# Europeiska unionens C 68/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2010.068.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 68 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången18 mars 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2010.068.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 68

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången18 mars 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan |
| 2010/C 068/01 | Protokoll från sammanträdet måndagen den 30 november 2009 | 1 |
| Högtidligt öppningssammanträde


  Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde


  Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning


  Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter


  Suppleanter


  Godkännande av förslaget till föredragningslista (AP/100.586)


  Justering av protokollet från den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sjuttonde sammanträde (EUT C 221, 14.9.2009)


  Meddelanden från medordförandena inklusive beslut från presidiets sammanträde den 29 november 2009


  Uttalande av Karel De Gucht, kommissionsledamot med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd


  Frågestund med kommissionen


  Kommissionens åtgärder med avseende på de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sjuttonde sammanträde i Prag (Tjeckien)


  Diskussion med kommissionen (ögonkontaktsförfarande)


  Översyn av Cotonouavtalet |
| 2010/C 068/02 | Protokoll från sammanträdet tisdagen den 1 december 2009 | 4 |
| Suppleanter


  Världsaidsdagen — Meddelanden från medordförandena


  Lissabonfördraget


  Flyktingar, med särskilt fokus på klimatförändringarnas konsekvenser: — Diskussion utan resolution


  Brådskande fråga 1: Klimatförändringar


  Redogörelse av näringslivets och arbetsmarknadens parter


  Finanskrisens inverkan på AVS-länderna — Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel — Rapport av Joseph Mugambe (Uganda) och Hans-Peter Mayer |
| 2010/C 068/03 | Protokoll från sammanträdet onsdagen den 2 december 2009 | 6 |
| Suppleanter


  Justering av protokollet från måndagen den 30 november 2009


  De internationella styrelseformerna och reformen av de internationella organisationerna — Utskottet för politiska frågor — Rapport av Donald Ramotar (Guyana) och Miguel Angel Martínez Martínez


  Katastrofförebyggande och återhämtningsinsatser: diskussion utan resolution


  WTO-förhandlingar och avtal om ekonomiskt partnerskap (EPA) – det aktuella läget: diskussion utan resolution


  Social och kulturell integration och unga människors deltagande — Utskottet för sociala frågor och miljö — Rapport av Manuel Jiménez (Dominikanska republiken) och Olle Schmidt


  Uttalande av Eunice Kazembe, minister för industri och handel (Malawi) och tjänstgörande ordförande för AVS-rådet


  Uttalande av Gunilla Carlsson, biståndsminister (Sverige) och rådets tjänstgörande ordförande


  Frågestund med rådet


  Diskussion med rådet (ögonkontaktsförfarande)


  Situationen i Niger


  Brådskande fråga 2: Situationen i Madagaskar


  Landstrategidokument och regionala strategidokument för den tionde Europeiska utvecklingsfonden, inbegripet strategidokumenten för Angola |
| 2010/C 068/04 | Protokoll från sammanträdet torsdagen den 3 december 2009 | 9 |
| Suppleanter


  Justering av protokollet från sammanträdet onsdagen den 2 december 2009 (för-och eftermiddag)


  Sammanfattning av seminarierna


  Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de rapporter som lagts fram av de tre ständiga utskotten


  Omröstning om brådskande resolutionsförslag


  Förklaring


  Övriga frågor


  Tid och plats för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens nittonde sammanträde |
| Bilaga I —   Alfabetisk förteckning över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter | 11 |
| Bilaga II —   Deltagarlista från sammanträdet den 30 november–3 december 2009 I luanda (Angola) | 15 |
| Bilaga III —   Bilaga till sammanträdet måndagen den 30 november 2009 | 19 |
| Bilaga IV —   Antagna resolutioner | 20 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan

2010/C 068/01

Protokoll från sammanträdet måndagen den 30 november 2009

1

Högtidligt öppningssammanträde

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning

Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter

Suppleanter

Godkännande av förslaget till föredragningslista (AP/100.586)

Justering av protokollet från den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sjuttonde sammanträde (EUT C 221, 14.9.2009)

Meddelanden från medordförandena inklusive beslut från presidiets sammanträde den 29 november 2009

Uttalande av Karel De Gucht, kommissionsledamot med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd

Frågestund med kommissionen

Kommissionens åtgärder med avseende på de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sjuttonde sammanträde i Prag (Tjeckien)

Diskussion med kommissionen (ögonkontaktsförfarande)

Översyn av Cotonouavtalet

2010/C 068/02

Protokoll från sammanträdet tisdagen den 1 december 2009

4

Suppleanter

Världsaidsdagen — Meddelanden från medordförandena

Lissabonfördraget

Flyktingar, med särskilt fokus på klimatförändringarnas konsekvenser: — Diskussion utan resolution

Brådskande fråga 1: Klimatförändringar

Redogörelse av näringslivets och arbetsmarknadens parter

Finanskrisens inverkan på AVS-länderna — Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel — Rapport av Joseph Mugambe (Uganda) och Hans-Peter Mayer

2010/C 068/03

Protokoll från sammanträdet onsdagen den 2 december 2009

6

Suppleanter

Justering av protokollet från måndagen den 30 november 2009

De internationella styrelseformerna och reformen av de internationella organisationerna — Utskottet för politiska frågor — Rapport av Donald Ramotar (Guyana) och Miguel Angel Martínez Martínez

Katastrofförebyggande och återhämtningsinsatser: diskussion utan resolution

WTO-förhandlingar och avtal om ekonomiskt partnerskap (EPA) – det aktuella läget: diskussion utan resolution

Social och kulturell integration och unga människors deltagande — Utskottet för sociala frågor och miljö — Rapport av Manuel Jiménez (Dominikanska republiken) och Olle Schmidt

Uttalande av Eunice Kazembe, minister för industri och handel (Malawi) och tjänstgörande ordförande för AVS-rådet

Uttalande av Gunilla Carlsson, biståndsminister (Sverige) och rådets tjänstgörande ordförande

Frågestund med rådet

Diskussion med rådet (ögonkontaktsförfarande)

Situationen i Niger

Brådskande fråga 2: Situationen i Madagaskar

Landstrategidokument och regionala strategidokument för den tionde Europeiska utvecklingsfonden, inbegripet strategidokumenten för Angola

2010/C 068/04

Protokoll från sammanträdet torsdagen den 3 december 2009

9

Suppleanter

Justering av protokollet från sammanträdet onsdagen den 2 december 2009 (för-och eftermiddag)

Sammanfattning av seminarierna

Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de rapporter som lagts fram av de tre ständiga utskotten

Omröstning om brådskande resolutionsförslag

Förklaring

Övriga frågor

Tid och plats för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens nittonde sammanträde

Bilaga I —   Alfabetisk förteckning över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter

11

Bilaga II —   Deltagarlista från sammanträdet den 30 november–3 december 2009 I luanda (Angola)

15

Bilaga III —   Bilaga till sammanträdet måndagen den 30 november 2009

19

Bilaga IV —   Antagna resolutioner

20

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Gemensamma parlamentariska församlingen för partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan

| 18.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 68/1

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET MÅNDAGEN DEN 30 NOVEMBER 2009

(2010/C 68/01)

(Sammanträdet öppnades kl. 11.05)

Högtidligt öppningssammanträde

Följande talade till församlingen:

Fernando da Piedade Dias dos Santos, talman i den angolanska nationalförsamlingen, Wilkie Rasmussen, medordförande i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, Louis Michel, medordförande i den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen och José Eduardo dos Santos, Angolas president.

(Sammanträdet ajournerades kl. 12.15 och återupptogs kl. 15.05.)

ORDFÖRANDE: RASMUSSEN

Medordförande

Den gemensamma parlamentariska församlingens sammanträde

Ordföranden hälsade samtliga deltagare välkomna.

1.   Den gemensamma parlamentariska församlingens sammansättning

Ordföranden meddelade att förteckningen över den gemensamma parlamentariska församlingens ledamöter, som översänts av AVS-ländernas myndigheter och Europaparlamentets talman, skulle bifogas protokollet.

2.   Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter

Ordföranden meddelade att AVS-ländernas myndigheter hade sänt en förteckning över de icke-parlamentariska ledamöterna. Han föreslog, i enlighet med artikel 17.1 i partnerskapsavtalet och artikel 1 i den gemensamma parlamentariska församlingens arbetsordning, att dessa ledamöter skulle registreras och att deras namn skulle föras upp på en förteckning som skulle bifogas protokollet.

Den gemensamma parlamentariska församlingen samtyckte till detta.

Följande ledamöter yttrade sig om vad som avses med ”absence of a parliament” (om parlament saknas) i artikel 17.1 i partnerskapsavtalet och ackrediteringen av företrädare för Niger, Guinea och Madagaskar: Lutundula (Demokratiska republiken Kongo), Assarid (Mali), Sall (Senegal), medordförande Michel, Striffler, Speroni och Baldeh (Gambia).

Den gemensamma parlamentariska församlingen beslutade att de närvarande företrädarna från Niger, Guinea och Madagaskar skulle ha observatörsstatus vid denna sammanträdesperiod.

3.   Suppleanter

Ordföranden meddelade att ett antal ledamöter skulle ersättas av följande suppleanter: Attard-Montalto (för Scicluna), Bastos (för Carvalho), Binev (för McMillan-Scott), Cashman (för Toia), Czarnecki (för Legutko), Fox (för Sturdy), Girling (för Ford), Goebbels (för Bullmann), Gomes (för Moreira), Gurmai (för De Keyser), Jäätteenmäki (för Jensen), Kastler (för Caspary), Leinen (för Ferreira E.), Migalski (för Vlasák), Ponga (för De Mita), Rinaldi (för Griesbeck), Sargentini (för Jadot), Theocharous (för Kuhn) och Włosowicz (för Hannan).

4.   Godkännande av förslaget till föredragningslista (AP/100.586)

William (Seychellerna) bad om att få yttra sig under punkten ”Övriga frågor”.

Förslaget till föredragningslista godkändes i den form som framgår av detta protokoll.

5.   Justering av protokollet från den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sjuttonde sammanträde (EUT C 221, 14.9.2009)

Protokollet justerades.

6.   Meddelanden från medordförandena inklusive beslut från presidiets sammanträde den 29 november 2009

Ordföranden redogjorde för resultatet från presidiets sammanträde måndagen den 29 november 2009.

Medordförande Michel och Tapsoba (Burkina Faso) yttrade sig om det regionala sammanträde som den gemensamma parlamentariska församlingen nyligen hållit i Burkina Faso.

Ordföranden meddelade att tidsfristerna var följande:

| — | Ändringsförslag till de resolutionsförslag som ingår i rapporterna från de ständiga utskotten: måndagen den 30 november kl. 18.00. |
| --- | --- |

—

Ändringsförslag till de resolutionsförslag som ingår i rapporterna från de ständiga utskotten: måndagen den 30 november kl. 18.00.

| — | Ändringsförslag som avser förslag till kompromissresolutioner och andra brådskande förslag till resolutioner som ska gå till omröstning: tisdagen den 1 december kl. 15.00. |
| --- | --- |

—

Ändringsförslag som avser förslag till kompromissresolutioner och andra brådskande förslag till resolutioner som ska gå till omröstning: tisdagen den 1 december kl. 15.00.

| — | Frågor om omröstningsförfaranden: onsdagen den 2 december kl. 18.00 i skriftlig form. |
| --- | --- |

—

Frågor om omröstningsförfaranden: onsdagen den 2 december kl. 18.00 i skriftlig form.

7.   Uttalande av Karel De Gucht, kommissionsledamot med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd

Ordföranden hälsade kommissionsledamoten välkommen och tackade honom för hans engagemang i den gemensamma parlamentariska församlingen.

Kommissionsledamoten gjorde sitt uttalande.

8.   Frågestund med kommissionen

Ordföranden presenterade ämnet.

Totalt 23 frågor hade ställts till kommissionen.

Kommissionen hade tidigare lämnat skriftliga svar på frågorna, och kommissionsledamot De Gucht besvarade muntligen följdfrågorna från följande frågeställare:

Fråga 2 från Guerrero Salom, om övergången till och översynen av Cotonouavtalet.

Fråga 9 från William (Seychellerna), om den s.k. sårbarhets-FLEX-mekanismen.

Fråga 10 från Assarid (Mali), om den s.k. sårbarhets-FLEX-mekanismen.

Fråga 11 från Joly, om den s.k. sårbarhets-FLEX-mekanismen.

Fråga 12 från Zimmer, om EU:s livsmedelsmekanism.

Fråga 4 från Mitchell, om ägande av egendom.

Fråga 5 från Ronzulli, om bostadsprojekt för Afrika.

Fråga 17 från Martin, om tillgången till läkemedel.

Fråga 19 från Bearder, om funktionshindrades rättigheter.

Fråga 23 från Cashman, om avkriminalisering av homosexualitet.

Fråga 6 från Arif, om avtal om ekonomiskt partnerskap samt regional integrering.

Fråga 13 från Rivasi, om exportsubventioner för mjölk.

Medordföranden meddelade att följdfrågan var otillåtlig.

Fråga 21 från Sargentini, om Somalia.

Författarna till frågorna 1, 7, 8, 14, 15, 18, 20 och 22 ställde inga följdfrågor.

Författaren till fråga 12 var inte närvarande.

Författaren till fråga 3 (Goerens) företräddes av Jäätteenmäki, som också ställde en följdfråga.

9.   Kommissionens åtgärder med avseende på de resolutioner som antogs vid den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens sjuttonde sammanträde i Prag (Tjeckien)

Kommissionsledamot De Gucht hänvisade till ett dokument som hade delats ut och som beskriver kommissionens uppföljning av de resolutioner som antogs i Prag (Tjeckien).

10.   Diskussion med kommissionen (ögonkontaktsförfarande)

Följande yttrade sig: Leinen, Martínez Martínez, Assarid (Mali), medordförande Michel, Gomes, Durant, Ramotar (Guyana), Schmidt, McAvan, Owona (Kamerun), Ferreira J., Kastler, Engel, William (Seychellerna), Sall (Senegal), Mafura (Lesotho), Attard-Montalto, Lutundula (Demokratiska republiken Kongo), Tapsoba (Burkina Faso) och Solamalemalo (Samoa).

Kommissionsledamoten besvarade de frågor som tagits upp av de olika ledamöterna.

11.   Översyn av Cotonouavtalet

Ordföranden meddelade att den gemensamma parlamentariska församlingen skulle anta en förklaring om detta ärende under innevarande sammanträdesperiod.

Stefano Manservisi, generalsekreterare för GD Bistånd vid Europeiska kommissionen, och Brave Ndisale, ordförande för AVS-ambassadörskommittén och chefsförhandlare för AVS-länderna, redogjorde för det aktuella läget och framstegen i förhandlingarna om översynen av Cotonouavtalet.

Följande yttrade sig: Kaczmarek, Mugambe (Uganda), Arif, Owona Kono (Kamerun), medordförande Michel, Joly, Lutundula (Demokrasiska republiken Kongo), Zimmer, William (Seychellerna), Nedelcheva, Assarid (Mali), McAvan och Sall (Senegal).

Manservisi och Ndisale besvarade ledamöternas kommentarer och frågor.

(Sammanträdet avslutades kl. 19.00.)

Wilkie RASMUSSEN och

Louis MICHEL

Ordförande

Sir John KAPUTIN och

Dietmar NICKEL

Generalsekreterare

---

| 18.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 68/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 68/4

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TISDAGEN DEN 1 DECEMBER 2009

(2010/C 68/02)

(Sammanträdet öppnades kl. 9.10.)

ORDFÖRANDE: MICHEL

Medordförande

1.   Suppleanter

Ordföranden meddelade att ett antal ledamöter skulle ersättas av följande suppleanter: Bastos (för Carvalho), Binev (för McMillan-Scott), Cashman (för Toia), Czarnecki (för Legutko), Fox (för Sturdy), Girling (för Förd), Goebbels (för Bullmann), Gomes (för Moreira), Gurmai (för De Keyser), Jäätteenmäki (för Jensen), Kastler (för Caspary), Migalski (för Vlasák), Ponga (för De Mita), Rinaldi (för Griesbeck), Sargentini (för Jadot), Theocharous (för Kuhn) och Włosowicz (för Hannan).

2.   Världsaidsdagen

Meddelanden från medordförandena

Medordföranden meddelade att det var Världsaidsdagen, och medordförandena gjorde uttalanden för att uppmärksamma denna dag.

Det hölls en tyst minut.

Följande yttrade sig: Ronzulli, Cashman, Milupi (Zambia), Sylla (Mali), Ogwal (Uganda) och Jervase Yak (Sudan).

3.   Lissabonfördraget

Ordföranden meddelade att Lissabonfördraget trätt i kraft den 1 december 2009.

4.   Flyktingar, med särskilt fokus på klimatförändringarnas konsekvenser:

Diskussion utan resolution

Sanda Kimbimbi, UNHCR:s särskilda representant, gjorde ett uttalande.

Följande yttrade sig: Manservisi (Europeiska kommissionen), Roithová, Sylla (Mali), Gomes, Hamatoukour (Kamerun), Jäätteenmäki, Mugambe (Uganda), Zimmer, Kombo (Kenya), Neuser, William (Seychellerna) och Manirakiza (Burundi).

Manservisi och Kimbimbi besvarade ledamöternas kommentarer och frågor.

5.   Brådskande fråga 1: Klimatförändringar

Följande yttrade sig: Manservisi (Europeiska kommissionen), Zanicchi, McAvan, Sylla (Mali), Bearder, Sall (Senegal), Manamela (Sydafrika), Sargentini, Italeli (Tuvalu), Callanan, Roberts (Grenada), Ferreira J., Darbo (Tchad), Schnellhardt, Bounkoulou (Rupubliken Kongo), Castex, Hamatoukour (Kamerun), Mushelenga (Namibia), Ponga och Toga (Etiopien).

6.   Redogörelse av näringslivets och arbetsmarknadens parter

Redogörelse av Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) och representanter för det regionala civila samhället.

Jahier, ordförande för EESK:s AVS–EU-uppföljningskommitté, och Makeka, företrädare för den afrikanska arbetsgivarorganisationen, gjorde uttalanden.

Följande yttrade sig: Schmidt och Rinaldi.

Jahier och Makeka besvarade ledamöternas kommentarer och frågor.

7.   Finanskrisens inverkan på AVS-länderna

Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel

Rapport av Joseph Mugambe (Uganda) och Hans-Peter Mayer

Följande yttrade sig: Mugambe (Uganda), Mayer, Manservisi (Europeiska kommissionen), Manamela (Sydafrika), Mitchell, Assarid (Mali), Goebbels, Jäätteenmäki, Toga (Etiopien), Joly, Hamatoukour (Kamerun), Czarnecki, Hoarau, Mafura (Lesotho), Engel, Straker (Saint Vincent och Grenadinerna), Arif, Sithole (Moçambique), Guerrero Salom, Lutundula (Demokratiska republiken Kongo), Gomes och Abdullahi (Nigeria).

Manservisi och de två ledamöter som utarbetat rapporten besvarade ledamöternas kommentarer och frågor.

Sammanträdet ajournerades kl. 12.55.

Wilkie RASMUSSEN och

Louis MICHEL

Ordförande

Sir John KAPUTIN och

Dietmar NICKEL

Generalsekreterare

---

| 18.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 68/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 68/6

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET ONSDAGEN DEN 2 DECEMBER 2009

(2010/C 68/03)

(Sammanträdet öppnades kl. 9.10.)

ORDFÖRANDE: MICHEL

Medordförande

1.   Suppleanter

Ordföranden meddelade att ett antal ledamöter skulle ersättas av följande suppleanter:

Bastos (för Carvalho), Cashman (för Toia), Czarnecki (för Legutko), Girling (för Ford), Goebbels (for Bullmann), Gomes (för Moreira), Gurmai (för De Keyser), Jäätteenmäki (för Jensen), Migalski (för Vlasák), Ponga (för De Mita), Rinaldi (för Griesbeck), Sargentini (för Jadot), Theocharous (för Kuhn) och Włosowicz (för Hannan).

2.   Justering av protokollet från måndagen den 30 november 2009

Protokollet justerades.

3.   De internationella styrelseformerna och reformen av de internationella organisationerna

Utskottet för politiska frågor

Rapport av Donald Ramotar (Guyana) och Miguel Angel Martínez Martínez

Ramotar (Guyana) och Martínez Martínez redogjorde för rapporten.

Följande yttrade sig: Vetter (Europeiska kommissionen), Kaczmarek, Sylla (Mali), Castex, Toga (Etiopien), Schmidt, Ogwal (Uganda), Zimmer, Sithole (Moçambique), Mitchell, Hamatoukour (Kamerun), Durant, William (Seychellerna), Gurmai, Sall (Senegal), Ponga, Jean Marie (Saint Lucia) och Gomes.

Ramotar (Guyana) och Martínez Martínez avrundade diskussionen.

4.   Katastrofförebyggande och återhämtningsinsatser: diskussion utan resolution

Redogörelse av Saroj K. Jha, programansvarig, Världsbankens globala fond för katastrofförebyggande och återhämtningsinsatser (GFDRR).

Följande yttrade sig: Mitchell, Sylla (Mali), Ferreira J., Hamatoukour (Kamerun), Rinaldi, William (Seychellerna) och Goebbels.

Jha besvarade de frågor som tagits upp under diskussionen.

I samband med en ordningsfråga meddelade ordföranden att det skulle hållas ett extra presidiesammanträde samma kväll kl. 19.00–20.00.

5.   WTO-förhandlingar och avtal om ekonomiskt partnerskap (EPA) – det aktuella läget: diskussion utan resolution

Peter Thompson (Europeiska kommissionen) presenterade ämnet.

Följande yttrade sig: Engel, Arif, Manamela (Sydafrika), Rinaldi, Sylla (Mali), Durant, William (Seychellerna), Schnellhardt, Hamatoukour (Kamerun), Mporogomyi (Tanzania), Hoarau, Amon-Ago (Elfenbenskusten) och Tirolien.

Thompson besvarade de frågor som tagits upp.

6.   Social och kulturell integration och unga människors deltagande

Utskottet för sociala frågor och miljö

Rapport av Manuel Jiménez (Dominikanska republiken) och Olle Schmidt

Schmidt och Rodgers (Surinam), vilken ersatte Jiménez (Dominikanska republiken), redogjorde för rapporten.

Följande yttrade sig: Janssen (Europeiska kommissionen), Nedelcheva, Cashman, Bearder, Mohamed Ali (Etiopien), Rivasi, Ogwal (Uganda), Ferreira J., Hamatoukour (Kamerun), Gahler, Ramotar (Guyana), Haug, William (Seychellerna), Motlhale (Botswana) och Amon-Ago (Elfenbenskusten).

Rodgers (Surinam) och Schmidt avrundade diskussionen.

(Sammanträdet ajournerades kl. 12.40 och återupptogs kl. 15.10.)

ORDFÖRANDE: RASMUSSEN

Medordförande

Ordföranden välkomnade den tjänstgörande ordföranden för AVS-rådet, Eunice Kazembe, och den tjänstgörande ordföranden för Europeiska unionens råd, Gunilla Carlsson.

7.   Uttalande av Eunice Kazembe, minister för industri och handel (Malawi) och tjänstgörande ordförande för AVS-rådet

Eunice Kazembe uttalade sig för AVS-rådet.

8.   Uttalande av Gunilla Carlsson, biståndsminister (Sverige) och rådets tjänstgörande ordförande

Carlsson uttalade sig för rådet.

9.   Frågestund med rådet

Tre frågor hade lämnats in till AVS-rådet.

Kazembe besvarade följande fråga och en följdfråga:

Fråga 3 från Schmidt, om Dawit Isaak.

Följande frågor fick inga följdfrågor:

Fråga 1 från Arif, om AVS-ländernas ställning i fråga om avtalen om ekonomiskt partnerskap (EPA).

Fråga 2 från William (Seychellerna), om fiske – övervakningsmekanism.

Nitton frågor hade lämnats in till rådet.

Carlsson besvarade följande frågor och följdfrågor:

Fråga 21 från Schmidt, om Dawit Isaak.

Fråga 13 från Castex, om internationell krishantering i Afrika.

Fråga 17 från Cashman, om avkriminalisering av homosexualitet.

Fråga 18 från Cashman (för Toia), om funktionshindrade.

Fråga 7 från Sir Louis Straker (Saint Vincent och Grenadinerna), om den globala finanskrisen.

Fråga 8 från Zimmer, om finansiering av utvecklingssamarbete.

Fråga 9 från Kaczmarek, om offentligt utvecklingsbistånd (ODA).

Fråga 10 från Joly, om olaglig kapitalflykt från utvecklingsländerna.

Fråga 14 från Tirolien, om ekonomiskt stöd för att utvecklingsländerna ska kunna anpassa sig till klimatförändringarna.

Fråga 15 från Assarid (Mali), om klimatförändringar – stöd till AVS-länderna.

Fråga 11 från William (Seychellerna), om avtal om ekonomiska partnerskap.

Fråga 16 från Sargentini, om Somalia.

Fråga 22 från Goerens, om situationen i Darfur efter det att konflikten officiellt avslutats.

Fråga 4 från Jean Marie (Saint Lucia), om hur ratificeringen av Lissabonfördraget påverkar partnerskapet mellan EU och AVS-länderna.

Fråga 5 från Skerritt-Andrew (Saint Kitts och Nevis), om den andra översynen av Cotonouavtalet.

Fråga 6 från Martínez Martínez (för Guerrero Salom), om avtal om ekonomiska partnerskap (EPA).

Fråga 12 från Schnellhardt, om EU:s och Afrikas gemensamma strategi.

Fråga 19 från Ronzulli, om demokratisk anpassning av etniska, kulturella och religiösa skillnader i AVS-länderna och EU-medlemsstaterna.

Fråga 20 från Zanicchi, om spädbarnsdödlighet: ett särskilt åtagande i samband med det fjärde millennieutvecklingsmålet.

Kazembe besvarade även frågorna 10, 11, 16 och 19.

10.   Diskussion med rådet (ögonkontaktsförfarande)

Följande yttrade sig: Ramotar (Guyana), William (Seychellerna), Assarid (Mali), Sall (Senegal), Ferreira J., Naib (Eritrea), Durant, Attard-Montalto, Milupi (Zambia), Callanan, Rivasi, Gomes och Lutundula (Demokratiska republiken Kongo).

Carlsson och Kazembe besvarade de frågor som tagits upp.

11.   Situationen i Niger

Följande yttrade sig: Ali (Etiopien), Bundu (Sierra Leone), Gahler, Zimmer, Castex, Lutundula (Demokratiska republiken Kongo), Amon Ago (Elfenbenskusten), Hama (Niger), Abdullahi (Nigeria) och medordförande Rasmussen.

12.   Brådskande fråga 2: Situationen i Madagaskar

Följande yttrade sig: Vetter (Europeiska kommissionen), Sithole (Moçambique), Ronzulli, Assarid (Mali), Schmidt, Tirolien, Hoarau, Rivasi, Lutundula (Demokratiska republiken Kongo), William (Seychellerna), Striffler, Mahazaka (Madagaskar), Randrianiatovo (Madagaskar) och medordförande Rasmussen.

13.   Landstrategidokument och regionala strategidokument för den tionde Europeiska utvecklingsfonden, inbegripet strategidokumenten för Angola

Uttalanden gjordes av Ana Dias Lourenço, minister för planering i Angola, och Diógenes do Espírito Santo Oliveira, ordförande i utskottet för ekonomi och finans i Angolas nationalförsamling.

Följande yttrade sig: Ferreira (Europeiska kommissionen), Gomes, De Sousa (Angola), Gahler, Nedelcheva och medordförande Rasmussen.

(Sammanträdet avslutades kl. 19.15.)

