# Официален вестник C 143/2010

| | ISSN 1830-365X
  doi:10.3000/1830365X.C_2010.143.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 143 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 532 юни 2010 г. |

ISSN 1830-365X

doi:10.3000/1830365X.C_2010.143.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 143

Издание на български език

Информация и известия

Година 532 юни 2010 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Съвет |
| 2010/C 143/01 | Становище на Съвета относно актуализираната програма за стабилност на Белгия за периода 2009—2012 г. | 1 |
| 2010/C 143/02 | Становище на Съвета относно актуализираната програма за конвергенция на Литва за периода 2009—2012 г. | 6 |
| 2010/C 143/03 | Становище на Съвета относно актуализираната програма за стабилност на Люксембург за периода 2009—2014 г. | 12 |
| 2010/C 143/04 | Становище на Съвета относно актуализираната програма за конвергенция на Полша за периода 2009—2012 г. | 17 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Съвет

2010/C 143/01

Становище на Съвета относно актуализираната програма за стабилност на Белгия за периода 2009—2012 г.

1

2010/C 143/02

Становище на Съвета относно актуализираната програма за конвергенция на Литва за периода 2009—2012 г.

6

2010/C 143/03

Становище на Съвета относно актуализираната програма за стабилност на Люксембург за периода 2009—2014 г.

12

2010/C 143/04

Становище на Съвета относно актуализираната програма за конвергенция на Полша за периода 2009—2012 г.

17

| | II   Съобщения |
| --- | --- |
| | СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 143/05 | Разрешение за отпускане на държавни помощи по силата на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) — Случаи, в които Комисията няма възражения (
  1
  ) | 22 |
| 2010/C 143/06 | Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5874 — Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels) (
  1
  ) | 25 |
| 2010/C 143/07 | Комуникация в съответствие с член 12, параграф 5, буква а) от Регламент (ЕИО) No 2913/92 на Съвета, за информацията, предоставена от митническите органи на държавите-членки относно класирането на стоки в митническата номенклатура | 26 |

II   Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2010/C 143/05

Разрешение за отпускане на държавни помощи по силата на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) — Случаи, в които Комисията няма възражения (
  1
  )

1

22

2010/C 143/06

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление (Дело COMP/M.5874 — Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels) (
  1
  )

1

25

2010/C 143/07

Комуникация в съответствие с член 12, параграф 5, буква а) от Регламент (ЕИО) No 2913/92 на Съвета, за информацията, предоставена от митническите органи на държавите-членки относно класирането на стоки в митническата номенклатура

26

| | IV   Информация |
| --- | --- |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 143/08 | Лихвен процент, прилаган от Европейската централна банка относно нейните основни операции по рефинансиране: 1,00 % на 1 юни 2010 година — Обменен курс на еврото | 27 |
| | ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ |
| 2010/C 143/09 | Известие относно заявление за разрешение за търсене на течни и газообразни въглеводороди под наименованието Costa del Sole — Италианска Република — Регион Сицилия — Регионален съвет енергетика и комунални услуги — Регионален департамент енергетика — Отдел — Регионално бюро по въглеводороди и геотермия (U.R.I.G.) | 28 |

IV   Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

2010/C 143/08

Лихвен процент, прилаган от Европейската централна банка относно нейните основни операции по рефинансиране: 1,00 % на 1 юни 2010 година — Обменен курс на еврото

27

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ

2010/C 143/09

Известие относно заявление за разрешение за търсене на течни и газообразни въглеводороди под наименованието Costa del Sole — Италианска Република — Регион Сицилия — Регионален съвет енергетика и комунални услуги — Регионален департамент енергетика — Отдел — Регионално бюро по въглеводороди и геотермия (U.R.I.G.)

28

| | V   Становища |
| --- | --- |
| | ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ОБЩАТА ТЪРГОВСКА ПОЛИТИКА |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 143/10 | Известие относно действащите антидъмпингови мерки върху вноса в Съюза на някои успоредно разположени хладилници с произход от Република Корея: промяна на адреса на дружество, към което се прилага индивидуално антидъмпингово мито | 30 |
| | ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА |
| | Европейска комисия |
| 2010/C 143/11 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5818 — Ericsson/LG Electronics/JV) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  ) | 32 |
| 2010/C 143/12 | Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5808 — JSA/Jacquet Metals/IMS) (
  1
  ) | 33 |

V   Становища

ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ОБЩАТА ТЪРГОВСКА ПОЛИТИКА

Европейска комисия

2010/C 143/10

Известие относно действащите антидъмпингови мерки върху вноса в Съюза на някои успоредно разположени хладилници с произход от Република Корея: промяна на адреса на дружество, към което се прилага индивидуално антидъмпингово мито

30

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

2010/C 143/11

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5818 — Ericsson/LG Electronics/JV) — Дело кандидат за опростена процедура (
  1
  )

1

32

2010/C 143/12

Предварително уведомление за концентрация (Дело COMP/M.5808 — JSA/Jacquet Metals/IMS) (
  1
  )

1

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Съвет

| 2.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 143/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 143/1

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

относно актуализираната програма за стабилност на Белгия за периода 2009—2012 г.

2010/C 143/01

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1) и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Белгия за периода 2009—2012 г. |
| --- | --- |

(1)

На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Белгия за периода 2009—2012 г.

| (2) | Сериозният спад на световната търговия, заедно с намаляващото доверие, ефектите на богатството и по-рестриктивните кредитни условия доведоха до рязко свиване на белгийската икономика към края на 2008 г. Въпреки резкия икономически спад, през втората половина на 2009 г. беше отчетено сравнително силно възстановяване на растежа, което отчасти се дължеше на временни фактори, в това число (национални и чуждестранни) пакети от мерки за стимулиране и положителни материални запаси.
  Непрестанните предизвикателства, свързани с преструктурирането на финансовите институции и нарастващата безработица, както и ниският коефициент на използване на производствените мощности се очаква отново да доведат до забавяне на растежа през първата половина на 2010 г. Въпреки че поради високата степен на отвореност на белгийската икономика възстановяването може значително да бъде облагоприятствано от възстановяването на световната търговия, този импулс може да се окаже ограничен в резултат на претърпените от Белгия загуби по отношение на ценовата конкурентоспособност през последните години. Забавянето на растежа оказа сериозно неблагоприятно влияние върху публичните финанси. Дефицитът на консолидирания държавен бюджет нарасна от 1,2 % от БВП през 2008 г. на 5,9 % от БВП през 2009 г. Освен това, въпреки че намаля в периода от 2000 г. до 2007 г. общо взето в резултат на предпазливи фискални политики, съотношението на държавния дълг към БВП отново започна да нараства през 2008 г. в резултат на интервенциите във финансовия сектор (достигайки 97,9 % през 2009 г.). На 2 декември 2009 г. Съветът реши, че в Белгия съществува прекомерен дефицит, и издаде препоръка за неговото коригиране до 2012 г., като за тази цел е необходимо постигането на средногодишна фискална консолидация в размер на 0,75 % от БВП. Значителното влошаване на публичните финанси в съчетание с над средното за ЕС бюджетно въздействие на застаряването на населението и значителните условни задължения вследствие на операциите за стабилизиране на финансовата система водят до необходимостта от трайна бюджетна консолидация, както и провеждане на структурни реформи, за да се осигури дългосрочната устойчивост на публичните финанси. |
| --- | --- |

(2)

Сериозният спад на световната търговия, заедно с намаляващото доверие, ефектите на богатството и по-рестриктивните кредитни условия доведоха до рязко свиване на белгийската икономика към края на 2008 г. Въпреки резкия икономически спад, през втората половина на 2009 г. беше отчетено сравнително силно възстановяване на растежа, което отчасти се дължеше на временни фактори, в това число (национални и чуждестранни) пакети от мерки за стимулиране и положителни материални запаси.

Непрестанните предизвикателства, свързани с преструктурирането на финансовите институции и нарастващата безработица, както и ниският коефициент на използване на производствените мощности се очаква отново да доведат до забавяне на растежа през първата половина на 2010 г. Въпреки че поради високата степен на отвореност на белгийската икономика възстановяването може значително да бъде облагоприятствано от възстановяването на световната търговия, този импулс може да се окаже ограничен в резултат на претърпените от Белгия загуби по отношение на ценовата конкурентоспособност през последните години. Забавянето на растежа оказа сериозно неблагоприятно влияние върху публичните финанси. Дефицитът на консолидирания държавен бюджет нарасна от 1,2 % от БВП през 2008 г. на 5,9 % от БВП през 2009 г. Освен това, въпреки че намаля в периода от 2000 г. до 2007 г. общо взето в резултат на предпазливи фискални политики, съотношението на държавния дълг към БВП отново започна да нараства през 2008 г. в резултат на интервенциите във финансовия сектор (достигайки 97,9 % през 2009 г.). На 2 декември 2009 г. Съветът реши, че в Белгия съществува прекомерен дефицит, и издаде препоръка за неговото коригиране до 2012 г., като за тази цел е необходимо постигането на средногодишна фискална консолидация в размер на 0,75 % от БВП. Значителното влошаване на публичните финанси в съчетание с над средното за ЕС бюджетно въздействие на застаряването на населението и значителните условни задължения вследствие на операциите за стабилизиране на финансовата система водят до необходимостта от трайна бюджетна консолидация, както и провеждане на структурни реформи, за да се осигури дългосрочната устойчивост на публичните финанси.

| (3) | Въпреки че голяма част от наблюдавания по време на кризата спад на фактическия БВП има цикличен характер, нивото на потенциалния БВП също беше отрицателно повлияно. Освен това кризата може да повлияе на потенциалния растеж в средносрочен план посредством по-ниски инвестиции, ограничения в достъпа до кредитиране и нарастваща структурна безработица. Нещо повече, въздействието на икономическата криза ще съвпадне с негативните последици от застаряването на населението върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. При тези условия ще бъде особено важно да се ускорят структурните реформи, за да бъде подкрепен потенциалният растеж. По-специално, за Белгия е важно да предприеме реформи за подобряване на конкуренцията, по-конкретно в мрежовите индустрии, и за повишаване на предлагането на работна ръка, включително реформи в областта на пазара на труда (напр. системата на формиране на заплатите и стимулите за започване на работа) и в пенсионната система. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че голяма част от наблюдавания по време на кризата спад на фактическия БВП има цикличен характер, нивото на потенциалния БВП също беше отрицателно повлияно. Освен това кризата може да повлияе на потенциалния растеж в средносрочен план посредством по-ниски инвестиции, ограничения в достъпа до кредитиране и нарастваща структурна безработица. Нещо повече, въздействието на икономическата криза ще съвпадне с негативните последици от застаряването на населението върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. При тези условия ще бъде особено важно да се ускорят структурните реформи, за да бъде подкрепен потенциалният растеж. По-специално, за Белгия е важно да предприеме реформи за подобряване на конкуренцията, по-конкретно в мрежовите индустрии, и за повишаване на предлагането на работна ръка, включително реформи в областта на пазара на труда (напр. системата на формиране на заплатите и стимулите за започване на работа) и в пенсионната система.

| (4) | Според заложения в програмата макроикономически сценарий, след свиване с 3,1 % през 2009 г. реалният БВП ще отбележи ръст с 1,1 % през 2010 г., ще се ускори до 1,7 % през 2011 г. и до 2,2 % през 2012 г. Според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. се очаква годишният растеж на БВП през 2010 г. да отчете малък ръст (0,6 %), като през 2011 г. ще се увеличи до 1,5 %. Тези прогнози обаче са по-скоро песимистични предвид по-актуалните данни, които включват по-добри от очакваното резултати през втората половина на 2009 г. Прогнозата за структурата на растежа изглежда леко надценява приноса на вътрешното търсене през 2010 г., но изглежда реалистична за периода след това. Следователно предвид наличната към момента информация (2) прогнозите за растежа в програмата са като цяло реалистични, докато през 2010 г. структурата на растежа е оптимистична. Прогнозите на програмата относно инфлацията изглеждат реалистични. От друга страна, прогнозите за нарастване на заплатите изглеждат оптимистични, тъй като слабият растеж на разходите за труд в други държави от еврозоната следва да окаже известен натиск към понижение на белгийските заплати в контекста на високата безработица. Освен това очакваното увеличение на разходите за труд на работник значително надвишава планирания растеж на производителността. |
| --- | --- |

(4)

Според заложения в програмата макроикономически сценарий, след свиване с 3,1 % през 2009 г. реалният БВП ще отбележи ръст с 1,1 % през 2010 г., ще се ускори до 1,7 % през 2011 г. и до 2,2 % през 2012 г. Според прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. се очаква годишният растеж на БВП през 2010 г. да отчете малък ръст (0,6 %), като през 2011 г. ще се увеличи до 1,5 %. Тези прогнози обаче са по-скоро песимистични предвид по-актуалните данни, които включват по-добри от очакваното резултати през втората половина на 2009 г. Прогнозата за структурата на растежа изглежда леко надценява приноса на вътрешното търсене през 2010 г., но изглежда реалистична за периода след това. Следователно предвид наличната към момента информация (2) прогнозите за растежа в програмата са като цяло реалистични, докато през 2010 г. структурата на растежа е оптимистична. Прогнозите на програмата относно инфлацията изглеждат реалистични. От друга страна, прогнозите за нарастване на заплатите изглеждат оптимистични, тъй като слабият растеж на разходите за труд в други държави от еврозоната следва да окаже известен натиск към понижение на белгийските заплати в контекста на високата безработица. Освен това очакваното увеличение на разходите за труд на работник значително надвишава планирания растеж на производителността.

| (5) | Дефицитът на консолидирания държавен бюджет за 2009 г. се оценява в програмата на 5,9 % от БВП. Значителното влошаване на дефицита спрямо дефицит в размер на 1,2 % от БВП през 2008 г. отразява до голяма степен влиянието на кризата върху държавните финанси, като освен това принос имат и мерките за стимулиране в размер на 0,5 % от БВП, които бяха приети от правителството в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ). Влошаването отразява предимно нарастването на съотношението на разходите към БВП. Според програмата се планира фискалната политика да стане рестриктивна през 2010 г. и 2011 г., и особено през 2012 г., с оглед на коригирането на прекомерния дефицит до 2012 г. и възстановяването на устойчиви публични финанси. Като цяло това е в съответствие с подкрепяната от Съвета стратегия за оттегляне на мерките във фискалната област, като се отчитат също високото съотношение на публичния дълг към БВП и над средното за ЕС бюджетно въздействие на застаряването на населението. |
| --- | --- |

(5)

Дефицитът на консолидирания държавен бюджет за 2009 г. се оценява в програмата на 5,9 % от БВП. Значителното влошаване на дефицита спрямо дефицит в размер на 1,2 % от БВП през 2008 г. отразява до голяма степен влиянието на кризата върху държавните финанси, като освен това принос имат и мерките за стимулиране в размер на 0,5 % от БВП, които бяха приети от правителството в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ). Влошаването отразява предимно нарастването на съотношението на разходите към БВП. Според програмата се планира фискалната политика да стане рестриктивна през 2010 г. и 2011 г., и особено през 2012 г., с оглед на коригирането на прекомерния дефицит до 2012 г. и възстановяването на устойчиви публични финанси. Като цяло това е в съответствие с подкрепяната от Съвета стратегия за оттегляне на мерките във фискалната област, като се отчитат също високото съотношение на публичния дълг към БВП и над средното за ЕС бюджетно въздействие на застаряването на населението.

| (6) | Целта на програмата е постигането на дефицит на консолидирания държавен бюджет в размер на 4,8 % от БВП през 2010 г., което е в съответствие с препоръката на Съвета по член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. Според прогнозите от федералния бюджет за 2010 г. дефицитът ще бъде в размер на 5,6 % от БВП. Подобрението в прогнозата за бюджетната цел за 2010 г. отразява по-благоприятните макроикономически перспективи в актуализацията (което намалява дефицита с около 0,3 % от БВП), както и обстоятелството, че във федералния бюджет не са взети предвид планираните мерки за консолидация в размер на 0,5 % от БВП на други равнища на държавно управление. Според актуализацията съотношението на приходите ще нарасне от 47,7 % от БВП през 2009 г. на 49,1 % през 2010 г., докато съотношението на разходите — от 53,7 % на 53,9 % от БВП. Структурният дефицит в програмата (т.е. коригиран спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислен от службите на Комисията въз основа на данните от програмата и съгласно общоприетата методология) показва подобрение от 3,8 % от БВП през 2009 г. до 3,4 % през 2010 г. Имайки предвид, че част от временните мерки за стимулиране през 2009 г. (0,2 % от БВП) са представени в програмата като еднократни мерки, цялостната корекция възлиза на 0,5 % от БВП. Подобрението на структурното салдо през 2010 г. отразява мерки за консолидация в размер на около 1 % от БВП. Тези мерки включват увеличаване на данъците върху доходите на физическите лица във Фландрия, увеличаване на акцизите, по-високи корпоративни данъци, неданъчни приходи от банковия сектор и от производителите на ядрена енергия, както и икономии в междинното потребление и разходите за заплати. Те са отчасти компенсирани от тенденция на експанзионистичен растеж на разходите в резултат на предприети в миналото мерки и от бюджетното въздействие на застаряването на населението (около 0,5 % от БВП). Ролята на еднократните мерки е силно ограничена (под 0,1 % от БВП). |
| --- | --- |

(6)

Целта на програмата е постигането на дефицит на консолидирания държавен бюджет в размер на 4,8 % от БВП през 2010 г., което е в съответствие с препоръката на Съвета по член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. Според прогнозите от федералния бюджет за 2010 г. дефицитът ще бъде в размер на 5,6 % от БВП. Подобрението в прогнозата за бюджетната цел за 2010 г. отразява по-благоприятните макроикономически перспективи в актуализацията (което намалява дефицита с около 0,3 % от БВП), както и обстоятелството, че във федералния бюджет не са взети предвид планираните мерки за консолидация в размер на 0,5 % от БВП на други равнища на държавно управление. Според актуализацията съотношението на приходите ще нарасне от 47,7 % от БВП през 2009 г. на 49,1 % през 2010 г., докато съотношението на разходите — от 53,7 % на 53,9 % от БВП. Структурният дефицит в програмата (т.е. коригиран спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократните и другите временни мерки, преизчислен от службите на Комисията въз основа на данните от програмата и съгласно общоприетата методология) показва подобрение от 3,8 % от БВП през 2009 г. до 3,4 % през 2010 г. Имайки предвид, че част от временните мерки за стимулиране през 2009 г. (0,2 % от БВП) са представени в програмата като еднократни мерки, цялостната корекция възлиза на 0,5 % от БВП. Подобрението на структурното салдо през 2010 г. отразява мерки за консолидация в размер на около 1 % от БВП. Тези мерки включват увеличаване на данъците върху доходите на физическите лица във Фландрия, увеличаване на акцизите, по-високи корпоративни данъци, неданъчни приходи от банковия сектор и от производителите на ядрена енергия, както и икономии в междинното потребление и разходите за заплати. Те са отчасти компенсирани от тенденция на експанзионистичен растеж на разходите в резултат на предприети в миналото мерки и от бюджетното въздействие на застаряването на населението (около 0,5 % от БВП). Ролята на еднократните мерки е силно ограничена (под 0,1 % от БВП).

| (7) | Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия е коригирането на прекомерния дефицит до 2012 г. в съответствие с препоръката на Съвета по член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. и постигането на балансиран бюджет до 2015 г., както в номинално, така и в структурно изражение. Във връзка с това в програмата се определя цел за подобрение на номиналния дефицит от 5,9 % от БВП през 2009 г. на 4,8 % през 2010 г., 4,1 % през 2011 г. и 3 % през 2012 г. Отчита се малко по-значимо подобрение на първичното салдо, тъй като се очаква лихвените разходи да нараснат с 0,2 % от БВП в рамките на програмния период. Структурният дефицит (преизчислен въз основа на информацията в програмата) отбелязва подобрение от 3,8 % от БВП през 2009 г. на 3,4 % от БВП през 2010 г., 2,9 % от БВП през 2011 г. и 2,2 % от БВП през 2012 г. След корекцията в размер на 0,5 % от БВП през 2010 г., в програмата се предвижда корекция в размер на съответно 0,5 % и 0,75 % от БВП през 2011 г. и 2012 г., като по този начин средната корекция за програмния период възлиза на над 0,5 % от БВП годишно. Това представлява малко под средната фискална корекция в размер на 0,75 % от БВП, препоръчана съгласно член 126, параграф 7, тъй като тенденцията се основава на по-добри макроикономически прогнози. Корекцията изглежда до известна степен съсредоточена в края на програмния период и се основава повече на увеличения на приходите, отколкото на ограничения на разходите. Корекцията се основава на значително намаляване на дефицита на федералното равнище на държавно управление и в по-малка степен на намаления на дефицитите в системата за социално осигуряване, както и на регионите и общностите. Правителството не предвижда еднократни мерки. Част от мерките в подкрепа на целта за 2011 г. не са уточнени, а за 2012 г. не са набелязани никакви мерки. В програмата се потвърждава ангажиментът за средносрочната бюджетна цел (СБЦ), която е постигането на бюджетен излишък в размер на 0,5 % от БВП в структурно изражение. Предвид последните прогнози и равнището на дълга, СБЦ отразява целите на Пакта; в програмата обаче не се предвижда постигането ѝ в рамките на програмния период. |
| --- | --- |

