comisión tiene dudas por lo que se refiere a la compatibilidad de la ayuda de salvamento no notificada concedida en mayo de 2009.

5.   DECISIÓN

| (51) | Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión, actuando conforme al procedimiento establecido en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, insta al Reino de España a presentar sus observaciones y a facilitar toda la información que pueda ayudar a evaluar la ayuda en el plazo de un mes a partir de la fecha de recepción de la presente carta. La Comisión insta a sus autoridades a que transmitan inmediatamente una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda. |
| --- | --- |

(51)

Habida cuenta de las consideraciones anteriores, la Comisión, actuando conforme al procedimiento establecido en el artículo 108, apartado 2, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, insta al Reino de España a presentar sus observaciones y a facilitar toda la información que pueda ayudar a evaluar la ayuda en el plazo de un mes a partir de la fecha de recepción de la presente carta. La Comisión insta a sus autoridades a que transmitan inmediatamente una copia de la presente carta al beneficiario potencial de la ayuda.

| (52) | La Comisión desea recordar que el artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea tiene efecto suspensivo y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente pueda recuperarse de su beneficiario. |
| --- | --- |

(52)

La Comisión desea recordar que el artículo 108, apartado 3, del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea tiene efecto suspensivo y llama su atención sobre el artículo 14 del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, que prevé que toda ayuda concedida ilegalmente pueda recuperarse de su beneficiario.

| (53) | Por la presente, la Comisión comunica al Reino de España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados de los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en el plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente“. |
| --- | --- |

(53)

Por la presente, la Comisión comunica al Reino de España que informará a los interesados mediante la publicación de la presente carta y de un resumen en el Diario Oficial de la Unión Europea. Asimismo, informará a los interesados de los Estados miembros de la AELC signatarios del Acuerdo EEE mediante la publicación de una comunicación en el suplemento EEE del citado Diario Oficial, y al Órgano de Vigilancia de la AELC mediante copia de la presente. Se invitará a todos los interesados mencionados a presentar sus observaciones en el plazo de un mes a partir de la fecha de publicación de la presente“.

---

(1)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

1

(2)  OL C 83, 2009 4 7, p. 1.

2

(3)  Con efecto a partir del 1 de diciembre de 2009, los artículos 87 y 88 del Tratado CE han pasado a ser los artículos 107 y 108, respectivamente, del TFUE. Las dos series de disposiciones son en sustancia idénticas. A efectos de la presente Decisión, las referencias a los artículos 101 y 102 del TFUE se entenderán hechas, cuando proceda, a los artículos 81 y 82 del Tratado CE.

3

(4)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

4

(5)  DO C 54 de 4.3.2006, p. 13.

5

(6)  Comunicación de la Comisión relativa a la revisión del método de fijación de los tipos de referencia y de actualización, DO C 14 de 19.1.2008, p. 6.

6

(7)  Véanse también los apartados 61 y 63 de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis, DO C 244 de 1.10.2004, p. 2.

7

(8)  Asunto C-280/00, Altmark Trans, Rec. 2003, p. I-7747, apartado 82; asunto C-172/03, Heiser/Finanzamt Innsbruck, Rec. 2005, p. I-1627, apartado 33.

8

(9)  DO C 244 de 1.10.2004, p. 2.

9

(10)  DO C 83 de 7.4.2009, p. 1.

10

(11)  Reglamento (CE) no 800/2008 de la Comisión, de 6 de agosto de 2008, por el que se declaran determinadas categorías de ayuda compatibles con el mercado común en aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado (Reglamento general de exención por categorías), DO L 214 de 9.8.2008, p. 3.

11

o

---

| 29.5.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 140/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 140/33

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia)

(Tekstas svarbus EEE)

2010/C 140/10

| 1. | 2010 m. gegužės 21 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Hon Hai Precision Industry Co., Ltd“ (toliau – „Hon Hai“ grupė, Taivanas), „Foxconn“ grupę kontroliuojančioji bendrovė (toliau – „Foxconn“, Taivanas), pirkdama akcijas įgyją visą įmonės „Sony Slovakia spol. s r.o.“ (toliau – Slovakijos taikinys, Slovakija) kontrolę. Prieš sutardama įsigyti Slovakijos tikslą, 2010 m. sausio 1 d.„Foxconn“, pirkdama akcijas ir turtą, įgijo visą įmonės „Sony Baja California, S.A. de C.V“ (toliau – Meksikos taikinys, Meksika) kontrolę. |
| --- | --- |

1.

2010 m. gegužės 21 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją: įmonė „Hon Hai Precision Industry Co., Ltd“ (toliau – „Hon Hai“ grupė, Taivanas), „Foxconn“ grupę kontroliuojančioji bendrovė (toliau – „Foxconn“, Taivanas), pirkdama akcijas įgyją visą įmonės „Sony Slovakia spol. s r.o.“ (toliau – Slovakijos taikinys, Slovakija) kontrolę. Prieš sutardama įsigyti Slovakijos tikslą, 2010 m. sausio 1 d.„Foxconn“, pirkdama akcijas ir turtą, įgijo visą įmonės „Sony Baja California, S.A. de C.V“ (toliau – Meksikos taikinys, Meksika) kontrolę.

| 2. | Įmonių verslo veikla:






  — | „Hon Hai“ grupė ir „Foxconn“: elektronikos prietaisų gamybos paslaugų teikimas originaliems elektronikos prietaisų gamintojams, |
| --- | --- | --- |

2.

Įmonių verslo veikla:

—

„Hon Hai“ grupė ir „Foxconn“: elektronikos prietaisų gamybos paslaugų teikimas originaliems elektronikos prietaisų gamintojams,

| — | Slovakijos taikinys ir Meksikos taikinys: skystakristalių televizorių gamyba ir surinkimas. |
| --- | --- |

—

Slovakijos taikinys ir Meksikos taikinys: skystakristalių televizorių gamyba ir surinkimas.

| 3. | Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu. |
| --- | --- |

3.

Preliminariai išnagrinėjusi pranešimą Komisija mano, kad sandoriui, apie kurį pranešta, galėtų būti taikomas EB susijungimų reglamentas. Komisijai paliekama teisė priimti galutinį sprendimą šiuo klausimu.

| 4. | Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.
  Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti savo pastabas dėl pasiūlyto veiksmo.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Pastabas galima siųsti faksu (+32 22964301), e. paštu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu arba paštu su nuoroda COMP/M.5870 – Foxconn/Sony LCD TV Manufacturing Company in Slovakia adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (EB susijungimų reglamentas).

---