Wilkie RASMUSSEN och

Louis MICHEL

Ordförande

Sir John KAPUTIN och

Dietmar NICKEL

Generalsekreterare

---

| 18.3.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 68/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 68/9

---

PROTOKOLL FRÅN SAMMANTRÄDET TORSDAGEN DEN 3 DECEMBER 2009

(2010/C 68/04)

(Sammanträdet öppnades kl. 9.10.)

ORDFÖRANDE: MICHEL

Medordförande

1.   Suppleanter

Ordföranden meddelade att ett antal ledamöter skulle ersättas av följande suppleanter:

Attard-Montalto (för Scicluna), Bastos (för Carvalho), Cashman (för Toia), Girling (för Ford), Goebbels (för Bullmann), Gomes (för Moreira), Gurmai (för De Keyser), Jäätteenmäki (för Jensen), Migalski (för Vlasák), Ponga (för De Mita), Sargentini (för Jadot), Theocharous (för Kuhn) och Włosowicz (för Hannan).

2.   Justering av protokollet från sammanträdet onsdagen den 2 december 2009 (för- och eftermiddag)

Protokollet justerades.

3.   Sammanfattning av seminarierna

Följande rapporter redovisades från seminarierna:

| — | Marthe Amon-Ago (Elfenbenskusten) om utbildning för bättre styrelseformer – besök vid lärosätet för utbildning i statsförvaltning (National School of Administration). |
| --- | --- |

—

Marthe Amon-Ago (Elfenbenskusten) om utbildning för bättre styrelseformer – besök vid lärosätet för utbildning i statsförvaltning (National School of Administration).

| — | Amadou Ciré Sall (Senegal) om ”Angola under uppbyggnad” – besök vid byggnadsprojekt för utbyggnaden av Luanda – bostäder, fotbollsarena, universitetsområde och ZEE (särskild ekonomisk zon). |
| --- | --- |

—

Amadou Ciré Sall (Senegal) om ”Angola under uppbyggnad” – besök vid byggnadsprojekt för utbyggnaden av Luanda – bostäder, fotbollsarena, universitetsområde och ZEE (särskild ekonomisk zon).

| — | Mariya Nedelcheva om förbättrade levnadsvillkor i kåkstäderna (Musseques) – besök vid ett projekt för nya bostäder i stadsområdena. |
| --- | --- |

—

Mariya Nedelcheva om förbättrade levnadsvillkor i kåkstäderna (Musseques) – besök vid ett projekt för nya bostäder i stadsområdena.

4.   Omröstning om de resolutionsförslag som ingår i de rapporter som lagts fram av de tre ständiga utskotten

| — | De internationella styrelseformerna och reformen av de internationella organisationerna
  Rapport av Donald Ramotar (Guyana) och Miguel Angel Martínez Martínez
  Utskottet för politiska frågor (AVS–EU/100.587/09/slutlig)
  Sex ledamöter hade begärt separat omröstning och omröstning i varje del av församlingen (AVS resp. EU) om skäl E; skälet antogs.
  Sex ledamöter hade begärt separat omröstning och omröstning i varje del av församlingen (AVS resp. EU) om punkt 11; punkten förkastades.
  Sex ledamöter hade begärt separat omröstning och omröstning i varje del av församlingen (AVS resp. EU) om punkt 29; punkten förkastades.
  Den ändrade resolutionen antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

De internationella styrelseformerna och reformen av de internationella organisationerna

Rapport av Donald Ramotar (Guyana) och Miguel Angel Martínez Martínez

Utskottet för politiska frågor (AVS–EU/100.587/09/slutlig)

Sex ledamöter hade begärt separat omröstning och omröstning i varje del av församlingen (AVS resp. EU) om skäl E; skälet antogs.

Sex ledamöter hade begärt separat omröstning och omröstning i varje del av församlingen (AVS resp. EU) om punkt 11; punkten förkastades.

Sex ledamöter hade begärt separat omröstning och omröstning i varje del av församlingen (AVS resp. EU) om punkt 29; punkten förkastades.

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt.

| — | Finanskrisens inverkan på AVS-länderna
  Rapport av Joseph Mugambe (Uganda) och Hans-Peter Meyer
  Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (AVS–EU/100.510/09/slutlig)
  Mugambe (Uganda) lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 4; ändringsförslaget antogs i dess ändrade form.
  Goebbels lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 5; ändringsförslaget antogs i dess ändrade form.
  GUE/NGL-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 13; punkten antogs i dess ändrade form.
  S&D-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 17; punkten antogs i dess ändrade form.
  GUE/NGL-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 21; punkten antogs i dess ändrade form.
  Ändringsförslagen 1, 6, 8 och 9 antogs.
  Den ändrade resolutionen antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

Finanskrisens inverkan på AVS-länderna

Rapport av Joseph Mugambe (Uganda) och Hans-Peter Meyer

Utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (AVS–EU/100.510/09/slutlig)

Mugambe (Uganda) lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 4; ändringsförslaget antogs i dess ändrade form.

Goebbels lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 5; ändringsförslaget antogs i dess ändrade form.

GUE/NGL-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 13; punkten antogs i dess ändrade form.

S&D-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 17; punkten antogs i dess ändrade form.

GUE/NGL-gruppen lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 21; punkten antogs i dess ändrade form.

Ändringsförslagen 1, 6, 8 och 9 antogs.

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt.

| — | Social och kulturell integration och unga människors deltagande
  Rapport av Manuel Jiménez (Dominikanska republiken) och Olle Schmidt
  Utskottet för sociala frågor och miljö (AVS–EU/100.504/09/slutlig)
  Tio ledamöter hade begärt separat omröstning och omröstning i varje del av församlingen (AVS resp. EU) om punkt 2; punkten förkastades.
  Fem ledamöter hade begärt separat omröstning om ändringsförslag 2; ändringsförslaget förkastades.
  Ändringsförslagen 1, 3 och 4 antogs.
  Den ändrade resolutionen antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

Social och kulturell integration och unga människors deltagande

Rapport av Manuel Jiménez (Dominikanska republiken) och Olle Schmidt

Utskottet för sociala frågor och miljö (AVS–EU/100.504/09/slutlig)

Tio ledamöter hade begärt separat omröstning och omröstning i varje del av församlingen (AVS resp. EU) om punkt 2; punkten förkastades.

Fem ledamöter hade begärt separat omröstning om ändringsförslag 2; ändringsförslaget förkastades.

Ändringsförslagen 1, 3 och 4 antogs.

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt.

5.   Omröstning om brådskande resolutionsförslag

| — | Brådskande förslag till resolution om klimatförändringar (AVS–EU/100.613/09/comp.)
  Ändringsförslag 9 till punkt 7 förklarades otillåtligt i enlighet med artikel 18.1 i arbetsordningen.
  Ändringsförslagen 1, 3, 6–8, 11 och 12 antogs.
  Den ändrade resolutionen antogs med 80 röster för och 12 nedlagda röster. |
| --- | --- |

—

Brådskande förslag till resolution om klimatförändringar (AVS–EU/100.613/09/comp.)

Ändringsförslag 9 till punkt 7 förklarades otillåtligt i enlighet med artikel 18.1 i arbetsordningen.

Ändringsförslagen 1, 3, 6–8, 11 och 12 antogs.

Den ändrade resolutionen antogs med 80 röster för och 12 nedlagda röster.

| — | Brådskande förslag till resolution om situationen i Madagaskar (AVS–EU/100.624/09/comp.)
  Ändringsförslagen 1, 2 och 4 drogs tillbaka.
  Schmidt lade fram ett muntligt kompromissändringsförslag för att lägga till en ny punkt 6a; ändringsförslaget antogs.
  Lutundula (Demokratiska republiken Kongo) lade fram ett muntligt ändringsförslag för att lägga till en ny punkt 7a; ändringsförslaget antogs.
  Lutundula (Demokratiska republiken Kongo) lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 11; ändringsförslaget antogs.
  Lutundula (Demokratiska republiken Kongo) lade fram ett muntligt ändringsförslag för att lägga till en ny punkt 11a; ändringsförslaget antogs.
  Ändringsförslag 3 antogs.
  Den ändrade resolutionen antogs enhälligt. |
| --- | --- |

—

Brådskande förslag till resolution om situationen i Madagaskar (AVS–EU/100.624/09/comp.)

Ändringsförslagen 1, 2 och 4 drogs tillbaka.

Schmidt lade fram ett muntligt kompromissändringsförslag för att lägga till en ny punkt 6a; ändringsförslaget antogs.

Lutundula (Demokratiska republiken Kongo) lade fram ett muntligt ändringsförslag för att lägga till en ny punkt 7a; ändringsförslaget antogs.

Lutundula (Demokratiska republiken Kongo) lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 11; ändringsförslaget antogs.

Lutundula (Demokratiska republiken Kongo) lade fram ett muntligt ändringsförslag för att lägga till en ny punkt 11a; ändringsförslaget antogs.

Ändringsförslag 3 antogs.

Den ändrade resolutionen antogs enhälligt.

6.   Förklaring

Luandaförklaringen om den andra översynen av partnerskapsavtalet AVS–EU (Cotonouavtalet) antogs med acklamation. Medordförande Michel informerade ledamöterna om att medordförandenas förklaring om situationen i Niger hade färdigställts och delats ut.

Följande yttrade sig: Gahler påpekade att medordförandenas förklaring om situationen i Niger i titeln fortfarande kallades för ”utkast till förklaring”.

7.   Övriga frågor

Följande yttrade sig: William (Seychellerna), Gahler, Straker (Saint Vincent och Grenadinerna), Bundu (Sierra Leone), Sithole (Moçambique), Cashman, Ferreira J., Martínez Martínez, Milupi (Zambia), De Sousa (Angola) och Rodgers (Surinam).

Medordförande Michel tackade De Sousa (Angola) för hans hjälp med att organisera sammanträdet och bad honom framföra sitt tack till republikens president, premiärministern och nationalförsamlingens ordförande. Han hyllade de avgående medgeneralsekreterarna och medordföranden Rasmussen, till vilken han överlämnade en gåva.

8.   Tid och plats för den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens nittonde sammanträde

Det nittonde sammanträdet med den gemensamma parlamentariska församlingen skulle hållas den 29 mars–1 april 2010 i Tenerife (Spanien).

(Sammanträdet avslutades kl. 11.00.)

Wilkie RASMUSSEN och

Louis MICHEL

Ordförande

Sir John KAPUTIN och

Dietmar NICKEL

Generalsekreterare

---

BILAGA I

ALFABETISK FÖRTECKNING ÖVER DEN GEMENSAMMA PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGENS LEDAMÖTER

| Ledamöter från AVS-länderna | Ledamöter från Europaparlamentet |
| --- | --- |
| RASMUSSEN (COOKÖARNA), medordförande | MICHEL, medordförande |
| ANGOLA (vice ordf.) | ARIF (vice ordf.) |
| BURKINA FASO (vice ordf.) | ŠŤASTNÝ (vice ordf.) |
| KONGO, Republiken (vice ordf.) | HOARAU (vice ordf.) |
| KONGO, Demokratiska republiken (vice ordf.) | KLASS (vice ordf.) |
| ETIOPIEN (vice ordf.) | NICHOLSON (vice ordf.) |
| GAMBIA (vice ordf.) | McAVAN (vice ordf.) |
| GUYANA (vice ordf.) | RONZULLI (vice ordf.) |
| PAPUA NYA GUINEA (vice ordf.) | GOERENS (vice ordf.) |
| RWANDA (vice ordf.) | SCOTTÁ (vice ordf.) |
| SOLOMONÖARNA (vice ordf.) | ROITHOVÁ (vice ordf.) |
| SURINAM (vice ordf.) | OUZKÝ (vice ordf.) |
| ZIMBABWE (vice ordf.) | RIVASI (vice ordf.) |
| ANTIGUA & BARBUDA | ALFONSI |
| BAHAMAS | ALVES |
| BARBADOS | BAUER |
| BELIZE | BEARDER |
| BENIN | BOVÉ |
| BOTSWANA | BULLMANN |
| BURUNDI | CALLANAN |
| KAMERUN | CARVALHO |
| KAP VERDE | CASA |
| CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN | CASINI |
| TCHAD | CASPARY |
| KOMORERNA | CASTEX |
| ELFENBENSKUSTEN | CHRISTENSEN |
| DJIBOUTI | COELHO |
| DOMINICA | DE KEYSER |
| DOMINIKANSK REPUBLIKEN | DELVAUX |
| EKVATORIALGUINEA | DE MITA |
| ERITREA | DE SARNEZ |
| FIJI | DURANT |
| GABON | ENGEL |
| GHANA | ESTARÀS FERRAGUT |
| GRENADA | FERREIRA, Elisa |
| GUINEA | FERREIRA, João |
| GUINEA-BISSAU | FORD |
| JAMAICA | GAHLER |
| HAITI | GRIESBECK |
| KENYA | GUERRERO SALOM |
| KIRIBATI | HALL |
| LESOTHO | HÄNDEL |
| LIBERIA | HANNAN |
| MADAGASKAR | HAUG |
| MALAWI | JADOT |
| MALI | JENSEN |
| MARSHALLÖARNA | JOLY |
| MAURETANIEN | KACZMAREK |
| MAURITIUS | KORHOLA |
| MIKRONESIEN | KUHN |
| MOÇAMBIQUE | LEGUTKO |
| NAMIBIA | LE PEN |
| NAURU | LÓPEZ AGUILAR |
| NIGER | McMILLAN-SCOTT |
| NIGERIA | MANDERS |
| NIUE | MARTIN |
| PALAU | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SAINT KITTS OCH NEVIS | MATO ADROVER |
| SAINT LUCIA | MAYER |
| SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA | MITCHELL |
| SAMOA | MOREIRA |
| SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE | NEDELCHEVA |
| SENEGAL | NEUSER |
| SEYCHELLERNA | ROSSI |
| SIERRA LEONE | SCHLYTER |
| SOMALIA | SCHMIDT |
| SYDAFRIKA | SCHNELLHARDT |
| SUDAN | SCICLUNA |
| SWAZILAND | SENYSZYN |
| TANZANIA | SPERONI |
| ÖSTTIMOR | STRIFFLER |
| TOGO | STURDY |
| TONGA | TIROLIEN |
| TRINIDAD OCH TOBAGO | TOIA |
| TUVALU | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZAMBIA | ZIMMER |

Ledamöter från AVS-länderna

Ledamöter från Europaparlamentet

RASMUSSEN (COOKÖARNA), medordförande

MICHEL, medordförande

ANGOLA (vice ordf.)

ARIF (vice ordf.)

BURKINA FASO (vice ordf.)

ŠŤASTNÝ (vice ordf.)

KONGO, Republiken (vice ordf.)

HOARAU (vice ordf.)

KONGO, Demokratiska republiken (vice ordf.)

KLASS (vice ordf.)

ETIOPIEN (vice ordf.)

NICHOLSON (vice ordf.)

GAMBIA (vice ordf.)

McAVAN (vice ordf.)

GUYANA (vice ordf.)

RONZULLI (vice ordf.)

PAPUA NYA GUINEA (vice ordf.)

GOERENS (vice ordf.)

RWANDA (vice ordf.)

SCOTTÁ (vice ordf.)

SOLOMONÖARNA (vice ordf.)

ROITHOVÁ (vice ordf.)

SURINAM (vice ordf.)

OUZKÝ (vice ordf.)

ZIMBABWE (vice ordf.)

RIVASI (vice ordf.)

ANTIGUA & BARBUDA

ALFONSI

BAHAMAS

ALVES

BARBADOS

BAUER

BELIZE

BEARDER

BENIN

BOVÉ

BOTSWANA

BULLMANN

BURUNDI

CALLANAN

KAMERUN

CARVALHO

KAP VERDE

CASA

CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN

CASINI

TCHAD

CASPARY

KOMORERNA

CASTEX

ELFENBENSKUSTEN

CHRISTENSEN

DJIBOUTI

COELHO

DOMINICA

DE KEYSER

DOMINIKANSK REPUBLIKEN

DELVAUX

EKVATORIALGUINEA

DE MITA

ERITREA

DE SARNEZ

FIJI

DURANT

GABON

ENGEL

GHANA

ESTARÀS FERRAGUT

GRENADA

FERREIRA, Elisa

GUINEA

FERREIRA, João

GUINEA-BISSAU

FORD

JAMAICA

GAHLER

HAITI

GRIESBECK

KENYA

GUERRERO SALOM

KIRIBATI

HALL

LESOTHO

HÄNDEL

LIBERIA

HANNAN

MADAGASKAR

HAUG

MALAWI

JADOT

MALI

JENSEN

MARSHALLÖARNA

JOLY

MAURETANIEN

KACZMAREK

MAURITIUS

KORHOLA

MIKRONESIEN

KUHN

MOÇAMBIQUE

LEGUTKO

NAMIBIA

LE PEN

NAURU

LÓPEZ AGUILAR

NIGER

McMILLAN-SCOTT

NIGERIA

MANDERS

NIUE

MARTIN

PALAU

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SAINT KITTS OCH NEVIS

MATO ADROVER

SAINT LUCIA

MAYER

SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA

MITCHELL

SAMOA

MOREIRA

SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE

NEDELCHEVA

SENEGAL

NEUSER

SEYCHELLERNA

ROSSI

SIERRA LEONE

SCHLYTER

SOMALIA

SCHMIDT

SYDAFRIKA

SCHNELLHARDT

SUDAN

SCICLUNA

SWAZILAND

SENYSZYN

TANZANIA

SPERONI

ÖSTTIMOR

STRIFFLER

TOGO

STURDY

TONGA

TIROLIEN

TRINIDAD OCH TOBAGO

TOIA

TUVALU

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZAMBIA

ZIMMER

UTSKOTTET FÖR POLITISKA FRÅGOR

| Ledamöter från AVS-länderna | Ledamöter från Europaparlamentet |
| --- | --- |
| IBOVI (REP. KONGO), medordförande | CASA, medordförande |
| JOAZILE (HAITI) (vice ordf.) | KORHOLA (vice ordf.) |
| PAPUA NYA GUINEA (vice ordf.) | CASTEX (vice ordf.) |
| DE SOUSA (ANGOLA) | ALFONSI |
| BELIZE | BEARDER |
| ALA (BENIN) | CALLANAN |
| CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN | CASINI |
| RASMUSSEN (COOKÖARNA) | DE KEYSER |
| AMON-AGO (ELFENBENSKUSTEN) | DE MITA |
| NAIB (ERITREA) | DURANT |
| TOGA (ETIOPIEN) | FERREIRA, Elisa |
| FIJI | GAHLER |
| ROGOMBE (GABON) | GRIESBECK |
| FUSEINI (GHANA) | HANNAN |
| ROBERTS (GRENADA) | HÄNDEL |
| GUINEA | KACZMAREK |
| RAMOTAR (GUYANA) | LE PEN |
| KAMAR (KENYA) | MANDERS |
| LIBERIA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NIUE | MOREIRA |
| SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA | NICHOLSON |
| SIBHILDA (SYDAFRIKA) | ROITHOVÁ |
| MPOROGOMYI (TANZANIA) | SCOTTÁ |
| TOGO | SPERONI |
| ITALELI (TUVALU) | STRIFFLER |
| MLOTSHWA (ZIMBABWE) | WIELAND |

Ledamöter från AVS-länderna

Ledamöter från Europaparlamentet

IBOVI (REP. KONGO), medordförande

CASA, medordförande

JOAZILE (HAITI) (vice ordf.)

KORHOLA (vice ordf.)

PAPUA NYA GUINEA (vice ordf.)

CASTEX (vice ordf.)

DE SOUSA (ANGOLA)

ALFONSI

BELIZE

BEARDER

ALA (BENIN)

CALLANAN

CENTRALAFRIKANSKA REPUBLIKEN

CASINI

RASMUSSEN (COOKÖARNA)

DE KEYSER

AMON-AGO (ELFENBENSKUSTEN)

DE MITA

NAIB (ERITREA)

DURANT

TOGA (ETIOPIEN)

FERREIRA, Elisa

FIJI

GAHLER

ROGOMBE (GABON)

GRIESBECK

FUSEINI (GHANA)

HANNAN

ROBERTS (GRENADA)

HÄNDEL

GUINEA

KACZMAREK

RAMOTAR (GUYANA)

LE PEN

KAMAR (KENYA)

MANDERS

LIBERIA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NIUE

MOREIRA

SAINT VINCENT OCH GRENADINERNA

NICHOLSON

SIBHILDA (SYDAFRIKA)

ROITHOVÁ

MPOROGOMYI (TANZANIA)

SCOTTÁ

TOGO

SPERONI

ITALELI (TUVALU)

STRIFFLER

MLOTSHWA (ZIMBABWE)

WIELAND

UTSKOTTET FÖR EKONOMISK UTVECKLING, FINANSER OCH HANDEL

| Ledamöter från AVS-länderna | Ledamöter från Europaparlamentet |
| --- | --- |
| BOTSWANA, medordförande | CARVALHO, medordförande |
| LUTUNDULA (DEM. REP. KONGO) (vice ordf.) | LEGUTKO (vice ordf.) |
| NIGERIA (vice ordf.) | ALVES (vice ordf.) |
| BARBADOS | ARIF |
| MANIRAKIZA (BURUNDI) | BOVÉ |
| EKVATORIALGUINEA | BULLMANN |
| JAMAICA | CASPARY |
| MAFURA (LESOTHO) | ENGEL |
| IMBARCAOUANE (MALI) | FORD |
| MAURITANIA | GOERENS |
| MIKRONESIEN | GUERRERO SALOM |
| MUSHELENGA (NAMIBIA) | HOARAU |
| PALAU | JENSEN |
| POLISI (RWANDA) | KUHN |
| SAINT KITTS OCH NEVIS | MATO ADROVER |
| JEAN-MARIE (SAINT LUCIA) | MAYER |
| SOLAMALEMALO KENETI (SAMOA) | MARTIN |
| SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE | McMILLAN-SCOTT |
| SALL (SENEGAL) | MICHEL |
| WILLIAM (SEYCHELLERNA) | MITCHELL |
| BUNDU (SIERRA LEONE) | SCHLYTER |
| MUSA (SUDAN) | ŠŤASTNÝ |
| TONGA | SCICLUNA |
| TRINIDAD OCH TOBAGO | STURDY |
| MUGAMBE (UGANDA) | TIROLIEN |
| MILUPI (ZAMBIA) | ZANICCHI |

Ledamöter från AVS-länderna

Ledamöter från Europaparlamentet

BOTSWANA, medordförande

CARVALHO, medordförande

LUTUNDULA (DEM. REP. KONGO) (vice ordf.)

LEGUTKO (vice ordf.)

NIGERIA (vice ordf.)

ALVES (vice ordf.)

BARBADOS

ARIF

MANIRAKIZA (BURUNDI)

BOVÉ

EKVATORIALGUINEA

BULLMANN

JAMAICA

CASPARY

MAFURA (LESOTHO)

ENGEL

IMBARCAOUANE (MALI)

FORD

MAURITANIA

GOERENS

MIKRONESIEN

GUERRERO SALOM

MUSHELENGA (NAMIBIA)

HOARAU

PALAU

JENSEN

POLISI (RWANDA)

KUHN

SAINT KITTS OCH NEVIS

MATO ADROVER

JEAN-MARIE (SAINT LUCIA)

MAYER

SOLAMALEMALO KENETI (SAMOA)

MARTIN

SÃO TOMÉ OCH PRÍNCIPE

McMILLAN-SCOTT

SALL (SENEGAL)

MICHEL

WILLIAM (SEYCHELLERNA)

MITCHELL

BUNDU (SIERRA LEONE)

SCHLYTER

MUSA (SUDAN)

ŠŤASTNÝ

TONGA

SCICLUNA

TRINIDAD OCH TOBAGO

STURDY

MUGAMBE (UGANDA)

TIROLIEN

MILUPI (ZAMBIA)

ZANICCHI

UTSKOTTET FÖR SOCIALA FRÅGOR OCH MILJÖ

| Ledamöter från AVS-länderna | Ledamöter från Europaparlamentet |
| --- | --- |
| VANUATU, medordförande | RIVASI, medordförande |
| SITHOLE (MOÇAMBIQUE) (vice ordf.) | BAUER (vice ordf.) |
| MAURITIUS (vice ordf.) | NEDELCHEVA (vice ordf.) |
| ANTIGUA OCH BARBUDA | CHRISTENSEN |
| BAHAMAS | COELHO |
| TAPSOBA (BURKINA FASO) | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| KAP VERDE | ESTARAS FERRAGUT |
| DARBO (TCHAD) | FERREIRA, João |
| KOMORERNA | HALL |
| ATTEYEH (DJIBOUTI) | HAUG |
| DOMINICA | JADOT |
| DOMINIKANSKA REPUBLIKEN | JOLY |
| BALDEH (GAMBIA) | KLASS |
| GUINEA-BISSAU | LÓPEZ AGUILAR |
| KIRIBATI | McAVAN |
| NORBERT RICHARD (MADAGASKAR) | NEUSER |
| AIPIRA (MALAWI) | OUZKÝ |
| MARSHALLÖARNA | RONZULLI |
| NAURU | ROSSI |
| HAMA (NIGER) | SCHMIDT |
| SOLOMONÖARNA | SCHNELLHARDT |
| SOMALIA | SENYSZYN |
| RODGERS (SURINAM) | TOIA |
| HLOPE (SWAZILAND) | VLASÁK |
| ÖSTTIMOR | ZIMMER |

Ledamöter från AVS-länderna

Ledamöter från Europaparlamentet

VANUATU, medordförande

RIVASI, medordförande

SITHOLE (MOÇAMBIQUE) (vice ordf.)

BAUER (vice ordf.)

MAURITIUS (vice ordf.)

NEDELCHEVA (vice ordf.)