(7)

Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия е коригирането на прекомерния дефицит до 2012 г. в съответствие с препоръката на Съвета по член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. и постигането на балансиран бюджет до 2015 г., както в номинално, така и в структурно изражение. Във връзка с това в програмата се определя цел за подобрение на номиналния дефицит от 5,9 % от БВП през 2009 г. на 4,8 % през 2010 г., 4,1 % през 2011 г. и 3 % през 2012 г. Отчита се малко по-значимо подобрение на първичното салдо, тъй като се очаква лихвените разходи да нараснат с 0,2 % от БВП в рамките на програмния период. Структурният дефицит (преизчислен въз основа на информацията в програмата) отбелязва подобрение от 3,8 % от БВП през 2009 г. на 3,4 % от БВП през 2010 г., 2,9 % от БВП през 2011 г. и 2,2 % от БВП през 2012 г. След корекцията в размер на 0,5 % от БВП през 2010 г., в програмата се предвижда корекция в размер на съответно 0,5 % и 0,75 % от БВП през 2011 г. и 2012 г., като по този начин средната корекция за програмния период възлиза на над 0,5 % от БВП годишно. Това представлява малко под средната фискална корекция в размер на 0,75 % от БВП, препоръчана съгласно член 126, параграф 7, тъй като тенденцията се основава на по-добри макроикономически прогнози. Корекцията изглежда до известна степен съсредоточена в края на програмния период и се основава повече на увеличения на приходите, отколкото на ограничения на разходите. Корекцията се основава на значително намаляване на дефицита на федералното равнище на държавно управление и в по-малка степен на намаления на дефицитите в системата за социално осигуряване, както и на регионите и общностите. Правителството не предвижда еднократни мерки. Част от мерките в подкрепа на целта за 2011 г. не са уточнени, а за 2012 г. не са набелязани никакви мерки. В програмата се потвърждава ангажиментът за средносрочната бюджетна цел (СБЦ), която е постигането на бюджетен излишък в размер на 0,5 % от БВП в структурно изражение. Предвид последните прогнози и равнището на дълга, СБЦ отразява целите на Пакта; в програмата обаче не се предвижда постигането ѝ в рамките на програмния период.

| (8) | Бюджетните резултати може да се окажат малко по-неблагоприятни от предвиденото в програмата. През 2010 г. причина за това може да бъде евентуалното надценяване на постъпленията от корпоративни данъци. Освен това част от мерките в подкрепа на плана за бюджета за 2011 г. не са уточнени, а за 2012 г. не са набелязани никакви мерки. Също така малко по-благоприятният макроикономически сценарий, според който се очаква относително по-висок растеж на заплатите, може да доведе до по-лоши от очакваното резултати за бюджета. Освен това правителството предостави значителни гаранции за банковия сектор, които, в случай че бъдат активирани, могат да увеличат дефицитите и дълга в бъдеще, въпреки че някои от разходите на правителството в подкрепа на финансовия сектор биха могли също да бъдат възстановени по-късно. И накрая, не може да се гарантира със сигурност постигането на целите и коригирането на прекомерния дефицит до 2012 г., тъй като до известна степен планът е съсредоточен в края на програмния период, а целта от 3 % от БВП за 2012 г. не оставя никакъв марж, предвид постигането на бюджетните цели в миналото. |
| --- | --- |

(8)

Бюджетните резултати може да се окажат малко по-неблагоприятни от предвиденото в програмата. През 2010 г. причина за това може да бъде евентуалното надценяване на постъпленията от корпоративни данъци. Освен това част от мерките в подкрепа на плана за бюджета за 2011 г. не са уточнени, а за 2012 г. не са набелязани никакви мерки. Също така малко по-благоприятният макроикономически сценарий, според който се очаква относително по-висок растеж на заплатите, може да доведе до по-лоши от очакваното резултати за бюджета. Освен това правителството предостави значителни гаранции за банковия сектор, които, в случай че бъдат активирани, могат да увеличат дефицитите и дълга в бъдеще, въпреки че някои от разходите на правителството в подкрепа на финансовия сектор биха могли също да бъдат възстановени по-късно. И накрая, не може да се гарантира със сигурност постигането на целите и коригирането на прекомерния дефицит до 2012 г., тъй като до известна степен планът е съсредоточен в края на програмния период, а целта от 3 % от БВП за 2012 г. не оставя никакъв марж, предвид постигането на бюджетните цели в миналото.

| (9) | През 2009 г. брутният държавен дълг се оценява на 97,9 % от БВП, което е повишение спрямо равнището му от 89,8 % от предишната година. Това повишение се дължи на значителното увеличение на дефицита и на отрицателния растеж на БВП. По този начин през 2009 г. съотношението на брутния държавен дълг беше много над заложената в Договора референтна стойност, като според програмата то ще продължи да нараства до 2011 г. (достигайки 101,4 % от БВП). През 2012 г. то ще спадне леко до 100,6 % от БВП. Основната причина за допълнителното нарастване се крие в трайните високи държавни дефицити. Като се имат предвид рисковете за изпълнението на бюджетните цели, изменението на съотношението на дълга би могло да бъде по-неблагоприятно от предвиденото в програмата, особено от 2011 г. нататък. При настоящите условия рисковете, свързани с евентуална нужда от нова подкрепа на финансовия сектор, изглеждат ограничени. |
| --- | --- |

(9)

През 2009 г. брутният държавен дълг се оценява на 97,9 % от БВП, което е повишение спрямо равнището му от 89,8 % от предишната година. Това повишение се дължи на значителното увеличение на дефицита и на отрицателния растеж на БВП. По този начин през 2009 г. съотношението на брутния държавен дълг беше много над заложената в Договора референтна стойност, като според програмата то ще продължи да нараства до 2011 г. (достигайки 101,4 % от БВП). През 2012 г. то ще спадне леко до 100,6 % от БВП. Основната причина за допълнителното нарастване се крие в трайните високи държавни дефицити. Като се имат предвид рисковете за изпълнението на бюджетните цели, изменението на съотношението на дълга би могло да бъде по-неблагоприятно от предвиденото в програмата, особено от 2011 г. нататък. При настоящите условия рисковете, свързани с евентуална нужда от нова подкрепа на финансовия сектор, изглеждат ограничени.

| (10) | Средносрочните прогнози за дълга, в които се приема, че темповете на растеж на БВП постепенно ще се възстановят до прогнозираните преди кризата стойности, а съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, и се включва прогнозираното нарастване на свързаните със застаряването на населението разходи, показват, че предвидената в програмата бюджетна стратегия в представения вид и без допълнителни промени в политиките, няма да бъде достатъчна за стабилизиране на съотношението на дълга към БВП до 2020 г., което значи, че консолидацията следва да продължи след програмния период. |
| --- | --- |

(10)

Средносрочните прогнози за дълга, в които се приема, че темповете на растеж на БВП постепенно ще се възстановят до прогнозираните преди кризата стойности, а съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, и се включва прогнозираното нарастване на свързаните със застаряването на населението разходи, показват, че предвидената в програмата бюджетна стратегия в представения вид и без допълнителни промени в политиките, няма да бъде достатъчна за стабилизиране на съотношението на дълга към БВП до 2020 г., което значи, че консолидацията следва да продължи след програмния период.

| (11) | Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е значително над средното за ЕС ниво най-вече поради относително високото нарастване на разходите за пенсии като дял от БВП през следващите десетилетия. Състоянието на бюджета през 2009 г., както се оценява в програмата, допълнително утежнява бюджетното въздействие на застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси. Осигуряването на първични излишъци в средносрочен план и предприемането на реформи на пазара на труда и на системата за социално осигуряване, по-специално допълнителна реформа на пенсионната система с оглед ограничаване на прогнозираното значително нарастване на пенсионните разходи, биха допринесли за намаляване на рисковете пред устойчивостта на публичните финанси, които се оценяват като средни в Доклада на Комисията за устойчивостта (3) от 2009 г. |
| --- | --- |

(11)

Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е значително над средното за ЕС ниво най-вече поради относително високото нарастване на разходите за пенсии като дял от БВП през следващите десетилетия. Състоянието на бюджета през 2009 г., както се оценява в програмата, допълнително утежнява бюджетното въздействие на застаряването на населението върху устойчивостта на публичните финанси. Осигуряването на първични излишъци в средносрочен план и предприемането на реформи на пазара на труда и на системата за социално осигуряване, по-специално допълнителна реформа на пенсионната система с оглед ограничаване на прогнозираното значително нарастване на пенсионните разходи, биха допринесли за намаляване на рисковете пред устойчивостта на публичните финанси, които се оценяват като средни в Доклада на Комисията за устойчивостта (3) от 2009 г.

| (12) | Предимство за бюджетната рамка на Белгия е съществуването на независими фискални институции. Основаващите се на числени стойности фискални правила и средносрочните бюджетни рамки обаче изглеждат слаби, което беше причина за чести несъответствия в миналото. В програмата са обявени редица подобрения, в т.ч. сключването на многогодишни бюджетни споразумения между всички правителства, известен напредък към многогодишно бюджетиране на федерално равнище, периодичното извършване на строг контрол на бюджета, и план за оптимизиране на системата за отчитане между отделните органи на местно управление. Все пак има още какво да се желае за подобряването на фискалната рамка. По-специално, не съществуват многогодишни задължителни тавани за разходите. |
| --- | --- |

(12)

Предимство за бюджетната рамка на Белгия е съществуването на независими фискални институции. Основаващите се на числени стойности фискални правила и средносрочните бюджетни рамки обаче изглеждат слаби, което беше причина за чести несъответствия в миналото. В програмата са обявени редица подобрения, в т.ч. сключването на многогодишни бюджетни споразумения между всички правителства, известен напредък към многогодишно бюджетиране на федерално равнище, периодичното извършване на строг контрол на бюджета, и план за оптимизиране на системата за отчитане между отделните органи на местно управление. Все пак има още какво да се желае за подобряването на фискалната рамка. По-специално, не съществуват многогодишни задължителни тавани за разходите.

| (13) | Белгия се характеризира с висока обща данъчна тежест в съчетание с високо ниво на държавните разходи. Правителството предприе няколко мерки за реформа на данъчната система, включително значителни данъчни намаления за работната сила и в по-малка степен за предприятията. Въпреки тези мерки пазарът на труда продължава да се отличава със значително висок дял на неактивната работна сила, висока безработица и редица проблеми, свързани с ниските заплати, което се дължи и на взаимоотношенията на пазара на труда със системата за обезщетения за безработица. В условията на стриктна бюджетна консолидация новите намаления на данъците върху работната сила трябва да бъдат изцяло компенсирани. По отношение на разходите растежът на първичните разходи надмина растежа на номиналния БВП през периода 2000—2009 г. Планираната реформа на пенсионната система е стъпка в правилната посока, която може да доведе до значително положително въздействие върху бюджета и потенциалния растеж. |
| --- | --- |

(13)

Белгия се характеризира с висока обща данъчна тежест в съчетание с високо ниво на държавните разходи. Правителството предприе няколко мерки за реформа на данъчната система, включително значителни данъчни намаления за работната сила и в по-малка степен за предприятията. Въпреки тези мерки пазарът на труда продължава да се отличава със значително висок дял на неактивната работна сила, висока безработица и редица проблеми, свързани с ниските заплати, което се дължи и на взаимоотношенията на пазара на труда със системата за обезщетения за безработица. В условията на стриктна бюджетна консолидация новите намаления на данъците върху работната сила трябва да бъдат изцяло компенсирани. По отношение на разходите растежът на първичните разходи надмина растежа на номиналния БВП през периода 2000—2009 г. Планираната реформа на пенсионната система е стъпка в правилната посока, която може да доведе до значително положително въздействие върху бюджета и потенциалния растеж.

| (14) | Като цяло през 2010 г. бюджетната стратегия, заложена в програмата, отговаря на препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7. От 2011 г. нататък, като се вземат предвид рисковете, може да се окаже, че бюджетната стратегия не е напълно в съответствие с препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7. По-специално, само част от мерките в подкрепа на целта за 2011 г. са уточнени, а за 2012 г. не са набелязани никакви мерки. Донякъде оптимистичният макроикономически сценарий в съчетание с малко по-слабата годишна фискална корекция в сравнение с препоръчаната представляват допълнителен риск за последните години от програмния период. Предвид рисковете стратегията може да се окаже недостатъчна да насочи съотношението на брутния държавен дълг към спадане и приближаване до референтната стойност със задоволителни темпове. Следователно е необходимо стратегията да бъде подкрепена с напълно уточнени мерки от 2011 г. нататък, като в случай че рисковете се реализират, ще бъде необходимо разглеждането на допълнителни мерки за постигането на целите. Това би било полезно и с оглед на високото съотношение на публичния дълг към БВП, по-силното от средното за ЕС бюджетно въздействие на застаряването на населението и значителните условни задължения на правителството под формата на гаранции, предоставени на финансовия сектор. |
| --- | --- |

(14)

Като цяло през 2010 г. бюджетната стратегия, заложена в програмата, отговаря на препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7. От 2011 г. нататък, като се вземат предвид рисковете, може да се окаже, че бюджетната стратегия не е напълно в съответствие с препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7. По-специално, само част от мерките в подкрепа на целта за 2011 г. са уточнени, а за 2012 г. не са набелязани никакви мерки. Донякъде оптимистичният макроикономически сценарий в съчетание с малко по-слабата годишна фискална корекция в сравнение с препоръчаната представляват допълнителен риск за последните години от програмния период. Предвид рисковете стратегията може да се окаже недостатъчна да насочи съотношението на брутния държавен дълг към спадане и приближаване до референтната стойност със задоволителни темпове. Следователно е необходимо стратегията да бъде подкрепена с напълно уточнени мерки от 2011 г. нататък, като в случай че рисковете се реализират, ще бъде необходимо разглеждането на допълнителни мерки за постигането на целите. Това би било полезно и с оглед на високото съотношение на публичния дълг към БВП, по-силното от средното за ЕС бюджетно въздействие на застаряването на населението и значителните условни задължения на правителството под формата на гаранции, предоставени на финансовия сектор.

| (15) | По отношение на изискванията за данните, посочени в кодекса за поведение за програмите за стабилност и програмите за конвергенция, в програмата има малки пропуски при задължителните данни, както и известни пропуски при незадължителните данни (4). В своите препоръки съгласно член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. с оглед прекратяване на прекомерния дефицит, Съветът прикани Белгия също да докладва относно напредъка, постигнат в изпълнението на препоръките на Съвета, в отделна глава при актуализиране на програмите за стабилност. Белгия спази тази препоръка чрез представянето на допълнение към програмата. |
| --- | --- |

(15)

По отношение на изискванията за данните, посочени в кодекса за поведение за програмите за стабилност и програмите за конвергенция, в програмата има малки пропуски при задължителните данни, както и известни пропуски при незадължителните данни (4). В своите препоръки съгласно член 126, параграф 7 от 2 декември 2009 г. с оглед прекратяване на прекомерния дефицит, Съветът прикани Белгия също да докладва относно напредъка, постигнат в изпълнението на препоръките на Съвета, в отделна глава при актуализиране на програмите за стабилност. Белгия спази тази препоръка чрез представянето на допълнение към програмата.

Общото заключение е, че след експанзионистичните мерки през 2009 г. в съответствие с ЕПИВ, бюджетната политика ще бъде рестриктивна през 2010 г. и 2011 г., и особено през 2012 г. В номинално изражение това следва да доведе до коригиране на прекомерния дефицит до 2012 г. в съответствие с препоръката от 2 декември 2009 г. по член 126, параграф 7 от ДФЕС. Съотношението на брутния държавен дълг към БВП, което през 2008 г. се увеличи в резултат на мерките за стабилизиране на финансовата система, ще продължи да нараства до 2011 г. и отново ще започне да намалява през 2012 г. Това ще обърне тенденцията на нарастване на дълга. Бюджетната динамика е изложена обаче на някои рискове за неблагоприятно развитие. През 2010 г. евентуално надценяване на данъчните постъпления може да доведе до малко по-висок дефицит и може да се наложи предприемането на допълнителни мерки в условията на предвидения бюджетен контрол. От 2011 г. нататък основните рискове са свързани с обстоятелството, че само част от мерките в подкрепа на целите за 2011 г. са уточнени, а за 2012 г. не са набелязани никакви мерки. Допълнителни неблагоприятни рискове за целите представляват леко оптимистичните макроикономически прогнози и средногодишната фискална корекция, която е малко под препоръчаната от Съвета корекция в размер на 0,75 % от БВП. Все пак в програмата белгийските власти поемат ангажимента да предприемат необходимите извънредни мерки, в случай че растежът на икономиката се окаже недостатъчен за постигането на целта за дефицит от 3 % от БВП през 2012 г., което може наистина да се наложи. Корекцията може да бъде подобрена и чрез по-силно ограничаване на разходите. И накрая, въпреки че в програмата са обявени редица подобрения на фискалната рамка, необходими са повече усилия в подкрепа на фискалната консолидация, по-специално по отношение на въвеждането на задължителни многогодишни тавани за разходите.

Предвид посочената по-горе оценка и във връзка с препоръката съгласно член 126 от ДФЕС от 2 декември 2009 г. Белгия се приканва:

| i) | да осигури постигането на заложената в програмата цел за дефицита за 2010 г.; да определи мерките в подкрепа на бюджетните цели за 2011 г. и след това, за да се постигне препоръчаната средногодишна фискална консолидация от 0,75 % от БВП в съответствие с член 126, параграф 7 от препоръката; и да бъде в готовност да подобри фискалната корекция, в случай че заложеният в програмата сценарий се окаже по-оптимистичен от този в препоръката по член 126, параграф 7; да използва, както бе посочено в препоръката за ППД, всяка възможност освен свързаните с фискалните корекции, в т.ч. и по-добрата икономическа ситуация, за ускоряване на намаляването на съотношението на брутния дълг към референтната стойност от 60 % от БВП; |
| --- | --- |

i)

да осигури постигането на заложената в програмата цел за дефицита за 2010 г.; да определи мерките в подкрепа на бюджетните цели за 2011 г. и след това, за да се постигне препоръчаната средногодишна фискална консолидация от 0,75 % от БВП в съответствие с член 126, параграф 7 от препоръката; и да бъде в готовност да подобри фискалната корекция, в случай че заложеният в програмата сценарий се окаже по-оптимистичен от този в препоръката по член 126, параграф 7; да използва, както бе посочено в препоръката за ППД, всяка възможност освен свързаните с фискалните корекции, в т.ч. и по-добрата икономическа ситуация, за ускоряване на намаляването на съотношението на брутния дълг към референтната стойност от 60 % от БВП;

| ii) | да осигури високи първични излишъци в средносрочен план и да проведе структурни реформи, за да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси; |
| --- | --- |

ii)

да осигури високи първични излишъци в средносрочен план и да проведе структурни реформи, за да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси;

| iii) | да подобри качеството на публичните финанси чрез приемането на по-стриктна бюджетна рамка, която включва създаването на задължителни многогодишни тавани за разходите. |
| --- | --- |

iii)

да подобри качеството на публичните финанси чрез приемането на по-стриктна бюджетна рамка, която включва създаването на задължителни многогодишни тавани за разходите.

Съпоставяне на основните макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (изменение в %) | ПС януари 2010 г. | 1,0 | –3,1 | 1,1 | 1,7 | 2,2 |
| КОМ ноември 2009 г. | 1,0 | –2,9 | 0,6 | 1,5 | няма данни |
| ПС септември 2009 г. | 1,1 | –3,1 | 0,4 | 1,9 | 2,4 |
| Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | ПС януари 2010 г. | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,7 | 1,8 |
| КОМ ноември 2009 г. | 4,5 | 0,0 | 1,3 | 1,5 | няма данни |
| ПС септември 2009 г. | 4,5 | 0,0 | 1,5 | 1,6 | 1,6 |
| Разлика между реалния и потенциалния БВП (5)

  (% от потенциалния БВП) | ПС януари 2010 г. | 1,8 | –2,4 | –2,5 | –2,2 | –1,4 |
| КОМ ноември 2009 г. (6) | 1,7 | –2,3 | –2,8 | –2,4 | няма данни |
| ПС септември 2009 г. | 2,0 | –2,3 | –2,9 | –2,3 | –1,5 |
| Нето предоставени/получени заеми по отношение на останалия свят
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| КОМ ноември 2009 г. | –0,2 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | няма данни |
| ПС септември 2009 г. | –1,6 | –1,9 | –2,1 | –2,3 | няма данни |
| Приходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 48,8 | 47,7 | 49,1 | 49,5 | 49,8 |
| КОМ ноември 2009 г. | 48,8 | 47,7 | 48,0 | 48,2 | няма данни |
| ПС септември 2009 г. | 48,7 | 47,9 | 48,1 | 48,5 | 49,2 |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 50,0 | 53,7 | 53,9 | 53,6 | 52,8 |
| КОМ ноември 2009 г. | 50,0 | 53,6 | 53,8 | 54,0 | няма данни |
| ПС септември 2009 г. | 49,9 | 53,8 | 54,1 | 53,9 | 53,6 |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | –1,2 | –5,9 | –4,8 | –4,1 | –3,0 |
| КОМ ноември 2009 г. | –1,2 | –5,9 | –5,8 | –5,8 | няма данни |
| ПС септември 2009 г. | –1,2 | –5,9 | –6,0 | –5,5 | –4,4 |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 2,6 | –2,3 | –1,10 | –0,4 | 0,8 |
| КОМ ноември 2009 г. | 2,6 | –2,0 | –1,8 | –1,7 | няма данни |
| ПС септември 2009 г. | 2,5 | –2,0 | –1,9 | –1,2 | –0,1 |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | –2,2 | –4,6 | –3,4 | –2,9 | –2,2 |
| КОМ ноември 2009 г. | –2,1 | –4,6 | –4,3 | –4,5 | няма данни |
| ПС септември 2009 г. | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| Структурно салдо (7)

  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | –2,2 | –3,8 | –3,4 | –2,9 | –2,2 |
| КОМ ноември 2009 г. | –2,2 | –4,2 | –4,4 | –4,5 | няма данни |
| ПС септември 2009 г. | –2,3 | –4,7 | –4,4 | –4,2 | –3,6 |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 89,8 | 97,9 | 100,6 | 101,4 | 100,6 |
| КОМ ноември 2009 г. | 89,8 | 97,2 | 101,2 | 104,0 | няма данни |
| ПС септември 2009 г. | 89,7 | 97,5 | 101,9 | 103,9 | 104,3 |
| Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); Изчисления на службите на Комисията. |

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

Реален БВП

(изменение в %)

ПС януари 2010 г.