ANTIGUA OCH BARBUDA

CHRISTENSEN

BAHAMAS

COELHO

TAPSOBA (BURKINA FASO)

DELVAUX

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE SARNEZ

KAP VERDE

ESTARAS FERRAGUT

DARBO (TCHAD)

FERREIRA, João

KOMORERNA

HALL

ATTEYEH (DJIBOUTI)

HAUG

DOMINICA

JADOT

DOMINIKANSKA REPUBLIKEN

JOLY

BALDEH (GAMBIA)

KLASS

GUINEA-BISSAU

LÓPEZ AGUILAR

KIRIBATI

McAVAN

NORBERT RICHARD (MADAGASKAR)

NEUSER

AIPIRA (MALAWI)

OUZKÝ

MARSHALLÖARNA

RONZULLI

NAURU

ROSSI

HAMA (NIGER)

SCHMIDT

SOLOMONÖARNA

SCHNELLHARDT

SOMALIA

SENYSZYN

RODGERS (SURINAM)

TOIA

HLOPE (SWAZILAND)

VLASÁK

ÖSTTIMOR

ZIMMER

---

BILAGA II

DELTAGARLISTA FRÅN SAMMANTRÄDET DEN 30 NOVEMBER–3 DECEMBER 2009 I LUANDA (ANGOLA)

| RASMUSSEN (Cooköarna), medordförande | MICHEL, medordförande |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) (vice ordf.) | ALFONSI (3)
   (4)
   (5) |
| DAYORI (Benin) | ARIF (vice ordf.) |
| MOTLHALE (Botswana) (vice ordf.) | ATTARD MONTALTO (för SCICLUNA) (2)
   (4)
   (5) |
| TAPSOBA (Burkina Faso) (vice ordf.) | BASTOS (för CARVALHO) |
| MANIRAKIZA (Burundi) | BEARDER |
| HAMATOUKOUR (Kamerun) | BINEV (för McMILLAN) (2)
   (3) |
| DARBO (Tchad) | CALLANAN |
| IBOVI (Republiken Kongo) (vice ordf.) | CASTEX |
| LUTUNDULA (Demokratiska republiken Kongo) (vice ordf.) | CASHMAN (för TOIA) |
| AMON-AGO (Elfenbenskusten) | CZARNECKI (för LEGUTKO) (2)
   (3)
   (4) |
| ATTEYEH (Djibouti) | CHRISTENSEN |
| NAIB (Eritrea) | DURANT |
| TOGA (Etiopien) (vice ordf.) | ENGEL |
| ROGOMBE (Gabon) | FERREIRA, João |
| BALDEH (Gambia) | FOX (för STURDY) (2)
   (3) |
| FUSEINI (Ghana) | GAHLER |
| ROBERTS (Grenada) | GIRLING (för FORD) |
| RAMOTAR (Guyana) (vice ordf.) | GOEBELS (för BULLMANN) |
| JOAZILE (Haiti) | GOMES (för MOREIRA) |
| KAMAR (Kenya) | GUERRERO SALOM (2)
   (3) |
| MAFURA (Lesotho) | GURMAI (för DE KEYSER) |
| AIPIRA (Malawi) | HAUG |
| ASSARID IMBARCAOUANE(Mali) | HOARAU (vice ordf.) |
| OULD GUELAYE (Mauretanien) | JÄÄTTEENMÄKI (för JENSEN) |
| SITHOLE (Moçambique) | JOLY |
| MUSHELENGA (Namibia) | KACZMAREK |
| ABDULLAHI (Nigeria) | KASTLER (för CASPARY) (2)
   (3) |
| DEKENA (Papua Nya Guinea) | KORHOLA (2)
   (3)
   (4) |
| POLISI (Rwanda) (vice ordf.) | LEINEN (för FERREIRA, Elisa) (2) |
| SKERRITT-ANDREW (Saint Kitts och Nevis) (1) | McAVAN (vice ordf.) |
| JEAN-MARIE (Saint Lucia) | MARTIN (2) |
| STRAKER (Saint Vincent och Grenadinerna) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SOLAMALEMALO (Samoa) | MAYER |
| SALL (Senegal) | MIGALSKI (för VLASÁK) |
| WILLIAM (Seychellerna) | MITCHELL |
| BUNDU (Sierra Leone) | NEDELCHEVA |
| MANAMELA (Sydafrika) | NEUSER |
| MUSA (Sudan) | PONGA (för DE MITA) |
| RODGERS (Surinam) (vice ordf.) | RINALDI (för GRIESBEEK) (2)
   (3)
   (4) |
| HLOPHE (Swaziland) | RIVASI (vice ordf.) |
| MPOROGOMYI (Tanzania) | ROITHOVÁ (vice ordf.) |
| ITALELI (Tuvalu) | RONZULLI (vice ordf.) |
| MUGAMBE (Uganda) | SARGENTINI (för JADOT) |
| MILUPI (Zambia) | SCHMIDT |
| HLONGWANE (Zimbabwe) | SCHNELLHARDT |
| | SENYSZYN |
| | SPERONI (2)
   (3)
   (4) |
| | STRIFFLER |
| | THEOCHARUS (för KUHN) |
| | TIROLIEN |
| | WŁOSOWICZ (för HANNAN) |
| | ZANICCHI (2)
   (3)
   (4) |
| | ZIMMER |

RASMUSSEN (Cooköarna), medordförande

MICHEL, medordförande

DE SOUSA (Angola) (vice ordf.)

ALFONSI (3)
   (4)
   (5)

DAYORI (Benin)

ARIF (vice ordf.)

MOTLHALE (Botswana) (vice ordf.)

ATTARD MONTALTO (för SCICLUNA) (2)
   (4)
   (5)

TAPSOBA (Burkina Faso) (vice ordf.)

BASTOS (för CARVALHO)

MANIRAKIZA (Burundi)

BEARDER

HAMATOUKOUR (Kamerun)

BINEV (för McMILLAN) (2)
   (3)

DARBO (Tchad)

CALLANAN

IBOVI (Republiken Kongo) (vice ordf.)

CASTEX

LUTUNDULA (Demokratiska republiken Kongo) (vice ordf.)

CASHMAN (för TOIA)

AMON-AGO (Elfenbenskusten)

CZARNECKI (för LEGUTKO) (2)
   (3)
   (4)

ATTEYEH (Djibouti)

CHRISTENSEN

NAIB (Eritrea)

DURANT

TOGA (Etiopien) (vice ordf.)

ENGEL

ROGOMBE (Gabon)

FERREIRA, João

BALDEH (Gambia)

FOX (för STURDY) (2)
   (3)

FUSEINI (Ghana)

GAHLER

ROBERTS (Grenada)

GIRLING (för FORD)

RAMOTAR (Guyana) (vice ordf.)

GOEBELS (för BULLMANN)

JOAZILE (Haiti)

GOMES (för MOREIRA)

KAMAR (Kenya)

GUERRERO SALOM (2)
   (3)

MAFURA (Lesotho)

GURMAI (för DE KEYSER)

AIPIRA (Malawi)

HAUG

ASSARID IMBARCAOUANE(Mali)

HOARAU (vice ordf.)

OULD GUELAYE (Mauretanien)

JÄÄTTEENMÄKI (för JENSEN)

SITHOLE (Moçambique)

JOLY

MUSHELENGA (Namibia)

KACZMAREK

ABDULLAHI (Nigeria)

KASTLER (för CASPARY) (2)
   (3)

DEKENA (Papua Nya Guinea)

KORHOLA (2)
   (3)
   (4)

POLISI (Rwanda) (vice ordf.)

LEINEN (för FERREIRA, Elisa) (2)

SKERRITT-ANDREW (Saint Kitts och Nevis) (1)

McAVAN (vice ordf.)

JEAN-MARIE (Saint Lucia)

MARTIN (2)

STRAKER (Saint Vincent och Grenadinerna)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SOLAMALEMALO (Samoa)

MAYER

SALL (Senegal)

MIGALSKI (för VLASÁK)

WILLIAM (Seychellerna)

MITCHELL

BUNDU (Sierra Leone)

NEDELCHEVA

MANAMELA (Sydafrika)

NEUSER

MUSA (Sudan)

PONGA (för DE MITA)

RODGERS (Surinam) (vice ordf.)

RINALDI (för GRIESBEEK) (2)
   (3)
   (4)

HLOPHE (Swaziland)

RIVASI (vice ordf.)

MPOROGOMYI (Tanzania)

ROITHOVÁ (vice ordf.)

ITALELI (Tuvalu)

RONZULLI (vice ordf.)

MUGAMBE (Uganda)

SARGENTINI (för JADOT)

MILUPI (Zambia)

SCHMIDT

HLONGWANE (Zimbabwe)

SCHNELLHARDT

SENYSZYN

SPERONI (2)
   (3)
   (4)

STRIFFLER

THEOCHARUS (för KUHN)

TIROLIEN

WŁOSOWICZ (för HANNAN)

ZANICCHI (2)
   (3)
   (4)

ZIMMER

OBSERVATÖRER:

KUBA

MARICHAL

MADAGASKAR

RAHARINAIVO

NAIKA

RABENANTOANDRO

RASENDRAHASINE

RANDRIANJATOVO

MAHAZAKA

NORBERT RICHARD

NIGER

HAMA

BEN OMAR

LAMINE

SEYDOU

EKVATORIALGUINEA

DOUGAN MALABO

MODU AKUSE BINDANG

Övriga:

| ANGOLA

  PINTO
  JOAQUIM
  IZATA
  SAMY
  PAIVA
  KABANGO
  MOREIRA
  CARVALHO
  SIMBRÃO | BELIZE

  GRANT | BENIN

  ALIA
  SEIDOU ADAMBI |
| --- | --- | --- |
| BURKINA FASO

  OUEDRAOGO
  NABA/OUBA | BURUNDI

  BARADANDIKANYA
  NDIZEYE | KAMERUN

  AWUDU MBAYA
  OWONA KONO
  KOMBO |
| Republiken KONGO

  EPOUMA
  MOUYECKET | Demokratiska republiken KONGO

  LUONO KIMBANGA
  OTSHUMAMPITA ALOKI
  MAYISHA
  MOLEKO | DOMINICA

  KNIGHTS |
| DJIBOUTI

  ABDI | ETIOPIEN

  ALI
  ABERA
  AHMEDIN | GABON

  MELIGHE
  NGOYO MOUSSAVOU
  ANGWE ABOUGHE |
| GHANA

  KUMI | HAITI

  BEAUPLAN | KENYA

  KOMBO |
| MALI

  CISSE
  SYLLA | MAURETANIEN

  KAMARA | NIGERIA

  AKWASHIKI
  BARAYA
  ADEFIDIPE |
| RWANDA

  AYINKAMIYE | SENEGAL

  EL WALY DIOP
  SOW | SIERRA LEONE

  BUYA
  JUMU |
| SYDAFRIKA

  SIBHIDLA
  DAVIDSON | SUDAN

  JERVASE YAK
  ALLOBA
  ABDEL HALIM | SURINAM

  SITAL
  RATHIPAL |
| UGANDA

  ATIM
  OGWAL
  DOMBO
  KATENKA-APULI | ZIMBABWE

  MNKANDHLA
  MLOTSHWA | |

ANGOLA

PINTO

JOAQUIM

IZATA

SAMY

PAIVA

KABANGO

MOREIRA

CARVALHO

SIMBRÃO

BELIZE

GRANT

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

NABA/OUBA

BURUNDI

BARADANDIKANYA

NDIZEYE

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

KOMBO

Republiken KONGO

EPOUMA

MOUYECKET

Demokratiska republiken KONGO

LUONO KIMBANGA

OTSHUMAMPITA ALOKI

MAYISHA

MOLEKO

DOMINICA

KNIGHTS

DJIBOUTI

ABDI

ETIOPIEN

ALI

ABERA

AHMEDIN

GABON

MELIGHE

NGOYO MOUSSAVOU

ANGWE ABOUGHE

GHANA

KUMI

HAITI

BEAUPLAN

KENYA

KOMBO

MALI

CISSE

SYLLA

MAURETANIEN

KAMARA

NIGERIA

AKWASHIKI

BARAYA

ADEFIDIPE

RWANDA

AYINKAMIYE

SENEGAL

EL WALY DIOP

SOW

SIERRA LEONE

BUYA

JUMU

SYDAFRIKA

SIBHIDLA

DAVIDSON

SUDAN

JERVASE YAK

ALLOBA

ABDEL HALIM

SURINAM

SITAL

RATHIPAL

UGANDA

ATIM

OGWAL

DOMBO

KATENKA-APULI

ZIMBABWE

MNKANDHLA

MLOTSHWA

AVS–EU-RÅDET

KAZEMBE, minister för industri och handel (Malawi) och tjänstgörande ordförande för AVS-rådet

CARLSSON, biståndsminister (Sverige) och rådets tjänstgörande ordförande

EUROPEISKA KOMMISSIONEN

DE GUCHT, kommissionsledamot med ansvar för utveckling och humanitärt bistånd

MANSERVISI, generaldirektör för GD Bistånd

AU

ANNADIF

AVS-ambassadörskommittén

NDISALE, ordförande

UNHCR

KIMBIMBI

EESK

JAHIER

MAKEKA

ANTAL

DANTIN

CTA

BOTO

BURGUET

NEUN

ECOWAS

KESSIE

OSEI-MENSAH

ASADU

OUSMANE

SEIBOU

DIOUF

DELGADO

AVS-SEKRETARIATET

KAPUTIN, medgeneralsekreterare

EU-SEKRETARIATET

NICKEL, medgeneralsekreterare

---

(1)  Landet företräddes av en person som inte är parlamentsledamot.

(2)  Närvarande den 30 november 2009

(3)  Närvarande den 1 december 2009

(4)  Närvarande den 2 december 2009

(5)  Närvarande den 3 december 2009

---

BILAGA III

BILAGA TILL SAMMANTRÄDET MÅNDAGEN DEN 30 NOVEMBER 2009

Ackreditering av icke-parlamentariska ledamöter

SAINT KITTS OCH NEVIS

Shirley SKERRITT-ANDREW

Ambassadör för Saint Kitts och Nevis i Bryssel

---

BILAGA IV

ANTAGNA RESOLUTIONER

| — | De internationella styrelseformerna och reformen av de internationella organisationerna (AVS–EU/100.587/09/slutlig) |
| --- | --- |

—

| — | Finanskrisens inverkan på AVS-länderna (AVS–EU/100.510/09/slutlig) |
| --- | --- |

—

| — | Social och kulturell integration och unga människors deltagande (AVS–EU/100.504/09/slutlig) |
| --- | --- |

—

| — | Klimatförändringar (AVS–EU/100.613/09/slutlig) |
| --- | --- |

—

| — | Situationen i Madagaskar (AVS–EU/100.624/09/slutlig) |
| --- | --- |

—

| — | Luandaförklaringen om den andra översynen av partnerskapsavtalet AVS–EU (Cotonouavtalet) |
| --- | --- |

—

RESOLUTION (1)

om de internationella styrelseformerna och reformen av de internationella organisationerna

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | vid sitt möte i Luanda (Angola) den 30 november–3 december 2009, |
| --- | --- |

—

vid sitt möte i Luanda (Angola) den 30 november–3 december 2009,

| — | med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av resultatet från G20-mötet i London i april 2009 och i Pittsburgh i september 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet från G20-mötet i London i april 2009 och i Pittsburgh i september 2009,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande från april 2009 om att hjälpa utvecklingsländerna att hantera krisen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande från april 2009 om att hjälpa utvecklingsländerna att hantera krisen (2),

| — | med beaktande av Larosière-rapporten från februari 2009 om finansiell tillsyn i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Larosière-rapporten från februari 2009 om finansiell tillsyn i EU,

| — | med beaktande av Världsbankens rapport ”Global Development Finance 2009: Charting a Global Recovery”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världsbankens rapport ”Global Development Finance 2009: Charting a Global Recovery”,

| — | med beaktande av slutsatserna från FN:s konferens om finanskrisen och den ekonomiska krisen i världen och dess följder för utvecklingen, som hölls den 24–26 juni 2009 i New York, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från FN:s konferens om finanskrisen och den ekonomiska krisen i världen och dess följder för utvecklingen, som hölls den 24–26 juni 2009 i New York,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för politiska frågor (AVS–EU/100.587/09), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för politiska frågor (AVS–EU/100.587/09), och av följande skäl:

| A. | Världen står för närvarande inför ett flertal kriser av aldrig tidigare skådade proportioner på finans-, ekonomi-, livsmedels-, energi- och miljöområdet. |
| --- | --- |

A.

Världen står för närvarande inför ett flertal kriser av aldrig tidigare skådade proportioner på finans-, ekonomi-, livsmedels-, energi- och miljöområdet.

| B. | Dessa kriser har sitt ursprung i industriländerna men drabbar utvecklingsländerna hårdast. |
| --- | --- |

B.

Dessa kriser har sitt ursprung i industriländerna men drabbar utvecklingsländerna hårdast.

| C. | Världens internationella styrelseformer, som upprättades under en period präglad av efterkrigstankar och kolonialism, återspeglar än i dag det senaste seklets geopolitiska balans och motsvarar inte längre dagens globaliserade samhälle. |
| --- | --- |

C.

Världens internationella styrelseformer, som upprättades under en period präglad av efterkrigstankar och kolonialism, återspeglar än i dag det senaste seklets geopolitiska balans och motsvarar inte längre dagens globaliserade samhälle.

| D. | Vi måste se över våra politiska och finansiella globala institutioner för att göra dem effektivare, öppnare, mer representativa och legitima. |
| --- | --- |

D.

Vi måste se över våra politiska och finansiella globala institutioner för att göra dem effektivare, öppnare, mer representativa och legitima.

| E. | De mest överdrivna formerna av avregleringar, nyliberal kapitalism och frihandelsfundamentalism har bidragit till att undergräva världens finanssystem, utplåna miljontals arbetstillfällen och öka fattigdomen. |
| --- | --- |

E.

De mest överdrivna formerna av avregleringar, nyliberal kapitalism och frihandelsfundamentalism har bidragit till att undergräva världens finanssystem, utplåna miljontals arbetstillfällen och öka fattigdomen.

| F. | Det är staten som är ansvarig för att främja stabilitet och en hållbar tillväxt som gynnar de fattiga samt se till att välståndsutvecklingen gynnar det stora flertalet och inte en liten skara. Staten måste därför reglera och övervaka marknaderna samt ha en omfördelande roll inom ekonomin. |
| --- | --- |

F.

Det är staten som är ansvarig för att främja stabilitet och en hållbar tillväxt som gynnar de fattiga samt se till att välståndsutvecklingen gynnar det stora flertalet och inte en liten skara. Staten måste därför reglera och övervaka marknaderna samt ha en omfördelande roll inom ekonomin.

| G. | Vissa länder har under senare år förkastat multilateralismen, vilket har lett till konfrontationer, konflikter och interkulturella stridigheter. |
| --- | --- |

G.

Vissa länder har under senare år förkastat multilateralismen, vilket har lett till konfrontationer, konflikter och interkulturella stridigheter.

| H. | Vi måste agera för att stoppa klimatförändringarna så att vi kan förhindra förödande miljöskador och de svåra ekonomiska och sociala konsekvenser som dessa förändringar medför. |
| --- | --- |

H.

Vi måste agera för att stoppa klimatförändringarna så att vi kan förhindra förödande miljöskador och de svåra ekonomiska och sociala konsekvenser som dessa förändringar medför.

| I. | Regeringar i rika länder har lyckats hitta biljoner för att rädda de finansiella institutionerna, men vissa av dem gör avsteg från sina åtaganden att förverkliga millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

I.

Regeringar i rika länder har lyckats hitta biljoner för att rädda de finansiella institutionerna, men vissa av dem gör avsteg från sina åtaganden att förverkliga millennieutvecklingsmålen.

| J. | Endast 1,6 procent av IMF:s nya lån efter G20-mötet i London har gått till Afrika söder om Sahara. |
| --- | --- |

J.

Endast 1,6 procent av IMF:s nya lån efter G20-mötet i London har gått till Afrika söder om Sahara.

| K. | AVS-länderna är extremt underrepresenterade i institutioner såsom Världsbanken, IMF och FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

K.

AVS-länderna är extremt underrepresenterade i institutioner såsom Världsbanken, IMF och FN:s säkerhetsråd.

| L. | Kvinnor är också underrepresenterade i ledningsfunktioner. |
| --- | --- |

L.

Kvinnor är också underrepresenterade i ledningsfunktioner.

| M. | Utflödet från utvecklingsländerna i form av olaglig kapitalflykt – som till stor del underlättas av skatteparadis och banksekretessen – har uppskattats till 350–600 miljarder euro per år. |
| --- | --- |

M.

Utflödet från utvecklingsländerna i form av olaglig kapitalflykt – som till stor del underlättas av skatteparadis och banksekretessen – har uppskattats till 350–600 miljarder euro per år.

| N. | OECD-ländernas stöd till fattiga jordbrukare motsvarar cirka 1 procent av deras jordbrukssubventioner. |
| --- | --- |

N.

OECD-ländernas stöd till fattiga jordbrukare motsvarar cirka 1 procent av deras jordbrukssubventioner.

| O. | Ett av Världsbankens och IMF:s huvudsakliga mål är att minska fattigdomen. |
| --- | --- |

O.

Ett av Världsbankens och IMF:s huvudsakliga mål är att minska fattigdomen.

| P. | Världsbanken och IMF fortsätter att tillämpa ekonomiska och politiska villkor på sina lån. |
| --- | --- |

P.

Världsbanken och IMF fortsätter att tillämpa ekonomiska och politiska villkor på sina lån.

| Q. | G20, som har blivit det viktigaste forumet för internationellt ekonomiskt samarbete, är mer allomfattande än G8, men utesluter ändå 85 procent av världens befolkning. |
| --- | --- |

Q.

G20, som har blivit det viktigaste forumet för internationellt ekonomiskt samarbete, är mer allomfattande än G8, men utesluter ändå 85 procent av världens befolkning.

| R. | OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (DAC) är ett forum för givarregeringar, medan det nya utvecklingssamarbetsforumet hör till FN och erbjuder utvecklingsländerna en röst och äganderätt. |
| --- | --- |

R.

OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd (DAC) är ett forum för givarregeringar, medan det nya utvecklingssamarbetsforumet hör till FN och erbjuder utvecklingsländerna en röst och äganderätt.

| S. | Det är angeläget och nödvändigt att återskapa det sociala förtroendet för våra internationella styrelseformer. |
| --- | --- |

S.

Det är angeläget och nödvändigt att återskapa det sociala förtroendet för våra internationella styrelseformer.

Global styrning – rättvisare och mer demokratiska former av representation och deltagande för utvecklingsländerna

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar världssamfundet att göra de internationella institutionerna mer representativa, demokratiska och allomfattande för att ge utvecklingsländerna särskilt i Afrika större möjlighet att påverka och få ökad beslutskapacitet. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar världssamfundet att göra de internationella institutionerna mer representativa, demokratiska och allomfattande för att ge utvecklingsländerna särskilt i Afrika större möjlighet att påverka och få ökad beslutskapacitet.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar G20 att ge medlemmarna i G77 en plats vid förhandlingsbordet. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar G20 att ge medlemmarna i G77 en plats vid förhandlingsbordet.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen ställer sig positiv till G20:s åtagande från Pittsburgh om ett skifte i kvotandelar till dynamiska tillväxtmarknader och utvecklingsländer. Församlingen insisterar på att utvecklingsländerna och ekonomier i utveckling ges en mer rättvis rösträtt i IMF:s och Världsbankens styrelse, och efterlyser följaktligen ett nytt röstsystem med dubbel majoritet utifrån principen ”en medlem, en röst” och ekonomisk tyngd. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen ställer sig positiv till G20:s åtagande från Pittsburgh om ett skifte i kvotandelar till dynamiska tillväxtmarknader och utvecklingsländer. Församlingen insisterar på att utvecklingsländerna och ekonomier i utveckling ges en mer rättvis rösträtt i IMF:s och Världsbankens styrelse, och efterlyser följaktligen ett nytt röstsystem med dubbel majoritet utifrån principen ”en medlem, en röst” och ekonomisk tyngd.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att USA:s vetorätt i IMF och Världsbanken avskaffas. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att USA:s vetorätt i IMF och Världsbanken avskaffas.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar vikten av att G20 håller fast vid sitt åtagande om en öppen, transparent och meritbaserad process för att utse de internationella finansiella institutionernas högsta ledning. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar vikten av att G20 håller fast vid sitt åtagande om en öppen, transparent och meritbaserad process för att utse de internationella finansiella institutionernas högsta ledning.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar FN:s säkerhetsråd att utöka sitt medlemskap. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar FN:s säkerhetsråd att utöka sitt medlemskap.

Ekonomisk styrning – att dra lärdom av tidigare erfarenheter

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar världssamfundet att säkra ett strängare, tydligare och mer ansvarsskyldigt regelverk för världens finansmarknader som ger ökad kontroll i enlighet med kravet från G20. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar världssamfundet att säkra ett strängare, tydligare och mer ansvarsskyldigt regelverk för världens finansmarknader som ger ökad kontroll i enlighet med kravet från G20.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen stöder helhjärtat en översyn av IMF för att stärka dess roll när det gäller övervakning och kontroll och för att göra det möjligt för fonden att utfärda tidiga varningar i samband med obalans på de globala marknaderna eller makroekonomiska risker. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen stöder helhjärtat en översyn av IMF för att stärka dess roll när det gäller övervakning och kontroll och för att göra det möjligt för fonden att utfärda tidiga varningar i samband med obalans på de globala marknaderna eller makroekonomiska risker.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla relevanta aktörer att garantera en bättre samordning mellan Bretton Woods-institutionerna, G20 och regionala utvecklingsbanker. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla relevanta aktörer att garantera en bättre samordning mellan Bretton Woods-institutionerna, G20 och regionala utvecklingsbanker.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar G20-medlemmarna, EU och AVS-länderna att vidta snabba åtgärder för att sätta stopp för skatteparadisen, bekämpa banksekretessen, öka det internationella samarbetet och få till stånd ett automatiskt informationsutbyte och landsvisa redovisningsstandarder för multinationella företag samt kapacitetsuppbyggnad i länder som drabbats av kapitalflykt. Församlingen ser fram emot de åtgärder mot skatteparadis som G20 utlovat från och med 2010. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar G20-medlemmarna, EU och AVS-länderna att vidta snabba åtgärder för att sätta stopp för skatteparadisen, bekämpa banksekretessen, öka det internationella samarbetet och få till stånd ett automatiskt informationsutbyte och landsvisa redovisningsstandarder för multinationella företag samt kapacitetsuppbyggnad i länder som drabbats av kapitalflykt. Församlingen ser fram emot de åtgärder mot skatteparadis som G20 utlovat från och med 2010.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna att sätta tak för chefslöner i syfte att undvika orimliga lönenivåer samt reglera incitamentsordningar inom finanssektorn som äventyrar systemets stabilitet. Församlingen välkomnar att G20 i Pittsburgh stödde ökad finansiell stabilitet och koppling av ersättningar och löner till långsiktigt värdeskapande i stället för till överdrivet risktagande. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna att sätta tak för chefslöner i syfte att undvika orimliga lönenivåer samt reglera incitamentsordningar inom finanssektorn som äventyrar systemets stabilitet. Församlingen välkomnar att G20 i Pittsburgh stödde ökad finansiell stabilitet och koppling av ersättningar och löner till långsiktigt värdeskapande i stället för till överdrivet risktagande.

Multilateralism – avgörande för att möta globala utmaningar

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar samtliga stater att helhjärtat främja multilateralism och FN-systemet. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar samtliga stater att helhjärtat främja multilateralism och FN-systemet.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att FN:s utvecklingssamarbetsforum och OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd bör ges en mer framträdande roll som två framstående forum för utvecklingssamarbete och för analys och övervakning av internationella biståndstrender, inklusive agendan för biståndseffektivitet. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att FN:s utvecklingssamarbetsforum och OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd bör ges en mer framträdande roll som två framstående forum för utvecklingssamarbete och för analys och övervakning av internationella biståndstrender, inklusive agendan för biståndseffektivitet.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar att USA har beslutat att återupprätta förbindelserna med FN:s råd för mänskliga rättigheter och att landet slutligen har intagit sin plats i rådet. Församlingen uppmanar EU, AVS och andra parter att se till att detta råd försvarar alla personer vars mänskliga rättigheter har kränkts. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar att USA har beslutat att återupprätta förbindelserna med FN:s råd för mänskliga rättigheter och att landet slutligen har intagit sin plats i rådet. Församlingen uppmanar EU, AVS och andra parter att se till att detta råd försvarar alla personer vars mänskliga rättigheter har kränkts.