1,0

–3,1

1,1

1,7

2,2

КОМ ноември 2009 г.

1,0

–2,9

0,6

1,5

няма данни

ПС септември 2009 г.

1,1

–3,1

0,4

1,9

2,4

Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

ПС януари 2010 г.

4,5

0,0

1,5

1,7

1,8

КОМ ноември 2009 г.

4,5

0,0

1,3

1,5

няма данни

ПС септември 2009 г.

4,5

0,0

1,5

1,6

1,6

Разлика между реалния и потенциалния БВП (5)

(% от потенциалния БВП)

ПС януари 2010 г.

1,8

–2,4

–2,5

–2,2

–1,4

КОМ ноември 2009 г. (6)

1,7

–2,3

–2,8

–2,4

няма данни

ПС септември 2009 г.

2,0

–2,3

–2,9

–2,3

–1,5

Нето предоставени/получени заеми по отношение на останалия свят

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

КОМ ноември 2009 г.

–0,2

0,1

0,4

0,3

няма данни

ПС септември 2009 г.

–1,6

–1,9

–2,1

–2,3

няма данни

Приходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

48,8

47,7

49,1

49,5

49,8

КОМ ноември 2009 г.

48,8

47,7

48,0

48,2

няма данни

ПС септември 2009 г.

48,7

47,9

48,1

48,5

49,2

Разходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

50,0

53,7

53,9

53,6

52,8

КОМ ноември 2009 г.

50,0

53,6

53,8

54,0

няма данни

ПС септември 2009 г.

49,9

53,8

54,1

53,9

53,6

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

–1,2

–5,9

–4,8

–4,1

–3,0

КОМ ноември 2009 г.

–1,2

–5,9

–5,8

–5,8

няма данни

ПС септември 2009 г.

–1,2

–5,9

–6,0

–5,5

–4,4

Първично салдо

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

2,6

–2,3

–1,10

–0,4

0,8

КОМ ноември 2009 г.

2,6

–2,0

–1,8

–1,7

няма данни

ПС септември 2009 г.

2,5

–2,0

–1,9

–1,2

–0,1

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

–2,2

–4,6

–3,4

–2,9

–2,2

КОМ ноември 2009 г.

–2,1

–4,6

–4,3

–4,5

няма данни

ПС септември 2009 г.

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

Структурно салдо (7)

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

–2,2

–3,8

–3,4

–2,9

–2,2

КОМ ноември 2009 г.

–2,2

–4,2

–4,4

–4,5

няма данни

ПС септември 2009 г.

–2,3

–4,7

–4,4

–4,2

–3,6

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

89,8

97,9

100,6

101,4

100,6

КОМ ноември 2009 г.

89,8

97,2

101,2

104,0

няма данни

ПС септември 2009 г.

89,7

97,5

101,9

103,9

104,3

Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); Изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, цитирани в настоящия текст, се намират на следния адрес в интернет: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  При оценката се отчита най-вече прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г., но и други данни, които са станали известни впоследствие.

(3)  В заключенията на Съвета от 10 ноември 2009 г. относно устойчивостта на публичните финанси „Съветът призовава държавите-членки да съсредоточат вниманието си върху насочени към устойчивост стратегии в предстоящите си програми за стабилност и програми за конвергенция“ и по-нататък „приканва Комисията да продължи, заедно с Комитета за икономическа политика и Икономическия и финансов комитет, разработването на методики за оценка на дългосрочната устойчивост на публичните финанси навреме за следващия доклад за устойчивостта“, който е предвиден за 2012 г.

(4)  По-специално, не е предоставена информация за секторните баланси.

(5)  Разлики между фактическия и потенциалния БВП и салда, коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл, съгласно програмите и преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.

(6)  Въз основа на оценката за потенциален растеж от съответно 1,7 %, 1,1 %, 1,0 % и 1,2 % през периода 2008—2011 г.

(7)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. Според последната програма еднократните и другите временни мерки възлизат на 0,8 % от БВП през 2009 г. (увеличаващи дефицита); и на 0,1 % от БВП през 2008 г. и 2010 г. (намаляващи дефицита) и на 0,5 % от БВП през 2009 г. (увеличаващи дефицита) според прогнозата на службите на Комисията от ноември 2009 г.

Източник:

Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); Изчисления на службите на Комисията.

---

| 2.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 143/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 143/6

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

относно актуализираната програма за конвергенция на Литва за периода 2009—2012 г.

2010/C 143/02

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за конвергенция на Литва за периода 2009—2012 г. |
| --- | --- |

(1)

На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за конвергенция на Литва за периода 2009—2012 г.

| (2) | Литва излиза от една от най-силните рецесии в Европейския съюз. Няколкото години на бърз и все по-неустойчив растеж, движен основно от вътрешното търсене и от бума в областта на недвижимите имоти, бяха прекъснати през 2008 г., когато се спука балонът на вътрешния пазар. Ситуацията беше влошена от въздействието на световната финансова криза, като външното търсене намаля, а достъпът до кредитиране беше силно ограничен. Резкият спад във вътрешното търсене и отварянето на свободен капацитет спомогнаха за ограничаване на съществуващите дисбаланси, намаляване на инфлацията и премахване на външния дефицит, до голяма степен поради срив на вноса.
  Дефицитът по текущата сметка, в голяма степен отрицателен през годините на бума и финансиран чрез внасяне на капитал, свързан с банковия сектор, водещ до бързо повишаване на нетните външни задължения, през 2009 г. достигна до прогнозиран излишък от 3,1 % от БВП. Въпреки това резкият спад в приходите на консолидирания държавен бюджет в резултат на свиването на икономиката, заедно с последиците от експанзионистичната фискална политика преди парламентарните избори през 2008 г., изправиха Литва пред сериозни фискални предизвикателства. Правителството даде активен политически отговор чрез провеждане на фискална консолидация с цел да спре влошаването на публичните финанси и да ограничи натрупването на дългове, като така inter alia подкрепи доверието във валутния борд. Предвид значителните вътрешни и външни дисбаланси, създадени през годините на бума, както и трудностите при осигуряване на ново международно финансиране след настъпването на световната финансова криза, това беше разумен отговор, съобразен с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ). Независимо от това, срещу Литва беше открита процедура при прекомерен дефицит, а на 7 юли 2009 г. Съветът реши, че съществува прекомерен дефицит. В преразгледаните препоръки на Съвета (съгласно член 126, параграф 7, отправени на 16 февруари 2010 г.) се призова за корекция на прекомерния дефицит до 2012 г. За целта е необходима амбициозна фискална консолидация (средно годишно бюджетно консолидиране от 2,25 % от БВП), подкрепена от структурни реформи. Литва засили и определи като приоритет усвояването на структурните фондове на ЕС, за да подпомогне в известна степен слабата икономика. По време на кризата икономиката показа силна гъвкавост, като чрез намаление на цените и заплатите бе осъществена съществена корекция. Голямото увеличение на безработицата, която би могла да стане структурна, обаче представлява голям риск за конвергенцията в дългосрочен план. С оглед възстановяване на положителния и устойчив растеж и предотвратяване на връщането към неустойчиви вътрешни и външни дисбаланси, основните икономически предизвикателства са свързани с гарантиране, че развитието на възнагражденията отговаря на развитието на производителността, подобряването на конкурентоспособността и насърчаване пренасочването на икономиката към експортния сектор, както и насърчаване на по-нататъшното преориентиране към средно и високотехнологични продукти. Вече започна сериозна корекция на публичните финанси с оглед на очаквания по-нисък растеж през идните години, но все още предстои да се осигури по-нататъшен напредък в средносрочен план. |
| --- | --- |

(2)

Литва излиза от една от най-силните рецесии в Европейския съюз. Няколкото години на бърз и все по-неустойчив растеж, движен основно от вътрешното търсене и от бума в областта на недвижимите имоти, бяха прекъснати през 2008 г., когато се спука балонът на вътрешния пазар. Ситуацията беше влошена от въздействието на световната финансова криза, като външното търсене намаля, а достъпът до кредитиране беше силно ограничен. Резкият спад във вътрешното търсене и отварянето на свободен капацитет спомогнаха за ограничаване на съществуващите дисбаланси, намаляване на инфлацията и премахване на външния дефицит, до голяма степен поради срив на вноса.

Дефицитът по текущата сметка, в голяма степен отрицателен през годините на бума и финансиран чрез внасяне на капитал, свързан с банковия сектор, водещ до бързо повишаване на нетните външни задължения, през 2009 г. достигна до прогнозиран излишък от 3,1 % от БВП. Въпреки това резкият спад в приходите на консолидирания държавен бюджет в резултат на свиването на икономиката, заедно с последиците от експанзионистичната фискална политика преди парламентарните избори през 2008 г., изправиха Литва пред сериозни фискални предизвикателства. Правителството даде активен политически отговор чрез провеждане на фискална консолидация с цел да спре влошаването на публичните финанси и да ограничи натрупването на дългове, като така inter alia подкрепи доверието във валутния борд. Предвид значителните вътрешни и външни дисбаланси, създадени през годините на бума, както и трудностите при осигуряване на ново международно финансиране след настъпването на световната финансова криза, това беше разумен отговор, съобразен с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ). Независимо от това, срещу Литва беше открита процедура при прекомерен дефицит, а на 7 юли 2009 г. Съветът реши, че съществува прекомерен дефицит. В преразгледаните препоръки на Съвета (съгласно член 126, параграф 7, отправени на 16 февруари 2010 г.) се призова за корекция на прекомерния дефицит до 2012 г. За целта е необходима амбициозна фискална консолидация (средно годишно бюджетно консолидиране от 2,25 % от БВП), подкрепена от структурни реформи. Литва засили и определи като приоритет усвояването на структурните фондове на ЕС, за да подпомогне в известна степен слабата икономика. По време на кризата икономиката показа силна гъвкавост, като чрез намаление на цените и заплатите бе осъществена съществена корекция. Голямото увеличение на безработицата, която би могла да стане структурна, обаче представлява голям риск за конвергенцията в дългосрочен план. С оглед възстановяване на положителния и устойчив растеж и предотвратяване на връщането към неустойчиви вътрешни и външни дисбаланси, основните икономически предизвикателства са свързани с гарантиране, че развитието на възнагражденията отговаря на развитието на производителността, подобряването на конкурентоспособността и насърчаване пренасочването на икономиката към експортния сектор, както и насърчаване на по-нататъшното преориентиране към средно и високотехнологични продукти. Вече започна сериозна корекция на публичните финанси с оглед на очаквания по-нисък растеж през идните години, но все още предстои да се осигури по-нататъшен напредък в средносрочен план.

| (3) | Въпреки че в по-голямата си част наблюдаваният спад в реалния БВП в условията на криза е цикличен, имаше отрицателни последици и за нивото на потенциалния БВП. Кризата може да повлияе и на потенциалния растеж в средносрочен план посредством по-ниски инвестиции, ограничения в достъпа до кредит и нарастваща структурна безработица. Освен това въздействието на икономическата криза засилва отрицателните последици, които демографското застаряване на населението оказва върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. На този фон ще бъде важно да се ускорят структурните реформи с цел подкрепа на потенциалния растеж. По-специално, за Литва е важно да подобри административния си капацитет, да ускори прилагането на реформи в областта на здравеопазването и в системата на социалната сигурност, както и да подобри качеството на висшето образование и ученето през целия живот, за да се подобри квалификацията и да се увеличи производителността. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че в по-голямата си част наблюдаваният спад в реалния БВП в условията на криза е цикличен, имаше отрицателни последици и за нивото на потенциалния БВП. Кризата може да повлияе и на потенциалния растеж в средносрочен план посредством по-ниски инвестиции, ограничения в достъпа до кредит и нарастваща структурна безработица. Освен това въздействието на икономическата криза засилва отрицателните последици, които демографското застаряване на населението оказва върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. На този фон ще бъде важно да се ускорят структурните реформи с цел подкрепа на потенциалния растеж. По-специално, за Литва е важно да подобри административния си капацитет, да ускори прилагането на реформи в областта на здравеопазването и в системата на социалната сигурност, както и да подобри качеството на висшето образование и ученето през целия живот, за да се подобри квалификацията и да се увеличи производителността.

| (4) | Макроикономическият сценарий, на който се основава програмата, предвижда реалният БВП, след спад от 15 % през 2009 г., да се повиши с 1,6 % през 2010 г., през 2011 г. да нарасне до 3,2 %, като през 2012 г. растежът да се забави и да достигне само 1,2 %. Сценарият предвижда допълнително свиване на вътрешното търсене през 2010 г., тъй като ситуацията на пазара на труда остава несигурна, условията на кредитиране са рестриктивни, а фискалната консолидация се очаква да продължи. Растежът през 2010 г. зависи от значителното възстановяване на външното търсене, подпомогнато от увеличаване на пазарните дялове и възстановяване на инвестициите в дълготрайни активи, подпомагани главно от ускореното усвояване на структурните фондове на ЕС. Продължаващата фискална консолидация от страна на правителството е отразена в макроикономическия сценарий. Очаква се вътрешното търсене да има положителен принос за растежа от 2011 г. нататък. Предвид наличната понастоящем информация (2), този сценарий изглежда основан на оптимистични предвиждания за растеж през 2010 г. Въпреки че средните темпове на растеж от 2,2 %, предвидени за последните две години от програмата, изглеждат реалистични, профилът и съставът на растежа между двете години не е толкова реалистичен. Прогнозите в програмата относно инфлацията изглеждат реалистични. Според програмата и прогнозите на службите на Комисията от есента на 2009 г. настоящият номинален спад на цените и заплатите в страната се очаква да продължи през 2010 г.
  Предвид срива на вноса в резултат на рецесията, предишният висок външен дефицит се превърна в излишък, който се очаква да се задържи и през 2011 г., преди салдото да приеме неголеми отрицателни стойности в контекста на съживяване на вътрешното търсене. Това в общи линии е реалистично, въпреки че стойността на излишъка, предвиден за 2010 г., е доста по-висока от прогнозираната от службите на Комисията. Очаква се безработицата да се увеличи допълнително през 2010 г., преди да започне да намалява от 2011 г. нататък. Предвижданията от програмата относно паричната политика и обменния курс са в съответствие с останалата част на макроикономическия сценарий. |
| --- | --- |

(4)

Макроикономическият сценарий, на който се основава програмата, предвижда реалният БВП, след спад от 15 % през 2009 г., да се повиши с 1,6 % през 2010 г., през 2011 г. да нарасне до 3,2 %, като през 2012 г. растежът да се забави и да достигне само 1,2 %. Сценарият предвижда допълнително свиване на вътрешното търсене през 2010 г., тъй като ситуацията на пазара на труда остава несигурна, условията на кредитиране са рестриктивни, а фискалната консолидация се очаква да продължи. Растежът през 2010 г. зависи от значителното възстановяване на външното търсене, подпомогнато от увеличаване на пазарните дялове и възстановяване на инвестициите в дълготрайни активи, подпомагани главно от ускореното усвояване на структурните фондове на ЕС. Продължаващата фискална консолидация от страна на правителството е отразена в макроикономическия сценарий. Очаква се вътрешното търсене да има положителен принос за растежа от 2011 г. нататък. Предвид наличната понастоящем информация (2), този сценарий изглежда основан на оптимистични предвиждания за растеж през 2010 г. Въпреки че средните темпове на растеж от 2,2 %, предвидени за последните две години от програмата, изглеждат реалистични, профилът и съставът на растежа между двете години не е толкова реалистичен. Прогнозите в програмата относно инфлацията изглеждат реалистични. Според програмата и прогнозите на службите на Комисията от есента на 2009 г. настоящият номинален спад на цените и заплатите в страната се очаква да продължи през 2010 г.

Предвид срива на вноса в резултат на рецесията, предишният висок външен дефицит се превърна в излишък, който се очаква да се задържи и през 2011 г., преди салдото да приеме неголеми отрицателни стойности в контекста на съживяване на вътрешното търсене. Това в общи линии е реалистично, въпреки че стойността на излишъка, предвиден за 2010 г., е доста по-висока от прогнозираната от службите на Комисията. Очаква се безработицата да се увеличи допълнително през 2010 г., преди да започне да намалява от 2011 г. нататък. Предвижданията от програмата относно паричната политика и обменния курс са в съответствие с останалата част на макроикономическия сценарий.

| (5) | В програмата се предвижда дефицитът на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. да достигне 9,1 % от БВП. Значителното влошаване на дефицита от 3,2 % от БВП през 2008 г. отразява основно сериозния спад в данъчните приходи поради влошения икономически резултат (свиване на номиналния БВП от приблизително 16,9 % в сравнение с очаквания растеж от 0,9 % от предишната актуализация на програмата) и въпреки мащабните мерки за бюджетна консолидация от около 8 % от БВП, предприети през годината. Приходите намаляха значително, което отразява доста по-ниска от очакваната икономическа дейност, въпреки че те спаднаха дори повече, отколкото би могло да се предположи въз основа на стандартните равнища на еластичност. В резултат на значителни съкращения на публичните разходи, включително на заплатите в публичния сектор, като цяло разходите бяха по-ниски от нивата през 2008 г. Така рестриктивната политика по отношение на разходите се оказа недостатъчна да компенсира последиците от икономическата криза по отношение на постъпленията. Очакваното влошаване на структурното салдо през 2009 г. следва да се разглежда предпазливо, тъй като извънредно нестабилната икономическа среда би могла да доведе до ситуация, при която стандартните равнища на еластичност да не могат да отразят достатъчно точно влиянието на огромния икономически спад. Съгласно програмата през 2010 г. и след това се предвижда фискалната политика да остане рестриктивна. С оглед на относително неблагоприятната ситуация в Литва по отношение на бюджета и икономиката, през 2010 г. е уместно да бъде продължена фискалната дисциплина, което се вписва и в ЕПИВ. В съответствие със стратегията на Съвета за оттегляне на мерките във фискалната област и с оглед на корекцията на прекомерния дефицит до 2012 г., фискалната дисциплина следва да допринесе за установяване на значително по-устойчиви публични финанси. |
| --- | --- |

(5)

В програмата се предвижда дефицитът на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. да достигне 9,1 % от БВП. Значителното влошаване на дефицита от 3,2 % от БВП през 2008 г. отразява основно сериозния спад в данъчните приходи поради влошения икономически резултат (свиване на номиналния БВП от приблизително 16,9 % в сравнение с очаквания растеж от 0,9 % от предишната актуализация на програмата) и въпреки мащабните мерки за бюджетна консолидация от около 8 % от БВП, предприети през годината. Приходите намаляха значително, което отразява доста по-ниска от очакваната икономическа дейност, въпреки че те спаднаха дори повече, отколкото би могло да се предположи въз основа на стандартните равнища на еластичност. В резултат на значителни съкращения на публичните разходи, включително на заплатите в публичния сектор, като цяло разходите бяха по-ниски от нивата през 2008 г. Така рестриктивната политика по отношение на разходите се оказа недостатъчна да компенсира последиците от икономическата криза по отношение на постъпленията. Очакваното влошаване на структурното салдо през 2009 г. следва да се разглежда предпазливо, тъй като извънредно нестабилната икономическа среда би могла да доведе до ситуация, при която стандартните равнища на еластичност да не могат да отразят достатъчно точно влиянието на огромния икономически спад. Съгласно програмата през 2010 г. и след това се предвижда фискалната политика да остане рестриктивна. С оглед на относително неблагоприятната ситуация в Литва по отношение на бюджета и икономиката, през 2010 г. е уместно да бъде продължена фискалната дисциплина, което се вписва и в ЕПИВ. В съответствие със стратегията на Съвета за оттегляне на мерките във фискалната област и с оглед на корекцията на прекомерния дефицит до 2012 г., фискалната дисциплина следва да допринесе за установяване на значително по-устойчиви публични финанси.

| (6) | В програмата се предвижда намаляване на номиналния дефицит до 8,1 % от БВП през 2010 г., спрямо дефицит от 9,5 % от БВП, заложен в приетия през декември 2009 г. бюджет, което отразява подобряване оттогава насам в прогнозираните макроикономически перспективи. Подобрението по отношение на прогнозираните резултати за 2009 г. се дължи основно на допълнително сериозно съкращаване на разходите от около 4 % от БВП, особено във връзка с текущите държавни разходи, включително заплатите в публичния сектор и социалните разходи. Независимо от това, в програмата се предвижда съотношението на разходите към БВП да се увеличи с около 1 процентен пункт, основно поради планирано повишаване на инвестициите и по-високи лихвени плащания, докато другите категории разходи се очаква да се понижат допълнително. По отношение на приходите промените се ограничават до намаляване на ставката на корпоративния подоходен данък и известно нарастване на неданъчните приходи. Освен това, бюджетът за 2010 г. отразява и целогодишното въздействие на консолидационните мерки по отношение на приходите и разходите, приложени през втората половина на 2009 г. Делът на неданъчните приходи в програмата се предвижда да се повиши чувствително, основно във връзка с по-високото усвояване на структурните фондове на ЕС. Докато съотношението на данъците върху производството и вноса към БВП се предвижда да остане на нивата от 2009 г., съотношението на текущите данъци върху дохода и имуществото се предвижда да намалее допълнително поради продължаващия спад на номиналните заплати и намаляващата печалба. Еднократните мерки и мерките с временен характер през 2010 г. включват временно прекратяване на част от плащанията към пенсионните фондове от втория стълб. Цялостната бюджетна позиция през 2010 г., измерена чрез промяната в структурното салдо, се очаква да бъде рестриктивна, като покаже подобрение от 1⁄2 процентен пункт. Изглежда обаче, че този факт значително подценява усилията на правителството за фискална консолидация, равняващи се на 4,0 % от БВП. Прогнозната консолидация, изчислена въз основа на структурното салдо, следва да се разглежда много предпазливо предвид нейната зависимост от прогнозираната разлика между фактическия и потенциалния БВП, която понастоящем далеч не е стабилна. |
| --- | --- |

(6)

В програмата се предвижда намаляване на номиналния дефицит до 8,1 % от БВП през 2010 г., спрямо дефицит от 9,5 % от БВП, заложен в приетия през декември 2009 г. бюджет, което отразява подобряване оттогава насам в прогнозираните макроикономически перспективи. Подобрението по отношение на прогнозираните резултати за 2009 г. се дължи основно на допълнително сериозно съкращаване на разходите от около 4 % от БВП, особено във връзка с текущите държавни разходи, включително заплатите в публичния сектор и социалните разходи. Независимо от това, в програмата се предвижда съотношението на разходите към БВП да се увеличи с около 1 процентен пункт, основно поради планирано повишаване на инвестициите и по-високи лихвени плащания, докато другите категории разходи се очаква да се понижат допълнително. По отношение на приходите промените се ограничават до намаляване на ставката на корпоративния подоходен данък и известно нарастване на неданъчните приходи. Освен това, бюджетът за 2010 г. отразява и целогодишното въздействие на консолидационните мерки по отношение на приходите и разходите, приложени през втората половина на 2009 г. Делът на неданъчните приходи в програмата се предвижда да се повиши чувствително, основно във връзка с по-високото усвояване на структурните фондове на ЕС. Докато съотношението на данъците върху производството и вноса към БВП се предвижда да остане на нивата от 2009 г., съотношението на текущите данъци върху дохода и имуществото се предвижда да намалее допълнително поради продължаващия спад на номиналните заплати и намаляващата печалба. Еднократните мерки и мерките с временен характер през 2010 г. включват временно прекратяване на част от плащанията към пенсионните фондове от втория стълб. Цялостната бюджетна позиция през 2010 г., измерена чрез промяната в структурното салдо, се очаква да бъде рестриктивна, като покаже подобрение от 1⁄2 процентен пункт. Изглежда обаче, че този факт значително подценява усилията на правителството за фискална консолидация, равняващи се на 4,0 % от БВП. Прогнозната консолидация, изчислена въз основа на структурното салдо, следва да се разглежда много предпазливо предвид нейната зависимост от прогнозираната разлика между фактическия и потенциалния БВП, която понастоящем далеч не е стабилна.

| (7) | Средносрочната бюджетна стратегия в програмата е до 2012 г. дефицитът да бъде сведен под прага от 3 % в съответствие с препоръката на Съвета от 16 февруари 2010 г. Структурното салдо, изчислено по общоприетата методика, ще се подобри съгласно програмата с 2,25 % от БВП годишно за периода 2011—2012 г., въпреки че корекцията изглежда отложена във времето. Подобрението в основни линии ще бъде постигнато чрез допълнително съществено намаляване на съотношението на разходите (с около 4,75 процентни пункта), с очаквано намаление на повечето първични категории разходи, особено възнагражденията на служителите и социалните плащания, докато съотношението на приходите към БВП се очаква да нарасне (с около 1,5 процентни пункта). В програмата се подчертава изрично, че за постигането на представените в нея бюджетни цели и за корекция на прекомерния дефицит до 2012 г. се изискват допълнителни мерки в размер на около 4,5 % от БВП. В програмата до известна степен са формулирани общи мерки за постигането на бюджетните цели след 2010 г. Тази корекция се осъществява едновременно с постепенно подобряващи се циклични условия, въпреки че (преизчислената) отрицателна разлика между фактическия и потенциалния БВП няма да изчезне до края на програмния период. Средносрочната цел беше значително подобрена в сравнение с предишната актуализация на програмата, като сега се прогнозира общ структурен излишък от 0,5 % от БВП, за да се укрепи доверието във валутния борд, да се ограничи нарастването на държавния дълг и да се подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси. В програмата обаче не се посочва годината, в която средносрочната цел би трябвало да бъде постигната. Предвид последните прогнози и равнището на дълга, средносрочната цел отразява в достатъчна степен целите на Пакта. |
| --- | --- |

(7)

Средносрочната бюджетна стратегия в програмата е до 2012 г. дефицитът да бъде сведен под прага от 3 % в съответствие с препоръката на Съвета от 16 февруари 2010 г. Структурното салдо, изчислено по общоприетата методика, ще се подобри съгласно програмата с 2,25 % от БВП годишно за периода 2011—2012 г., въпреки че корекцията изглежда отложена във времето. Подобрението в основни линии ще бъде постигнато чрез допълнително съществено намаляване на съотношението на разходите (с около 4,75 процентни пункта), с очаквано намаление на повечето първични категории разходи, особено възнагражденията на служителите и социалните плащания, докато съотношението на приходите към БВП се очаква да нарасне (с около 1,5 процентни пункта). В програмата се подчертава изрично, че за постигането на представените в нея бюджетни цели и за корекция на прекомерния дефицит до 2012 г. се изискват допълнителни мерки в размер на около 4,5 % от БВП. В програмата до известна степен са формулирани общи мерки за постигането на бюджетните цели след 2010 г. Тази корекция се осъществява едновременно с постепенно подобряващи се циклични условия, въпреки че (преизчислената) отрицателна разлика между фактическия и потенциалния БВП няма да изчезне до края на програмния период. Средносрочната цел беше значително подобрена в сравнение с предишната актуализация на програмата, като сега се прогнозира общ структурен излишък от 0,5 % от БВП, за да се укрепи доверието във валутния борд, да се ограничи нарастването на държавния дълг и да се подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси. В програмата обаче не се посочва годината, в която средносрочната цел би трябвало да бъде постигната. Предвид последните прогнози и равнището на дълга, средносрочната цел отразява в достатъчна степен целите на Пакта.

| (8) | Бюджетният резултат може да бъде по-неблагоприятен от заложеното в програмата през целия програмен период. През 2010 г. това в основни линии се дължи на зависимостта от по-бързо от възможното възстановяване на икономическата дейност. Бюджетните цели след 2010 г. са изложени на рискове, предвид ограничената информация, която е предоставена в програмата по отношение на мерките в подкрепа на постигането на тези цели и необходимостта от допълнителни мерки за постигане на въпросните цели. Освен това, зависимостта от допълнително съществено намаляване на държавните разходи и, само до ограничена степен, от мерки за повишаване на приходите през последните години от програмния период изглежда носи рискове за прилагането. Планирано е компенсациите на работещите в бюджетния сектор да спаднат с още 3 процентни пункта за периода 2011—2012 г., след вече приетото през 2009 г. и 2010 г. значително понижаване на възнагражденията, като това би могло да бъде трудно за постигане. Положително е, че относително добрата практика на литовските власти за постигане на техните цели, като съществено изключение от нея прави 2008 г. основно поради изборния цикъл, както и решителната консолидация, постигната през 2009 г., въпреки безпрецедентното свиване на икономиката, намаляват посочените рискове. Освен това, за 2010 г. и следващите години правителството има амбициозна програма за провеждане на реформи, която също би следвало да подпомогне постигането на необходимите амбициозни фискални цели. Очевидно слабите макроикономически прогнози за 2012 г. също са свързани с възможност за малко по-висок растеж на приходите през посочената година, ако програмата бъде подкрепяна от конкретни мерки през целия програмен период. |
| --- | --- |

(8)

Бюджетният резултат може да бъде по-неблагоприятен от заложеното в програмата през целия програмен период. През 2010 г. това в основни линии се дължи на зависимостта от по-бързо от възможното възстановяване на икономическата дейност. Бюджетните цели след 2010 г. са изложени на рискове, предвид ограничената информация, която е предоставена в програмата по отношение на мерките в подкрепа на постигането на тези цели и необходимостта от допълнителни мерки за постигане на въпросните цели. Освен това, зависимостта от допълнително съществено намаляване на държавните разходи и, само до ограничена степен, от мерки за повишаване на приходите през последните години от програмния период изглежда носи рискове за прилагането. Планирано е компенсациите на работещите в бюджетния сектор да спаднат с още 3 процентни пункта за периода 2011—2012 г., след вече приетото през 2009 г. и 2010 г. значително понижаване на възнагражденията, като това би могло да бъде трудно за постигане. Положително е, че относително добрата практика на литовските власти за постигане на техните цели, като съществено изключение от нея прави 2008 г. основно поради изборния цикъл, както и решителната консолидация, постигната през 2009 г., въпреки безпрецедентното свиване на икономиката, намаляват посочените рискове. Освен това, за 2010 г. и следващите години правителството има амбициозна програма за провеждане на реформи, която също би следвало да подпомогне постигането на необходимите амбициозни фискални цели. Очевидно слабите макроикономически прогнози за 2012 г. също са свързани с възможност за малко по-висок растеж на приходите през посочената година, ако програмата бъде подкрепяна от конкретни мерки през целия програмен период.

| (9) | През 2009 г. брутният държавен дълг се оценява на 29,5 % от БВП, което е значително над 15,6 % от предишната година. Повишаването на съотношението на дълга се дължи не само на увеличаването на дефицита и намаляването на растежа на номиналния БВП, но и на значителна разлика между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо, отразяваща финансирането през 2009 г. на част от дефицита за 2008 г. Предвижда се съотношението на дълга да се повиши с още 11,5 процентни пункта през програмния период и да достигне 41 % от БВП през 2012 г. основно поради постоянния висок държавен дефицит. Като се имат предвид отрицателните рискове пред изпълнението на бюджетните цели, засилени от неопределеността по отношение на разликата между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо, изменението на съотношението на дълга също би могло да бъде по-неблагоприятно от предвиденото в програмата. Независимо от това, предвижда се през целия програмен период нивото на дълга да остане под предвидената в Договора референтна стойност. |
| --- | --- |

(9)

През 2009 г. брутният държавен дълг се оценява на 29,5 % от БВП, което е значително над 15,6 % от предишната година. Повишаването на съотношението на дълга се дължи не само на увеличаването на дефицита и намаляването на растежа на номиналния БВП, но и на значителна разлика между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо, отразяваща финансирането през 2009 г. на част от дефицита за 2008 г. Предвижда се съотношението на дълга да се повиши с още 11,5 процентни пункта през програмния период и да достигне 41 % от БВП през 2012 г. основно поради постоянния висок държавен дефицит. Като се имат предвид отрицателните рискове пред изпълнението на бюджетните цели, засилени от неопределеността по отношение на разликата между изменението на държавния дълг и бюджетното салдо, изменението на съотношението на дълга също би могло да бъде по-неблагоприятно от предвиденото в програмата. Независимо от това, предвижда се през целия програмен период нивото на дълга да остане под предвидената в Договора референтна стойност.

| (10) | Средносрочните прогнози за дълга, в които се приема, че темповете на растеж на БВП ще се върнат постепенно към прогнозираните преди кризата стойности, а съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, и които включват прогнозираното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, показват, че предвидената в програмата бюджетна стратегия, формално погледнато и без други промени в политиката, не е достатъчна за стабилизиране на съотношението на дълга до 2020 г. |
| --- | --- |

(10)

Средносрочните прогнози за дълга, в които се приема, че темповете на растеж на БВП ще се върнат постепенно към прогнозираните преди кризата стойности, а съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, и които включват прогнозираното увеличение на разходите, свързани със застаряването на населението, показват, че предвидената в програмата бюджетна стратегия, формално погледнато и без други промени в политиката, не е достатъчна за стабилизиране на съотношението на дълга до 2020 г.

| (11) | Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е малко по-голямо от средното за ЕС, главно поради предвиденото увеличение на разходите за пенсии през следващите десетилетия. Прогнозираното в програмата състояние на бюджета през 2009 г. утежнява бюджетното въздействие, което застаряването на населението оказва върху устойчивостта на публичните финанси. Целта за подобряване на първичното салдо в средносрочен план, както е предвидено в програмата, и за реформа на системата за социално осигуряване, включително пенсионна реформа, насочена към ограничаване на нарастването на разходите, свързани със застаряването на населението, биха допринесли за намаляване на рисковете пред устойчивостта на публичните финанси, които бяха оценени като високи в доклада за устойчивостта от 2009 г. на Комисията (3). |
| --- | --- |

(11)

Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е малко по-голямо от средното за ЕС, главно поради предвиденото увеличение на разходите за пенсии през следващите десетилетия. Прогнозираното в програмата състояние на бюджета през 2009 г. утежнява бюджетното въздействие, което застаряването на населението оказва върху устойчивостта на публичните финанси. Целта за подобряване на първичното салдо в средносрочен план, както е предвидено в програмата, и за реформа на системата за социално осигуряване, включително пенсионна реформа, насочена към ограничаване на нарастването на разходите, свързани със застаряването на населението, биха допринесли за намаляване на рисковете пред устойчивостта на публичните финанси, които бяха оценени като високи в доклада за устойчивостта от 2009 г. на Комисията (3).

| (12) | В годините на висок растеж, предшестващи настоящия спад, средносрочната бюджетна рамка на Литва не успя да предотврати превишаването на планираните разходи. Високият растеж на приходите на няколко пъти спомогна за увеличението на целите за разходите. През ноември 2007 г., с цел укрепване на рамката, беше приет Закон за фискалната дисциплина за централния държавен бюджет. Законът поставя акцент върху подготовката и изпълнението на годишния бюджет и в този контекст не въвежда повече елементи относно бъдещото развитие в средносрочен план. Механизмът за налагане на дисциплина е много слаб и не дава възможност за санкциониране. В общи линии, съществените слабости са свързани с липсата на прозрачност в процеса на бюджетиране, включително подходящо отчитане на постъпленията и изпълнение на разходите и съпоставяне на бюджетните показатели въз основа на принципите на паричните потоци и на текущото начисляване.
  Програмата за конвергенция за 2010 г. предлага поредица от мерки за увеличаване на прозрачността, включително докладване на данни и мониторинг на подобреното изпълнение на бюджета. Ако бъдат приложени, тези предложения биха могли значително да подобрят институционалните параметри на публичните финанси. |
| --- | --- |

(12)

В годините на висок растеж, предшестващи настоящия спад, средносрочната бюджетна рамка на Литва не успя да предотврати превишаването на планираните разходи. Високият растеж на приходите на няколко пъти спомогна за увеличението на целите за разходите. През ноември 2007 г., с цел укрепване на рамката, беше приет Закон за фискалната дисциплина за централния държавен бюджет. Законът поставя акцент върху подготовката и изпълнението на годишния бюджет и в този контекст не въвежда повече елементи относно бъдещото развитие в средносрочен план. Механизмът за налагане на дисциплина е много слаб и не дава възможност за санкциониране. В общи линии, съществените слабости са свързани с липсата на прозрачност в процеса на бюджетиране, включително подходящо отчитане на постъпленията и изпълнение на разходите и съпоставяне на бюджетните показатели въз основа на принципите на паричните потоци и на текущото начисляване.

Програмата за конвергенция за 2010 г. предлага поредица от мерки за увеличаване на прозрачността, включително докладване на данни и мониторинг на подобреното изпълнение на бюджета. Ако бъдат приложени, тези предложения биха могли значително да подобрят институционалните параметри на публичните финанси.

| (13) | Съставът на публичните разходи в Литва подкрепя растежа, тъй като разходите с възвръщаемост, като например публичните инвестиции и разходите за образование и здравеопазване, са относително високи. Отчитаните посредствени до лоши резултати и показатели за ефективност в областта на образованието и здравеопазването предполагат обаче наличие на много възможности за подобряване на ефективността. За тази цел бяха стартирани важни структурни реформи в системите на образованието и здравеопазването. Освен това, въведеното през 2009 г. премахване на освобождаванията от данъчно облагане и преференциалните тарифи, както и постоянните усилия за противодействие на избягването на данъчното облагане и по-нататъшно опростяване и рационализиране на данъчната администрация, допринасят за подобряване на качеството на публичните финанси, както и за намаляване на рисковете за бюджетната перспектива. |
| --- | --- |

(13)

Съставът на публичните разходи в Литва подкрепя растежа, тъй като разходите с възвръщаемост, като например публичните инвестиции и разходите за образование и здравеопазване, са относително високи. Отчитаните посредствени до лоши резултати и показатели за ефективност в областта на образованието и здравеопазването предполагат обаче наличие на много възможности за подобряване на ефективността. За тази цел бяха стартирани важни структурни реформи в системите на образованието и здравеопазването. Освен това, въведеното през 2009 г. премахване на освобождаванията от данъчно облагане и преференциалните тарифи, както и постоянните усилия за противодействие на избягването на данъчното облагане и по-нататъшно опростяване и рационализиране на данъчната администрация, допринасят за подобряване на качеството на публичните финанси, както и за намаляване на рисковете за бюджетната перспектива.

| (14) | Стратегията, която осигурява безпроблемно участие във ВКМ II, се основава на гарантиране на стабилност на обменния курс чрез поддържане на достатъчно парични буфери, финансова и фискална стабилност и запазване на гъвкавостта на пазарите на труда и на стоките. От края на 2008 г. политическият отговор в подкрепа на макроикономическата стабилност в Литва беше силен; ситуацията обаче остава изпълнена с предизвикателства. В периода между края на 2008 г. и края на 2009 г. правителството предприе активна фискална консолидация, като прие няколко значителни пакета от мерки за консолидация, които възлизаха на почти 12 % от БВП. Високата степен на гъвкавост на заплатите и цените също има принос за възстановяване на част от влошената конкурентоспособност на икономиката. Въпреки загубите, натрупани посредством понижения на стойностите на активите, банковият сектор остана с добро ниво на капитализация. Правителството също така стартира мащабна структурна реформа в областта на образованието, здравеопазването и социалната сигурност. Литва преразгледа трудовото законодателство с цел да подобри гъвкавостта на пазара на труда, като улесни приспособяването на икономиката. Предизвикателството, което престои, е да се предотврати връщането към значителни вътрешни и външни дисбаланси, след като възстановяването стане факт. |
| --- | --- |

(14)

Стратегията, която осигурява безпроблемно участие във ВКМ II, се основава на гарантиране на стабилност на обменния курс чрез поддържане на достатъчно парични буфери, финансова и фискална стабилност и запазване на гъвкавостта на пазарите на труда и на стоките. От края на 2008 г. политическият отговор в подкрепа на макроикономическата стабилност в Литва беше силен; ситуацията обаче остава изпълнена с предизвикателства. В периода между края на 2008 г. и края на 2009 г. правителството предприе активна фискална консолидация, като прие няколко значителни пакета от мерки за консолидация, които възлизаха на почти 12 % от БВП. Високата степен на гъвкавост на заплатите и цените също има принос за възстановяване на част от влошената конкурентоспособност на икономиката. Въпреки загубите, натрупани посредством понижения на стойностите на активите, банковият сектор остана с добро ниво на капитализация. Правителството също така стартира мащабна структурна реформа в областта на образованието, здравеопазването и социалната сигурност. Литва преразгледа трудовото законодателство с цел да подобри гъвкавостта на пазара на труда, като улесни приспособяването на икономиката. Предизвикателството, което престои, е да се предотврати връщането към значителни вътрешни и външни дисбаланси, след като възстановяването стане факт.

| (15) | Като цяло през 2010 г. бюджетната стратегия, заложена в програмата, отговаря на препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7 от 16 февруари 2010 г. След 2011 г. обаче, като се вземат предвид рисковете, бюджетната стратегия може да не бъде в съответствие с препоръките на Съвета. По-специално, рисковете са свързани с вероятна оптимистична макроикономическа перспектива за 2010 г. и непълно определяне на мерките за постигане на планираната консолидация през следващите две години, в съчетание с колебания относно прилагането по отношение на планираното ограничаване на разходите. Планираното средно бюджетно консолидиране от 12⁄3 % за периода 2010—2012 г. също не отговаря на препоръката на Съвета съгласно член 126, параграф 7 и ще трябва да бъде подобрено чрез допълнителни мерки, в случай че относително силният растеж, предвиден за 2010 и 2011 г., не се осъществи, за да се гарантира корекция на прекомерния дефицит до 2012 г., както бе препоръчано от Съвета. |
| --- | --- |

(15)

Като цяло през 2010 г. бюджетната стратегия, заложена в програмата, отговаря на препоръките на Съвета съгласно член 126, параграф 7 от 16 февруари 2010 г. След 2011 г. обаче, като се вземат предвид рисковете, бюджетната стратегия може да не бъде в съответствие с препоръките на Съвета. По-специално, рисковете са свързани с вероятна оптимистична макроикономическа перспектива за 2010 г. и непълно определяне на мерките за постигане на планираната консолидация през следващите две години, в съчетание с колебания относно прилагането по отношение на планираното ограничаване на разходите. Планираното средно бюджетно консолидиране от 12⁄3 % за периода 2010—2012 г. също не отговаря на препоръката на Съвета съгласно член 126, параграф 7 и ще трябва да бъде подобрено чрез допълнителни мерки, в случай че относително силният растеж, предвиден за 2010 и 2011 г., не се осъществи, за да се гарантира корекция на прекомерния дефицит до 2012 г., както бе препоръчано от Съвета.

| (16) | Относно посочените в кодекса на програмите за стабилност и програмите за конвергенция изисквания за предоставяне на данни програмата има някои пропуски по отношение на незадължителните данни. Освен това в своите препоръки съгласно член 126, параграф 7 от 16 февруари 2010 г. с оглед на прекратяване на прекомерния дефицит Съветът прикани Литва да докладва относно напредъка, постигнат в изпълнението на препоръките на Съвета, в отделна глава в актуализациите на програмите за конвергенция. С изключение на някои пропуски по отношение на незадължителните данни, Литва в най-общ смисъл е спазила тази препоръка. |
| --- | --- |

(16)

Относно посочените в кодекса на програмите за стабилност и програмите за конвергенция изисквания за предоставяне на данни програмата има някои пропуски по отношение на незадължителните данни. Освен това в своите препоръки съгласно член 126, параграф 7 от 16 февруари 2010 г. с оглед на прекратяване на прекомерния дефицит Съветът прикани Литва да докладва относно напредъка, постигнат в изпълнението на препоръките на Съвета, в отделна глава в актуализациите на програмите за конвергенция. С изключение на някои пропуски по отношение на незадължителните данни, Литва в най-общ смисъл е спазила тази препоръка.