Bistånd och handel

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar G20:s åtaganden om 1,1 biljoner dollar för att snabbstarta världsekonomin, men beklagar att endast en bråkdel är öronmärkt för de fattigaste länderna och varnar för att utvecklingsländerna blir förlamade och drar på sig ansenliga nya skulder. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar G20:s åtaganden om 1,1 biljoner dollar för att snabbstarta världsekonomin, men beklagar att endast en bråkdel är öronmärkt för de fattigaste länderna och varnar för att utvecklingsländerna blir förlamade och drar på sig ansenliga nya skulder.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar medlemsstaterna att leva upp till sina millennieutvecklingsmål vad gäller biståndsåtaganden. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar medlemsstaterna att leva upp till sina millennieutvecklingsmål vad gäller biståndsåtaganden.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är medveten om handelns betydelse men framhåller att fria marknader i sig inte garanterar att fattigdomen avskaffas. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är medveten om handelns betydelse men framhåller att fria marknader i sig inte garanterar att fattigdomen avskaffas.

| 18. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla WTO-medlemmar att arbeta för en rättvis utgång av Doharundan som är mindre protektionistisk men som avspeglar den varierande kapacitet och de utvecklingsskillnader som finns mellan starkare och svagare ekonomier och som gör det möjligt för AVS-länderna att skydda sina mest sårbara näringsgrenar. |
| --- | --- |

18.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla WTO-medlemmar att arbeta för en rättvis utgång av Doharundan som är mindre protektionistisk men som avspeglar den varierande kapacitet och de utvecklingsskillnader som finns mellan starkare och svagare ekonomier och som gör det möjligt för AVS-länderna att skydda sina mest sårbara näringsgrenar.

| 19. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att respektera de AVS-länder som beslutar att inte ingå ett fullständigt avtal om ekonomiskt partnerskap eller som väljer att omförhandla kontroversiella delar av de interimistiska avtalen om ekonomiskt partnerskap. Församlingen insisterar på att få delta fullt ut i alla framtida parlamentariska strukturer för att följa upp avtalen om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

19.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att respektera de AVS-länder som beslutar att inte ingå ett fullständigt avtal om ekonomiskt partnerskap eller som väljer att omförhandla kontroversiella delar av de interimistiska avtalen om ekonomiskt partnerskap. Församlingen insisterar på att få delta fullt ut i alla framtida parlamentariska strukturer för att följa upp avtalen om ekonomiskt partnerskap.

| 20. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att kraftigt minska sitt jordbruksstöd och att avskaffa samtliga exportstöd för jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

20.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att kraftigt minska sitt jordbruksstöd och att avskaffa samtliga exportstöd för jordbruksprodukter.

| 21. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att respektera sina åtaganden avseende handelsrelaterat bistånd och att fortsätta stödja AVS-ländernas handelskapacitet. |
| --- | --- |

21.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att respektera sina åtaganden avseende handelsrelaterat bistånd och att fortsätta stödja AVS-ländernas handelskapacitet.

Sociala och miljörelaterade frågor

| 22. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar världssamfundet att tillämpa höga normer för social trygghet och miljöskydd samt arbetstagares rättigheter, inklusive agendan för anständigt arbete (enligt ILO:s definition), och att stödja utvecklingsländerna att omsätta dessa normer i praktiken. |
| --- | --- |

22.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar världssamfundet att tillämpa höga normer för social trygghet och miljöskydd samt arbetstagares rättigheter, inklusive agendan för anständigt arbete (enligt ILO:s definition), och att stödja utvecklingsländerna att omsätta dessa normer i praktiken.

| 23. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla regeringar att respektera rätten till fria förhandlingar och kollektivavtal samt att garantera den strejkrätt som anges i ILO:s konstitution. |
| --- | --- |

23.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla regeringar att respektera rätten till fria förhandlingar och kollektivavtal samt att garantera den strejkrätt som anges i ILO:s konstitution.

| 24. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att integrera ett jämställdhetsperspektiv och att främja kvinnors egenmakt. |
| --- | --- |

24.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att integrera ett jämställdhetsperspektiv och att främja kvinnors egenmakt.

| 25. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar FN att förbättra Ecosoc i syfte att främja hållbara lösningar på ekonomiska, sociala, sysselsättningsrelaterade, kulturella och hälsorelaterade problem. |
| --- | --- |

25.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar FN att förbättra Ecosoc i syfte att främja hållbara lösningar på ekonomiska, sociala, sysselsättningsrelaterade, kulturella och hälsorelaterade problem.

| 26. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Världsbanken att ge högre prioritet åt utvecklingsfrågor, klimatförändringen och information om hälsa och utbildning, i enlighet med slutsatserna från G20 i Pittsburgh. |
| --- | --- |

26.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Världsbanken att ge högre prioritet åt utvecklingsfrågor, klimatförändringen och information om hälsa och utbildning, i enlighet med slutsatserna från G20 i Pittsburgh.

| 27. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de regeringar som kommer att närvara vid klimattoppmötet i Köpenhamn i december att nå en ambitiös, rättvis och hållbar överenskommelse som fördelar ansvaret rättvist mellan industrialiserade länder och utvecklingsländer och beaktar ländernas olika nivåer av ansvar för klimatförändringarna. |
| --- | --- |

27.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de regeringar som kommer att närvara vid klimattoppmötet i Köpenhamn i december att nå en ambitiös, rättvis och hållbar överenskommelse som fördelar ansvaret rättvist mellan industrialiserade länder och utvecklingsländer och beaktar ländernas olika nivåer av ansvar för klimatförändringarna.

| 28. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar med kraft EU:s medlemsstater att leva upp till sina åtaganden i G20 om att bistå utvecklingsländerna i att bekämpa klimatförändringarna och insisterar på att dessa biståndsmedel ska vara ett komplement till det befintliga utvecklingsbiståndet. |
| --- | --- |

28.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar med kraft EU:s medlemsstater att leva upp till sina åtaganden i G20 om att bistå utvecklingsländerna i att bekämpa klimatförändringarna och insisterar på att dessa biståndsmedel ska vara ett komplement till det befintliga utvecklingsbiståndet.

| 29. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att göra stora satsningar på forskning, utbildning och miljö och att öka finansieringen och tekniköverföringen till utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

29.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att göra stora satsningar på forskning, utbildning och miljö och att öka finansieringen och tekniköverföringen till utvecklingsländerna.

En roll för parlamenten

| 30. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar samtliga medlemsstater att öka den parlamentariska kontrollen i syfte att öka insynen i regeringarnas verksamhet, främja mer demokratiska och effektiva arbetsmetoder samt öka regeringarnas ansvar. |
| --- | --- |

30.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar samtliga medlemsstater att öka den parlamentariska kontrollen i syfte att öka insynen i regeringarnas verksamhet, främja mer demokratiska och effektiva arbetsmetoder samt öka regeringarnas ansvar.

| 31. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar FN och WTO att ge högre prioritet åt parlamentariskt deltagande. |
| --- | --- |

31.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar FN och WTO att ge högre prioritet åt parlamentariskt deltagande.

Att engagera det civila samhället

| 32. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar beslutsfattare, i synnerhet i AVS-länderna, att samarbeta med det civila samhället och att förse det civila samhällets organisationer med de resurser som de behöver för sitt arbete. |
| --- | --- |

32.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar beslutsfattare, i synnerhet i AVS-länderna, att samarbeta med det civila samhället och att förse det civila samhällets organisationer med de resurser som de behöver för sitt arbete.

| 33. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, Afrikanska unionens kommission, det panafrikanska parlamentet, de nationella och regionala parlamenten i AVS-länderna, kommissionen, FN, regionala organisationer, Världsbanken, IMF och WTO samt EU:s och Afrikanska unionens ordförandeskap. |
| --- | --- |

33.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, Afrikanska unionens kommission, det panafrikanska parlamentet, de nationella och regionala parlamenten i AVS-länderna, kommissionen, FN, regionala organisationer, Världsbanken, IMF och WTO samt EU:s och Afrikanska unionens ordförandeskap.

RESOLUTION (3)

om finanskrisens inverkan på AVS-länderna

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | vid sitt möte i Luanda (Angola) den 30 november–3 december 2009, |
| --- | --- |

—

vid sitt möte i Luanda (Angola) den 30 november–3 december 2009,

| — | med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av målen med partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet) och alla dess tillägg, |
| --- | --- |

—

med beaktande av målen med partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet) och alla dess tillägg,

| — | med beaktande av FN:s millennieutvecklingsmål, särskilt åtagandet om att inrätta ett globalt partnerskap för utveckling, och slutsatserna och rekommendationerna från FN:s högnivåmöte i New York den 25 september 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millennieutvecklingsmål, särskilt åtagandet om att inrätta ett globalt partnerskap för utveckling, och slutsatserna och rekommendationerna från FN:s högnivåmöte i New York den 25 september 2008,

| — | med beaktande av 2009 års rapport från FN:s reflektionsgrupp om förseningen av millennieutvecklingsmålens förverkligande, med titeln ”Förstärkning av det globala utvecklingspartnerskapet i en tid av kris”, och rapporten om millennieutvecklingsmålen 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2009 års rapport från FN:s reflektionsgrupp om förseningen av millennieutvecklingsmålens förverkligande, med titeln ”Förstärkning av det globala utvecklingspartnerskapet i en tid av kris”, och rapporten om millennieutvecklingsmålen 2009,

| — | med beaktande av Monterreyöverenskommelsen som antogs vid FN:s internationella konferens om utvecklingsfinansiering den 21–22 mars 2002, och av Dohaförklaringen om utvecklingsfinansiering som antogs den 2 december 2008 vid den internationella uppföljningskonferensen om utvecklingsfinansiering för att se över genomförandet av Monterreyöverenskommelsen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Monterreyöverenskommelsen som antogs vid FN:s internationella konferens om utvecklingsfinansiering den 21–22 mars 2002, och av Dohaförklaringen om utvecklingsfinansiering som antogs den 2 december 2008 vid den internationella uppföljningskonferensen om utvecklingsfinansiering för att se över genomförandet av Monterreyöverenskommelsen,

| — | med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet av den 2 mars 2005 och Accra-handlingsplanen som antogs vid högnivåforumet för biståndseffektivitet i Accra den 2–4 september 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet av den 2 mars 2005 och Accra-handlingsplanen som antogs vid högnivåforumet för biståndseffektivitet i Accra den 2–4 september 2008,

| — | med beaktande av G20-förklaringarna från mötena om finanskrisen den 15 november 2008 i Washington, den 2 april 2009 i London och den 24–25 september 2009 i Pittsburgh, |
| --- | --- |

—

med beaktande av G20-förklaringarna från mötena om finanskrisen den 15 november 2008 i Washington, den 2 april 2009 i London och den 24–25 september 2009 i Pittsburgh,

| — | med beaktande av Världsbankschefen Rober B. Zoellicks uppmaning till industriländerna om att avsätta 0,7 procent av sina stimulansåtgärder till en ”sårbarhetsfond” för utvecklingsländerna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världsbankschefen Rober B. Zoellicks uppmaning till industriländerna om att avsätta 0,7 procent av sina stimulansåtgärder till en ”sårbarhetsfond” för utvecklingsländerna (4),

| — | med beaktande av Internationella valutafondens rapport från mars 2009 om den globala finanskrisens konsekvenser för låginkomstländerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella valutafondens rapport från mars 2009 om den globala finanskrisens konsekvenser för låginkomstländerna,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 8 april 2009”Att hjälpa utvecklingsländerna hantera finanskrisen” (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén av den 8 april 2009”Att hjälpa utvecklingsländerna hantera finanskrisen” (5),

| — | med beaktande av rapporten från utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (AVS–EU 100.510/09/slutlig), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från utskottet för ekonomisk utveckling, finanser och handel (AVS–EU 100.510/09/slutlig), och av följande skäl:

| A. | Det globala ekonomiska och finansiella systemet kännetecknas av ett ökat ömsesidigt beroende mellan alla länder i världen. |
| --- | --- |

A.

Det globala ekonomiska och finansiella systemet kännetecknas av ett ökat ömsesidigt beroende mellan alla länder i världen.

| B. | Den finansiella och ekonomiska krisen har sitt ursprung i finanscentrum som New York och London. AVS-länderna bär inget ansvar för den finansiella och ekonomiska krisen, men tvingas leva med följderna av den. |
| --- | --- |

B.

Den finansiella och ekonomiska krisen har sitt ursprung i finanscentrum som New York och London. AVS-länderna bär inget ansvar för den finansiella och ekonomiska krisen, men tvingas leva med följderna av den.

| C. | Den finansiella och ekonomiska krisen är resultatet av en växande klyfta mellan skapandet av globalt mervärde, faktiskt sparande och en finansmarknad som blir allt mer virtuell och spekulativ och som framför allt kännetecknas av ett ständigt och okontrollerat skapande av derivatprodukter baserade på andra derivatprodukter. |
| --- | --- |

C.

Den finansiella och ekonomiska krisen är resultatet av en växande klyfta mellan skapandet av globalt mervärde, faktiskt sparande och en finansmarknad som blir allt mer virtuell och spekulativ och som framför allt kännetecknas av ett ständigt och okontrollerat skapande av derivatprodukter baserade på andra derivatprodukter.

| D. | Enligt Internationella valutafondens nyligen publicerade rapport om den globala finanskrisens konsekvenser för låginkomstländerna kommer låginkomstländernas finansieringsbehov att öka med minst 25 miljarder USD under 2009 till följd av krisen, och Afrika söder om Sahara väntas drabbas särskilt hårt. |
| --- | --- |

D.

Enligt Internationella valutafondens nyligen publicerade rapport om den globala finanskrisens konsekvenser för låginkomstländerna kommer låginkomstländernas finansieringsbehov att öka med minst 25 miljarder USD under 2009 till följd av krisen, och Afrika söder om Sahara väntas drabbas särskilt hårt.

| E. | Sedan finanskrisen började har företagsfinansieringen minskat med mellan 100 och 300 miljarder USD i utvecklingsländerna. Till detta kan även läggas de ödesdigra konsekvenserna av nya handelsrestriktioner i många länder, liksom dödläget i handelsförhandlingarna inom ramen för utvecklingsagendan från Doha. |
| --- | --- |

E.

Sedan finanskrisen började har företagsfinansieringen minskat med mellan 100 och 300 miljarder USD i utvecklingsländerna. Till detta kan även läggas de ödesdigra konsekvenserna av nya handelsrestriktioner i många länder, liksom dödläget i handelsförhandlingarna inom ramen för utvecklingsagendan från Doha.

| F. | AVS-länderna är beroende av inkomster från råvaruexport, som utgör 50 procent av deras valutainkomster, och krisen har lett till en nedgång i exportinkomsterna för många utvecklingsländer, i penningförsändelser från emigranter till dessa länder samt i utländska direktinvesteringar och offentligt utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

F.

AVS-länderna är beroende av inkomster från råvaruexport, som utgör 50 procent av deras valutainkomster, och krisen har lett till en nedgång i exportinkomsterna för många utvecklingsländer, i penningförsändelser från emigranter till dessa länder samt i utländska direktinvesteringar och offentligt utvecklingsbistånd.

| G. | Bland annat har de höga priserna på bränsle och importerade livsmedel, i kombination med vikande efterfrågan på exportprodukter som reducerat viktiga inkomstkällor, gjort att många utvecklingsländer inte klarat av att reglera sin utlandsskuld. |
| --- | --- |

G.

Bland annat har de höga priserna på bränsle och importerade livsmedel, i kombination med vikande efterfrågan på exportprodukter som reducerat viktiga inkomstkällor, gjort att många utvecklingsländer inte klarat av att reglera sin utlandsskuld.

| H. | Den ekonomiska och finansiella krisens inverkan på AVS-länderna har brutit den stadiga ekonomiska tillväxten i dessa länder sedan 2004, vilket sätter de framsteg som uppnåtts liksom uppnåendet av millennieutvecklingsmålen på spel. |
| --- | --- |

H.

Den ekonomiska och finansiella krisens inverkan på AVS-länderna har brutit den stadiga ekonomiska tillväxten i dessa länder sedan 2004, vilket sätter de framsteg som uppnåtts liksom uppnåendet av millennieutvecklingsmålen på spel.

| I. | Jämfört med det löfte om årligt stöd som G8-gruppen gav i Gleneagles 2005 beräknar FN att det fortfarande saknas 35 miljarder USD per år i bidrag från givarländerna, och 20 miljarder USD per år i bistånd till Afrika. |
| --- | --- |

I.

Jämfört med det löfte om årligt stöd som G8-gruppen gav i Gleneagles 2005 beräknar FN att det fortfarande saknas 35 miljarder USD per år i bidrag från givarländerna, och 20 miljarder USD per år i bistånd till Afrika.

| J. | Dohakonferensen om utvecklingsfinansiering fokuserade på utvecklingsfrågor på medellång sikt och fastställde samtidigt en rad mål för grundläggande reformer samt underströk att det behövs en integrerad strategi där ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter av utveckling beaktas och där de skilda situationerna i olika länder uppmärksammas. |
| --- | --- |

J.

Dohakonferensen om utvecklingsfinansiering fokuserade på utvecklingsfrågor på medellång sikt och fastställde samtidigt en rad mål för grundläggande reformer samt underströk att det behövs en integrerad strategi där ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter av utveckling beaktas och där de skilda situationerna i olika länder uppmärksammas.

| K. | Den internationella finansstrukturen har svaga punkter som måste åtgärdas så att den blir mer representativ och effektiv. |
| --- | --- |

K.

Den internationella finansstrukturen har svaga punkter som måste åtgärdas så att den blir mer representativ och effektiv.

| L. | De utvecklade ekonomierna har genomfört ett antal åtgärder mot krisen på multilateral, europeisk och nationell nivå. Framför allt har G20-länderna baserat sin respons på kortsiktiga åtgärder och strukturreformer som främst går ut på att få de finansiella marknaderna att fungera igen och att införa mekanismer för att öka förtroendet för dessa marknader. De berör dock endast kortfattat utvecklingsländernas särskilda behov och andra stora utmaningar när det gäller att lösa finanskrisen (tryggad livsmedelsförsörjning, klimatförändringen, bevarande av den biologiska mångfalden, tillgång till energiresurser och tillgång till dricks- och hushållsvatten och vatten till produktionssektorerna). |
| --- | --- |

L.

De utvecklade ekonomierna har genomfört ett antal åtgärder mot krisen på multilateral, europeisk och nationell nivå. Framför allt har G20-länderna baserat sin respons på kortsiktiga åtgärder och strukturreformer som främst går ut på att få de finansiella marknaderna att fungera igen och att införa mekanismer för att öka förtroendet för dessa marknader. De berör dock endast kortfattat utvecklingsländernas särskilda behov och andra stora utmaningar när det gäller att lösa finanskrisen (tryggad livsmedelsförsörjning, klimatförändringen, bevarande av den biologiska mångfalden, tillgång till energiresurser och tillgång till dricks- och hushållsvatten och vatten till produktionssektorerna).

| M. | Alla AVS-länder kommer inte att påverkas lika mycket av den finansiella och ekonomiska krisen, och skillnaderna beror på graden av öppenhet för utrikeshandel, beroendet av exportinkomster, de finansiella reserverna och dynamiken hos nationella och regionala marknader. |
| --- | --- |

M.

Alla AVS-länder kommer inte att påverkas lika mycket av den finansiella och ekonomiska krisen, och skillnaderna beror på graden av öppenhet för utrikeshandel, beroendet av exportinkomster, de finansiella reserverna och dynamiken hos nationella och regionala marknader.

| N. | Världsbanken beräknar att ytterligare 20 miljoner människor skulle kastas ut i fattigdom om tillväxten i världen föll med 1 procent, eftersom en sådan minskning av den globala tillväxten skulle kunna hota det senaste decenniets framsteg på utvecklingsområdet, framför allt de framsteg som har gjorts för att nå millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

N.

Världsbanken beräknar att ytterligare 20 miljoner människor skulle kastas ut i fattigdom om tillväxten i världen föll med 1 procent, eftersom en sådan minskning av den globala tillväxten skulle kunna hota det senaste decenniets framsteg på utvecklingsområdet, framför allt de framsteg som har gjorts för att nå millennieutvecklingsmålen.

| O. | FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) beräknar att antalet människor i världen som lider av hunger nu uppgår till en miljard, och att finanskrisen har lett till att detta antal har stigit med 100 miljoner (6). |
| --- | --- |

O.

FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) beräknar att antalet människor i världen som lider av hunger nu uppgår till en miljard, och att finanskrisen har lett till att detta antal har stigit med 100 miljoner (6).

| P. | De risker som finanskrisen medför för AVS-länderna innefattar






  — | vikande handel mellan EU och AVS-länderna och därmed minskade exportinkomster för AVS-länderna, vilket leder till svårigheter med skuldbetalning, |
| --- | --- | --- |

P.

De risker som finanskrisen medför för AVS-länderna innefattar

—

vikande handel mellan EU och AVS-länderna och därmed minskade exportinkomster för AVS-länderna, vilket leder till svårigheter med skuldbetalning,

| — | kreditrestriktioner, vilket leder till minskad köpkraft och konsekvenser för produktionen, sysselsättningen och därmed förknippade inkomster, |
| --- | --- |

—

kreditrestriktioner, vilket leder till minskad köpkraft och konsekvenser för produktionen, sysselsättningen och därmed förknippade inkomster,

| — | en nedgång i privata investeringsflöden (utländska direktinvesteringar och portföljinvesteringar), |
| --- | --- |

—

en nedgång i privata investeringsflöden (utländska direktinvesteringar och portföljinvesteringar),

| — | minskade penningförsändelser från migrerande arbetstagare till deras ursprungsländer, |
| --- | --- |

—

minskade penningförsändelser från migrerande arbetstagare till deras ursprungsländer,

| — | en minskning av det offentliga utvecklingsbiståndet. |
| --- | --- |

—

en minskning av det offentliga utvecklingsbiståndet.

| Q. | Framför allt har råvarupriserna fallit, vilket har minskat en av AVS-ländernas viktigaste inkomstkällor. |
| --- | --- |

Q.

Framför allt har råvarupriserna fallit, vilket har minskat en av AVS-ländernas viktigaste inkomstkällor.

| R. | AVS-länderna kan inte ta emot pengar i form av statsobligationer. |
| --- | --- |

R.

AVS-länderna kan inte ta emot pengar i form av statsobligationer.

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att partnerskapet mellan EU och AVS-länderna måste respektera andan och bokstaven i Cotonouavtalet, och framhåller att EU har en avgörande roll att spela för att mildra krisens omedelbara och långsiktiga inverkan på AVS-länderna, eftersom EU också är AVS-ländernas främsta handelspartner, den huvudsakliga källan för penningförsändelser från migrerande arbetstagare liksom den huvudsakliga källan för privata investeringar och världens största givare av offentligt utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att partnerskapet mellan EU och AVS-länderna måste respektera andan och bokstaven i Cotonouavtalet, och framhåller att EU har en avgörande roll att spela för att mildra krisens omedelbara och långsiktiga inverkan på AVS-länderna, eftersom EU också är AVS-ländernas främsta handelspartner, den huvudsakliga källan för penningförsändelser från migrerande arbetstagare liksom den huvudsakliga källan för privata investeringar och världens största givare av offentligt utvecklingsbistånd.

Hur en stark och skyndsam hantering av krisen i AVS-länderna ska garanteras

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar givarländerna att verkligen ta hänsyn till krisens inverkan på AVS-länderna på ett samordnat och konsekvent sätt och uppfylla principerna i Parisförklaringen om biståndseffektivitet som upprepades i Accra-handlingsplanen samt löftena om utvecklingsfinansiering från Monterreykonferensen som bekräftades på nytt vid Dohakonferensen och de olika G20-toppmötena. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar givarländerna att verkligen ta hänsyn till krisens inverkan på AVS-länderna på ett samordnat och konsekvent sätt och uppfylla principerna i Parisförklaringen om biståndseffektivitet som upprepades i Accra-handlingsplanen samt löftena om utvecklingsfinansiering från Monterreykonferensen som bekräftades på nytt vid Dohakonferensen och de olika G20-toppmötena.

| 3. | Mer specifikt uppmanar Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen G20-länderna att leva upp till de löften till utvecklingsländerna som gavs vid toppmötena om finanskrisen den 15 november 2008 i Washington, den 2 april 2009 i London och den 24-25 september 2009 i Pittsburgh. |
| --- | --- |

3.

Mer specifikt uppmanar Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen G20-länderna att leva upp till de löften till utvecklingsländerna som gavs vid toppmötena om finanskrisen den 15 november 2008 i Washington, den 2 april 2009 i London och den 24-25 september 2009 i Pittsburgh.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen upprepar hur betydelsefulla millennieutvecklingsmålen är i kampen mot fattigdom och uppmanar EU:s medlemsstater att respektera och genomföra sina åtaganden om att öka sitt offentliga utvecklingsbistånd till 0,56 procent av BNI senast 2010 och till 0,7 procent senast 2015. Församlingen efterlyser nya åtaganden om ambitiösa fleråriga tidsplaner för att mäta den gradvisa ökningen av biståndsbudgetarna. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen upprepar hur betydelsefulla millennieutvecklingsmålen är i kampen mot fattigdom och uppmanar EU:s medlemsstater att respektera och genomföra sina åtaganden om att öka sitt offentliga utvecklingsbistånd till 0,56 procent av BNI senast 2010 och till 0,7 procent senast 2015. Församlingen efterlyser nya åtaganden om ambitiösa fleråriga tidsplaner för att mäta den gradvisa ökningen av biståndsbudgetarna.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar givarländerna och AVS-länderna att rikta kort- och medelfristiga utbetalningar till den fattigaste delen av befolkningen och till nyckelsektorer (hälsa, utbildning, jordbruksproduktion och infrastruktur på landsbygden, skapandet av arbetstillfällen, dricksvatten samt vatten till produktionssektorerna) liksom till skapandet och bevarandet av lämpliga sociala trygghetssystem och skyddsnät. Församlingen framhåller hur viktiga dessa åtgärder är med tanke på att det är omöjligt att finansiera stimulanspaket i AVS-länderna, och understryker att resurserna måste göras tillgängliga så fort som möjligt. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmuntrar givarländerna och AVS-länderna att rikta kort- och medelfristiga utbetalningar till den fattigaste delen av befolkningen och till nyckelsektorer (hälsa, utbildning, jordbruksproduktion och infrastruktur på landsbygden, skapandet av arbetstillfällen, dricksvatten samt vatten till produktionssektorerna) liksom till skapandet och bevarandet av lämpliga sociala trygghetssystem och skyddsnät. Församlingen framhåller hur viktiga dessa åtgärder är med tanke på att det är omöjligt att finansiera stimulanspaket i AVS-länderna, och understryker att resurserna måste göras tillgängliga så fort som möjligt.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att denna typ av utbetalningar är de som påverkas mest vid kriser, trots att de är de finansiellt mest överkomliga och de ekonomiskt mest lönsamma på kort, medellång och lång sikt, och trots att de kan motverka konjunkturnedgångar. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att denna typ av utbetalningar är de som påverkas mest vid kriser, trots att de är de finansiellt mest överkomliga och de ekonomiskt mest lönsamma på kort, medellång och lång sikt, och trots att de kan motverka konjunkturnedgångar.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar givarländerna att låta denna historiska kris tjäna som en katalysator för att närmare utforska vilka möjligheter som finns i fråga om ytterligare källor för utvecklingsfinansiering, t.ex. en internationell skatt på finansiella transaktioner, identifiera nya möjligheter, låta utvecklingsländerna diversifiera sina inkomstkällor samt införa mer effektiva, konkreta och fungerande utgiftsprogram. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar givarländerna att låta denna historiska kris tjäna som en katalysator för att närmare utforska vilka möjligheter som finns i fråga om ytterligare källor för utvecklingsfinansiering, t.ex. en internationell skatt på finansiella transaktioner, identifiera nya möjligheter, låta utvecklingsländerna diversifiera sina inkomstkällor samt införa mer effektiva, konkreta och fungerande utgiftsprogram.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och de rika länderna att avskriva alla fattiga länders utlandsskulder, utan betungande ekonomiska villkor. Församlingen framhåller att det kan vara så många som 60 länder som behöver få alla sina skulder avskrivna för att ha någon möjlighet att nå millennieutvecklingsmålen. Församlingen välkomnar de åtgärder som flera EU-medlemsstater redan har vidtagit genom att avskriva utvecklingsländers skulder, men är bekymrad över att avskrivningarna har lett till en konstgjord ökning av EU:s biståndssiffror. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och de rika länderna att avskriva alla fattiga länders utlandsskulder, utan betungande ekonomiska villkor. Församlingen framhåller att det kan vara så många som 60 länder som behöver få alla sina skulder avskrivna för att ha någon möjlighet att nå millennieutvecklingsmålen. Församlingen välkomnar de åtgärder som flera EU-medlemsstater redan har vidtagit genom att avskriva utvecklingsländers skulder, men är bekymrad över att avskrivningarna har lett till en konstgjord ökning av EU:s biståndssiffror.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller särskilt de fördelar ur ekonomisk synpunkt på lokal nivå som förknippas med mikrofinansiering, men även när det gäller befolkningens, i synnerhet kvinnors, deltagande i utvecklingen. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller särskilt de fördelar ur ekonomisk synpunkt på lokal nivå som förknippas med mikrofinansiering, men även när det gäller befolkningens, i synnerhet kvinnors, deltagande i utvecklingen.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de internationella finansiella institutionerna, inbegripet de multilaterala utvecklingsbankerna, att hjälpa utvecklingsländerna att överbrygga den nuvarande krisen, återupprätta tillväxten och bygga upp en större marknads- och handelskapacitet samt att återupprätta utvecklingsländernas tillgång till krediter och privata kapitalflöden. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de internationella finansiella institutionerna, inbegripet de multilaterala utvecklingsbankerna, att hjälpa utvecklingsländerna att överbrygga den nuvarande krisen, återupprätta tillväxten och bygga upp en större marknads- och handelskapacitet samt att återupprätta utvecklingsländernas tillgång till krediter och privata kapitalflöden.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar industriländerna att se till att de internationella finansinstitutionerna får tillräckligt med resurser så att de kan fungera fullt ut. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar industriländerna att se till att de internationella finansinstitutionerna får tillräckligt med resurser så att de kan fungera fullt ut.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att i sitt eget intresse öka det goda styret och insynen i statsfinanserna för att förbättra budgetens förutsägbarhet, genomförande och kontroll. Församlingen framhåller vikten av parlamentarisk kontroll av offentliga finanser. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att i sitt eget intresse öka det goda styret och insynen i statsfinanserna för att förbättra budgetens förutsägbarhet, genomförande och kontroll. Församlingen framhåller vikten av parlamentarisk kontroll av offentliga finanser.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet av lämpliga rättsakter och bestämmelser för att skydda AVS-länderna, som är de huvudsakliga låntagarna, mot så kallade gamfonder som drivs genom underprissättning. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet av lämpliga rättsakter och bestämmelser för att skydda AVS-länderna, som är de huvudsakliga låntagarna, mot så kallade gamfonder som drivs genom underprissättning.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att man måste agera på global nivå för att möta den finansiella och ekonomiska krisen, att inget finansinstitut, inget marknadssegment och ingen jurisdiktion får undslippa reglering eller tillsyn samt att insynen och alla aktörers ansvarsskyldighet måste baseras på en ny styrning av finansvärlden. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om att man måste agera på global nivå för att möta den finansiella och ekonomiska krisen, att inget finansinstitut, inget marknadssegment och ingen jurisdiktion får undslippa reglering eller tillsyn samt att insynen och alla aktörers ansvarsskyldighet måste baseras på en ny styrning av finansvärlden.