Общото заключение е, че през 2009 г. Литва е осъществила решителна консолидация на публичните финанси на фона на сериозно влошената икономическа ситуация, като е допринесла за продължаващото коригиране на икономиката и в подкрепа на безпроблемното участие във ВКМ II и корекцията на прекомерния дефицит. Понастоящем икономиката излиза от тежка рецесия, а в средносрочен план средният растеж се предвижда да остане значително по-малък от този през годините на възход от последния цикъл. Осъществената през 2009 г. консолидация представлява мащабна корекция на публичните финанси спрямо очаквания по-малък растеж в средносрочен план. По-строгият контрол върху разходите и укрепената средносрочна бюджетна рамка биха подкрепили необходимата допълнителна консолидация. В програмата е заложено постепенно намаляване на номиналния дефицит на консолидирания държавен бюджет от 2010 г., целящо корекция на прекомерния дефицит до 2012 г., съгласно препоръката на Съвета, въпреки че има риск от постигане на по-лоши от предвидените бюджетни резултати за целия програмен период.

С оглед на горната оценка и в контекста на препоръката от 16 февруари 2010 г. съгласно член 126 от Договора за функционирането на ЕС, както и предвид необходимостта от осигуряване на устойчива конвергенция и безпроблемно участие във ВКМ II, Литва се приканва:

| i) | да разгледа, ако е необходимо, допълнителни корективни мерки през 2010 г., за постигане на предвидената консолидация, в допълнение към стриктното прилагане на планираните в бюджета мерки; |
| --- | --- |

i)

да разгледа, ако е необходимо, допълнителни корективни мерки през 2010 г., за постигане на предвидената консолидация, в допълнение към стриктното прилагане на планираните в бюджета мерки;

| ii) | да определи необходимите мерки за пълна подкрепа на необходимата корекция по време на програмния период, препоръчан от Съвета съгласно член 126, параграф 7, и да има готовност да приеме допълнителни консолидационни мерки, в случай че рисковете, свързани с факта, че макроикономическият сценарий на програмата е по-благоприятен отколкото сценария, залегнал в препоръката съгласно член 126, параграф 7, се реализират; |
| --- | --- |

ii)

да определи необходимите мерки за пълна подкрепа на необходимата корекция по време на програмния период, препоръчан от Съвета съгласно член 126, параграф 7, и да има готовност да приеме допълнителни консолидационни мерки, в случай че рисковете, свързани с факта, че макроикономическият сценарий на програмата е по-благоприятен отколкото сценария, залегнал в препоръката съгласно член 126, параграф 7, се реализират;

| iii) | да осъществи планираните реформи в системата за социално осигуряване, включително пенсионна реформа, така че да намали високите рискове за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, дължащи се на прогнозираните значителни увеличения на разходите за пенсии през идните десетилетия; |
| --- | --- |

iii)

да осъществи планираните реформи в системата за социално осигуряване, включително пенсионна реформа, така че да намали високите рискове за дългосрочната устойчивост на публичните финанси, дължащи се на прогнозираните значителни увеличения на разходите за пенсии през идните десетилетия;

| iv) | да засили фискалното управление и прозрачност чрез подобряване на средносрочната бюджетна рамка и на докладването относно данните за изпълнение на бюджета, като осигури съпоставяне на бюджетните показатели въз основа на принципите на паричните потоци и на текущото начисляване. |
| --- | --- |

iv)

да засили фискалното управление и прозрачност чрез подобряване на средносрочната бюджетна рамка и на докладването относно данните за изпълнение на бюджета, като осигури съпоставяне на бюджетните показатели въз основа на принципите на паричните потоци и на текущото начисляване.

Сравнение на основни макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (изменение в %) | КП януари 2010 г. | 2,8 | –15,0 | 1,6 | 3,2 | 1,2 |
| КOM ноември 2009 г. | 2,8 | –18,1 | –3,9 | 2,5 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | 3,5 | –4,8 | –0,2 | 4,5 | няма данни |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителски цени
  (%) | ПК януари 2010 г. | 11,1 | 4,2 | –1 | 1 | 1,5 |
| КOM ноември 2009 г. | 11,1 | 3,9 | –0,7 | 1,0 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | 11,2 | 5,4 | 3,6 | –0,1 | няма данни |
| Разлика между реалния и потенциален БВП (4)

  (% от потенциалния БВП) | ПК януари 2010 г. | 8,8 | –7,7 | –5,9 | –2,9 | –1,7 |
| КOM ноември 2009 г. (5) | 11,8 | –8,2 | –10,8 | –8,2 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | 5,4 | –2,8 | –5,7 | –4,0 | няма данни |
| Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | –10,2 | 3,7 | 7,5 | 5,3 | 4,3 |
| КOM ноември 2009 г. | –10,6 | 3,3 | 4,8 | 4,3 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | –10,2 | –1,8 | –4,7 | –5,7 | няма данни |
| Приходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | 34,2 | 34,3 | 36,2 | 35,6 | 35,7 |
| КOM ноември 2009 г. | 34,2 | 36,1 | 36,8 | 36,3 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | 33,8 | 35,8 | 37,3 | 36,4 | няма данни |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | 37,4 | 43,4 | 44,3 | 41,4 | 38,7 |
| КOM ноември 2009 г. | 37,4 | 45,9 | 46,0 | 46,0 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | 36,7 | 37,8 | 38,3 | 36,4 | няма данни |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | –3,2 | –9,1 | –8,1 | –5,8 | –3,0 |
| КOM ноември 2009 г. | –3,2 | –9,8 | –9,2 | –9,7 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | –2,9 | –2,1 | –1,0 | 0,0 | няма данни |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | –2,6 | –7,8 | –6,2 | –3,6 | –0,6 |
| КOM ноември 2009 г. | –2,6 | –8,4 | –7,0 | –7,1 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | –2,3 | –1,2 | 0,0 | 1,1 | няма данни |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (6)

  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | –5,6 | –7,0 | –6,5 | –5,0 | –2,6 |
| КOM ноември 2009 г. | –6,4 | –7,6 | –6,3 | –7,5 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | –4,4 | –1,3 | 0,5 | 1,1 | няма данни |
| Структурно салдо (6)

  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | –6,0 | –7,2 | –6,8 | –4,8 | –2,3 |
| КOM ноември 2009 г. | –6,3 | –8,0 | –7,0 | –7,5 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | –4,9 | –1,8 | 0,1 | 1,1 | няма данни |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПК януари 2010 г. | 15,6 | 29,5 | 36,6 | 39,8 | 41,0 |
| КOM ноември 2009 г. | 15,6 | 29,9 | 40,7 | 49,3 | няма данни |
| ПК януари 2009 г. | 15,3 | 16,9 | 18,1 | 17,1 | няма данни |
| Програма за конвергенция (ПК); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

Реален БВП

(изменение в %)

КП януари 2010 г.

2,8

–15,0

1,6

3,2

1,2

КOM ноември 2009 г.

2,8

–18,1

–3,9

2,5

няма данни

ПК януари 2009 г.

3,5

–4,8

–0,2

4,5

няма данни

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителски цени

(%)

ПК януари 2010 г.

11,1

4,2

–1

1

1,5

КOM ноември 2009 г.

11,1

3,9

–0,7

1,0

няма данни

ПК януари 2009 г.

11,2

5,4

3,6

–0,1

няма данни

Разлика между реалния и потенциален БВП (4)

(% от потенциалния БВП)

ПК януари 2010 г.

8,8

–7,7

–5,9

–2,9

–1,7

КOM ноември 2009 г. (5)

11,8

–8,2

–10,8

–8,2

няма данни

ПК януари 2009 г.

5,4

–2,8

–5,7

–4,0

няма данни

Нето предоставени/нето получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

–10,2

3,7

7,5

5,3

4,3

КOM ноември 2009 г.

–10,6

3,3

4,8

4,3

няма данни

ПК януари 2009 г.

–10,2

–1,8

–4,7

–5,7

няма данни

Приходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

34,2

34,3

36,2

35,6

35,7

КOM ноември 2009 г.

34,2

36,1

36,8

36,3

няма данни

ПК януари 2009 г.

33,8

35,8

37,3

36,4

няма данни

Разходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

37,4

43,4

44,3

41,4

38,7

КOM ноември 2009 г.

37,4

45,9

46,0

46,0

няма данни

ПК януари 2009 г.

36,7

37,8

38,3

36,4

няма данни

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

–3,2

–9,1

–8,1

–5,8

–3,0

КOM ноември 2009 г.

–3,2

–9,8

–9,2

–9,7

няма данни

ПК януари 2009 г.

–2,9

–2,1

–1,0

0,0

няма данни

Първично салдо

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

–2,6

–7,8

–6,2

–3,6

–0,6

КOM ноември 2009 г.

–2,6

–8,4

–7,0

–7,1

няма данни

ПК януари 2009 г.

–2,3

–1,2

0,0

1,1

няма данни

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (6)

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

–5,6

–7,0

–6,5

–5,0

–2,6

КOM ноември 2009 г.

–6,4

–7,6

–6,3

–7,5

няма данни

ПК януари 2009 г.

–4,4

–1,3

0,5

1,1

няма данни

Структурно салдо (6)

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

–6,0

–7,2

–6,8

–4,8

–2,3

КOM ноември 2009 г.

–6,3

–8,0

–7,0

–7,5

няма данни

ПК януари 2009 г.

–4,9

–1,8

0,1

1,1

няма данни

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПК януари 2010 г.

15,6

29,5

36,6

39,8

41,0

КOM ноември 2009 г.

15,6

29,9

40,7

49,3

няма данни

ПК януари 2009 г.

15,3

16,9

18,1

17,1

няма данни

Програма за конвергенция (ПК); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Посочените в настоящия текст документи се намират на следния адрес в интернет: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  При оценката се отчита най-вече прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г., но и други данни, които са станали известни впоследствие.

(3)  В заключението на Съвета от 10 ноември 2009 г. относно устойчивостта на публичните финанси „Съветът призовава държавите-членки да съсредоточат вниманието си върху насочени към устойчивост стратегии в предстоящите си програми за стабилност и програмите за конвергенция“ и по-нататък „приканва Комисията да продължи, заедно с Комитета за икономическа политика и Икономическия и финансов комитет, разработването на методики за оценка на дългосрочната устойчивост на публичните финанси навреме за следващия доклад за устойчивостта“, който е предвиден за 2012 г.

(4)  Разлики между фактическия и потенциалния БВП и коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл салда от програмите, както са преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.

(5)  Въз основа на оценката за потенциален растеж от съответно 3,0 %, – 0,2 %, – 1,2 % и – 0,3 % през периода 2008—2011 г.

(6)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, без еднократни и други временни мерки. Еднократните и другите временни мерки са в размер на 0,5 % от БВП през 2008 г.; 0,2 % от БВП през 2009 г. и 0,3 % през 2010 г.; всичките за подобряване на дефицита; и 0,3 % от БВП през 2011 г. и 0,3 % от БВП през 2012 г.; всичките за намаляване на дефицита, съгласно най-актуалната програма, и 0,1 % от БВП през 2008 г., 0,6 % през 2009 г. и 0,7 % през 2010 г.; всичките за намаляване на дефицита от прогнозите на службите на Комисията от есента на 2009 г.

Източник:

Програма за конвергенция (ПК); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

| 2.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 143/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 143/12

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

относно актуализираната програма за стабилност на Люксембург за периода 2009—2014 г.

2010/C 143/03

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Люксембург за периода 2009—2014 г. |
| --- | --- |

(1)

На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за стабилност на Люксембург за периода 2009—2014 г.

| (2) | Кризата се отрази сериозно на люксембургската икономика. След нулев ръст през 2008 г., през 2009 г. според последните оценки реалният БВП е спаднал с 3,9 % в условията на намаляване на всички компоненти на търсенето с изключение на публичните разходи. Равнището на нетния износ остана положително, тъй като, вероятно поради рязък спад на инвестициите в оборудване, вносът намаля повече от износа. Финансовият сектор изглежда по-малко засегнат от кризата, отколкото би могло да се предположи, макар че в края на 2008 г. люксембургските власти трябваше да предприемат действия в подкрепа на две от най-големите банки в страната, притежавани от международни компании. Заетостта през 2009 г. се увеличи средно с още 1,2 %, като този резултат обаче се дължеше преди всичко на ефекта на прехвърляне на изключително високия ръст от 4,7 %, отбелязан през 2008 г. Във финансовия сектор тя спадна леко; от своя страна спадът в промишлеността беше значително по-подчертан. Въпреки масивното прибягване до временно наемане на работа, нещо, което властите насърчаваха, безработицата нарасна от 4,9 % през 2008 г. до средно 5,7 % през 2009 г. Основното предизвикателство пред Люксембург в настоящия контекст е да задържи и развие благоприятните условия, благодарение на които страната, с нарастваща специализация в сектора на услугите, главно финансови, през последните 25 години постигна забележителен растеж. Освен това е необходимо в рамките на бюджетната политика да се отдели сериозно внимание на дългосрочната перспектива. На първо място, през последните години се наблюдаваше по-скоро силен ръст на разходите, като честите излишъци бяха постигани основно в резултат на нарастването на приходите, като тази тенденция обаче може и да не се задържи. Освен това, до голяма степен поради щедростта на пенсионната система, разходите във връзка със застаряването на населението се очаква да бъдат сред най-високите в ЕС. |
| --- | --- |

(2)

Кризата се отрази сериозно на люксембургската икономика. След нулев ръст през 2008 г., през 2009 г. според последните оценки реалният БВП е спаднал с 3,9 % в условията на намаляване на всички компоненти на търсенето с изключение на публичните разходи. Равнището на нетния износ остана положително, тъй като, вероятно поради рязък спад на инвестициите в оборудване, вносът намаля повече от износа. Финансовият сектор изглежда по-малко засегнат от кризата, отколкото би могло да се предположи, макар че в края на 2008 г. люксембургските власти трябваше да предприемат действия в подкрепа на две от най-големите банки в страната, притежавани от международни компании. Заетостта през 2009 г. се увеличи средно с още 1,2 %, като този резултат обаче се дължеше преди всичко на ефекта на прехвърляне на изключително високия ръст от 4,7 %, отбелязан през 2008 г. Във финансовия сектор тя спадна леко; от своя страна спадът в промишлеността беше значително по-подчертан. Въпреки масивното прибягване до временно наемане на работа, нещо, което властите насърчаваха, безработицата нарасна от 4,9 % през 2008 г. до средно 5,7 % през 2009 г. Основното предизвикателство пред Люксембург в настоящия контекст е да задържи и развие благоприятните условия, благодарение на които страната, с нарастваща специализация в сектора на услугите, главно финансови, през последните 25 години постигна забележителен растеж. Освен това е необходимо в рамките на бюджетната политика да се отдели сериозно внимание на дългосрочната перспектива. На първо място, през последните години се наблюдаваше по-скоро силен ръст на разходите, като честите излишъци бяха постигани основно в резултат на нарастването на приходите, като тази тенденция обаче може и да не се задържи. Освен това, до голяма степен поради щедростта на пенсионната система, разходите във връзка със застаряването на населението се очаква да бъдат сред най-високите в ЕС.

| (3) | Въпреки че една голяма част от наблюдавания по време на кризата спад на фактическия БВП има цикличен характер, нивото на потенциалния БВП също бе неблагоприятно засегнато. Нещо повече, кризата може да повлияе и на потенциалния растеж в средносрочен план посредством по-ниски инвестиции, ограничения в достъпа до кредит, нарастваща структурна безработица и траен спад на финансовите дейности в глобален мащаб. Освен това въздействието на икономическата криза засилва неблагоприятния ефект на застаряването на населението върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. При тези условия ще бъде важно да се ускорят структурните реформи, за да бъде подкрепен потенциалният растеж. За Люксембург в частност е важно да увеличи заетостта на местното население, да засили привлекателността на бизнес средата, да стимулира политика по отношение на възнагражденията, при която се отчита значителното нарастване през последните години на разходите за труд, както и да продължи усилията за увеличаване на научноизследователската и развойна дейност в страната. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че една голяма част от наблюдавания по време на кризата спад на фактическия БВП има цикличен характер, нивото на потенциалния БВП също бе неблагоприятно засегнато. Нещо повече, кризата може да повлияе и на потенциалния растеж в средносрочен план посредством по-ниски инвестиции, ограничения в достъпа до кредит, нарастваща структурна безработица и траен спад на финансовите дейности в глобален мащаб. Освен това въздействието на икономическата криза засилва неблагоприятния ефект на застаряването на населението върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. При тези условия ще бъде важно да се ускорят структурните реформи, за да бъде подкрепен потенциалният растеж. За Люксембург в частност е важно да увеличи заетостта на местното население, да засили привлекателността на бизнес средата, да стимулира политика по отношение на възнагражденията, при която се отчита значителното нарастване през последните години на разходите за труд, както и да продължи усилията за увеличаване на научноизследователската и развойна дейност в страната.

| (4) | В макроикономическия сценарий, заложен в основата на програмата, се предвижда реалният БВП, след спад с 3,9 % през 2009 г., да нарасне с 2,5 % през 2010 г. и средно с 2,9 % годишно за останалата част от периода на програмата. Предвид наличната понастоящем информация (2), за растежа през 2010 г. този сценарий изглежда леко благоприятен, въпреки че за третото тримесечие на 2009 г. са взети предвид данни, които са по-добри от очакваните. За периода 2011—2014 г. програмните прогнози за растежа изглеждат в общи линии реалистични на фона на оценките за потенциалния растеж на службите на Комисията и при предположението за постепенно преодоляване на разликата между фактическия и потенциалния БВП. Прогнозите на програмата относно заетостта, безработицата и инфлацията също изглеждат реалистични. |
| --- | --- |

(4)

В макроикономическия сценарий, заложен в основата на програмата, се предвижда реалният БВП, след спад с 3,9 % през 2009 г., да нарасне с 2,5 % през 2010 г. и средно с 2,9 % годишно за останалата част от периода на програмата. Предвид наличната понастоящем информация (2), за растежа през 2010 г. този сценарий изглежда леко благоприятен, въпреки че за третото тримесечие на 2009 г. са взети предвид данни, които са по-добри от очакваните. За периода 2011—2014 г. програмните прогнози за растежа изглеждат в общи линии реалистични на фона на оценките за потенциалния растеж на службите на Комисията и при предположението за постепенно преодоляване на разликата между фактическия и потенциалния БВП. Прогнозите на програмата относно заетостта, безработицата и инфлацията също изглеждат реалистични.

| (5) | В програмата се предвижда дефицит на консолидирания държавен бюджет в размер на 1,1 % от БВП през 2009 г. Сериозният обрат от излишъка от 2,5 % от БВП, отбелязан през 2008 г., се дължеше главно на повишаване с почти 5 процентни пункта от БВП на публичните разходи, компенсирани едва частично от увеличаване на съотношението на приходите (в резултат единствено на факта, че спадът на номиналния БВП надхвърли този на приходите). Увеличаването на съотношението на разходите отразява до голяма степен влиянието на кризата върху държавните финанси чрез автоматичните стабилизатори, но за него допринесоха и мерките за стимулиране в размер на 1,75 % от БВП, приети от правителството в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ). В голямата си част тези мерки включваха значително ускоряване на програмите за публични инвестиции, както и съществени данъчни облекчения, особено на подоходния данък, с постоянен характер. Съгласно програмата се предвижда фискалната политика да остане експанзионистична през 2010 г., което, предвид относително благоприятното бюджетно и икономическо състояние на Люксембург, е в съответствие с ЕПИВ. В програмата обаче, чиито прогнози се основават на сценарий за непроменена политика, от 2011 г. нататък не се предвижда рестриктивна политика, каквато би била в съответствие с поддържаната от Съвета стратегия за оттегляне на мерките във фискалната област, въпреки че се споменава за намеренията на властите да предприемат корективни действия. |
| --- | --- |

(5)

В програмата се предвижда дефицит на консолидирания държавен бюджет в размер на 1,1 % от БВП през 2009 г. Сериозният обрат от излишъка от 2,5 % от БВП, отбелязан през 2008 г., се дължеше главно на повишаване с почти 5 процентни пункта от БВП на публичните разходи, компенсирани едва частично от увеличаване на съотношението на приходите (в резултат единствено на факта, че спадът на номиналния БВП надхвърли този на приходите). Увеличаването на съотношението на разходите отразява до голяма степен влиянието на кризата върху държавните финанси чрез автоматичните стабилизатори, но за него допринесоха и мерките за стимулиране в размер на 1,75 % от БВП, приети от правителството в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ). В голямата си част тези мерки включваха значително ускоряване на програмите за публични инвестиции, както и съществени данъчни облекчения, особено на подоходния данък, с постоянен характер. Съгласно програмата се предвижда фискалната политика да остане експанзионистична през 2010 г., което, предвид относително благоприятното бюджетно и икономическо състояние на Люксембург, е в съответствие с ЕПИВ. В програмата обаче, чиито прогнози се основават на сценарий за непроменена политика, от 2011 г. нататък не се предвижда рестриктивна политика, каквато би била в съответствие с поддържаната от Съвета стратегия за оттегляне на мерките във фискалната област, въпреки че се споменава за намеренията на властите да предприемат корективни действия.

| (6) | Поради очакваното увеличаване на разходите с 0,9 процентни пункта от БВП и намаляване на приходите с 2 процентни пункта от БВП, салдото на консолидирания държавен бюджет би следвало да се влоши, достигайки 3,9 % от БВП през 2010 г. Основен дял в увеличаването на разходите ще имат образованието (0,3 процентни пункта от БВП), семейната политика (0,25 процентни пункта от БВП) и публичните инфраструктури (0,5 процентни пункта от БВП). Спадът на приходите ще бъде пряко следствие от спада, главно поради кризата, на преките данъчни постъпления (с 1,4 процентни пункта от БВП) и особено на тези от корпоративния данък. Последният впрочем беше намален от 22 % на 21 %, като предварителното му въздействие се изчислява на около 0,1 процентни пункта от БВП. В по-малка степен върху спада на приходите влияние ще окаже и спадът при косвените данъци и социалноосигурителните вноски като дял от БВП (със съответно 0,4 и 0,2 процентни пункта от БВП). Вследствие на снижаването, от една страна, на очакваното равнище на дефицита за 2009 г. с 1,2 процентни пункта от БВП спрямо предоставената в бюджета оценка, а от друга — на целевия дефицит за 2010 г. едва с 0,5 процентни пункта от БВП, понастоящем в програмата се прогнозира влошаването на салдото на консолидирания държавен бюджет през 2010 г. да достигне 2,8 процентни пункта от БВП (съпоставени с 2,1 процентни пункта в бюджета). Структурното салдо (т.e. коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл салдо, без еднократните и другите временни мерки, изчислено по общоприетата методика въз основа на данните в програмата) се очаква да се влоши с около 3 процентни пункта от БВП, като се изхожда от излишък от около 1 % от БВП през 2009 г. |
| --- | --- |

(6)

Поради очакваното увеличаване на разходите с 0,9 процентни пункта от БВП и намаляване на приходите с 2 процентни пункта от БВП, салдото на консолидирания държавен бюджет би следвало да се влоши, достигайки 3,9 % от БВП през 2010 г. Основен дял в увеличаването на разходите ще имат образованието (0,3 процентни пункта от БВП), семейната политика (0,25 процентни пункта от БВП) и публичните инфраструктури (0,5 процентни пункта от БВП). Спадът на приходите ще бъде пряко следствие от спада, главно поради кризата, на преките данъчни постъпления (с 1,4 процентни пункта от БВП) и особено на тези от корпоративния данък. Последният впрочем беше намален от 22 % на 21 %, като предварителното му въздействие се изчислява на около 0,1 процентни пункта от БВП. В по-малка степен върху спада на приходите влияние ще окаже и спадът при косвените данъци и социалноосигурителните вноски като дял от БВП (със съответно 0,4 и 0,2 процентни пункта от БВП). Вследствие на снижаването, от една страна, на очакваното равнище на дефицита за 2009 г. с 1,2 процентни пункта от БВП спрямо предоставената в бюджета оценка, а от друга — на целевия дефицит за 2010 г. едва с 0,5 процентни пункта от БВП, понастоящем в програмата се прогнозира влошаването на салдото на консолидирания държавен бюджет през 2010 г. да достигне 2,8 процентни пункта от БВП (съпоставени с 2,1 процентни пункта в бюджета). Структурното салдо (т.e. коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл салдо, без еднократните и другите временни мерки, изчислено по общоприетата методика въз основа на данните в програмата) се очаква да се влоши с около 3 процентни пункта от БВП, като се изхожда от излишък от около 1 % от БВП през 2009 г.

| (7) | За периода след 2010 г. в програмата се представя напълно завършен бюджетен сценарий, основан на хипотеза за непроменена политика, при който дефицитът на консолидирания държавен бюджет първоначално нараства с 5 % от БВП през 2011 г., а след това, успоредно с прогресивното отслабване на ефектите от кризата, бавно намалява до 4,6 % от БВП през 2012 г. и 4,3 % от БВП през 2013 г., достигайки 3,1 % от БВП през 2014 г. При този сценарий се предвижда дефицитът на консолидирания държавен бюджет да се задържи над 3 % от БВП до края на разглеждания период. Автоматичното намаляване на дефицита ще се дължи както на постепенното възстановяване на приходите, така и на лекото намаляване на съотношението на разходите. Предвижда се съотношението на приходите, след ниска точка от 38,1 % от БВП през 2011 г., когато закъсняващото действие на кризата върху постъпленията се предполага да достигне връхната си точка, леко да се увеличи на 39,5 % от БВП вследствие главно на покачването на преките данъци от 2011 г. нататък. Същевременно, в резултат на постепенно ускоряване на растежа, съотношението на разходите се предвижда леко да спадне от максимално равнище от 43,6 % от БВП през 2010 г. до 42,7 % през 2014 г. Структурният дефицит (преизчислен от службите на Комисията) първоначално се предвижда да нарасне от 2,25 % от БВП през 2010 г. до около 3,5 % през 2011 г., когато номиналният дефицит ще достигне максимална стойност от 5,0 % от БВП, като след това леко спадне до 2,25 % от БВП през 2014 г., следвайки намаляването на номиналния дефицит. В програмата се посочва, че основната цел на средносрочната бюджетна стратегия следва да бъде възстановяването на равновесието на публичните финанси до 2014 г. чрез намаляване на номиналния дефицит с 1 процентен пункт от БВП всяка година. Всяка информация обаче за приходите и разходите във връзка с настоящия план за коригиране на дефицита или с подкрепящите мерки е отложена до приключването, очаквано в края на април тази година, на преговорите със социалните партньори.
  В програмата се посочва, че поради съществения размер на неявните задължения, свързани със застаряването на населението, средносрочната бюджетна цел (СБЦ) е изменена от структурен дефицит от 0,8 % от БВП на структурен излишък от 0,5 % от БВП. Предвид последните прогнози и равнището на дълга може да се смята, че макар и дългът да е под посочената в Договора референтна стойност, в тази СБЦ не се отчитат в достатъчна степен неявните задължения, свързани със застаряването на населението. В програмата не се предвижда постигането на тази СБЦ в рамките на програмния период. |
| --- | --- |

(7)

За периода след 2010 г. в програмата се представя напълно завършен бюджетен сценарий, основан на хипотеза за непроменена политика, при който дефицитът на консолидирания държавен бюджет първоначално нараства с 5 % от БВП през 2011 г., а след това, успоредно с прогресивното отслабване на ефектите от кризата, бавно намалява до 4,6 % от БВП през 2012 г. и 4,3 % от БВП през 2013 г., достигайки 3,1 % от БВП през 2014 г. При този сценарий се предвижда дефицитът на консолидирания държавен бюджет да се задържи над 3 % от БВП до края на разглеждания период. Автоматичното намаляване на дефицита ще се дължи както на постепенното възстановяване на приходите, така и на лекото намаляване на съотношението на разходите. Предвижда се съотношението на приходите, след ниска точка от 38,1 % от БВП през 2011 г., когато закъсняващото действие на кризата върху постъпленията се предполага да достигне връхната си точка, леко да се увеличи на 39,5 % от БВП вследствие главно на покачването на преките данъци от 2011 г. нататък. Същевременно, в резултат на постепенно ускоряване на растежа, съотношението на разходите се предвижда леко да спадне от максимално равнище от 43,6 % от БВП през 2010 г. до 42,7 % през 2014 г. Структурният дефицит (преизчислен от службите на Комисията) първоначално се предвижда да нарасне от 2,25 % от БВП през 2010 г. до около 3,5 % през 2011 г., когато номиналният дефицит ще достигне максимална стойност от 5,0 % от БВП, като след това леко спадне до 2,25 % от БВП през 2014 г., следвайки намаляването на номиналния дефицит. В програмата се посочва, че основната цел на средносрочната бюджетна стратегия следва да бъде възстановяването на равновесието на публичните финанси до 2014 г. чрез намаляване на номиналния дефицит с 1 процентен пункт от БВП всяка година. Всяка информация обаче за приходите и разходите във връзка с настоящия план за коригиране на дефицита или с подкрепящите мерки е отложена до приключването, очаквано в края на април тази година, на преговорите със социалните партньори.

В програмата се посочва, че поради съществения размер на неявните задължения, свързани със застаряването на населението, средносрочната бюджетна цел (СБЦ) е изменена от структурен дефицит от 0,8 % от БВП на структурен излишък от 0,5 % от БВП. Предвид последните прогнози и равнището на дълга може да се смята, че макар и дългът да е под посочената в Договора референтна стойност, в тази СБЦ не се отчитат в достатъчна степен неявните задължения, свързани със застаряването на населението. В програмата не се предвижда постигането на тази СБЦ в рамките на програмния период.

| (8) | Бюджетният резултат за 2010 г. може да бъде донякъде по-благоприятен от предвиденото в програмата. Това обаче по никакъв начин не нарушава логиката за продължаване на планираната фискална консолидация в периода 2011—2014 г. Вероятността за подобрен бюджетен резултат през 2010 г. е свързана с базов ефект, произтичащ от снижаването с 1,2 процентни пункта от БВП на прогнозата за дефицита през 2009 г. (спрямо първоначалната прогноза за дефицита в бюджета за 2010 г.), което не намери цялостно отражение под формата на по-благоприятни резултати през 2010 г. Вследствие на това влошаването в салдото на консолидирания държавен бюджет през 2010 г. се очаква понастоящем да достигне 2,8 % от БВП спрямо заложена в бюджета стойност от 2,1 %. Преди кризата бюджетният резултат на Люксембург често е надхвърлял първоначално заложения. За периода 2011—2014 г. сценарият, основан на непроменена политика, представя реалистична картина на динамиката на публичните финанси, като на вероятния положителен базов ефект се противопоставят неблагоприятните рискове, свързани с макроикономическата перспектива. По отношение на алтернативния план за корекция на дефицита под 3 % до 2014 г. може да се отбележи, че на този етап оценка не е възможна, тъй като липсват данни за приходите и разходите, свързани с планираните равнища на дефицита, както и за мерките, необходими за постигане на заложената консолидация. |
| --- | --- |

(8)

Бюджетният резултат за 2010 г. може да бъде донякъде по-благоприятен от предвиденото в програмата. Това обаче по никакъв начин не нарушава логиката за продължаване на планираната фискална консолидация в периода 2011—2014 г. Вероятността за подобрен бюджетен резултат през 2010 г. е свързана с базов ефект, произтичащ от снижаването с 1,2 процентни пункта от БВП на прогнозата за дефицита през 2009 г. (спрямо първоначалната прогноза за дефицита в бюджета за 2010 г.), което не намери цялостно отражение под формата на по-благоприятни резултати през 2010 г. Вследствие на това влошаването в салдото на консолидирания държавен бюджет през 2010 г. се очаква понастоящем да достигне 2,8 % от БВП спрямо заложена в бюджета стойност от 2,1 %. Преди кризата бюджетният резултат на Люксембург често е надхвърлял първоначално заложения. За периода 2011—2014 г. сценарият, основан на непроменена политика, представя реалистична картина на динамиката на публичните финанси, като на вероятния положителен базов ефект се противопоставят неблагоприятните рискове, свързани с макроикономическата перспектива. По отношение на алтернативния план за корекция на дефицита под 3 % до 2014 г. може да се отбележи, че на този етап оценка не е възможна, тъй като липсват данни за приходите и разходите, свързани с планираните равнища на дефицита, както и за мерките, необходими за постигане на заложената консолидация.

| (9) | Най-вече в резултат на финансовата подкрепа за финансовия сектор съотношението на дълга се удвои от 6,6 % от БВП през 2007 г. до 13,5 % през 2008 г. В програмата се предвижда нарастването му да продължи от 14,9 % от БВП през 2009 г. до 37,4 % през 2014 г. Поради мащабните трансфери от централното правителство към социалноосигурителната система това нарастване ще надхвърли сумата на заложените равнища на дефицита. Независимо от нарастването на съотношението на дълга, през целия програмен период равнището му остава под предвидената в Договора референтна стойност. Социалноосигурителната система и в по-малка степен централното правителство притежават значителни активи, генерирани от честите излишъци в миналото. Тези активи обаче са недостатъчни, за да покрият бъдещите социалноосигурителни задължения. |
| --- | --- |

(9)

Най-вече в резултат на финансовата подкрепа за финансовия сектор съотношението на дълга се удвои от 6,6 % от БВП през 2007 г. до 13,5 % през 2008 г. В програмата се предвижда нарастването му да продължи от 14,9 % от БВП през 2009 г. до 37,4 % през 2014 г. Поради мащабните трансфери от централното правителство към социалноосигурителната система това нарастване ще надхвърли сумата на заложените равнища на дефицита. Независимо от нарастването на съотношението на дълга, през целия програмен период равнището му остава под предвидената в Договора референтна стойност. Социалноосигурителната система и в по-малка степен централното правителство притежават значителни активи, генерирани от честите излишъци в миналото. Тези активи обаче са недостатъчни, за да покрият бъдещите социалноосигурителни задължения.

| (10) | Средносрочните прогнози за дълга до 2020 г., в които се приема, че растежът на БВП и съотношенията на данъците ще се върнат постепенно към предкризисните си стойности, и които включват увеличаването на разходите във връзка със застаряването на населението, показват, че предвидените в програмата бюджетни резултати, в номиналната им стойност и без допълнителни промени в политиката, не са достатъчни за стабилизирането на дълга до 2020 г. |
| --- | --- |

(10)

Средносрочните прогнози за дълга до 2020 г., в които се приема, че растежът на БВП и съотношенията на данъците ще се върнат постепенно към предкризисните си стойности, и които включват увеличаването на разходите във връзка със застаряването на населението, показват, че предвидените в програмата бюджетни резултати, в номиналната им стойност и без допълнителни промени в политиката, не са достатъчни за стабилизирането на дълга до 2020 г.

| (11) | Дългосрочният ефект на застаряването на населението върху бюджета значително надхвърля средния за ЕС, като особено влияние оказва предвижданото значително увеличение на разходите за пенсии. Значителните активи в социалноосигурителната система частично ще допринесат за финансирането на предвижданото увеличение на разходите за пенсии; от своя страна в плановете за бюджета до 2014 г. се загатва, че първичният структурен излишък няма повече да е достатъчен, за да компенсира увеличаването на свързаните със застаряването на населението разходи. Осигуряването на високи първични излишъци в средносрочен план и както признават и властите — извършването на реформа за овладяване на предвиденото значително нарастване на разходите за пенсии, биха допринесли за намаляване на рисковете пред устойчивостта на публичните финанси, които бяха оценени като средни в доклада за устойчивостта от 2009 г. на Комисията (3). |
| --- | --- |

(11)

Дългосрочният ефект на застаряването на населението върху бюджета значително надхвърля средния за ЕС, като особено влияние оказва предвижданото значително увеличение на разходите за пенсии. Значителните активи в социалноосигурителната система частично ще допринесат за финансирането на предвижданото увеличение на разходите за пенсии; от своя страна в плановете за бюджета до 2014 г. се загатва, че първичният структурен излишък няма повече да е достатъчен, за да компенсира увеличаването на свързаните със застаряването на населението разходи. Осигуряването на високи първични излишъци в средносрочен план и както признават и властите — извършването на реформа за овладяване на предвиденото значително нарастване на разходите за пенсии, биха допринесли за намаляване на рисковете пред устойчивостта на публичните финанси, които бяха оценени като средни в доклада за устойчивостта от 2009 г. на Комисията (3).

| (12) | Ролята на числово изразените фискални правила и средносрочните бюджетни рамки (с изключение на държавната многогодишна програма за капиталови разходи) не изглежда съществена в Люксембург. Това обаче привидно не е довело до сериозни бюджетни отклонения в миналото, въпреки че вероятно е било фактор за честите и значителни преразглеждания на данните за публичните финанси, наблюдаващи се през последните години (обикновено в посока на постигане на по-добри резултати от заложените). В тази връзка в програмата не се съдържат планове. |
| --- | --- |

(12)

Ролята на числово изразените фискални правила и средносрочните бюджетни рамки (с изключение на държавната многогодишна програма за капиталови разходи) не изглежда съществена в Люксембург. Това обаче привидно не е довело до сериозни бюджетни отклонения в миналото, въпреки че вероятно е било фактор за честите и значителни преразглеждания на данните за публичните финанси, наблюдаващи се през последните години (обикновено в посока на постигане на по-добри резултати от заложените). В тази връзка в програмата не се съдържат планове.

| (13) | Структурата на публичните финанси в Люксембург изглежда сравнително благоприятна: публичните разходи и данъчната тежест са сравнително ниски спрямо тези при останалите държави-членки. В частност това се отнася за облагането на доходите и публичното потребление. От своя страна публичните инвестиции са сред най-високите за ЕС. Все пак може да се помисли за подобряване на ефективността на публичните разходи, включително в областта на образованието. Освен това съвместното действие на щедрите социални помощи и облагането, макар и сравнително ниско, на доходите поне привидно не насърчава търсенето на работа от страна на печелещите средни и ниски доходи. Накрая може да се отбележи, че за справянето с тежестта, причинена от застаряването на населението, ще е необходимо реформиране на сравнително щедрата пенсионна система. |
| --- | --- |

(13)

Структурата на публичните финанси в Люксембург изглежда сравнително благоприятна: публичните разходи и данъчната тежест са сравнително ниски спрямо тези при останалите държави-членки. В частност това се отнася за облагането на доходите и публичното потребление. От своя страна публичните инвестиции са сред най-високите за ЕС. Все пак може да се помисли за подобряване на ефективността на публичните разходи, включително в областта на образованието. Освен това съвместното действие на щедрите социални помощи и облагането, макар и сравнително ниско, на доходите поне привидно не насърчава търсенето на работа от страна на печелещите средни и ниски доходи. Накрая може да се отбележи, че за справянето с тежестта, причинена от застаряването на населението, ще е необходимо реформиране на сравнително щедрата пенсионна система.

| (14) | Като цяло може да се сметне, че предвид благоприятната изходна бюджетна позиция на Люксембург в началото на кризата и ниския държавен дълг, планираната за 2010 г. експанзионистична фискална политика е подходяща и в съответствие с ЕПИВ. От 2011 г. нататък предвижданията в програмата при хипотеза за непроменена политика не са в съответствие с изискванията на Пакта, тъй като в тях не е заложена консолидацията, необходима за свеждането на дефицита под 3 % от БВП и за приближаването с адекватни темпове към СБЦ за излишък от 0,5 % от БВП. Те не са в съответствие и със заключенията на Съвета от 20 октомври относно стратегията за оттегляне на мерките във фискалната област. От друга страна, обявеното намерение на правителството да започне консолидация от 2011 г. и да намалява структурния дефицит с около 0,75 процентни пункта от БВП всяка година от 2011 г. нататък не може да бъде оценено, тъй като не е предоставена информация за мерките в подкрепа на такава консолидационна стратегия. |
| --- | --- |

(14)

Като цяло може да се сметне, че предвид благоприятната изходна бюджетна позиция на Люксембург в началото на кризата и ниския държавен дълг, планираната за 2010 г. експанзионистична фискална политика е подходяща и в съответствие с ЕПИВ. От 2011 г. нататък предвижданията в програмата при хипотеза за непроменена политика не са в съответствие с изискванията на Пакта, тъй като в тях не е заложена консолидацията, необходима за свеждането на дефицита под 3 % от БВП и за приближаването с адекватни темпове към СБЦ за излишък от 0,5 % от БВП. Те не са в съответствие и със заключенията на Съвета от 20 октомври относно стратегията за оттегляне на мерките във фискалната област. От друга страна, обявеното намерение на правителството да започне консолидация от 2011 г. и да намалява структурния дефицит с около 0,75 процентни пункта от БВП всяка година от 2011 г. нататък не може да бъде оценено, тъй като не е предоставена информация за мерките в подкрепа на такава консолидационна стратегия.

| (15) | Относно посочените в кодекса на програмите за стабилност и за конвергенция изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (4). |
| --- | --- |

(15)

Относно посочените в кодекса на програмите за стабилност и за конвергенция изисквания за предоставянето на данни, програмата има някои пропуски по отношение на задължителните и незадължителните данни (4).