Strukturella åtgärder för att minska AVS-ländernas sårbarhet för exogena chocker

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att fri och rättvis handel, främjande av investeringar i industri och lokal produktion, företagsamhet och innovation samt effektivt reglerade finansmarknader spelar en grundläggande roll för ekonomisk tillväxt, sysselsättning och minskad fattigdom. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att fri och rättvis handel, främjande av investeringar i industri och lokal produktion, företagsamhet och innovation samt effektivt reglerade finansmarknader spelar en grundläggande roll för ekonomisk tillväxt, sysselsättning och minskad fattigdom.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att inrätta sundare lagstiftning och bestämmelser i en miljö där företag kan verka, i syfte att attrahera mer privata, utländska och nationella investeringar. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att inrätta sundare lagstiftning och bestämmelser i en miljö där företag kan verka, i syfte att attrahera mer privata, utländska och nationella investeringar.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och AVS-länderna att avstå från att bygga upp protektionistiska hinder för den internationella handeln som en reaktion på den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och AVS-länderna att avstå från att bygga upp protektionistiska hinder för den internationella handeln som en reaktion på den ekonomiska krisen.

| 18. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar medlemsstaterna att överväga, och fullt ut genomföra, åtgärder utanför finanssektorn som påverkar utvecklingen i AVS-länderna positivt, framför allt överföring av den modernaste tekniken, även på miljöskyddsområdet, som främjar kapacitetsbyggande och som kan utveckla forskningen och infrastrukturen. |
| --- | --- |

18.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar medlemsstaterna att överväga, och fullt ut genomföra, åtgärder utanför finanssektorn som påverkar utvecklingen i AVS-länderna positivt, framför allt överföring av den modernaste tekniken, även på miljöskyddsområdet, som främjar kapacitetsbyggande och som kan utveckla forskningen och infrastrukturen.

| 19. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar hur viktigt det är att stärka den regionala utvecklings- och integrationsprocessen mellan AVS-länderna och vädjar om att man vid förhandlingarna om och genomförandet av avtal om ekonomiskt partnerskap mellan AVS-länderna och EU särskilt tar hänsyn till krisens följder. Församlingen påminner om att avtal om ekonomiskt partnerskap måste åtföljas av den nya utlovade finansieringen av initiativet Aid for Trade, dvs. 2 miljarder euro om året senast 2010. |
| --- | --- |

19.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar hur viktigt det är att stärka den regionala utvecklings- och integrationsprocessen mellan AVS-länderna och vädjar om att man vid förhandlingarna om och genomförandet av avtal om ekonomiskt partnerskap mellan AVS-länderna och EU särskilt tar hänsyn till krisens följder. Församlingen påminner om att avtal om ekonomiskt partnerskap måste åtföljas av den nya utlovade finansieringen av initiativet Aid for Trade, dvs. 2 miljarder euro om året senast 2010.

| 20. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om behovet, som växt med den ekonomiska krisen, av att EU:s medlemsstater inför en samordnad migrationsstrategi som respekterar de mänskliga rättigheterna och är förenlig med utvecklingsmålen. Församlingen framhåller att överföringar av migranters ekonomiska medel till deras ursprungsland, där behovet av kapital är stort, måste underlättas och till och med uppmuntras, och att migrationens sociala och kulturella dimensioner såsom en faktor för integration, tolerans, utbyte och ömsesidig förståelse mellan folken på samma sätt måste uppmuntras och ges ökad betydelse då Cotonouavtalet genomförs. |
| --- | --- |

20.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påminner om behovet, som växt med den ekonomiska krisen, av att EU:s medlemsstater inför en samordnad migrationsstrategi som respekterar de mänskliga rättigheterna och är förenlig med utvecklingsmålen. Församlingen framhåller att överföringar av migranters ekonomiska medel till deras ursprungsland, där behovet av kapital är stort, måste underlättas och till och med uppmuntras, och att migrationens sociala och kulturella dimensioner såsom en faktor för integration, tolerans, utbyte och ömsesidig förståelse mellan folken på samma sätt måste uppmuntras och ges ökad betydelse då Cotonouavtalet genomförs.

| 21. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker det brådskande behovet av att reformera det internationella systemet för finansiell styrning, inbegripet de finansiella systemens struktur och funktion, något som förutsätter att AVS-länderna inlemmas fullständigt och rättvist i de internationella finansorganen så att dessa organs representativitet förbättras och de skilda nationella, regionala och internationella intressena kan återspeglas med större legitimitet. |
| --- | --- |

21.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker det brådskande behovet av att reformera det internationella systemet för finansiell styrning, inbegripet de finansiella systemens struktur och funktion, något som förutsätter att AVS-länderna inlemmas fullständigt och rättvist i de internationella finansorganen så att dessa organs representativitet förbättras och de skilda nationella, regionala och internationella intressena kan återspeglas med större legitimitet.

| 22. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att göra sina parlament mer delaktiga i beslutsprocesserna, framför allt när de utarbetar sina utvecklingsstrategier. |
| --- | --- |

22.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna att göra sina parlament mer delaktiga i beslutsprocesserna, framför allt när de utarbetar sina utvecklingsstrategier.

| 23. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet att avsluta Doharundans handelsförhandlingar om utveckling på ett för alla parter tillfredställande och rättvist sätt. |
| --- | --- |

23.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet att avsluta Doharundans handelsförhandlingar om utveckling på ett för alla parter tillfredställande och rättvist sätt.

| 24. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att krisens inverkan på AVS-länderna skulle kunna sporra AVS-länderna att investera i jordbrukssektorn för att garantera livsmedelssäkerheten och rätten till självständig livsmedelsförsörjning samt inleda en diskussion om diversifiering av produktionen och bearbetningen av råvaror i syfte att öka mervärdet, vilket skulle förbättra bytesvillkoren och mildra svängningarna i råvarupriserna. |
| --- | --- |

24.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att krisens inverkan på AVS-länderna skulle kunna sporra AVS-länderna att investera i jordbrukssektorn för att garantera livsmedelssäkerheten och rätten till självständig livsmedelsförsörjning samt inleda en diskussion om diversifiering av produktionen och bearbetningen av råvaror i syfte att öka mervärdet, vilket skulle förbättra bytesvillkoren och mildra svängningarna i råvarupriserna.

| 25. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU:s ministerråd, Europaparlamentet, kommissionen, ordförandeskapet i Europeiska unionens råd, Afrikanska unionen, det panafrikanska parlamentet och AVS-ländernas nationella parlament, Världsbanken, Internationella valutafonden, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation samt AVS-ländernas regionala utvecklingsbanker. |
| --- | --- |

25.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU:s ministerråd, Europaparlamentet, kommissionen, ordförandeskapet i Europeiska unionens råd, Afrikanska unionen, det panafrikanska parlamentet och AVS-ländernas nationella parlament, Världsbanken, Internationella valutafonden, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation samt AVS-ländernas regionala utvecklingsbanker.

RESOLUTION (7)

om social och kulturell integration och unga människors deltagande

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | vid sitt möte i Luanda (Angola) den 30 november–3 december 2009, |
| --- | --- |

—

vid sitt möte i Luanda (Angola) den 30 november–3 december 2009,

| — | med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och reviderades i Luxemburg den 25 juni 2005 (Cotonouavtalet), särskilt artiklarna 9, 13, 26 och 27 i detta avtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och reviderades i Luxemburg den 25 juni 2005 (Cotonouavtalet), särskilt artiklarna 9, 13, 26 och 27 i detta avtal,

| — | med beaktande av artiklarna 149–150 och 177–181 i Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 149–150 och 177–181 i Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen,

| — | med beaktande av artikel 13 i EG-fördraget om bekämpning av diskriminering av människor på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 13 i EG-fördraget om bekämpning av diskriminering av människor på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning,

| — | med beaktande av FN:s världsprogram för unga 2000 som antogs av FN:s generalförsamling den 7 november 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s världsprogram för unga 2000 som antogs av FN:s generalförsamling den 7 november 1995,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och det fakultativa protokollet till denna konvention, antagna vid FN:s högkvarter i New York den 13 december 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och det fakultativa protokollet till denna konvention, antagna vid FN:s högkvarter i New York den 13 december 2006,

| — | med beaktande av Lissabonförklaringen om ungdomspolitik och ungdomsprogram som antogs vid världskonferensen med ministrar ansvariga för ungdomsfrågor i Lissabon den 8-12 augusti 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Lissabonförklaringen om ungdomspolitik och ungdomsprogram som antogs vid världskonferensen med ministrar ansvariga för ungdomsfrågor i Lissabon den 8-12 augusti 1998,

| — | med beaktande av Bragaplanen för unga som antogs vid FN:s tredje världsforum för unga den 2–7 augusti 1998 i Braga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bragaplanen för unga som antogs vid FN:s tredje världsforum för unga den 2–7 augusti 1998 i Braga,

| — | med beaktande av den reviderade europeiska stadgan angående unga människors deltagande i kommunala och regionala angelägenheter antagen av Europarådets kommunalkongress (CLRAE) den 21 maj 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den reviderade europeiska stadgan angående unga människors deltagande i kommunala och regionala angelägenheter antagen av Europarådets kommunalkongress (CLRAE) den 21 maj 2003,

| — | med beaktande av Agenda 21 för kultur som godkändes vid det fjärde forumet för lokala myndigheter om social integration i Porto Alegre som hölls i Barcelona (Spanien) den 8 maj 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 21 för kultur som godkändes vid det fjärde forumet för lokala myndigheter om social integration i Porto Alegre som hölls i Barcelona (Spanien) den 8 maj 2004,

| — | med beaktande av Dakarförklaringen om främjande av AVS-ländernas kulturer och kulturindustrier och dess handlingsplan, som antogs av AVS-ländernas kulturministrar vid deras första sammanträde i Dakar (Senegal) 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Dakarförklaringen om främjande av AVS-ländernas kulturer och kulturindustrier och dess handlingsplan, som antogs av AVS-ländernas kulturministrar vid deras första sammanträde i Dakar (Senegal) 2004,

| — | med beaktande av Santo Domingo-resolutionen som antogs av AVS-ländernas kulturministrar vid deras andra sammanträde i Santo Domingo (Dominikanska republiken) i oktober 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Santo Domingo-resolutionen som antogs av AVS-ländernas kulturministrar vid deras andra sammanträde i Santo Domingo (Dominikanska republiken) i oktober 2006,

| — | med beaktande av den resolution om ungdomssysselsättning som antogs av ILO vid dess 93:e session i Genève i juni 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution om ungdomssysselsättning som antogs av ILO vid dess 93:e session i Genève i juni 2005,

| — | med beaktande av den afrikanska ungdomsstadgan som antogs av Afrikanska unionen i Banjul (Gambia) i juli 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska ungdomsstadgan som antogs av Afrikanska unionen i Banjul (Gambia) i juli 2006,

| — | med beaktande av programmet för ungdomsstrategi i Stillahavsområdet 2010 antaget av den andra konferensen för ministrar ansvariga för ungdomsfrågor inom Stillahavsgemenskapen, som hölls den 5–7 december 2005 i Port Moresby (Papua Nya Guinea), |
| --- | --- |

—

med beaktande av programmet för ungdomsstrategi i Stillahavsområdet 2010 antaget av den andra konferensen för ministrar ansvariga för ungdomsfrågor inom Stillahavsgemenskapen, som hölls den 5–7 december 2005 i Port Moresby (Papua Nya Guinea),

| — | med beaktande av avdelning II (Tjänster, investeringar och e-handel) i avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Cariforum-staterna och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, där fri rörlighet av tjänster mellan parterna fastställs, och protokoll III (om kulturellt samarbete) i avtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning II (Tjänster, investeringar och e-handel) i avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Cariforum-staterna och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, där fri rörlighet av tjänster mellan parterna fastställs, och protokoll III (om kulturellt samarbete) i avtalet,

| — | med beaktande av rapporten av den 30 oktober 2008 från FN:s generalsekreterare om genomförande av världsprogrammet för unga: framsteg och restriktioner i fråga om ungas välmående och deras roll i civilsamhället, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 30 oktober 2008 från FN:s generalsekreterare om genomförande av världsprogrammet för unga: framsteg och restriktioner i fråga om ungas välmående och deras roll i civilsamhället,

| — | med beaktande av rådets resolution av den 14 december 2000 om den sociala integrationen av ungdomar (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 14 december 2000 om den sociala integrationen av ungdomar (8),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok Nya insatser för Europas ungdom (9) av den 21 november 2001 och Europaparlamentets resolution om kommissionens vitbok – Nya insatser för Europas ungdom (10) av den 14 maj 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok Nya insatser för Europas ungdom (9) av den 21 november 2001 och Europaparlamentets resolution om kommissionens vitbok – Nya insatser för Europas ungdom (10) av den 14 maj 2002,

| — | med beaktande av rådets resolution av den 27 juni 2002 om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 27 juni 2002 om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (11),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet den 22–23 mars 2005 då den europeiska pakten för ungdomsfrågor (12) antogs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet den 22–23 mars 2005 då den europeiska pakten för ungdomsfrågor (12) antogs,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 maj 2005 till rådet om Europeiska unionens ungdomspolitik: Ta tillvara ungdomarnas intressen i Europa – genomförande av Europeiska ungdomspakten och främjande av ett aktivt medborgarskap (13), och rådets resolution av den 24 november 2005 om att ta tillvara ungdomarnas intressen i Europa – genomförande av Europeiska ungdomspakten och främjande av ett aktivt medborgarskap (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 maj 2005 till rådet om Europeiska unionens ungdomspolitik: Ta tillvara ungdomarnas intressen i Europa – genomförande av Europeiska ungdomspakten och främjande av ett aktivt medborgarskap (13), och rådets resolution av den 24 november 2005 om att ta tillvara ungdomarnas intressen i Europa – genomförande av Europeiska ungdomspakten och främjande av ett aktivt medborgarskap (14),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut av den 15 november 2006 om ungdomspolitik: inrättande av programmet Aktiv ungdom för perioden 2007–2013 (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut av den 15 november 2006 om ungdomspolitik: inrättande av programmet Aktiv ungdom för perioden 2007–2013 (15),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut av den 12 december 2006 om inrättande av programmet Ett Europa för medborgarna för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut av den 12 december 2006 om inrättande av programmet Ett Europa för medborgarna för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (16),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 september 2007 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om att främja unga människors fulla deltagande i utbildning, arbetsliv och samhälle (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 september 2007 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om att främja unga människors fulla deltagande i utbildning, arbetsliv och samhälle (17),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 november 2007 om en övergripande strategi för ungdomspolitiken i syfte att göra det möjligt för ungdomarna att utnyttja sin potential och delta aktivt i samhället (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 november 2007 om en övergripande strategi för ungdomspolitiken i syfte att göra det möjligt för ungdomarna att utnyttja sin potential och delta aktivt i samhället (18),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 april 2009 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En EU-strategi för ungdomar: satsa på ungdomars egna möjligheter - en förnyad öppen samordning för ungdomsfrågor (19), samt det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar, EU:s ungdomsrapport (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 april 2009 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En EU-strategi för ungdomar: satsa på ungdomars egna möjligheter - en förnyad öppen samordning för ungdomsfrågor (19), samt det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar, EU:s ungdomsrapport (20),

| — | med beaktande av FN:s världsrapporter om unga människor för 2003, 2005 och 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s världsrapporter om unga människor för 2003, 2005 och 2007,

| — | med beaktande av rapporten om mänsklig utveckling (2004) från FN:s utvecklingsprogram (UNDP): Kulturell frihet i en mångkulturell värld, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om mänsklig utveckling (2004) från FN:s utvecklingsprogram (UNDP): Kulturell frihet i en mångkulturell värld,

| — | med beaktande av Brysselförklaringen om asyl, migration och rörlighet samt dess handlingsplan, som antogs i april 2006 av AVS-ländernas ministrar med ansvar för asyl, migration och rörlighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Brysselförklaringen om asyl, migration och rörlighet samt dess handlingsplan, som antogs i april 2006 av AVS-ländernas ministrar med ansvar för asyl, migration och rörlighet,

| — | med beaktande av AVS-gruppens Brysselresolution om migration och rörlighet, som antogs av AVS-ländernas ministrar med ansvar för asyl, migration och rörlighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS-gruppens Brysselresolution om migration och rörlighet, som antogs av AVS-ländernas ministrar med ansvar för asyl, migration och rörlighet,

| — | med beaktande av beslut nr 2/LXXXVII/08, som fattades vid AVS-ministerrådets tjugosjunde session i Addis Abeba (Etiopien) den 8–13 juni 2008, om genomförandet av AVS-gruppens Brysselresolution om migration och utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslut nr 2/LXXXVII/08, som fattades vid AVS-ministerrådets tjugosjunde session i Addis Abeba (Etiopien) den 8–13 juni 2008, om genomförandet av AVS-gruppens Brysselresolution om migration och utveckling,

| — | med beaktande av Världsbankens rapport om världens utveckling (2007): Utveckling och nästa generation, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världsbankens rapport om världens utveckling (2007): Utveckling och nästa generation,

| — | med beaktande av ILO:s rapport om sysselsättningstrender för ungdomar världen över (Global Employment Trends for Youth) från oktober 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s rapport om sysselsättningstrender för ungdomar världen över (Global Employment Trends for Youth) från oktober 2008,

| — | med beaktande av slutförklaringen från ungdomstoppmötet mellan EU och Afrika som hölls den 4–7 december 2007 i Lissabon (Portugal), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutförklaringen från ungdomstoppmötet mellan EU och Afrika som hölls den 4–7 december 2007 i Lissabon (Portugal),

| — | med beaktande av ståndpunkterna av den 3 maj 2008 från Europeiskt ungdomsforum om ungdom och migration samt om sysselsättning för unga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ståndpunkterna av den 3 maj 2008 från Europeiskt ungdomsforum om ungdom och migration samt om sysselsättning för unga,

| — | med beaktande av 2008 års rapport från Europeiskt ungdomsforum om att utvecklingen behöver unga och ungdomsorganisationer (Development Needs Youth - Youth Organisations in Action), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2008 års rapport från Europeiskt ungdomsforum om att utvecklingen behöver unga och ungdomsorganisationer (Development Needs Youth - Youth Organisations in Action),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sociala frågor och miljö (AVS–EU/100.504/09/slutlig), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sociala frågor och miljö (AVS–EU/100.504/09/slutlig), och av följande skäl:

| A. | Ungdom definieras som unga människor mellan 15 och 24 år (21). Unga människor utgör 18 procent av världens befolkning, 1,2 miljarder människor, och nästan 85 procent av dem bor i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

A.

Ungdom definieras som unga människor mellan 15 och 24 år (21). Unga människor utgör 18 procent av världens befolkning, 1,2 miljarder människor, och nästan 85 procent av dem bor i utvecklingsländerna.

| B. | Många unga människor lever i fattigdom och lider av utanförskap och marginalisering, i synnerhet unga kvinnor, unga handikappade, unga migranter och flyktingar, ungdomar på landsbygden och unga från etniska minoriteter. |
| --- | --- |

B.

Många unga människor lever i fattigdom och lider av utanförskap och marginalisering, i synnerhet unga kvinnor, unga handikappade, unga migranter och flyktingar, ungdomar på landsbygden och unga från etniska minoriteter.

| C. | Social, ekonomisk och kulturell integration samt ett aktivt deltagande av unga människor i samhället är avgörande både för deras personliga utveckling och för en sund och demokratisk nationell och global utveckling. |
| --- | --- |

C.

Social, ekonomisk och kulturell integration samt ett aktivt deltagande av unga människor i samhället är avgörande både för deras personliga utveckling och för en sund och demokratisk nationell och global utveckling.

| D. | Utbildning och sysselsättning är en förutsättning för att unga människor framgångsrikt ska kunna integreras och delta i samhället. |
| --- | --- |

D.

Utbildning och sysselsättning är en förutsättning för att unga människor framgångsrikt ska kunna integreras och delta i samhället.

| E. | Trots att dagens ungdom är den bäst utbildade ungdomsgenerationen någonsin har ungdomsarbetslösheten och undersysselsättningen bland unga stigit till rekordnivåer och förvärrats av den ekonomiska krisen. Ungdomar utgör 25 procent av världens befolkning i arbetsför ålder, men samtidigt utgjorde de 43,7 procent av dem som var arbetslösa 2007 (22). |
| --- | --- |

E.

Trots att dagens ungdom är den bäst utbildade ungdomsgenerationen någonsin har ungdomsarbetslösheten och undersysselsättningen bland unga stigit till rekordnivåer och förvärrats av den ekonomiska krisen. Ungdomar utgör 25 procent av världens befolkning i arbetsför ålder, men samtidigt utgjorde de 43,7 procent av dem som var arbetslösa 2007 (22).

| F. | Kulturindustrin främjar en alternativ ekonomisk utveckling, skapar välfärd och erbjuder bra arbete för unga människor. |
| --- | --- |

F.

Kulturindustrin främjar en alternativ ekonomisk utveckling, skapar välfärd och erbjuder bra arbete för unga människor.

| G. | Migration har blivit en av de anpassningsmekanismer som unga människor använder för att öka sina möjligheter till utbildning och arbete, men utvecklingsländerna kan inte dra fördel av dessa utbildningsmöjligheter som inte heller höjer utbildningsnivån i dessa länder. |
| --- | --- |

G.

Migration har blivit en av de anpassningsmekanismer som unga människor använder för att öka sina möjligheter till utbildning och arbete, men utvecklingsländerna kan inte dra fördel av dessa utbildningsmöjligheter som inte heller höjer utbildningsnivån i dessa länder.

| H. | Globaliseringen har bidragit till ökad rörlighet inom utbildning, yrkesutbildning, arbete och volontärtjänst. Detta har lett till ökad solidaritet och bättre förståelse för andra kulturer, och uppmuntrar till respekt för olikhet och mångfald. |
| --- | --- |

H.

Globaliseringen har bidragit till ökad rörlighet inom utbildning, yrkesutbildning, arbete och volontärtjänst. Detta har lett till ökad solidaritet och bättre förståelse för andra kulturer, och uppmuntrar till respekt för olikhet och mångfald.

| I. | Kultur är viktig för unga människors välbefinnande och personliga utveckling. |
| --- | --- |

I.

Kultur är viktig för unga människors välbefinnande och personliga utveckling.

| J. | Spridningen av informations- och kommunikationsteknik (IKT) ger unga människor nya möjligheter till utveckling, integration och deltagande i samhället. Statliga åtaganden att investera i IKT kan minska den nuvarande digitala klyftan mellan EU och AVS-länderna och främja jämlikheten. |
| --- | --- |

J.

Spridningen av informations- och kommunikationsteknik (IKT) ger unga människor nya möjligheter till utveckling, integration och deltagande i samhället. Statliga åtaganden att investera i IKT kan minska den nuvarande digitala klyftan mellan EU och AVS-länderna och främja jämlikheten.

| K. | Först om unga människor ses som beslutsfattande parter kommer man att kunna ta fram långsiktiga lösningar på världsomfattande problem som klimatförändringarna och uppnå utvecklingsmål. |
| --- | --- |

K.

Först om unga människor ses som beslutsfattande parter kommer man att kunna ta fram långsiktiga lösningar på världsomfattande problem som klimatförändringarna och uppnå utvecklingsmål.