Общото заключение е, че предвид икономическия спад и стабилната изходна бюджетна позиция на Люксембург, временното влошаване на салдото на консолидирания държавен бюджет през 2009 г. и 2010 г., частично дължащо се на приетите стимулиращи мерки, е подходящо. От 2011 г. нататък обаче посочената в програмата при хипотеза за непроменена политика фискална позиция не може да се сметне за съответстваща с изискванията на Пакта, тъй като бюджетният дефицит не се предвижда да бъде сведен под 3 % от БВП преди 2014 г.; по такъв начин не се залага консолидацията, необходима за свеждането на дефицита под 3 % от БВП и за приближаването с адекватни темпове към СБЦ. От друга страна, обявеното от властите намерение за следване на по-амбициозен консолидационен план с оглед на постигането на равновесие на публичните финанси до 2014 г. и на средносрочната бюджетна цел през следващите години не може да бъде подходящо преценено, тъй като липсва информация за конкретните подкрепящи мерки. Последните следва да се опишат по-подробно. Остават опасенията по отношение на дългосрочната устойчивост на публичните финанси, върху които ще има особено голяма тежест през идващите десетилетия, тъй като се прогнозира, че увеличаването на публичните разходи, свързани със застаряването на населението, ще бъде сред най-високите в целия ЕС.

С оглед на горепосочената оценка Люксембург се приканва:

| i) | да започне фискална консолидация от 2011 г. с оглед свеждането на дефицита под референтната стойност от 3 % от БВП и след това приближаването към СБЦ, както и да посочи мерките за постигане на тази консолидация; както и |
| --- | --- |

i)

да започне фискална консолидация от 2011 г. с оглед свеждането на дефицита под референтната стойност от 3 % от БВП и след това приближаването към СБЦ, както и да посочи мерките за постигане на тази консолидация; както и

| ii) | предвид заложеното значително увеличаване на разходите във връзка със застаряването на населението, да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси чрез провеждането на реформа в пенсионната система, и да определи СБЦ, която в достатъчна степен взима под внимание неявните задължения, свързани със застаряването на населението. |
| --- | --- |

ii)

предвид заложеното значително увеличаване на разходите във връзка със застаряването на населението, да подобри дългосрочната устойчивост на публичните финанси чрез провеждането на реформа в пенсионната система, и да определи СБЦ, която в достатъчна степен взима под внимание неявните задължения, свързани със застаряването на населението.

Сравнение на основни макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2008 г. | 2009 г. | 2010 г. | 2011 г. | 2012 г. | 2013 г. | 2014 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (промяна в %) | ПС януари 2010 г. | 0,0 | –3,9 | 2,5 | 3,0 | 2,7 | 2,9 | 3,1 |
| КОМ ноември 2009 г. | 0,0 | –3,6 | 1,1 | 1,8 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | 1,0 | –0,9 | 1,4 | 4,5 | няма данни | няма данни | няма данни |
| Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | ПС януари 2010 г. | 4,1 | 4,1 | 0,0 | 2,1 | 1,8 | няма данни | няма данни |
| КОМ ноември 2009 г. | 4,1 | 0,0 | 1,8 | 1,7 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | 4,1 | 0,6 | 2,5 | 2,9 | няма данни | няма данни | няма данни |
| Разлика между фактическия и потенциалния БВП (5)

  (% от потенциалния БВП) | ПС януари 2010 г. | 1,9 | –4,0 | –3,4 | –2,8 | –2,4 | –2,0 | –1,7 |
| КОМ ноември 2009 г. (6) | 1,7 | –3,9 | –4,6 | –5,0 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | 1,1 | –2,3 | –3,5 | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| КОМ ноември 2009 г. | 4,9 | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| Приходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 40,2 | 41,6 | 39,6 | 38,3 | 38,5 | 39,0 | 39,5 |
| КОМ ноември 2009 г. | 40,2 | 41,1 | 39,7 | 39,4 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | 43,2 | 42,8 | 42,8 | 40,3 | няма данни | няма данни | няма данни |
| Разходи на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 37,7 | 42,6 | 43,5 | 43,2 | 43,2 | 43,3 | 42,6 |
| КОМ ноември 2009 г. | 37,7 | 43,3 | 43,9 | 43,6 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | 41,2 | 43,4 | 44,3 | 39,4 | няма данни | няма данни | няма данни |
| Салдо на консолидирания държавен бюджет
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 2,5 | –1,1 | –3,9 | –5,0 | –4,6 | –4,3 | –3,1 |
| КОМ ноември 2009 г. | 2,5 | –2,2 | –4,2 | –4,2 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | 43,2 | 42,8 | 42,8 | 40,3 | няма данни | няма данни | няма данни |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 2,8 | –0,5 | –3,3 | –4,3 | –3,7 | –3,3 | –2,1 |
| КОМ ноември 2009 г. | 2,7 | –1,6 | –3,6 | –3,6 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | 2,3 | –0,3 | –1,2 | 1,5 | няма данни | няма данни | няма данни |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 1,6 | 0,9 | –2,2 | –3,6 | –3,4 | –3,3 | –2,3 |
| КОМ ноември 2009 г. | 1,6 | –0,3 | –2,0 | –1,8 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | 2,4 | 1,6 | 0,3 | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| Структурно салдо (7)

  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 1,6 | 0,9 | –2,2 | –3,6 | –3,4 | –3,3 | –2,3 |
| КОМ ноември 2009 г | 1,6 | –0,3 | –2,0 | –1,8 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | 2,4 | 1,6 | 0,3 | няма данни | няма данни | няма данни | няма данни |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПС януари 2010 г. | 13,5 | 14,9 | 18,3 | 23,9 | 29,3 | 34,1 | 37,4 |
| КОМ ноември 2009 г. | 13,5 | 15,0 | 16,4 | 17,7 | няма данни | няма данни | няма данни |
| ПС октомври 2008 г. | 14,4 | 14,9 | 17,0 | 14,3 | няма данни | няма данни | няма данни |
| Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2008 г.

2009 г.

2010 г.

2011 г.

2012 г.

2013 г.

2014 г.

Реален БВП

(промяна в %)

ПС януари 2010 г.

0,0

–3,9

2,5

3,0

2,7

2,9

3,1

КОМ ноември 2009 г.

0,0

–3,6

1,1

1,8

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

1,0

–0,9

1,4

4,5

няма данни

няма данни

няма данни

Инфлация според хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

ПС януари 2010 г.

4,1

4,1

0,0

2,1

1,8

няма данни

няма данни

КОМ ноември 2009 г.

4,1

0,0

1,8

1,7

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

4,1

0,6

2,5

2,9

няма данни

няма данни

няма данни

Разлика между фактическия и потенциалния БВП (5)

(% от потенциалния БВП)

ПС януари 2010 г.

1,9

–4,0

–3,4

–2,8

–2,4

–2,0

–1,7

КОМ ноември 2009 г. (6)

1,7

–3,9

–4,6

–5,0

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

1,1

–2,3

–3,5

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

КОМ ноември 2009 г.

4,9

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

Приходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

40,2

41,6

39,6

38,3

38,5

39,0

39,5

КОМ ноември 2009 г.

40,2

41,1

39,7

39,4

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

43,2

42,8

42,8

40,3

няма данни

няма данни

няма данни

Разходи на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

37,7

42,6

43,5

43,2

43,2

43,3

42,6

КОМ ноември 2009 г.

37,7

43,3

43,9

43,6

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

41,2

43,4

44,3

39,4

няма данни

няма данни

няма данни

Салдо на консолидирания държавен бюджет

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

2,5

–1,1

–3,9

–5,0

–4,6

–4,3

–3,1

КОМ ноември 2009 г.

2,5

–2,2

–4,2

–4,2

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

43,2

42,8

42,8

40,3

няма данни

няма данни

няма данни

Първично салдо

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

2,8

–0,5

–3,3

–4,3

–3,7

–3,3

–2,1

КОМ ноември 2009 г.

2,7

–1,6

–3,6

–3,6

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

2,3

–0,3

–1,2

1,5

няма данни

няма данни

няма данни

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (5)

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

1,6

0,9

–2,2

–3,6

–3,4

–3,3

–2,3

КОМ ноември 2009 г.

1,6

–0,3

–2,0

–1,8

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

2,4

1,6

0,3

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

Структурно салдо (7)

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

1,6

0,9

–2,2

–3,6

–3,4

–3,3

–2,3

КОМ ноември 2009 г

1,6

–0,3

–2,0

–1,8

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

2,4

1,6

0,3

няма данни

няма данни

няма данни

няма данни

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПС януари 2010 г.

13,5

14,9

18,3

23,9

29,3

34,1

37,4

КОМ ноември 2009 г.

13,5

15,0

16,4

17,7

няма данни

няма данни

няма данни

ПС октомври 2008 г.

14,4

14,9

17,0

14,3

няма данни

няма данни

няма данни

Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, цитирани в настоящия текст, се намират на следния адрес в интернет: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  При оценката се отчита най-вече прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г., но и други данни, които са станали известни впоследствие.

(3)  В заключенията на Съвета от 10 ноември 2009 г. относно устойчивостта на публичните финанси „Съветът призовава държавите-членки да съсредоточат вниманието си върху насочени към устойчивост стратегии в предстоящите си програми за стабилност и за конвергенция“ и по-нататък „приканва Комисията да продължи, заедно с Комитета за икономическа политика и Икономическия и финансов комитет, разработването на методики за оценка на дългосрочната устойчивост на публичните финанси навреме за следващия доклад за устойчивостта“, който е предвиден за 2012 г.

(4)  В частност не са предоставени данни за секторните баланси с изключение на сектор „Държавно управление“.

(5)  Разликата между фактическия и потенциалния БВП и коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл салда от програмите, както са преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в тях.

(6)  Въз основа оценката на потенциалния растеж от съответно 3,6 %, 2,0 %, 1,9 % и 2,2 % в периода 2008—2011 г.

(7)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. Според най-актуалната програма и прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г., през периода 2010—2014 г. няма еднократни и други временни мерки.

Източник:

Програма за стабилност (ПС); прогноза на службите на Комисията от есента на 2009 г. (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

| 2.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 143/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 143/17

---

СТАНОВИЩЕ НА СЪВЕТА

относно актуализираната програма за конвергенция на Полша за периода 2009—2012 г.

2010/C 143/04

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1466/97 на Съвета от 7 юли 1997 г. за засилване на надзора върху състоянието на бюджета и на надзора и координацията на икономическите политики (1), и по-специално член 9, параграф 3 от него,

като взе предвид препоръката на Комисията,

след консултация с Икономическия и финансов комитет,

ИЗДАДЕ НАСТОЯЩОТО СТАНОВИЩЕ:

| (1) | На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за конвергенция на Полша за периода 2009—2012 г. |
| --- | --- |

(1)

На 26 април 2010 г. Съветът разгледа актуализираната програма за конвергенция на Полша за периода 2009—2012 г.

| (2) | С увеличение на реалния БВП, което се оценява на 1,7 %, Полша беше единствената страна от ЕС, отбелязала положителен растеж през 2009 г. Този резултат е следствие на съвкупност от благоприятни фактори, в т.ч. стабилни макроикономически показатели в началото на кризата, добре капитализиран и стабилен финансов сектор, сравнително ниска степен на отвореност на икономиката, значително обезценяване на полската парична единица на ранен етап от кризата, както и своевременни благоприятни парични и фискални политики.
  Макар че някои от факторите, които подкрепяха растежа, имат временен характер — възможността за експанзионистична фискална политика изчезна в голяма степен и обменният курс се покачва — икономическите перспективи за Полша се подобриха значително през последните месеци. Ключови предизвикателства през следващите години ще бъдат възстановяването на устойчивото състояние на държавните финанси и осигуряването на устойчив процес на догонване без това да доведе до негативни последици за фискалната и макроикономическата стабилност. Полша не използва благоприятната икономическа конюнктура (2006—2008 г.), за да консолидира публичните си финанси, и според оценките държавният дефицит в структурно изражение (т.e. коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл салдо, без еднократните и другите временни мерки, изчислено по общоприетата методика въз основа на данните в актуализираната програма) е достигнал 7 % от БВП през 2009 г. Въз основа на предоставената от полските власти през април 2009 г. нотификация във връзка с ППД, в която се посочва дефицит на консолидирания държавен бюджет в размер на 3,9 % от БВП през 2008 г., на 7 юли 2009 г. Съветът прие решение, с което констатира наличието на прекомерен дефицит, и препоръча неговото коригиране до 2012 г. |
| --- | --- |

(2)

С увеличение на реалния БВП, което се оценява на 1,7 %, Полша беше единствената страна от ЕС, отбелязала положителен растеж през 2009 г. Този резултат е следствие на съвкупност от благоприятни фактори, в т.ч. стабилни макроикономически показатели в началото на кризата, добре капитализиран и стабилен финансов сектор, сравнително ниска степен на отвореност на икономиката, значително обезценяване на полската парична единица на ранен етап от кризата, както и своевременни благоприятни парични и фискални политики.

Макар че някои от факторите, които подкрепяха растежа, имат временен характер — възможността за експанзионистична фискална политика изчезна в голяма степен и обменният курс се покачва — икономическите перспективи за Полша се подобриха значително през последните месеци. Ключови предизвикателства през следващите години ще бъдат възстановяването на устойчивото състояние на държавните финанси и осигуряването на устойчив процес на догонване без това да доведе до негативни последици за фискалната и макроикономическата стабилност. Полша не използва благоприятната икономическа конюнктура (2006—2008 г.), за да консолидира публичните си финанси, и според оценките държавният дефицит в структурно изражение (т.e. коригираното спрямо фазата на икономическия цикъл салдо, без еднократните и другите временни мерки, изчислено по общоприетата методика въз основа на данните в актуализираната програма) е достигнал 7 % от БВП през 2009 г. Въз основа на предоставената от полските власти през април 2009 г. нотификация във връзка с ППД, в която се посочва дефицит на консолидирания държавен бюджет в размер на 3,9 % от БВП през 2008 г., на 7 юли 2009 г. Съветът прие решение, с което констатира наличието на прекомерен дефицит, и препоръча неговото коригиране до 2012 г.

| (3) | Въпреки че голяма част от наблюдавания спад във фактическия БВП в условията на кризата е цикличен, равнището на потенциалния продукт бе също повлияно отрицателно. В допълнение, кризата може да повлияе и на потенциалния растеж в средносрочен план вследствие на по-ниските инвестиции, ограниченията в достъпа до кредит и нарастващата структурна безработица, макар че последиците в Полша би трябвало да бъдат смекчени от по-малката по мащаб загуба на капитал и от гъвкавостта на полския пазар на труда. Освен това въздействието на икономическата криза засилва отрицателните ефекти, които застаряването на населението оказва върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. При тези условия ще бъде важно да се ускорят структурните реформи, за да бъде подкрепен потенциалният растеж. По-специално с оглед на ниското равнище на заетост в Полша и необходимостта от реформи в подкрепа на продължаващия процес на догонване, ще бъде важно да се предприемат по-нататъшни мерки за насърчаване на участието на пазара на труда, за подобряване на бизнес средата и за стимулиране на частните разходи в областта на НИРД. |
| --- | --- |

(3)

Въпреки че голяма част от наблюдавания спад във фактическия БВП в условията на кризата е цикличен, равнището на потенциалния продукт бе също повлияно отрицателно. В допълнение, кризата може да повлияе и на потенциалния растеж в средносрочен план вследствие на по-ниските инвестиции, ограниченията в достъпа до кредит и нарастващата структурна безработица, макар че последиците в Полша би трябвало да бъдат смекчени от по-малката по мащаб загуба на капитал и от гъвкавостта на полския пазар на труда. Освен това въздействието на икономическата криза засилва отрицателните ефекти, които застаряването на населението оказва върху потенциалния БВП и устойчивостта на публичните финанси. При тези условия ще бъде важно да се ускорят структурните реформи, за да бъде подкрепен потенциалният растеж. По-специално с оглед на ниското равнище на заетост в Полша и необходимостта от реформи в подкрепа на продължаващия процес на догонване, ще бъде важно да се предприемат по-нататъшни мерки за насърчаване на участието на пазара на труда, за подобряване на бизнес средата и за стимулиране на частните разходи в областта на НИРД.

| (4) | Съгласно основния макроикономически сценарий, заложен в основата на бюджетните прогнози в програмата, се предвижда растежът на реалния БВП да се ускори от 1,7 % през 2009 г. до 3 % през 2010 г., 4,5 % през 2011 г. и 4,2 % през 2012 г. Оценявано въз основа на наличната към момента информация (2), предвиждането за растежа на реалния БВП през 2010 г. изглежда леко благоприятно, a предвижданията за 2011 г. и 2012 г. изглеждат благоприятни. В програмата е представен алтернативен „рисков сценарий“ с по-нисък растеж на реалния БВП в размер на 2,7 % през 2010 г., 3,7 % през 2011 г. и 3,5 % през 2012 г., който изглежда по-реалистичен. Като се има предвид последната информация, съдържащата се в програмата прогноза за постепенно възстановяване на заетостта в периода 2010—2012 г. е реалистична, особено поради това, че бързата корекция на реалните заплати изглежда смекчава последиците от икономическия спад върху заетостта. Прогнозите на програмата относно инфлацията, които показват спад до около 2 % през 2010 г. в резултат на поскъпващата парична единица и ограничения натиск върху работните заплати, а след това умерено покачване, съответстващо на подобрените икономически условия, са реалистични. |
| --- | --- |

(4)

Съгласно основния макроикономически сценарий, заложен в основата на бюджетните прогнози в програмата, се предвижда растежът на реалния БВП да се ускори от 1,7 % през 2009 г. до 3 % през 2010 г., 4,5 % през 2011 г. и 4,2 % през 2012 г. Оценявано въз основа на наличната към момента информация (2), предвиждането за растежа на реалния БВП през 2010 г. изглежда леко благоприятно, a предвижданията за 2011 г. и 2012 г. изглеждат благоприятни. В програмата е представен алтернативен „рисков сценарий“ с по-нисък растеж на реалния БВП в размер на 2,7 % през 2010 г., 3,7 % през 2011 г. и 3,5 % през 2012 г., който изглежда по-реалистичен. Като се има предвид последната информация, съдържащата се в програмата прогноза за постепенно възстановяване на заетостта в периода 2010—2012 г. е реалистична, особено поради това, че бързата корекция на реалните заплати изглежда смекчава последиците от икономическия спад върху заетостта. Прогнозите на програмата относно инфлацията, които показват спад до около 2 % през 2010 г. в резултат на поскъпващата парична единица и ограничения натиск върху работните заплати, а след това умерено покачване, съответстващо на подобрените икономически условия, са реалистични.

| (5) | В програмата се предвижда дефицит на консолидирания държавен бюджет в размер на 7,2 % от БВП през 2009 г. Значителното влошаване от дефицит в размер на 3,6 % от БВП през 2008 г. се дължи до голяма степен на въздействието на кризата върху публичните финанси, но за него допринесоха и мерките за стимулиране в размер на около 2 % от БВП, приложени от правителството през 2009 г. в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ). Основните елементи на стимулирането бяха намалението на данъка върху доходите на физическите лица (за което бе взето решение през 2007 г.), увеличаването на публичните инвестиции и индексацията на социалните трансфери. От друга страна равнището на дефицита за 2009 г. щеше да бъде още по-лошо, ако не бяха приложени намаляващи дефицита мерки, които се оценяват на около 1,5 процентни пункта (намаление на административните разходи и увеличение на доходите от държавните предприятия). Въпреки тези мерки структурното салдо се влоши с над 2 процентни пункта от БВП през 2009 г., което се дължеше и на надхвърлянето на разходите в някои подсектори на държавното управление (3), както и на неблагоприятната структура на растежа.
  Въпреки достигнатото високо равнище на структурния дефицит и прогнозираното рязко възстановяване на икономическата активност, в програмата се предвижда стратегия за постепенно оттегляне на мерките във фискалната област, като се планира умерена фискална консолидация в периода 2010—2011 г. |
| --- | --- |

(5)

В програмата се предвижда дефицит на консолидирания държавен бюджет в размер на 7,2 % от БВП през 2009 г. Значителното влошаване от дефицит в размер на 3,6 % от БВП през 2008 г. се дължи до голяма степен на въздействието на кризата върху публичните финанси, но за него допринесоха и мерките за стимулиране в размер на около 2 % от БВП, приложени от правителството през 2009 г. в съответствие с Европейския план за икономическо възстановяване (ЕПИВ). Основните елементи на стимулирането бяха намалението на данъка върху доходите на физическите лица (за което бе взето решение през 2007 г.), увеличаването на публичните инвестиции и индексацията на социалните трансфери. От друга страна равнището на дефицита за 2009 г. щеше да бъде още по-лошо, ако не бяха приложени намаляващи дефицита мерки, които се оценяват на около 1,5 процентни пункта (намаление на административните разходи и увеличение на доходите от държавните предприятия). Въпреки тези мерки структурното салдо се влоши с над 2 процентни пункта от БВП през 2009 г., което се дължеше и на надхвърлянето на разходите в някои подсектори на държавното управление (3), както и на неблагоприятната структура на растежа.