Allmänna överväganden

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna och EU att integrera ungdomsfrågor i all politik och förbättra samordningen mellan ungdomspolitik och andra politiska områden som direkt berör unga människor. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna och EU att integrera ungdomsfrågor i all politik och förbättra samordningen mellan ungdomspolitik och andra politiska områden som direkt berör unga människor.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet av att man försvarar den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna i sin helhet, särskilt artiklarna 23, 24, 26 och 27 om arbete, utbildning och kultur. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet av att man försvarar den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna i sin helhet, särskilt artiklarna 23, 24, 26 och 27 om arbete, utbildning och kultur.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar kommissionen att, inom de föreskrivna bestämmelserna, fastställa en balanserad finansieringsplan för delområde 3.2 i det nuvarande programmet Aktiv ungdom 2007-2013, och att i likhet med Euromeds ungdomsprogram upprätta ett ungdomsprogram för AVS–EU inom ramen för Cotonouavtalet, med ytterligare anslag i uppföljningsprogrammet. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar kommissionen att, inom de föreskrivna bestämmelserna, fastställa en balanserad finansieringsplan för delområde 3.2 i det nuvarande programmet Aktiv ungdom 2007-2013, och att i likhet med Euromeds ungdomsprogram upprätta ett ungdomsprogram för AVS–EU inom ramen för Cotonouavtalet, med ytterligare anslag i uppföljningsprogrammet.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att politiska beslutsfattare på alla nivåer bör samarbeta mer och uppmuntra till utbyte av god praxis i fråga om social och kulturell integration och deltagande av unga människor genom att bland annat främja nära samarbete mellan organ för att stärka nationella, regionala och internationella program för unga människor. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att politiska beslutsfattare på alla nivåer bör samarbeta mer och uppmuntra till utbyte av god praxis i fråga om social och kulturell integration och deltagande av unga människor genom att bland annat främja nära samarbete mellan organ för att stärka nationella, regionala och internationella program för unga människor.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att se till att alla unga människor till fullo kan åtnjuta sina rättigheter och friheter och att stoppa all sorts diskriminering. Församlingen uppmanar kommissionen, EU och AVS-länderna att öka finansieringen för program för social och kulturell integrering av unga människor från utsatta grupper. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU och AVS-länderna att se till att alla unga människor till fullo kan åtnjuta sina rättigheter och friheter och att stoppa all sorts diskriminering. Församlingen uppmanar kommissionen, EU och AVS-länderna att öka finansieringen för program för social och kulturell integrering av unga människor från utsatta grupper.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att EU bör ta fram en gemensam migrationspolitik som är samstämmig, med ett starkt inslag av jämlikhet och fokuserad på migranters sociala integration i de samhällen som tar emot dem. Församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att garantera att unga migranters rättigheter respekteras och att de får samma tillgång till utbildning, sociala förmåner och ekonomiska möjligheter som medborgarna i det berörda landet. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att EU bör ta fram en gemensam migrationspolitik som är samstämmig, med ett starkt inslag av jämlikhet och fokuserad på migranters sociala integration i de samhällen som tar emot dem. Församlingen uppmanar EU:s medlemsstater att garantera att unga migranters rättigheter respekteras och att de får samma tillgång till utbildning, sociala förmåner och ekonomiska möjligheter som medborgarna i det berörda landet.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att förbättra skyddsåtgärderna för alla unga medborgare från tredje land som arbetar lagligt i Europa. Församlingen uppmuntrar EU att verka för att dessa ska ha status som långtidsbosatta samt fastställa en status för lågkvalificerad och okvalificerad arbetskraft. Församlingen anser dessutom att regeringarna i EU:s medlemsstater och AVS-länderna bör upprätta program som motverkar kompetensflykt bland unga människor i utvecklingsländerna och samordna sina insatser för att förebygga denna företeelse. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU att förbättra skyddsåtgärderna för alla unga medborgare från tredje land som arbetar lagligt i Europa. Församlingen uppmuntrar EU att verka för att dessa ska ha status som långtidsbosatta samt fastställa en status för lågkvalificerad och okvalificerad arbetskraft. Församlingen anser dessutom att regeringarna i EU:s medlemsstater och AVS-länderna bör upprätta program som motverkar kompetensflykt bland unga människor i utvecklingsländerna och samordna sina insatser för att förebygga denna företeelse.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i EU:s medlemsstater och AVS-länderna att förse alla unga människor med tillgång till lämplig och ungdomsinriktad hälsoupplysning och sjukvård. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i EU:s medlemsstater och AVS-länderna att förse alla unga människor med tillgång till lämplig och ungdomsinriktad hälsoupplysning och sjukvård.

Utbildning

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att regeringarna i medlemsstaterna och AVS-länderna bör upprätta program som minskar antalet elever som slutar skolan i förtid, minskar analfabetismen hos unga och höjer kvaliteten på grundutbildning. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att regeringarna i medlemsstaterna och AVS-länderna bör upprätta program som minskar antalet elever som slutar skolan i förtid, minskar analfabetismen hos unga och höjer kvaliteten på grundutbildning.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser att högstadiet ska vara tillgängligt för alla. Församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna och medlemsstaterna att avlägsna hinder för tillträde till grundskola, särskilt för unga funktionshindrade och andra sårbara grupper. Församlingen uppmanar regeringarna att ge bidrag och förmånliga lån till studenter från utvecklingsländer som vill påbörja en högre utbildning. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser att högstadiet ska vara tillgängligt för alla. Församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna och medlemsstaterna att avlägsna hinder för tillträde till grundskola, särskilt för unga funktionshindrade och andra sårbara grupper. Församlingen uppmanar regeringarna att ge bidrag och förmånliga lån till studenter från utvecklingsländer som vill påbörja en högre utbildning.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och AVS-länderna att arbeta för en naturlig övergång från utbildning till sysselsättning genom en omställning från teoretiska klassrumsmetoder till praktisk kunskap i skolan och införande av utbildning i företagande i läroplanen. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar EU:s medlemsstater och AVS-länderna att arbeta för en naturlig övergång från utbildning till sysselsättning genom en omställning från teoretiska klassrumsmetoder till praktisk kunskap i skolan och införande av utbildning i företagande i läroplanen.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna att betona kulturell och social utbildning och uppmuntra unga människors deltagande i kulturell verksamhet i och utanför skolan, vilket kan berika deras liv, leda till en balanserad personlig utveckling, styra unga människor bort från drogmissbruk och annat missbruk, och således gynna deras sociala och kulturella integration i samhället. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna att betona kulturell och social utbildning och uppmuntra unga människors deltagande i kulturell verksamhet i och utanför skolan, vilket kan berika deras liv, leda till en balanserad personlig utveckling, styra unga människor bort från drogmissbruk och annat missbruk, och således gynna deras sociala och kulturella integration i samhället.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna att erkänna att unga är den grupp som är mest öppen för förändringar och de bästa ambassadörerna för förändring som något samhälle kan ha. Församlingen rekommenderar att regeringarna i AVS-länderna och EU:s medlemsstater med hjälp av unga ska genomföra positiva förändringar i samhället genom system där unga lär unga om hiv och aids, IKT och hållbar teknik för begränsning av och anpassning till klimatförändringar. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna att erkänna att unga är den grupp som är mest öppen för förändringar och de bästa ambassadörerna för förändring som något samhälle kan ha. Församlingen rekommenderar att regeringarna i AVS-länderna och EU:s medlemsstater med hjälp av unga ska genomföra positiva förändringar i samhället genom system där unga lär unga om hiv och aids, IKT och hållbar teknik för begränsning av och anpassning till klimatförändringar.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterfrågar allmän tillgång till IKT för unga människor. Församlingen uppmanar regeringarna att investera i IKT-infrastruktur och se till att IKT-resurser tillhandahålls i skolor. Församlingen uppmanar kommissionen, AVS-länderna och EU:s medlemsstater att länka samman klassrum i AVS-länderna och medlemsstaterna med hjälp av teknik för att främja interkulturellt lärande. Församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna och medlemsstaterna att främja distansundervisning som ett medel för att underlätta social integration av människor från utsatta grupper, särskilt funktionshindrade. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterfrågar allmän tillgång till IKT för unga människor. Församlingen uppmanar regeringarna att investera i IKT-infrastruktur och se till att IKT-resurser tillhandahålls i skolor. Församlingen uppmanar kommissionen, AVS-länderna och EU:s medlemsstater att länka samman klassrum i AVS-länderna och medlemsstaterna med hjälp av teknik för att främja interkulturellt lärande. Församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna och medlemsstaterna att främja distansundervisning som ett medel för att underlätta social integration av människor från utsatta grupper, särskilt funktionshindrade.

Sysselsättning

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna och EU:s medlemsstater att utarbeta nationella strategier och handlingsplaner för ungdomssysselsättning i samarbete med ILO, och att regelbundet övervaka sysselsättningssituationen för unga människor. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna och EU:s medlemsstater att utarbeta nationella strategier och handlingsplaner för ungdomssysselsättning i samarbete med ILO, och att regelbundet övervaka sysselsättningssituationen för unga människor.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i EU:s medlemsstater och AVS-länderna att främja anställningsrättigheter och rättvisa inkomster som ett effektivt sätt att främja social delaktighet. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i EU:s medlemsstater och AVS-länderna att främja anställningsrättigheter och rättvisa inkomster som ett effektivt sätt att främja social delaktighet.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen noterar att unga människor som arbetar under studietiden skaffar sig värdefulla erfarenheter som underlättar övergången från utbildning till arbetsliv. Församlingen uppmuntrar den privata sektorn att skapa fler lärlingsplatser för unga människor som fortfarande går i skolan. I detta sammanhang varnar församlingen för alla former av utnyttjande i anställningsförhållanden. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen noterar att unga människor som arbetar under studietiden skaffar sig värdefulla erfarenheter som underlättar övergången från utbildning till arbetsliv. Församlingen uppmuntrar den privata sektorn att skapa fler lärlingsplatser för unga människor som fortfarande går i skolan. I detta sammanhang varnar församlingen för alla former av utnyttjande i anställningsförhållanden.

| 18. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att unga kvinnor (23) och unga funktionshindrade (24) i högre grad ställs inför arbetslöshet och undersysselsättning. Församlingen efterfrågar en särskild politik för att skapa sysselsättning för unga kvinnor och människor från missgynnade grupper. |
| --- | --- |

18.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att unga kvinnor (23) och unga funktionshindrade (24) i högre grad ställs inför arbetslöshet och undersysselsättning. Församlingen efterfrågar en särskild politik för att skapa sysselsättning för unga kvinnor och människor från missgynnade grupper.

| 19. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhäver behovet av att skapa fördelaktigare villkor för unga företagare genom att ge dem information och ekonomiska incitament samt minska den administrativa bördan för dem som önskar starta eget. Församlingen uppmanar finansinstitut att göra det lättare för unga människor att få mikrokrediter. Församlingen uppmanar regeringarna att inrätta program för yrkesrådgivning och finansiering riktade till unga företagare inom kultursektorn och den kreativa sektorn, och att uppmuntra lokala tjänster i syfte att gynna bättre social integration på lokal nivå. |
| --- | --- |

19.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhäver behovet av att skapa fördelaktigare villkor för unga företagare genom att ge dem information och ekonomiska incitament samt minska den administrativa bördan för dem som önskar starta eget. Församlingen uppmanar finansinstitut att göra det lättare för unga människor att få mikrokrediter. Församlingen uppmanar regeringarna att inrätta program för yrkesrådgivning och finansiering riktade till unga företagare inom kultursektorn och den kreativa sektorn, och att uppmuntra lokala tjänster i syfte att gynna bättre social integration på lokal nivå.

Kultur

| 20. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de nationella parlamenten och regeringarna i EU:s medlemsstater och AVS-länderna att integrera skyddet av deras befintliga kulturer i sin nationella lagstiftning, för att garantera att kulturen i de berörda länderna bevaras och utvecklas. |
| --- | --- |

20.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de nationella parlamenten och regeringarna i EU:s medlemsstater och AVS-länderna att integrera skyddet av deras befintliga kulturer i sin nationella lagstiftning, för att garantera att kulturen i de berörda länderna bevaras och utvecklas.

| 21. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen motsätter sig ett koncept där kulturen uppfattas som en vara som omfattas av vinstrelaterade bestämmelser. Församlingen stöder en demokratisering av kulturellt skapande och kulturell mognad i syfte att stimulera kulturell utveckling för unga människor, definierad enligt deras egna önskemål och med deras deltagande. |
| --- | --- |

21.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen motsätter sig ett koncept där kulturen uppfattas som en vara som omfattas av vinstrelaterade bestämmelser. Församlingen stöder en demokratisering av kulturellt skapande och kulturell mognad i syfte att stimulera kulturell utveckling för unga människor, definierad enligt deras egna önskemål och med deras deltagande.

| 22. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna och EU:s medlemsstater att upprätta planer eller stödja befintliga initiativ för att stimulera utvecklingen av kulturturism, och därmed få unga människor att uppskatta våra länders kultur- och naturarv. |
| --- | --- |

22.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna och EU:s medlemsstater att upprätta planer eller stödja befintliga initiativ för att stimulera utvecklingen av kulturturism, och därmed få unga människor att uppskatta våra länders kultur- och naturarv.

| 23. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna och EU:s medlemsstater att utarbeta ny eller stärka existerande interkulturell politik i syfte att främja kulturell mångfald och fredlig samlevnad mellan olika kulturer i samhället. Församlingen uppmanar dessutom regeringarna i AVS-länderna och medlemsstaterna att arbeta för en decentraliserad kulturpolitik, och därmed främja lokal utveckling grundad på kultur och subkulturer, samt respekten för mångfald och olikhet. |
| --- | --- |

23.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna och EU:s medlemsstater att utarbeta ny eller stärka existerande interkulturell politik i syfte att främja kulturell mångfald och fredlig samlevnad mellan olika kulturer i samhället. Församlingen uppmanar dessutom regeringarna i AVS-länderna och medlemsstaterna att arbeta för en decentraliserad kulturpolitik, och därmed främja lokal utveckling grundad på kultur och subkulturer, samt respekten för mångfald och olikhet.

| 24. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna och EU:s medlemsstater, kommissionen och internationella organisationer att öka sina insatser för att anordna workshops, seminarier och ungdomsläger för unga människor med olika kulturell, etnisk och religiös bakgrund i syfte att främja interkulturell förståelse. |
| --- | --- |

24.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna och EU:s medlemsstater, kommissionen och internationella organisationer att öka sina insatser för att anordna workshops, seminarier och ungdomsläger för unga människor med olika kulturell, etnisk och religiös bakgrund i syfte att främja interkulturell förståelse.

| 25. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att FN, kommissionen och regeringarna bör införa en kulturell dimension i politik, program och planer för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

25.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att FN, kommissionen och regeringarna bör införa en kulturell dimension i politik, program och planer för utvecklingssamarbete.

| 26. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet och regeringarna i EU:s medlemsstater och AVS-länderna att fokusera på att bevara traditionella hantverk genom att ställa större medel till förfogande för yrkesutbildning och tillverkningsmöjligheter i syfte att stödja försäljning och marknadsföring av dessa produkter, arbeta för ett bättre marknadstillträde för kulturella produkter och tjänster, särskilt sådana som tillverkas eller tillhandahålls av unga människor, i syfte att förbättra rörligheten för kulturella produkter och tjänster samt stödja initiativ som syftar till att lära ut lokala språk via Internet. |
| --- | --- |

26.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet och regeringarna i EU:s medlemsstater och AVS-länderna att fokusera på att bevara traditionella hantverk genom att ställa större medel till förfogande för yrkesutbildning och tillverkningsmöjligheter i syfte att stödja försäljning och marknadsföring av dessa produkter, arbeta för ett bättre marknadstillträde för kulturella produkter och tjänster, särskilt sådana som tillverkas eller tillhandahålls av unga människor, i syfte att förbättra rörligheten för kulturella produkter och tjänster samt stödja initiativ som syftar till att lära ut lokala språk via Internet.

| 27. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna och EU:s medlemsstater att se till att unga människors röster blir hörda och välkomnar inrättandet av ungdomsparlament som ska arbeta för främjandet av kulturpolitik för unga och för utvecklingen av deras ansvarskänsla. |
| --- | --- |

27.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna och EU:s medlemsstater att se till att unga människors röster blir hörda och välkomnar inrättandet av ungdomsparlament som ska arbeta för främjandet av kulturpolitik för unga och för utvecklingen av deras ansvarskänsla.

Delaktighet

| 28. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar kommissionens initiativ till strukturerad dialog med unga och ungdomsorganisationer om politiska frågor som har en inverkan på deras liv, men understryker att man på ett bättre sätt bör definiera hur detta ska ske. |
| --- | --- |

28.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar kommissionens initiativ till strukturerad dialog med unga och ungdomsorganisationer om politiska frågor som har en inverkan på deras liv, men understryker att man på ett bättre sätt bör definiera hur detta ska ske.

| 29. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att förbättrad tillgång till information ökar öppenheten hos regeringar och i offentlig förvaltning, vilket uppmuntrar unga människors ökade delaktighet och deltagande i beslutsprocessen. Församlingen framhåller hur viktigt IKT är när det gäller att förbättra tillgången till information, och uppmanar regeringarna att skapa och inrätta mekanismer som garanterar unga IKT-användares säkerhet. Församlingen betonar den roll som IKT har när det gäller att stärka nya former för ungdomars deltagande, såsom deltagande via Internet och e-medborgarskap. |
| --- | --- |

29.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen konstaterar att förbättrad tillgång till information ökar öppenheten hos regeringar och i offentlig förvaltning, vilket uppmuntrar unga människors ökade delaktighet och deltagande i beslutsprocessen. Församlingen framhåller hur viktigt IKT är när det gäller att förbättra tillgången till information, och uppmanar regeringarna att skapa och inrätta mekanismer som garanterar unga IKT-användares säkerhet. Församlingen betonar den roll som IKT har när det gäller att stärka nya former för ungdomars deltagande, såsom deltagande via Internet och e-medborgarskap.

| 30. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att minimiåldern för att rösta ska vara högst 18 år för att garantera att ungdomar till fullo kan delta i samhället. |
| --- | --- |

30.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att minimiåldern för att rösta ska vara högst 18 år för att garantera att ungdomar till fullo kan delta i samhället.

| 31. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, kommissionen, Afrikanska unionen, EU:s medlemsstater, AVS-länderna, FN och Unesco. |
| --- | --- |

31.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, kommissionen, Afrikanska unionen, EU:s medlemsstater, AVS-länderna, FN och Unesco.

RESOLUTION (25)

om klimatförändringar

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | vid sitt möte i Luanda (Angola) den 30 november–3 december 2009, |
| --- | --- |

—

vid sitt möte i Luanda (Angola) den 30 november–3 december 2009,

| — | med beaktande av artikel 17.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) från 1992, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) från 1992,

| — | med beaktande av Kyotoprotokollet från 1997, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kyotoprotokollet från 1997,

| — | med beaktande av den handlingsplan som Europeiska rådet antog till följd av rapporten från den höge representanten för GUSP i mars 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den handlingsplan som Europeiska rådet antog till följd av rapporten från den höge representanten för GUSP i mars 2008,

| — | med beaktande av AVS–EU:s gemensamma förklaring om klimatförändringar och utveckling som Gemensamma rådet antog i maj 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS–EU:s gemensamma förklaring om klimatförändringar och utveckling som Gemensamma rådet antog i maj 2009,

| — | med beaktande av resolution A/63/281 om klimatförändringar och deras eventuella konsekvenser för säkerheten, som antogs av FN:s generalförsamling den 3 juni 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution A/63/281 om klimatförändringar och deras eventuella konsekvenser för säkerheten, som antogs av FN:s generalförsamling den 3 juni 2009,

| — | med beaktande av synpunkterna inom World Humanitarian Forum, som anordnades den 23 juni 2009 i Genève på initiativ av FN:s tidigare generalsekreterare Kofi Annan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av synpunkterna inom World Humanitarian Forum, som anordnades den 23 juni 2009 i Genève på initiativ av FN:s tidigare generalsekreterare Kofi Annan,

| — | med beaktande av förklaringen om klimatförändringar som avgavs av panafrikanska parlamentariska konferensen i Yaoundé (Kamerun) den 25–27 juni 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om klimatförändringar som avgavs av panafrikanska parlamentariska konferensen i Yaoundé (Kamerun) den 25–27 juni 2009,

| — | med beaktande av de resolutioner som antogs den 10 juli 2009 vid G8-toppmötet och de ledande ekonomiländernas forum om klimat och energi i L’Aquila (Italien), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de resolutioner som antogs den 10 juli 2009 vid G8-toppmötet och de ledande ekonomiländernas forum om klimat och energi i L’Aquila (Italien),

| — | med beaktande av västafrikanska parlamentsledamöters och lokalt valda företrädares regionala seminarium om hantering av klimatförändringarna, som hölls i Praia (Kap Verde) den 3–6 augusti 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av västafrikanska parlamentsledamöters och lokalt valda företrädares regionala seminarium om hantering av klimatförändringarna, som hölls i Praia (Kap Verde) den 3–6 augusti 2009,

| — | med beaktande av resolutionerna om klimatförändringar och konflikter från Afrikanska unionens toppmöte i Syrte (Libyen) den 30 augusti 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionerna om klimatförändringar och konflikter från Afrikanska unionens toppmöte i Syrte (Libyen) den 30 augusti 2009,

| — | med beaktande av rekommendationerna från högnivåmötet om klimatförändringar som hölls i New York den 22 september 2009, sammankallat av FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon. |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från högnivåmötet om klimatförändringar som hölls i New York den 22 september 2009, sammankallat av FN:s generalsekreterare Ban Ki-moon.

| — | med beaktande av rekommendationerna från världsforumet om hållbar utveckling, som hölls i Ouagadougou (Burkina Faso) den 9–11 oktober 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från världsforumet om hållbar utveckling, som hölls i Ouagadougou (Burkina Faso) den 9–11 oktober 2009,

| — | med beaktande av den förklaring som avgavs vid det andra toppmötet inom det panafrikanska parlamentariska nätverket om klimatförändringar i Nairobi (Kenya) den 12-15 oktober 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring som avgavs vid det andra toppmötet inom det panafrikanska parlamentariska nätverket om klimatförändringar i Nairobi (Kenya) den 12-15 oktober 2009,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 29 och 30 oktober 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 29 och 30 oktober 2009,

| — | med beaktande av den förklaring som avgavs vid den tredje subregionala konferensen (området kring Kongofloden) inom det panafrikanska parlamentariska nätverket om klimatförändringar i Yaoundé (Kamerun) den 12–13 november 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring som avgavs vid den tredje subregionala konferensen (området kring Kongofloden) inom det panafrikanska parlamentariska nätverket om klimatförändringar i Yaoundé (Kamerun) den 12–13 november 2009,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 25 november 2009 om EU:s strategi inför Köpenhamnskonferensen om klimatförändringar (COP-15) (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 25 november 2009 om EU:s strategi inför Köpenhamnskonferensen om klimatförändringar (COP-15) (26),

| — | med beaktande av den kommande femtonde partskonferensen (COP-15) inom ramen för UNFCCC och den femte partskonferensen i dess egenskap av möte mellan parterna till Kyotoprotokollet (COP/MOP-5) som skulle hållas i Köpenhamn den 7–18 december 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kommande femtonde partskonferensen (COP-15) inom ramen för UNFCCC och den femte partskonferensen i dess egenskap av möte mellan parterna till Kyotoprotokollet (COP/MOP-5) som skulle hållas i Köpenhamn den 7–18 december 2009,

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 april 2009 om sociala och kulturella konsekvenser av klimatförändringarna i AVS-länderna (27), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 april 2009 om sociala och kulturella konsekvenser av klimatförändringarna i AVS-länderna (27), och av följande skäl:

| A. | Den globala uppvärmningen medför ett problem som allmänt erkänns som brådskande, nämligen mänsklighetens överlevnad och hållbara utveckling. |
| --- | --- |

A.

Den globala uppvärmningen medför ett problem som allmänt erkänns som brådskande, nämligen mänsklighetens överlevnad och hållbara utveckling.

| B. | Enligt en rapport utarbetad av Global Humanitarian Forum under Kofi Annans ledning har klimatförändringarna redan tvingat över 12 miljoner människor in i fattigdom, medan 300 000 människor varje år dör av klimatförändringarnas negativa effekter och 20 miljoner människor kommer att drabbas av fattigdom före 2030. |
| --- | --- |

B.

Enligt en rapport utarbetad av Global Humanitarian Forum under Kofi Annans ledning har klimatförändringarna redan tvingat över 12 miljoner människor in i fattigdom, medan 300 000 människor varje år dör av klimatförändringarnas negativa effekter och 20 miljoner människor kommer att drabbas av fattigdom före 2030.

| C. | Klimatförändringarna, som redan kan skönjas på grund av naturkatastrofernas intensitet och frekvens på alla kontinenter (översvämningar, torka, kusterosion, stigande havsnivåer m.m.) utgör ett allvarligt och skrämmande hot för länder som till stora delar består av öken, öar eller kustregioner. |
| --- | --- |

C.

Klimatförändringarna, som redan kan skönjas på grund av naturkatastrofernas intensitet och frekvens på alla kontinenter (översvämningar, torka, kusterosion, stigande havsnivåer m.m.) utgör ett allvarligt och skrämmande hot för länder som till stora delar består av öken, öar eller kustregioner.

| D. | I den rapport om världens befolkningssituation 2009 som FN:s befolkningsfond (UNFPA) lagt fram erkänns det att klimatförändringarna är ett problem som även rör befolkningsdynamik, fattigdom och jämställdhet. |
| --- | --- |

D.

I den rapport om världens befolkningssituation 2009 som FN:s befolkningsfond (UNFPA) lagt fram erkänns det att klimatförändringarna är ett problem som även rör befolkningsdynamik, fattigdom och jämställdhet.

| E. | Skogsavverkning i de tropiska skogarna är en stor orsak till klimatförändringarna och ett allvarligt hot mot den biologiska mångfalden och uppehället för mer än en miljard fattiga människor som bor i och lever av sådana skogar. |
| --- | --- |

E.

Skogsavverkning i de tropiska skogarna är en stor orsak till klimatförändringarna och ett allvarligt hot mot den biologiska mångfalden och uppehället för mer än en miljard fattiga människor som bor i och lever av sådana skogar.

| F. | Den internationella gemenskapen är medveten om att klimatförändringarna påverkar den internationella säkerheten. |
| --- | --- |

F.

Den internationella gemenskapen är medveten om att klimatförändringarna påverkar den internationella säkerheten.

| G. | De minst utvecklade länderna, som har begränsad kapacitet och saknar resurser för att anpassa sig till klimatförändringarna, kommer att lida mest även om de har bidragit minst till den globala uppvärmningen. |
| --- | --- |

G.

De minst utvecklade länderna, som har begränsad kapacitet och saknar resurser för att anpassa sig till klimatförändringarna, kommer att lida mest även om de har bidragit minst till den globala uppvärmningen.

| H. | Man bör beakta jordbrukets och i synnerhet små- och medelstora jordbruksföretags betydelse i de minst utvecklade länderna, uttryckt i procentandel av den yrkesaktiva befolkningen och klimatförändringarnas konsekvenser inom denna sektor. |
| --- | --- |

H.

Man bör beakta jordbrukets och i synnerhet små- och medelstora jordbruksföretags betydelse i de minst utvecklade länderna, uttryckt i procentandel av den yrkesaktiva befolkningen och klimatförändringarnas konsekvenser inom denna sektor.

| I. | Att garantera en hållbar miljö för framtida generationer förutsätter naturligtvis ett delat men differentierat ansvar för hela mänskligheten. |
| --- | --- |

I.

Att garantera en hållbar miljö för framtida generationer förutsätter naturligtvis ett delat men differentierat ansvar för hela mänskligheten.

| J. | Industriländerna bär ett historiskt ansvar för globala föroreningar och är därför skyldiga att tillhandahålla utvecklingsländerna ekonomiskt bistånd i deras insatser för att anpassa sig till föroreningarnas konsekvenser, medräknat för förlust och skada till följd av klimatförändringar. |
| --- | --- |

J.

Industriländerna bär ett historiskt ansvar för globala föroreningar och är därför skyldiga att tillhandahålla utvecklingsländerna ekonomiskt bistånd i deras insatser för att anpassa sig till föroreningarnas konsekvenser, medräknat för förlust och skada till följd av klimatförändringar.

| K. | Större delen av de medel som utlovats för arbetet mot klimatförändringar kommer från budgetarna för offentligt utvecklingsbistånd. Att medel tas från utvecklingsbiståndet innebär ett allvarligt hot mot fattigdomsminskningen och uppnåendet av millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

K.

Större delen av de medel som utlovats för arbetet mot klimatförändringar kommer från budgetarna för offentligt utvecklingsbistånd. Att medel tas från utvecklingsbiståndet innebär ett allvarligt hot mot fattigdomsminskningen och uppnåendet av millennieutvecklingsmålen.

| L. | Att klimatförändringarna tvingar folk till förflyttning och migration kan medföra allvarliga problem och konflikter. Därför måste kraftfulla åtgärder vidtas, eftersom internationella klimatförändringsavtal och folkrätten inte föreskriver särskilt stöd för dessa människor. |
| --- | --- |

L.

Att klimatförändringarna tvingar folk till förflyttning och migration kan medföra allvarliga problem och konflikter. Därför måste kraftfulla åtgärder vidtas, eftersom internationella klimatförändringsavtal och folkrätten inte föreskriver särskilt stöd för dessa människor.

| M. | G8-toppmötet och de ledande ekonomiländernas forum om klimat och energi i L’Aquila (Italien) konstaterade att världens genomsnittstemperatur enligt slutsatserna från UNFCCC och Kyotoprotokollet inte får överskrida de förindustriella nivåerna med mer än 2 °C. |
| --- | --- |

M.

G8-toppmötet och de ledande ekonomiländernas forum om klimat och energi i L’Aquila (Italien) konstaterade att världens genomsnittstemperatur enligt slutsatserna från UNFCCC och Kyotoprotokollet inte får överskrida de förindustriella nivåerna med mer än 2 °C.

| N. | När man analyserar klimatförändringarnas konsekvenser är det mycket viktigt att man tar hänsyn till kvinnors situation och kopplingen till millennieutvecklingsmål 3 (jämställdhet) och millennieutvecklingsmål 5 (mödravård). |
| --- | --- |

N.

När man analyserar klimatförändringarnas konsekvenser är det mycket viktigt att man tar hänsyn till kvinnors situation och kopplingen till millennieutvecklingsmål 3 (jämställdhet) och millennieutvecklingsmål 5 (mödravård).

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar att man äntligen uppnådde allmän enighet om behovet av snabbt samarbete för att rädda vår planet från den ekologiska och miljömässiga kris som hotar den. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar att man äntligen uppnådde allmän enighet om behovet av snabbt samarbete för att rädda vår planet från den ekologiska och miljömässiga kris som hotar den.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller bestämt att den överenskommelse som kommer att nås vid toppmötet i Köpenhamn i december 2009 bör lägga tonvikten vid hederlighet och social rättvisa genom en differentierad metod som beaktar ländernas befolkning, industriella utveckling och grad av fattigdom. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller bestämt att den överenskommelse som kommer att nås vid toppmötet i Köpenhamn i december 2009 bör lägga tonvikten vid hederlighet och social rättvisa genom en differentierad metod som beaktar ländernas befolkning, industriella utveckling och grad av fattigdom.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet av att uppnå ett rättsligt bindande avtal i Köpenhamn före utgången av detta år, ett avtal som bygger på Kyotoprotokollet och träder i kraft den 1 januari 2013. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar behovet av att uppnå ett rättsligt bindande avtal i Köpenhamn före utgången av detta år, ett avtal som bygger på Kyotoprotokollet och träder i kraft den 1 januari 2013.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar företrädarna för EU och AVS-länderna att i nära samarbete samordna sina ståndpunkter så att toppmötet i Köpenhamn ska få ett framgångsrikt resultat. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar företrädarna för EU och AVS-länderna att i nära samarbete samordna sina ståndpunkter så att toppmötet i Köpenhamn ska få ett framgångsrikt resultat.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen noterar att G8 och de ledande ekonomiländernas forum i L'Aquila erkände behovet av att inrätta ett globalt partnerskap för att främja minskade koldioxidutsläpp, miljövänlig teknik och fördubbla den offentliga sektorns investeringar i dessa. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen noterar att G8 och de ledande ekonomiländernas forum i L'Aquila erkände behovet av att inrätta ett globalt partnerskap för att främja minskade koldioxidutsläpp, miljövänlig teknik och fördubbla den offentliga sektorns investeringar i dessa.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att den främsta orsaken till klimatförändringarna är ekonomisk verksamhet som inte respekterar den naturliga balans som funnits allt sedan den industriella revolutionen. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att den främsta orsaken till klimatförändringarna är ekonomisk verksamhet som inte respekterar den naturliga balans som funnits allt sedan den industriella revolutionen.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att det internationella avtalet bör bygga på principen om ett gemensamt men differentierat ansvar. Församlingen framhåller att de industrialiserade länderna bör gå i spetsen för att minska sina nationella utsläpp medan utvecklingsländerna och tillväxtekonomierna också bör åta sig att vidta lämpliga nationella åtgärder för att minska effekterna, och att utgångspunkten ska vara en hållbar utveckling som stöds och möjliggörs på ett mätbart, rapporterbart och kontrollerbart sätt av teknik, finansiering och kapacitetsuppbyggande från industriländerna. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att det internationella avtalet bör bygga på principen om ett gemensamt men differentierat ansvar. Församlingen framhåller att de industrialiserade länderna bör gå i spetsen för att minska sina nationella utsläpp medan utvecklingsländerna och tillväxtekonomierna också bör åta sig att vidta lämpliga nationella åtgärder för att minska effekterna, och att utgångspunkten ska vara en hållbar utveckling som stöds och möjliggörs på ett mätbart, rapporterbart och kontrollerbart sätt av teknik, finansiering och kapacitetsuppbyggande från industriländerna.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar industriländerna att gå i spetsen när det gäller att ta itu med klimatförändringsproblemen genom att göra rättsligt bindande åtaganden att minska utsläppen med 25–40 procent under 1990 års nivåer senast 2020 och med 80–95 procent under 1990 års nivåer senast 2050. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar industriländerna att gå i spetsen när det gäller att ta itu med klimatförändringsproblemen genom att göra rättsligt bindande åtaganden att minska utsläppen med 25–40 procent under 1990 års nivåer senast 2020 och med 80–95 procent under 1990 års nivåer senast 2050.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna och EU:s medlemsstater att fastställa ett specifikt mål för användning av förnybara energikällor, och anser att energieffektivitet och energi från förnybara energikällor bör prioriteras inom AVS–EU:s program för utvecklingssamarbete enligt Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar AVS-länderna och EU:s medlemsstater att fastställa ett specifikt mål för användning av förnybara energikällor, och anser att energieffektivitet och energi från förnybara energikällor bör prioriteras inom AVS–EU:s program för utvecklingssamarbete enligt Cotonouavtalet.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är övertygad om att klimatförändringspolitiken inte får kopplas loss från övrig politik inom områdena jordbruk, livsmedelssäkerhet, energi, miljö, folkhälsa och internationell handel. Därför uppmanar församlingen med kraft regeringarna i EU:s medlemsstater, utvecklingsländerna och tillväxtekonomierna att aktivt integrera dimensioner som miljö, socialpolitik och klimatförändringar i de strategiska dokumenten på nationell och regional nivå samt alla utvecklingsprogram och -projekt. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen är övertygad om att klimatförändringspolitiken inte får kopplas loss från övrig politik inom områdena jordbruk, livsmedelssäkerhet, energi, miljö, folkhälsa och internationell handel. Därför uppmanar församlingen med kraft regeringarna i EU:s medlemsstater, utvecklingsländerna och tillväxtekonomierna att aktivt integrera dimensioner som miljö, socialpolitik och klimatförändringar i de strategiska dokumenten på nationell och regional nivå samt alla utvecklingsprogram och -projekt.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att det hopp som genereras av stora naturreserver, som verkligen skulle kunna fungera som jordens lungor särskilt i de afrikanska länderna, måste föra med sig lämpliga finansiella flöden som gör det möjligt för dessa länder att utnyttja sina naturresurser samtidigt som de respekterar ekosystemet till förmån för hela mänskligheten. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att det hopp som genereras av stora naturreserver, som verkligen skulle kunna fungera som jordens lungor särskilt i de afrikanska länderna, måste föra med sig lämpliga finansiella flöden som gör det möjligt för dessa länder att utnyttja sina naturresurser samtidigt som de respekterar ekosystemet till förmån för hela mänskligheten.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar kommissionen att utan dröjsmål ta fram en omfattande agenda för att minska avskogningen och försämringen av skogarnas kvalitet i utvecklingsländerna, medräknat främjande av frivilliga partnerskapsavtal inom ramen för programmen om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt), för att säkra att man respekterar rättigheterna för skogsområdenas ursprungliga befolkningsgrupper. Församlingen anser också att kommissionen fortfarande inte har lagt fram några tydliga förslag om ett strikt förbud mot import av timmer och timmerprodukter från olagligt avverkade skogar till EU-marknaden. Församlingen uppmanar kommissionen att snarast lägga fram sådana förslag. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar kommissionen att utan dröjsmål ta fram en omfattande agenda för att minska avskogningen och försämringen av skogarnas kvalitet i utvecklingsländerna, medräknat främjande av frivilliga partnerskapsavtal inom ramen för programmen om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt), för att säkra att man respekterar rättigheterna för skogsområdenas ursprungliga befolkningsgrupper. Församlingen anser också att kommissionen fortfarande inte har lagt fram några tydliga förslag om ett strikt förbud mot import av timmer och timmerprodukter från olagligt avverkade skogar till EU-marknaden. Församlingen uppmanar kommissionen att snarast lägga fram sådana förslag.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att de finansiella resurser som krävs för att bekämpa klimatförändringarna bör vara kompletterande, förnybara, förutsägbara, öppna, långsiktiga, lämpliga och i första hand anslås som bistånd. Församlingen betonar att givarländerna måste investera i att öka utvecklingsländernas s.k. absorptionsförmåga, så att dessa kan använda resurserna effektivt. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att de finansiella resurser som krävs för att bekämpa klimatförändringarna bör vara kompletterande, förnybara, förutsägbara, öppna, långsiktiga, lämpliga och i första hand anslås som bistånd. Församlingen betonar att givarländerna måste investera i att öka utvecklingsländernas s.k. absorptionsförmåga, så att dessa kan använda resurserna effektivt.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att finansiering för begränsning och anpassning bör respektera utvecklingsländernas prioriteringar. Församlingen betonar behovet av att inlemma lokal kunskap i strategier för begränsning och anpassning, samt betydelsen av kunskapsöverföring i syd-sydlig riktning. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att finansiering för begränsning och anpassning bör respektera utvecklingsländernas prioriteringar. Församlingen betonar behovet av att inlemma lokal kunskap i strategier för begränsning och anpassning, samt betydelsen av kunskapsöverföring i syd-sydlig riktning.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att tekniköverföring bör anordnas utan dröjsmål, så det är möjligt att ta itu med nödsituationer förknippade med miljökatastrofer (torka, översvämningar etc.). |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att tekniköverföring bör anordnas utan dröjsmål, så det är möjligt att ta itu med nödsituationer förknippade med miljökatastrofer (torka, översvämningar etc.).

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar den internationella gemenskapen att undersöka innovativa finansieringsmekanismer i syfte att utöka dess finansiella stöd för anpassning till klimatförändringarna och begränsning av deras konsekvenser i utvecklingsländerna. Församlingen uppmanar regeringarna i EU:s medlemsstater och AVS-länderna att inrätta program för att på ett öppet sätt attrahera ytterligare finansiering från den privata sektorn, i syfte att finansiera anpassningsprojekt. Församlingen betonar att det behövs bättre samordning mellan givarländer och bättre samarbete mellan givarländer och mottagarländer. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar den internationella gemenskapen att undersöka innovativa finansieringsmekanismer i syfte att utöka dess finansiella stöd för anpassning till klimatförändringarna och begränsning av deras konsekvenser i utvecklingsländerna. Församlingen uppmanar regeringarna i EU:s medlemsstater och AVS-länderna att inrätta program för att på ett öppet sätt attrahera ytterligare finansiering från den privata sektorn, i syfte att finansiera anpassningsprojekt. Församlingen betonar att det behövs bättre samordning mellan givarländer och bättre samarbete mellan givarländer och mottagarländer.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller även att det avtal som G8 ingått för att minska utsläppen av växthusgaser fram till 2050 bör åtföljas av handlingsplaner på kort och medellång sikt. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller även att det avtal som G8 ingått för att minska utsläppen av växthusgaser fram till 2050 bör åtföljas av handlingsplaner på kort och medellång sikt.

| 18. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna och EU:s medlemsstater att ta med jordbruket i alla eventuella klimatförändringsavtal i Köpenhamn, så att den sektorn får mycket större tillgång till finansiering för anpassning, eftersom det är avgörande för livsmedelssäkerhet, fattigdomsminskning och bevarande av ekosystemen. |
| --- | --- |

18.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna och EU:s medlemsstater att ta med jordbruket i alla eventuella klimatförändringsavtal i Köpenhamn, så att den sektorn får mycket större tillgång till finansiering för anpassning, eftersom det är avgörande för livsmedelssäkerhet, fattigdomsminskning och bevarande av ekosystemen.

| 19. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna att främja en regional fond för att förbättra och sprida samarbetsteknik mellan småskaliga jordbrukare när det gäller program för anpassning och begränsning. Församlingen betonar behovet av att stärka utbildnings- och informationskampanjer om klimatförändringarnas konsekvenser. |
| --- | --- |

19.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar regeringarna i AVS-länderna att främja en regional fond för att förbättra och sprida samarbetsteknik mellan småskaliga jordbrukare när det gäller program för anpassning och begränsning. Församlingen betonar behovet av att stärka utbildnings- och informationskampanjer om klimatförändringarnas konsekvenser.

| 20. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fäster uppmärksamheten vid uttalandet från FN:s särskilde rapportör för rätten till mat, som konstaterade att främjandet av biobränslen skapar villkor för ytterligare en livsmedelskris inom den närmaste framtiden. Församlingen betonar att livsmedelsproduktion är jordbrukets främsta mål. |
| --- | --- |

20.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fäster uppmärksamheten vid uttalandet från FN:s särskilde rapportör för rätten till mat, som konstaterade att främjandet av biobränslen skapar villkor för ytterligare en livsmedelskris inom den närmaste framtiden. Församlingen betonar att livsmedelsproduktion är jordbrukets främsta mål.

| 21. | Således uppmanar gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen de utvecklade länderna att i Köpenhamn inleda forsknings- och utvecklingsverksamhet samt dela ny teknik med de minst utvecklade länderna och samtliga utvecklingsländer. |
| --- | --- |

21.

Således uppmanar gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen de utvecklade länderna att i Köpenhamn inleda forsknings- och utvecklingsverksamhet samt dela ny teknik med de minst utvecklade länderna och samtliga utvecklingsländer.

| 22. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att institutionerna måste vara redovisningsskyldiga och åtnjuta förtroende, något som kan uppnås genom att det i styrelseorganen för de institutioner som har hand om anslagen för anpassning finns lika många företrädare för både givar- och mottagarländerna. |
| --- | --- |

22.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen påpekar att institutionerna måste vara redovisningsskyldiga och åtnjuta förtroende, något som kan uppnås genom att det i styrelseorganen för de institutioner som har hand om anslagen för anpassning finns lika många företrädare för både givar- och mottagarländerna.

| 23. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen vidhåller att man i klimatförändringsavtalet för perioden efter 2012 bör ta hänsyn till den pågående utvecklingen på både internationell och nationell nivå. Församlingen uppmanar kommissionen och EU:s medlemsstater att skapa nödvändiga kopplingar mellan klimatförändringarna och millennieutvecklingsmålen genom att integrera begränsning av och anpassning till klimatförändringarna i de projekt och program som syftar till att uppnå millennieutvecklingsmålen, samt i alla strategier för fattigdomsminskning. |
| --- | --- |

23.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen vidhåller att man i klimatförändringsavtalet för perioden efter 2012 bör ta hänsyn till den pågående utvecklingen på både internationell och nationell nivå. Församlingen uppmanar kommissionen och EU:s medlemsstater att skapa nödvändiga kopplingar mellan klimatförändringarna och millennieutvecklingsmålen genom att integrera begränsning av och anpassning till klimatförändringarna i de projekt och program som syftar till att uppnå millennieutvecklingsmålen, samt i alla strategier för fattigdomsminskning.

| 24. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet att fastställa och rätta till de brister som finns i rättsskyddet för klimatflyktingar och att ta initiativ till ett särskilt system för stöd och skydd. |
| --- | --- |

24.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet att fastställa och rätta till de brister som finns i rättsskyddet för klimatflyktingar och att ta initiativ till ett särskilt system för stöd och skydd.

| 25. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att FN:s miljöprogram (UNEP) bör uppgraderas till en fullvärdig världsmiljöorganisation med säte i Nairobi (Kenya) som har adekvat kapacitet att ta itu med miljökatastrofens svårighetsgrad och därmed relaterade utmaningar i världen. |
| --- | --- |

25.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhåller att FN:s miljöprogram (UNEP) bör uppgraderas till en fullvärdig världsmiljöorganisation med säte i Nairobi (Kenya) som har adekvat kapacitet att ta itu med miljökatastrofens svårighetsgrad och därmed relaterade utmaningar i världen.

| 26. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU: s ministerråd, kommissionen, Afrikanska unionen, FN:s generalsekreterare, Afrikanska unionens kommission, panafrikanska parlamentet, FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Världsbanken. |
| --- | --- |

26.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU: s ministerråd, kommissionen, Afrikanska unionen, FN:s generalsekreterare, Afrikanska unionens kommission, panafrikanska parlamentet, FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Världsbanken.

RESOLUTION (28)

om situationen i Madagaskar

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen utfärdar denna resolution

| — | vid sitt möte i Luanda (Angola) den 30 november–3 december 2009, |
| --- | --- |

—

vid sitt möte i Luanda (Angola) den 30 november–3 december 2009,

| — | med beaktande av artikel 17.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrades i Luxemburg den 25 juni 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och ändrades i Luxemburg den 25 juni 2005,

| — | med beaktande av förklaringen från Afrikanska unionens kommission, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från Afrikanska unionens kommission,

| — | med beaktande av förklaringen av den 31 mars 2009 från AVS-ländernas ambassadörskommitté om situationen i Madagaskar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen av den 31 mars 2009 från AVS-ländernas ambassadörskommitté om situationen i Madagaskar,

| — | med beaktande av den resolution om den politiska situationen i Madagaskar som antogs av Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 10 februari 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution om den politiska situationen i Madagaskar som antogs av Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 10 februari 2009,

| — | med beaktande av arbetet inom den internationella kontaktgruppen för Madagaskar, och i synnerhet avtalen från Maputo och Addis Abeba, som ingicks den 9 augusti 2009 respektive den 6 november 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetet inom den internationella kontaktgruppen för Madagaskar, och i synnerhet avtalen från Maputo och Addis Abeba, som ingicks den 9 augusti 2009 respektive den 6 november 2009,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution (29) av den 7 maj 2009 om situationen i Madagaskar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution (29) av den 7 maj 2009 om situationen i Madagaskar,

| — | med beaktande av uttalandet av den 10 november 2009 från generalsekreteraren för den internationella organisationen för franskspråkiga länder (OIF) om situationen i Madagaskar, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 10 november 2009 från generalsekreteraren för den internationella organisationen för franskspråkiga länder (OIF) om situationen i Madagaskar, och av följande skäl:

| A. | Huvudstaden Antananarivos borgmästare Andry Rajoelina blev ledare för Madagaskars övergångsmyndighet High Transitional Authority den 17 mars 2009, då armén avstod från de verkställandebefogenheter den tagit från f.d. presidenten Marc Ravalomanana, som tvingades avgå och försattes i exil. |
| --- | --- |

A.

Huvudstaden Antananarivos borgmästare Andry Rajoelina blev ledare för Madagaskars övergångsmyndighet High Transitional Authority den 17 mars 2009, då armén avstod från de verkställandebefogenheter den tagit från f.d. presidenten Marc Ravalomanana, som tvingades avgå och försattes i exil.

| B. | Rajoelina, som upplöst nationalförsamlingen och senaten, utropade sig själv till republikens president och ledare för övergångsmyndigheten. |
| --- | --- |

B.

Rajoelina, som upplöst nationalförsamlingen och senaten, utropade sig själv till republikens president och ledare för övergångsmyndigheten.

| C. | Armén har kuvat många protestdemonstrationer med våld. |
| --- | --- |

C.

Armén har kuvat många protestdemonstrationer med våld.

| D. | Man bör notera att dessa händelser har fördömts av den internationella gemenskapen och i synnerhet av FN:s säkerhetsråd, Afrikanska unionen (AU), Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC), OIF, Interparlamentariska unionen, EU, Förenta staterna och Norge. |
| --- | --- |

D.

Man bör notera att dessa händelser har fördömts av den internationella gemenskapen och i synnerhet av FN:s säkerhetsråd, Afrikanska unionen (AU), Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC), OIF, Interparlamentariska unionen, EU, Förenta staterna och Norge.

| E. | AU och SADC har inte erkänt Rajoelinas myndighet och har uteslutit Madagaskar från medlemskap i bägge organisationerna. |
| --- | --- |

E.

AU och SADC har inte erkänt Rajoelinas myndighet och har uteslutit Madagaskar från medlemskap i bägge organisationerna.

| F. | Måndagen den 6 juli 2009 inledde EU en samrådsprocess med Republiken Madagaskar enligt artikel 96 i Cotonouavtalet. Därmed inleddes en dialog för att undersöka möjligheterna att finna lämpliga lösningar på landets politiska problem. |
| --- | --- |

F.

Måndagen den 6 juli 2009 inledde EU en samrådsprocess med Republiken Madagaskar enligt artikel 96 i Cotonouavtalet. Därmed inleddes en dialog för att undersöka möjligheterna att finna lämpliga lösningar på landets politiska problem.

| G. | EU ställde in finansieringen till Madagaskar med undantag för det humanitära biståndet och vissa program och projekt som medför direkta fördelar för befolkningen, till dess att unionen försäkrat sig om att färdplanen tillbaka till konstitutionell ordning är trovärdig och baseras på alla parters deltagande, i samförstånd. |
| --- | --- |

G.

EU ställde in finansieringen till Madagaskar med undantag för det humanitära biståndet och vissa program och projekt som medför direkta fördelar för befolkningen, till dess att unionen försäkrat sig om att färdplanen tillbaka till konstitutionell ordning är trovärdig och baseras på alla parters deltagande, i samförstånd.

| H. | Den internationella gemenskapens insatser för att stödja de lokala parterna att finna en heltäckande lösning på krisen och snabbt återställa den konstitutionella ordningen i Madagaskar motverkas av omedgörligheten hos Rajoelina, som uppenbart är tvungen att ställa sig bakom sin egen fraktion, och av kraven från exilpresidenten Ravalomanana, som visar en beklaglig brist på realism. |
| --- | --- |

H.

Den internationella gemenskapens insatser för att stödja de lokala parterna att finna en heltäckande lösning på krisen och snabbt återställa den konstitutionella ordningen i Madagaskar motverkas av omedgörligheten hos Rajoelina, som uppenbart är tvungen att ställa sig bakom sin egen fraktion, och av kraven från exilpresidenten Ravalomanana, som visar en beklaglig brist på realism.

| I. | Den politiska situationen i Madagaskar straffar landet ekonomiskt sett, och den nationella ekonomiska återhämtningen är beroende av politisk stabilitet. |
| --- | --- |

I.

Den politiska situationen i Madagaskar straffar landet ekonomiskt sett, och den nationella ekonomiska återhämtningen är beroende av politisk stabilitet.

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer maktövertagandet i Madagaskar som går stick i stäv med den nationella konstitutionen, och beslutet att anförtro posten som republikens president till Rajoelina, vilket inte är något annat än en statskupp. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fördömer maktövertagandet i Madagaskar som går stick i stäv med den nationella konstitutionen, och beslutet att anförtro posten som republikens president till Rajoelina, vilket inte är något annat än en statskupp.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser en återgång till en ordning med konstitutionell republik, något som de madagaskiska partierna i dispyten bör uppnå genom att de enas om en heltäckande lösning på krisen och genomför den omsorgsfullt. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser en återgång till en ordning med konstitutionell republik, något som de madagaskiska partierna i dispyten bör uppnå genom att de enas om en heltäckande lösning på krisen och genomför den omsorgsfullt.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de fyra involverade politiska grupperingarna att arbeta intensivt, såsom de åtog sig i Maputo och Addis Abeba, för att uppnå ett samförstånd om hur ansvarsbefattningar och regeringsposter ska delas, så att övergången kan ske i enlighet med tidsplanen från Addis Abeba. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar de fyra involverade politiska grupperingarna att arbeta intensivt, såsom de åtog sig i Maputo och Addis Abeba, för att uppnå ett samförstånd om hur ansvarsbefattningar och regeringsposter ska delas, så att övergången kan ske i enlighet med tidsplanen från Addis Abeba.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen insisterar på att det madagaskiska parlamentet omedelbart måste återinföras och göras delaktigt i insatserna för att lösa krisen. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen insisterar på att det madagaskiska parlamentet omedelbart måste återinföras och göras delaktigt i insatserna för att lösa krisen.

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att politisk pluralism, de grundläggande demokratiska friheterna, respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen endast kan garanteras som ett resultat av en allomfattande dialog som förs i samförstånd och som tar itu med de grundläggande orsakerna till landets breda uppsättning av problem: ekonomiska, sociala, politiska och ekologiska. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att politisk pluralism, de grundläggande demokratiska friheterna, respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen endast kan garanteras som ett resultat av en allomfattande dialog som förs i samförstånd och som tar itu med de grundläggande orsakerna till landets breda uppsättning av problem: ekonomiska, sociala, politiska och ekologiska.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar det som uppnåddes under förlikningsmötena i Maputo och Addis Abeba av den internationella kontaktgrupp som involverar FN, AU, EU och många regionala organisationer – den gemensamma marknaden för östra och södra Afrika (COMESA), kommissionen för Indiska oceanen (IOC) och SADC – och uppmuntrar kontaktgruppen att fortsätta sina insatser för att normalisera situationen. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar det som uppnåddes under förlikningsmötena i Maputo och Addis Abeba av den internationella kontaktgrupp som involverar FN, AU, EU och många regionala organisationer – den gemensamma marknaden för östra och södra Afrika (COMESA), kommissionen för Indiska oceanen (IOC) och SADC – och uppmuntrar kontaktgruppen att fortsätta sina insatser för att normalisera situationen.

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser en internationell, oberoende undersökning som ska kasta ljus över människorättskränkningarna och det upprepade förtrycket mot befolkningen. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser en internationell, oberoende undersökning som ska kasta ljus över människorättskränkningarna och det upprepade förtrycket mot befolkningen.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet att utöka det humanitära biståndet till Madagaskars folk. Församlingen uppmanar det internationella samfundet och EU att successivt återinföra stödet till Madagaskar så snart som den nationella samlingsregeringens övergångsinstitutioner genomförts, och efterlyser fullständig respekt för alla demokratiska principer och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar det internationella samfundet att utöka det humanitära biståndet till Madagaskars folk. Församlingen uppmanar det internationella samfundet och EU att successivt återinföra stödet till Madagaskar så snart som den nationella samlingsregeringens övergångsinstitutioner genomförts, och efterlyser fullständig respekt för alla demokratiska principer och grundläggande friheter.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla eventuella interimsregeringar i Madagaskar att inte ingå några överenskommelser eller avtal med andra länder eller företag om landets naturresurser och nationella tillgångar förrän valet har hållits och en ny regering har fått ett legitimt mandat från det madagaskiska folket. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar alla eventuella interimsregeringar i Madagaskar att inte ingå några överenskommelser eller avtal med andra länder eller företag om landets naturresurser och nationella tillgångar förrän valet har hållits och en ny regering har fått ett legitimt mandat från det madagaskiska folket.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar den principiella hållning som det internationella samfundet således har intagit genom att motsätta sig eventuella försök att överta makten med okonstitutionella medel. Församlingen vill uttrycka sin särskilda tillfredsställelse över att FN:s generalförsamling vägrat gå med på en utfrågning av Rajoelina. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar den principiella hållning som det internationella samfundet således har intagit genom att motsätta sig eventuella försök att överta makten med okonstitutionella medel. Församlingen vill uttrycka sin särskilda tillfredsställelse över att FN:s generalförsamling vägrat gå med på en utfrågning av Rajoelina.

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar samtliga politiska aktörer att sätta kampen mot fattigdom högst på agendan i syfte att förbättra befolkningens levnadsstandard genom att införa en sund och hållbar utvecklingspolitik, särskilt grundläggande hälsovård, utbildning och nya jobb. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar samtliga politiska aktörer att sätta kampen mot fattigdom högst på agendan i syfte att förbättra befolkningens levnadsstandard genom att införa en sund och hållbar utvecklingspolitik, särskilt grundläggande hälsovård, utbildning och nya jobb.

| 12. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen åtar sig att utföra ett undersökningsuppdrag om genomförandet av avtalen från Maputo och Addis Abeba, och efterlyser ett internationellt valobservatörsuppdrag som sänds i rätt tid. Församlingen framhåller att den är beredd att delta i detta uppdrag. |
| --- | --- |

12.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen åtar sig att utföra ett undersökningsuppdrag om genomförandet av avtalen från Maputo och Addis Abeba, och efterlyser ett internationellt valobservatörsuppdrag som sänds i rätt tid. Församlingen framhåller att den är beredd att delta i detta uppdrag.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att alla politiska fångar omedelbart ska friges och att de rättsliga förfarandena mot dem ska läggas ned. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen kräver att alla politiska fångar omedelbart ska friges och att de rättsliga förfarandena mot dem ska läggas ned.

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Afrikanska unionen, den internationella kontaktgruppen och de politiska aktörerna i Madagaskar att överväga införande av ett övervaknings- och stödorgan, för att säkra respekten för åtagandena från Maputo och Addis Abeba och för att övergångsprocessen ska få en lyckad utgång. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar Afrikanska unionen, den internationella kontaktgruppen och de politiska aktörerna i Madagaskar att överväga införande av ett övervaknings- och stödorgan, för att säkra respekten för åtagandena från Maputo och Addis Abeba och för att övergångsprocessen ska få en lyckad utgång.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser individuella sanktioner om man inte klarar av att efterleva de åtaganden som ingicks i Maputo och Addis Abeba. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser individuella sanktioner om man inte klarar av att efterleva de åtaganden som ingicks i Maputo och Addis Abeba.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, kommissionen, FN:s generalsekreterare, SADC, president Joaquim Chissano och Afrikanska unionens kommission. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till AVS–EU-ministerrådet, kommissionen, FN:s generalsekreterare, SADC, president Joaquim Chissano och Afrikanska unionens kommission.

LUANDAFÖRKLARINGEN

om den andra översynen av partnerskapsavtalet AVS–EU (Cotonouavtalet)

Den artonde sessionen inom Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 30 november–3 december 2009 i Luanda (Angola), avger denna förklaring av följande skäl:

I.   Inledning

| A. | Enligt artikel 95 i partnerskapsavtalet mellan EG och AVS-länderna som undertecknades i Cotonou, Benin, den 23 juni 2000 ska avtalet ses över vart femte år. Den första översynen avslutades 2005. Förhandlingar pågår om den andra översynen och kommer sannolikt att avslutas före utgången av 2010. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 95 i partnerskapsavtalet mellan EG och AVS-länderna som undertecknades i Cotonou, Benin, den 23 juni 2000 ska avtalet ses över vart femte år. Den första översynen avslutades 2005. Förhandlingar pågår om den andra översynen och kommer sannolikt att avslutas före utgången av 2010.

| B. | Den nuvarande översynen av Cotonouavtalet omfattar inte förhandlingar om en ny Europeisk utvecklingsfond (EUF), eftersom tionde Europeiska utvecklingsfonden inte löper ut förrän 2013. Den tredje översynen av Cotonouavtalet planeras till 2015 och kommer därför att göras två år efter det att tionde Europeiska utvecklingsfonden löpt ut. |
| --- | --- |

B.

Den nuvarande översynen av Cotonouavtalet omfattar inte förhandlingar om en ny Europeisk utvecklingsfond (EUF), eftersom tionde Europeiska utvecklingsfonden inte löper ut förrän 2013. Den tredje översynen av Cotonouavtalet planeras till 2015 och kommer därför att göras två år efter det att tionde Europeiska utvecklingsfonden löpt ut.

| C. | Det främsta syftet med Cotonouavtalet är att minska och slutligen utrota fattigdomen på ett sätt som stämmer överens med målen för en hållbar utveckling och stegvis integrering av AVS-länderna i världsekonomin. |
| --- | --- |

C.

Det främsta syftet med Cotonouavtalet är att minska och slutligen utrota fattigdomen på ett sätt som stämmer överens med målen för en hållbar utveckling och stegvis integrering av AVS-länderna i världsekonomin.

| D. | Man bör minnas att datumet för den tredje översynen av Cotonouavtalet 2015 sammanfaller med fristen för uppnåendet av millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

D.

Man bör minnas att datumet för den tredje översynen av Cotonouavtalet 2015 sammanfaller med fristen för uppnåendet av millennieutvecklingsmålen.

| E. | Sedan den första översynen av Cotonouavtalet har den internationella miljön ändrats avsevärt till följd av sådana utmaningar som höga livsmedels- och energipriser, globala finansiella, ekonomiska och sociala kriser samt klimatförändringarna, vars effekter blir mest allvarliga i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

E.

Sedan den första översynen av Cotonouavtalet har den internationella miljön ändrats avsevärt till följd av sådana utmaningar som höga livsmedels- och energipriser, globala finansiella, ekonomiska och sociala kriser samt klimatförändringarna, vars effekter blir mest allvarliga i utvecklingsländerna.

| F. | Förhandlingsprocessen kring de ekonomiska partnerskapsavtalen har tillsammans med ingåendet och genomförandet av interimsavtal eller fullständiga avtal underminerat sammanhållningen inom AVS-gruppen och den pågående regionala integrationsprocessen. |
| --- | --- |

F.

Förhandlingsprocessen kring de ekonomiska partnerskapsavtalen har tillsammans med ingåendet och genomförandet av interimsavtal eller fullständiga avtal underminerat sammanhållningen inom AVS-gruppen och den pågående regionala integrationsprocessen.

| G. | En eventuell översyn av den politiska dimensionen för AVS–EU-förbindelserna, som finns inskriven i del 1 avdelning II i Cotonouavtalet, måste ske på ett sätt som till fullo respekterar ett jämbördigt partnerskap. |
| --- | --- |

G.

En eventuell översyn av den politiska dimensionen för AVS–EU-förbindelserna, som finns inskriven i del 1 avdelning II i Cotonouavtalet, måste ske på ett sätt som till fullo respekterar ett jämbördigt partnerskap.

| H. | Man bör betona att den politiska dimensionen för AVS–EU-förbindelserna inte får försvagas på något sätt. |
| --- | --- |

H.

Man bör betona att den politiska dimensionen för AVS–EU-förbindelserna inte får försvagas på något sätt.

| I. | Innan förhandlingarna om en översyn av Cotonouavtalet inleddes borde alla intressenter ha hörts på ett öppet och transparent sätt, medräknat parlament och icke-statliga aktörer. |
| --- | --- |

I.

Innan förhandlingarna om en översyn av Cotonouavtalet inleddes borde alla intressenter ha hörts på ett öppet och transparent sätt, medräknat parlament och icke-statliga aktörer.

II.   Målet med den andra översynen

| 1. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att den andra översynen av Cotonouavtalet bör stärka de främsta målen med avtalet, som är att utrota fattigdomen, främja en hållbar utveckling, stegvis och effektivt integrera AVS-länderna i världsekonomin, bevara och stärka den s.k. Lomélagstiftningen samt förbättra enhetligheten, sammanhållningen och solidariteten i AVS-länderna. I detta avseende varnar församlingen för införande av delar i avtalet som skulle kunna vara lämpligare i andra internationella samarbetsavtal. |
| --- | --- |

1.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen understryker att den andra översynen av Cotonouavtalet bör stärka de främsta målen med avtalet, som är att utrota fattigdomen, främja en hållbar utveckling, stegvis och effektivt integrera AVS-länderna i världsekonomin, bevara och stärka den s.k. Lomélagstiftningen samt förbättra enhetligheten, sammanhållningen och solidariteten i AVS-länderna. I detta avseende varnar församlingen för införande av delar i avtalet som skulle kunna vara lämpligare i andra internationella samarbetsavtal.

| 2. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar förhandlingsparterna att vara flexibla i fråga om fristen för avslutande av översynen, med tanke på de institutionella förändringar som sker i kommissionen och AVS-sekretariatet 2010, då Lissabonfördraget träder i kraft och förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap eventuellt slutförs. |
| --- | --- |

2.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen uppmanar förhandlingsparterna att vara flexibla i fråga om fristen för avslutande av översynen, med tanke på de institutionella förändringar som sker i kommissionen och AVS-sekretariatet 2010, då Lissabonfördraget träder i kraft och förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap eventuellt slutförs.

| 3. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att uppnåendet av millennieutvecklingsmålen borde kvarstå som ett av de främsta målen för utvecklingssamarbetet mellan AVS-länderna och EU. Församlingen betonar att Cotonouavtalet bör omfatta mer investeringar i offentliga tjänster och infrastruktur. |
| --- | --- |

3.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att uppnåendet av millennieutvecklingsmålen borde kvarstå som ett av de främsta målen för utvecklingssamarbetet mellan AVS-länderna och EU. Församlingen betonar att Cotonouavtalet bör omfatta mer investeringar i offentliga tjänster och infrastruktur.

| 4. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att översynen av Cotonouavtalet bör inbegripa ett åtagande om en preliminär plan för finansiering av samarbetet mellan AVS och EU efter 2013, oberoende av slutförandet av förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

4.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen anser att översynen av Cotonouavtalet bör inbegripa ett åtagande om en preliminär plan för finansiering av samarbetet mellan AVS och EU efter 2013, oberoende av slutförandet av förhandlingarna om avtalen om ekonomiskt partnerskap.

III.   Regional differentiering och regional integration

| 5. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen insisterar på att försök att gynna regional differentiering inom AVS-gruppen inte får försvaga sammanhållningen och solidariteten inom gruppen, och att differentieringen inte får tillämpas på sådana aspekter av förbindelserna mellan AVS och EU som kan skötas lämpligt på generell AVS–EU-basis. I detta sammanhang vill församlingen uttrycka särskilda betänkligheter och framhålla att den regionala differentieringen inte bör påverka de gemensamma AVS–EU-institutionernas funktion inom ramen för Cotonouavtalet eller hindra stärkandet av förbindelserna mellan EU och hela AVS-gruppen. |
| --- | --- |

5.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen insisterar på att försök att gynna regional differentiering inom AVS-gruppen inte får försvaga sammanhållningen och solidariteten inom gruppen, och att differentieringen inte får tillämpas på sådana aspekter av förbindelserna mellan AVS och EU som kan skötas lämpligt på generell AVS–EU-basis. I detta sammanhang vill församlingen uttrycka särskilda betänkligheter och framhålla att den regionala differentieringen inte bör påverka de gemensamma AVS–EU-institutionernas funktion inom ramen för Cotonouavtalet eller hindra stärkandet av förbindelserna mellan EU och hela AVS-gruppen.

| 6. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erkänner att de regionala och kontinentala organisationerna, särskilt Afrikanska unionen (AU), spelar en allt viktigare roll i den ekonomiska, sociala och institutionella miljön när det gäller AVS-ländernas utveckling. Församlingen är emellertid övertygad om att resurser till stöd för AU eller andra regionala organisationer inte bör tas ur de nationella budgetarna inom ramen för Europeiska utvecklingsfonden eller långsiktiga horisontella initiativ. I detta avseende betonar församlingen att utvecklingssamarbetet mellan AVS-länderna och EU och EU:s separata regionala strategier fortsättningsvis måste stödja och stärka de pågående regionala integrationsprocesserna inom AVS-gruppen. |
| --- | --- |

6.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erkänner att de regionala och kontinentala organisationerna, särskilt Afrikanska unionen (AU), spelar en allt viktigare roll i den ekonomiska, sociala och institutionella miljön när det gäller AVS-ländernas utveckling. Församlingen är emellertid övertygad om att resurser till stöd för AU eller andra regionala organisationer inte bör tas ur de nationella budgetarna inom ramen för Europeiska utvecklingsfonden eller långsiktiga horisontella initiativ. I detta avseende betonar församlingen att utvecklingssamarbetet mellan AVS-länderna och EU och EU:s separata regionala strategier fortsättningsvis måste stödja och stärka de pågående regionala integrationsprocesserna inom AVS-gruppen.

IV.   Samarbete om ekonomi och handel

| 7. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen noterar att kapitlet om handelssamarbete och ekonomiskt samarbete bör ändras så det tar hänsyn till att handelsordningen inom ramen för Cotonouavtalet upphör. Församlingen insisterar dock på att de nya bestämmelserna om ordningar som reglerar handeln mellan AVS och EU bör vara förenliga med WTO:s krav, men även ta hänsyn till samtliga AVS-länders intressen och farhågor mot bakgrund av att ländernas ekonomiska utveckling och strukturella hinder ligger på olika nivåer, oavsett om de har ingått avtal om ekonomiskt partnerskap eller inte. |
| --- | --- |

7.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen noterar att kapitlet om handelssamarbete och ekonomiskt samarbete bör ändras så det tar hänsyn till att handelsordningen inom ramen för Cotonouavtalet upphör. Församlingen insisterar dock på att de nya bestämmelserna om ordningar som reglerar handeln mellan AVS och EU bör vara förenliga med WTO:s krav, men även ta hänsyn till samtliga AVS-länders intressen och farhågor mot bakgrund av att ländernas ekonomiska utveckling och strukturella hinder ligger på olika nivåer, oavsett om de har ingått avtal om ekonomiskt partnerskap eller inte.

| 8. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser en bred översyn för att säkra att avtalen om ekonomiskt partnerskap når upp till sina mål. Församlingen anser att det krävs en formell, omfattande översyn av projektet med ekonomiska partnerskapsavtal och att den bör utföras för hela AVS–EU vid en viss tidpunkt i framtiden. |
| --- | --- |

8.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser en bred översyn för att säkra att avtalen om ekonomiskt partnerskap når upp till sina mål. Församlingen anser att det krävs en formell, omfattande översyn av projektet med ekonomiska partnerskapsavtal och att den bör utföras för hela AVS–EU vid en viss tidpunkt i framtiden.

| 9. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser stärkande av relevanta bestämmelser för att garantera att kommissionen genomför fullständigt samråd med AVS-gruppen innan den gör nya åtaganden som sannolikt kan påverka AVS-regioners ekonomiska integration eller handelsförbindelserna mellan AVS och EU på ett negativt sätt. |
| --- | --- |

9.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser stärkande av relevanta bestämmelser för att garantera att kommissionen genomför fullständigt samråd med AVS-gruppen innan den gör nya åtaganden som sannolikt kan påverka AVS-regioners ekonomiska integration eller handelsförbindelserna mellan AVS och EU på ett negativt sätt.

| 10. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att översynen av Cotonouavtalet inte bör lägga otillbörligt tryck på AVS-länderna för att dessa ska slutföra förhandlingarna om ekonomiska partnerskapsavtal. |
| --- | --- |

10.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen betonar att översynen av Cotonouavtalet inte bör lägga otillbörligt tryck på AVS-länderna för att dessa ska slutföra förhandlingarna om ekonomiska partnerskapsavtal.

V.   Politisk dimension

| 11. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erkänner att problem med säkerheten eller instabila stater utgör särskilda utmaningar när det gäller att utveckla och uppnå millennieutvecklingsmålen. I detta syfte anser församlingen att AVS–EU:s utvecklingssamarbete bör stödja initiativ för att kontrollera spridning av handeldvapen och lätta vapen i AVS-länderna och AVS-regionerna. |
| --- | --- |

11.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erkänner att problem med säkerheten eller instabila stater utgör särskilda utmaningar när det gäller att utveckla och uppnå millennieutvecklingsmålen. I detta syfte anser församlingen att AVS–EU:s utvecklingssamarbete bör stödja initiativ för att kontrollera spridning av handeldvapen och lätta vapen i AVS-länderna och AVS-regionerna.

| 12. | I fråga om migration insisterar Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen på att de befintliga bestämmelser i Cotonouavtalet som är relevanta för återtagandeavtal inte bör ändras under den nuvarande översynsprocessen. |
| --- | --- |

12.

I fråga om migration insisterar Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen på att de befintliga bestämmelser i Cotonouavtalet som är relevanta för återtagandeavtal inte bör ändras under den nuvarande översynsprocessen.

| 13. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erkänner att samrådsförfarandena enligt artiklarna 96 och 97 i Cotonouavtalet bör vara exceptionella och endast åberopas i fall där alla andra former av dialog, t.ex. de som anges i artikel 8, har uttömts. När sådana exceptionella omständigheter uppstår är det enligt församlingen dock viktigt att bägge avtalsparter kan inleda samrådsförfarandena. |
| --- | --- |

13.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erkänner att samrådsförfarandena enligt artiklarna 96 och 97 i Cotonouavtalet bör vara exceptionella och endast åberopas i fall där alla andra former av dialog, t.ex. de som anges i artikel 8, har uttömts. När sådana exceptionella omständigheter uppstår är det enligt församlingen dock viktigt att bägge avtalsparter kan inleda samrådsförfarandena.

VI.   Institutionella aspekter

| 14. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhäver betydelsen av Cotonouavtalets parlamentariska dimension, som kommer till uttryck i denna församling. Församlingen uttrycker sitt kraftfulla åtagande att se till att den och de nationella parlamenten spelar sin roll fullt ut i åtgärder och processer enligt Cotonouavtalet. Vidare betonar församlingen sitt obevekliga motstånd mot eventuella försök att minska församlingens roll, särskilt genom förslag som påverkar dess arbetsmetoder och sammanträdesfrekvens, som den själv bör få avgöra. |
| --- | --- |

14.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen framhäver betydelsen av Cotonouavtalets parlamentariska dimension, som kommer till uttryck i denna församling. Församlingen uttrycker sitt kraftfulla åtagande att se till att den och de nationella parlamenten spelar sin roll fullt ut i åtgärder och processer enligt Cotonouavtalet. Vidare betonar församlingen sitt obevekliga motstånd mot eventuella försök att minska församlingens roll, särskilt genom förslag som påverkar dess arbetsmetoder och sammanträdesfrekvens, som den själv bör få avgöra.

| 15. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser bestämmelser i Cotonouavtalet om att land- och regionstrategidokumenten bör vidarebefordras till församlingen, såsom det för närvarande krävs i rådets förordning om genomförandet av tionde Europeiska utvecklingsfonden (30). I detta syfte anser församlingen att den och de nationella och regionala parlamenten bör höras då förslag till dessa strategidokument utarbetas. |
| --- | --- |

15.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser bestämmelser i Cotonouavtalet om att land- och regionstrategidokumenten bör vidarebefordras till församlingen, såsom det för närvarande krävs i rådets förordning om genomförandet av tionde Europeiska utvecklingsfonden (30). I detta syfte anser församlingen att den och de nationella och regionala parlamenten bör höras då förslag till dessa strategidokument utarbetas.

| 16. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen insisterar på att det i Cotonouavtalet bör finnas bestämmelser som gör det möjligt för församlingen att övervaka genomförandet av land- och regionstrategierna. |
| --- | --- |

16.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen insisterar på att det i Cotonouavtalet bör finnas bestämmelser som gör det möjligt för församlingen att övervaka genomförandet av land- och regionstrategierna.

| 17. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen tror fullt och fast på den nyckelroll som de nationella parlamenten i AVS-länderna kan spela för alla aspekter av förbindelserna mellan AVS och EU. Församlingen anser att de nationella parlamenten bör få tillsynsansvar vid genomförandet av Cotonouavtalet, särskilt i fråga om programplanering, genomförande, övervakning och utvärdering av åtgärder och program för utvecklingssamarbete. Församlingen insisterar på effektiva åtgärder för övervakning av budgetstöd, särskilt av nationella parlament och högre revisionsorgan. Församlingen efterlyser kapacitetsuppbyggnad i AVS-ländernas parlament för att de effektivt ska kunna sköta båda de uppgifter som anges ovan. |
| --- | --- |

17.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen tror fullt och fast på den nyckelroll som de nationella parlamenten i AVS-länderna kan spela för alla aspekter av förbindelserna mellan AVS och EU. Församlingen anser att de nationella parlamenten bör få tillsynsansvar vid genomförandet av Cotonouavtalet, särskilt i fråga om programplanering, genomförande, övervakning och utvärdering av åtgärder och program för utvecklingssamarbete. Församlingen insisterar på effektiva åtgärder för övervakning av budgetstöd, särskilt av nationella parlament och högre revisionsorgan. Församlingen efterlyser kapacitetsuppbyggnad i AVS-ländernas parlament för att de effektivt ska kunna sköta båda de uppgifter som anges ovan.

| 18. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erkänner icke-statliga aktörers avgörande bidrag för att förbättra insynen och den demokratiska legitimiteten samt medborgarnas förmåga att hålla regeringar ansvariga. Därför betonar församlingen att icke-statliga aktörer från EU och AVS-länderna bör involveras i högre grad. |
| --- | --- |

18.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen erkänner icke-statliga aktörers avgörande bidrag för att förbättra insynen och den demokratiska legitimiteten samt medborgarnas förmåga att hålla regeringar ansvariga. Därför betonar församlingen att icke-statliga aktörer från EU och AVS-länderna bör involveras i högre grad.

VII.   Utvecklingssamarbete

| 19. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser ökad uppmärksamhet i Cotonouavtalet för det brådskande behovet av större insatser för att uppnå millennieutvecklingsmålen, särskilt med tanke på att utmaningen är omfattande och tidsfristen 2015 är nära. Därför insisterar församlingen kraftfullt på att finansiering kopplad till sektorer som omfattar millennieutvecklingsmålen inte bör omfördelas för att stödja övergripande initiativ som är mindre direkt kopplade till dessa mål. |
| --- | --- |

19.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser ökad uppmärksamhet i Cotonouavtalet för det brådskande behovet av större insatser för att uppnå millennieutvecklingsmålen, särskilt med tanke på att utmaningen är omfattande och tidsfristen 2015 är nära. Därför insisterar församlingen kraftfullt på att finansiering kopplad till sektorer som omfattar millennieutvecklingsmålen inte bör omfördelas för att stödja övergripande initiativ som är mindre direkt kopplade till dessa mål.

| 20. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fäster uppmärksamheten vid betydelsen av de principer för biståndseffektivitet som anges i Parisförklaringen och handlingsprogrammet från Accra, samt de principer för givarsamordning som anges i EU:s uppförandekodex för arbetsfördelningen på området utvecklingspolitik (31). Församlingen anser att dessa principer är avgörande för att medlen för givarsamordning ska kunna utnyttjas optimalt och uppmanar därför att principerna ska beaktas fullt ut under översynen av Cotonouavtalet. |
| --- | --- |

20.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen fäster uppmärksamheten vid betydelsen av de principer för biståndseffektivitet som anges i Parisförklaringen och handlingsprogrammet från Accra, samt de principer för givarsamordning som anges i EU:s uppförandekodex för arbetsfördelningen på området utvecklingspolitik (31). Församlingen anser att dessa principer är avgörande för att medlen för givarsamordning ska kunna utnyttjas optimalt och uppmanar därför att principerna ska beaktas fullt ut under översynen av Cotonouavtalet.

| 21. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser ökad samstämmighet mellan Europeiska utvecklingsfonden och EIB:s nya utvecklingspolitiska mandat. |
| --- | --- |

21.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen efterlyser ökad samstämmighet mellan Europeiska utvecklingsfonden och EIB:s nya utvecklingspolitiska mandat.

| 22. | Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar EU:s åtagande, som finns inskrivet i Lissabonfördraget, om att EU ska ta ”hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet inom all politik som unionen genomför och som kan påverka utvecklingsländerna (32).” Församlingen är emellertid oroad över kommissionens meddelande om en konsekvent politik för utveckling (33), som introducerar en annan metod för en konsekvent utvecklingspolitik. I detta avseende insisterar församlingen på att EU:s metod för konsekvens i utvecklingspolitiken till fullo ska beakta AVS-ländernas utvecklingspolitiska prioriteringar. |
| --- | --- |

22.

Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen välkomnar EU:s åtagande, som finns inskrivet i Lissabonfördraget, om att EU ska ta ”hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet inom all politik som unionen genomför och som kan påverka utvecklingsländerna (32).” Församlingen är emellertid oroad över kommissionens meddelande om en konsekvent politik för utveckling (33), som introducerar en annan metod för en konsekvent utvecklingspolitik. I detta avseende insisterar församlingen på att EU:s metod för konsekvens i utvecklingspolitiken till fullo ska beakta AVS-ländernas utvecklingspolitiska prioriteringar.

---

(1)  Antagen av gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 3 december 2009 i Luanda (Angola).

1

(2)  KOM(2009)0160.

2

(3)  Antagen av Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 3 december 2009 in Luanda (Angola).

3

(4)  http://web.worldbank.org/WBSITE/EXTERNAL/ACCUEILEXTN/NEWSFRENCH/0,,contentMDK:22051899~pagePK:64257043~piPK:437376~theSitePK:1074931.00.html

4

(5)  KOM(2009)0160.

5

(6)  FAO:s nyhetsrapport av den 19 juni 2009.

6

(7)  Antagen av Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 3 december 2009 i Luanda (Angola).

7

(8)  EGT C 374, 28.12.2000, s. 5.

8

(9)  KOM(2001)0681.

9

(10)  P5_TA(2002)0223.

10

(11)  EGT C 168, 13.7.2002, s. 2.

11

(12)  7619/1/05, Bilaga 1 till ordförandeskapets slutsatser.

12

(13)  KOM(2005)0206.

13

(14)  EUT C 292, 24.11.2005, s. 5.

14

(15)  EUT L 327, 24.11.2006, s. 30.

15

(16)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 32.

16

(17)  KOM(2007)0498.

17

(18)  EUT C 282, 24.11.2007, s. 16.

18

(19)  KOM(2009)0200.

19

(20)  SEK(2009)0549.

20

(21)  FN:s definition.

21

(22)  FN:s världsrapport om unga människor för 2007, s. 238.

22

(23)  Global trends in women’s access to decent work, ILO, Occasional papers nr 43, maj 2009, s. 18.

23

(24)  De funktionshindrade kvinnornas situation i EU. Statistisk analys av arbetskraftsundersökningens ad hoc-modul och EU-SILC), slutlig rapport, 2007, s. 94.

24

(25)  Antagen av Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 3 december 2009 i Luanda (Angola).

25

(26)  P7_TA-PROV(2009)0089. Ännu ej offentliggjord i EUT.

26

(27)  AVS–EU/100.383/09/slutlig, EUT C 221, 14.9.2009, s. 31.

27

(28)  Antagen av Gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen den 3 december 2009 i Luanda (Angola).

28

(29)  P6_TA(2009)0392. Ännu ej offentliggjord i EUT.

29

(30)  Rådets förordning (EG) nr 617/2007 av den 14 maj 2007 om genomförande av tionde Europeiska utvecklingsfonden enligt AVS–EG-partnerskapsavtalet, EUT L 152, 13.6.2007, s. 1–13.

30

(31)  Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet, KOM(2007)0072.

31

(32)  Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, artikel 208.1.

32

(33)  Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: En konsekvent politik för utveckling – Att upprätta den politiska ramen för en gemensam strategi på EU-nivå, KOM(2009)0458 av den 15 september 2009.

33

---