Въпреки достигнатото високо равнище на структурния дефицит и прогнозираното рязко възстановяване на икономическата активност, в програмата се предвижда стратегия за постепенно оттегляне на мерките във фискалната област, като се планира умерена фискална консолидация в периода 2010—2011 г.

| (6) | В програмата се прогнозира леко намаление на държавния дефицит до 6,9 % от БВП през 2010 г. Това трябва да се постигне чрез голямо увеличение на съотношението на приходите (с 2,2 процентни пункта), което би компенсирало и надхвърлило подчертаното увеличение на съотношението на разходите (с 1,9 процентни пункта), дължащо се главно на увеличението на капиталовите разходи (отчасти финансирани със средства от ЕС). Основните консолидационни мерки са увеличаването на някои акцизи и квази-акцизи (около 0,2 % от БВП) и намаляването на ръста на надниците и заплатите в централния бюджет (0,3 % от БВП) в размер на общо 0,5 % от БВП. Подобрението на структурното салдо се оценява на 0,8 процентни пункта от БВП и отразява също благоприятната структура на растежа, водеща до по-висока от обичайната данъчна еластичност. Заложеното в настоящите планове фискално подобрение е по-малко от средногодишната стойност, препоръчана от Съвета през юли 2009 г. за периода 2010—2012 г. (най-малко 1,25 процентни пункта от БВП). |
| --- | --- |

(6)

В програмата се прогнозира леко намаление на държавния дефицит до 6,9 % от БВП през 2010 г. Това трябва да се постигне чрез голямо увеличение на съотношението на приходите (с 2,2 процентни пункта), което би компенсирало и надхвърлило подчертаното увеличение на съотношението на разходите (с 1,9 процентни пункта), дължащо се главно на увеличението на капиталовите разходи (отчасти финансирани със средства от ЕС). Основните консолидационни мерки са увеличаването на някои акцизи и квази-акцизи (около 0,2 % от БВП) и намаляването на ръста на надниците и заплатите в централния бюджет (0,3 % от БВП) в размер на общо 0,5 % от БВП. Подобрението на структурното салдо се оценява на 0,8 процентни пункта от БВП и отразява също благоприятната структура на растежа, водеща до по-висока от обичайната данъчна еластичност. Заложеното в настоящите планове фискално подобрение е по-малко от средногодишната стойност, препоръчана от Съвета през юли 2009 г. за периода 2010—2012 г. (най-малко 1,25 процентни пункта от БВП).

| (7) | Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия на програмата е намаление на дефицита под референтната стойност от 3 % от БВП до 2012 г. в съответствие с препоръката на Съвета съгласно член 104, параграф 7 от ДЕО. Планираната корекция обаче е значително отложена за последните години от програмния период: предвижда се номиналното салдо да се подобри с 0,3 процентни пункта от БВП през 2010 г., с 1 процентен пункт от БВП през 2011 г. и с 3 процентни пункта от БВП през 2012 г. Структурното салдо се очаква да се подобрява с 0,8—0,9 процентни пункта от БВП годишно в периода 2010—2011 г. и с 3 процентни пункта от БВП през 2012 г. За да се компенсира по-лошата изходна позиция на номиналния дефицит през 2009 г. в сравнение с предвижданата стойност по време на препоръката на Съвета, средногодишното структурно подобрение за периода 2010—2012 г. ще бъде около 11⁄2 процентни пункта от БВП — малко по-голямо от препоръчаното от Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. Консолидацията в периода 2011—2012 г. е предимно основана на разходите, но не е подкрепена от достатъчно конкретни мерки. Общото нетно въздействие на обявените мерки, т.e. мерките, включени в „Плана за развитие и консолидация на финансите“ от 29 януари 2010 г., на който програмата за конвергенция се позовава в значителна степен, не надвишава 0,5 % от БВП за периода 2011—2012 г. (4) В програмата се потвърждава ангажиментът за средносрочната бюджетна цел (СБЦ), която е постигането на салдо на консолидирания държавен бюджет в размер на – 1 % от БВП в структурно изражение. Предвид последните прогнози и отчетеното равнище на дълга, СБЦ отразява повече от адекватно целите на пакта. В програмата обаче не се предвижда постигането ѝ в рамките на програмния период. |
| --- | --- |

(7)

Основната цел на средносрочната бюджетна стратегия на програмата е намаление на дефицита под референтната стойност от 3 % от БВП до 2012 г. в съответствие с препоръката на Съвета съгласно член 104, параграф 7 от ДЕО. Планираната корекция обаче е значително отложена за последните години от програмния период: предвижда се номиналното салдо да се подобри с 0,3 процентни пункта от БВП през 2010 г., с 1 процентен пункт от БВП през 2011 г. и с 3 процентни пункта от БВП през 2012 г. Структурното салдо се очаква да се подобрява с 0,8—0,9 процентни пункта от БВП годишно в периода 2010—2011 г. и с 3 процентни пункта от БВП през 2012 г. За да се компенсира по-лошата изходна позиция на номиналния дефицит през 2009 г. в сравнение с предвижданата стойност по време на препоръката на Съвета, средногодишното структурно подобрение за периода 2010—2012 г. ще бъде около 11⁄2 процентни пункта от БВП — малко по-голямо от препоръчаното от Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. Консолидацията в периода 2011—2012 г. е предимно основана на разходите, но не е подкрепена от достатъчно конкретни мерки. Общото нетно въздействие на обявените мерки, т.e. мерките, включени в „Плана за развитие и консолидация на финансите“ от 29 януари 2010 г., на който програмата за конвергенция се позовава в значителна степен, не надвишава 0,5 % от БВП за периода 2011—2012 г. (4) В програмата се потвърждава ангажиментът за средносрочната бюджетна цел (СБЦ), която е постигането на салдо на консолидирания държавен бюджет в размер на – 1 % от БВП в структурно изражение. Предвид последните прогнози и отчетеното равнище на дълга, СБЦ отразява повече от адекватно целите на пакта. В програмата обаче не се предвижда постигането ѝ в рамките на програмния период.

| (8) | Бюджетните резултати може да се окажат по-неблагоприятни от заложените в програмата през целия програмен период. Първо, ръстът на реалния БВП може да се окаже по-неблагоприятен от предвидения, което ще се изрази в по-ниски данъчни приходи от очакваното. Според програмата, ако се осъществи алтернативният, по-предпазлив и реалистичен сценарий, дефицитът през 2012 г. ще бъде почти 5 % от БВП и прекомерният дефицит няма да бъде коригиран в определения от Съвета срок. Второ, фискалните цели за 2011 г. и 2012 г. не са подкрепени от конкретни мерки. Напрегнатата изборна програма през следващите две години (президентски и местни избори през есента на 2010 г., парламентарни избори през есента на 2011 г.) поставя въпроса кога ще бъдат конкретизирани и приложени тези мерки. Трето, Полша е показала смесени резултати при постигане на целите за разходите на консолидирания държавен бюджет, определени в последващите актуализации на програмите за конвергенция, и новите инициативи за укрепване на фискалната рамка може да се окажат недостатъчни за промяна на тази тенденция през обхванатия от програмата период. Предлаганото ново „временно“ правило по отношение на разходите, което ще се прилага до въвеждането на „целевото“ правило за разходите, обхваща много малка част от държавните разходи (по-малко от 15 %) и дори ако бъде напълно приложено, ще доведе до малка годишна корекция (по-малко от 0,2 % от БВП годишно в периода 2011—2012 г.) (5). Като цяло бюджетните резултати може да се окажат по-неблагоприятни от предвиденото в програмата. |
| --- | --- |

(8)

Бюджетните резултати може да се окажат по-неблагоприятни от заложените в програмата през целия програмен период. Първо, ръстът на реалния БВП може да се окаже по-неблагоприятен от предвидения, което ще се изрази в по-ниски данъчни приходи от очакваното. Според програмата, ако се осъществи алтернативният, по-предпазлив и реалистичен сценарий, дефицитът през 2012 г. ще бъде почти 5 % от БВП и прекомерният дефицит няма да бъде коригиран в определения от Съвета срок. Второ, фискалните цели за 2011 г. и 2012 г. не са подкрепени от конкретни мерки. Напрегнатата изборна програма през следващите две години (президентски и местни избори през есента на 2010 г., парламентарни избори през есента на 2011 г.) поставя въпроса кога ще бъдат конкретизирани и приложени тези мерки. Трето, Полша е показала смесени резултати при постигане на целите за разходите на консолидирания държавен бюджет, определени в последващите актуализации на програмите за конвергенция, и новите инициативи за укрепване на фискалната рамка може да се окажат недостатъчни за промяна на тази тенденция през обхванатия от програмата период. Предлаганото ново „временно“ правило по отношение на разходите, което ще се прилага до въвеждането на „целевото“ правило за разходите, обхваща много малка част от държавните разходи (по-малко от 15 %) и дори ако бъде напълно приложено, ще доведе до малка годишна корекция (по-малко от 0,2 % от БВП годишно в периода 2011—2012 г.) (5). Като цяло бюджетните резултати може да се окажат по-неблагоприятни от предвиденото в програмата.

| (9) | Според оценките брутният държавен дълг се е увеличил до 50,7 % от БВП през 2009 г. спрямо 47,2 % през 2008 г. Прогнозите са това съотношение да нарасне с 5 процентни пункта през програмния период и да достигне равнище от около 56 % от БВП през 2012 г., като остане под референтната стойност, заложена в Договора, като промяната ще се диктува основно от високите дефицити в държавния бюджет. Предвижда се планираните през 2010 г. значителни приходи от приватизация да ограничат нарастването на съотношението на дълга. Обаче с оглед на все още слабия пазар и неизпълнението на предишните планове за приватизация, приходите може да бъдат по-ниски от очакваното. При различен макроикономически сценарий и непроменена политика, в прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. се предвиждаше съотношението на дълга да надхвърли прага от 60 % от БВП през 2011 г. Макар че с оглед на последните данни тази прогноза изглежда завишена, съотношението на дълга през следващите години може да е по-високо от предвиденото в програмата. |
| --- | --- |

(9)

Според оценките брутният държавен дълг се е увеличил до 50,7 % от БВП през 2009 г. спрямо 47,2 % през 2008 г. Прогнозите са това съотношение да нарасне с 5 процентни пункта през програмния период и да достигне равнище от около 56 % от БВП през 2012 г., като остане под референтната стойност, заложена в Договора, като промяната ще се диктува основно от високите дефицити в държавния бюджет. Предвижда се планираните през 2010 г. значителни приходи от приватизация да ограничат нарастването на съотношението на дълга. Обаче с оглед на все още слабия пазар и неизпълнението на предишните планове за приватизация, приходите може да бъдат по-ниски от очакваното. При различен макроикономически сценарий и непроменена политика, в прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г. се предвиждаше съотношението на дълга да надхвърли прага от 60 % от БВП през 2011 г. Макар че с оглед на последните данни тази прогноза изглежда завишена, съотношението на дълга през следващите години може да е по-високо от предвиденото в програмата.

| (10) | Средносрочните прогнози за дълга до 2020 г., в които се приема, че темповете на растеж на БВП ще се върнат постепенно към прогнозираните преди кризата стойности и че съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, като това включва очаквания ръст на разходите, свързани със застаряване на населението, показват, че предвиденото в програмата бюджетно развитие в номинално изражение и без допълнителна промяна на политиката, е повече от достатъчно за стабилизиране на съотношението на дълга до 2020 г. Програмата се позовава на реформа в подкрепа на дългосрочната устойчивост на обществените финанси (включване на единна класификация на професиите в реформираната обща пенсионна система, пенсионна възраст, фонд за социално осигуряване на селските стопани и намаляване на обезщетенията за неработоспособност). Макар че са много важни за салдото по държавния бюджет и за развитието на пазара на труда в дългосрочен план, тези мерки са предвидени за постепенно прилагане и затова няма да окажат съществен ефект върху салдото по държавния бюджет през програмния период. |
| --- | --- |

(10)

Средносрочните прогнози за дълга до 2020 г., в които се приема, че темповете на растеж на БВП ще се върнат постепенно към прогнозираните преди кризата стойности и че съотношението на данъците ще достигне нивата от периода преди кризата, като това включва очаквания ръст на разходите, свързани със застаряване на населението, показват, че предвиденото в програмата бюджетно развитие в номинално изражение и без допълнителна промяна на политиката, е повече от достатъчно за стабилизиране на съотношението на дълга до 2020 г. Програмата се позовава на реформа в подкрепа на дългосрочната устойчивост на обществените финанси (включване на единна класификация на професиите в реформираната обща пенсионна система, пенсионна възраст, фонд за социално осигуряване на селските стопани и намаляване на обезщетенията за неработоспособност). Макар че са много важни за салдото по държавния бюджет и за развитието на пазара на труда в дългосрочен план, тези мерки са предвидени за постепенно прилагане и затова няма да окажат съществен ефект върху салдото по държавния бюджет през програмния период.

| (11) | Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е значително по-ниско от средното за ЕС, което отразява прогнозираното намаление на публичните разходи за пенсии. Състоянието на бюджета през 2009 г. обаче води до подчертана липса на устойчивост на публичните финанси в дългосрочен план. Осигуряването на по-високи първични излишъци в средносрочен план, както е предвидено в програмата, би допринесло за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси, които бяха оценени като средни в Доклада на Комисията от 2009 г. относно устойчивостта (6). |
| --- | --- |

(11)

Дългосрочното въздействие на застаряването на населението върху бюджета е значително по-ниско от средното за ЕС, което отразява прогнозираното намаление на публичните разходи за пенсии. Състоянието на бюджета през 2009 г. обаче води до подчертана липса на устойчивост на публичните финанси в дългосрочен план. Осигуряването на по-високи първични излишъци в средносрочен план, както е предвидено в програмата, би допринесло за намаляване на рисковете за устойчивостта на публичните финанси, които бяха оценени като средни в Доклада на Комисията от 2009 г. относно устойчивостта (6).

| (12) | Има възможности за подобряване на фискалната рамка на Полша. В Полша има само един тип фискално правило, което се основава на три прагови нива на дълга (50 %, 55 % и 60 % от БВП, като последното е залегнало в Конституцията), чието надхвърляне ще доведе до прилагането на засилващи се мерки за фискална консолидация. По отношение на разходите институционалната рамка не гарантира достатъчния им контрол и води до тяхното повтарящо се превишаване. През 2009 г. властите предприеха мерки за подобряване на фискалната рамка. Чрез въвеждане на допълнителни специфични разпоредби относно вида мерки, които ще бъдат приложени, в случай че държавният дълг надхвърли 55 % от БВП (национално определение, извън ESA-95), властите подсилиха рестриктивния характер на действащия закон за дълга. Перспективата за фискалното планиране на централния държавен бюджет бе увеличена от 3 на 4 години. Осъществени бяха промени в държавното управление, целящи увеличаване на прозрачността на публичните сметки. И накрая, властите планират укрепване на фискалната рамка, което включва въвеждането на „временно“ и „целево“ правило за разходите. „Временното“ правило обаче ще покрива само частта на незадължителните разходи в централния държавен бюджет (без публичните инвестиции), която понастоящем възлиза на под 15 % от общите държавни разходи. Въпреки че тези действия ще улеснят бъдещите усилия за консолидиране, те не заместват необходимите мерки за подкрепа на включения в програмата план за консолидация. |
| --- | --- |

(12)

Има възможности за подобряване на фискалната рамка на Полша. В Полша има само един тип фискално правило, което се основава на три прагови нива на дълга (50 %, 55 % и 60 % от БВП, като последното е залегнало в Конституцията), чието надхвърляне ще доведе до прилагането на засилващи се мерки за фискална консолидация. По отношение на разходите институционалната рамка не гарантира достатъчния им контрол и води до тяхното повтарящо се превишаване. През 2009 г. властите предприеха мерки за подобряване на фискалната рамка. Чрез въвеждане на допълнителни специфични разпоредби относно вида мерки, които ще бъдат приложени, в случай че държавният дълг надхвърли 55 % от БВП (национално определение, извън ESA-95), властите подсилиха рестриктивния характер на действащия закон за дълга. Перспективата за фискалното планиране на централния държавен бюджет бе увеличена от 3 на 4 години. Осъществени бяха промени в държавното управление, целящи увеличаване на прозрачността на публичните сметки. И накрая, властите планират укрепване на фискалната рамка, което включва въвеждането на „временно“ и „целево“ правило за разходите. „Временното“ правило обаче ще покрива само частта на незадължителните разходи в централния държавен бюджет (без публичните инвестиции), която понастоящем възлиза на под 15 % от общите държавни разходи. Въпреки че тези действия ще улеснят бъдещите усилия за консолидиране, те не заместват необходимите мерки за подкрепа на включения в програмата план за консолидация.

| (13) | По отношение на структурата на публичните разходи, делът на публичните разходи за социална закрила в Полша е относително висок за сметка на относително ниските разходи в някои категории, които стимулират растежа (иновации, НИРД), и в здравеопазването. Освен това изглежда, че има възможности за подобряване на ефективността на публичните разходи в области като здравеопазването и образованието. По отношение на приходите данъчната тежест е близо до средната за ЕС, но едно допълнително опростяване би се отразило благоприятно на сложната система за данъчно облагане и събиране на данъците. След 2005 г. полските власти постепенно разработиха и въведоха бюджетиране въз основа на резултатите, което се очаква да подобри както ефективността, така и ефикасността на държавните разходи през следващите години. С бюджета за 2010 г. обхватът на бюджетирането въз основа на резултатите беше разширен, тъй като бяха обхванати допълнителни части от сектора на централната държавна администрация и бяха включени допълнителни категории разходи. Първият централен бюджет, изготвен изцяло в съответствие с бюджетирането въз основа на резултатите, се очаква да бъде изпълнен през 2013 г. |
| --- | --- |

(13)

По отношение на структурата на публичните разходи, делът на публичните разходи за социална закрила в Полша е относително висок за сметка на относително ниските разходи в някои категории, които стимулират растежа (иновации, НИРД), и в здравеопазването. Освен това изглежда, че има възможности за подобряване на ефективността на публичните разходи в области като здравеопазването и образованието. По отношение на приходите данъчната тежест е близо до средната за ЕС, но едно допълнително опростяване би се отразило благоприятно на сложната система за данъчно облагане и събиране на данъците. След 2005 г. полските власти постепенно разработиха и въведоха бюджетиране въз основа на резултатите, което се очаква да подобри както ефективността, така и ефикасността на държавните разходи през следващите години. С бюджета за 2010 г. обхватът на бюджетирането въз основа на резултатите беше разширен, тъй като бяха обхванати допълнителни части от сектора на централната държавна администрация и бяха включени допълнителни категории разходи. Първият централен бюджет, изготвен изцяло в съответствие с бюджетирането въз основа на резултатите, се очаква да бъде изпълнен през 2013 г.

| (14) | Като цяло през 2010 г. бюджетната стратегия, заложена в програмата, отговаря в голяма степен на препоръките на Съвета от 7 юли 2009 г. съгласно член 104, параграф 7 от ДЕО. Като се вземат предвид рисковете обаче, от 2011 г. бюджетната стратегия изглежда няма да съответства на препоръките на Съвета. Средногодишното структурно подобрение, планирано за периода 2010—2012 г., е 11⁄2 процентни пункта от БВП — малко по-голямо от препоръчаното от Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. Фискалната консолидация обаче е значително отложена за последните години от програмния период, целите за дефицита се основават на оптимистични прогнози за растеж, a планираните икономии на разходи не са подкрепени от достатъчно конкретни мерки. Като се имат предвид добрите икономически резултати на Полша по време на кризата, прогнозираното от властите възстановяване от 2010 г., големият структурен държавен дефицит и целта на властите да коригират прекомерния дефицит до 2012 г., то би била подходяща стратегия за фискална консолидация, която е по-засилена в началото на периода. През 2010 г. бюджетът следва да се изпълнява стриктно, плановете за текущите първични разходи да се изпълняват по възможност частично, а непредвидените приходи да се разпределят за намаляване на дефицита. Целите за дефицита на консолидирания държавен бюджет за 2011—2012 г. ще трябва да бъдат подкрепени от значителни допълнителни мерки, което би трябвало да осигури и подходящ предпазен марж, в случай че нe се осъществи заложеният в програмата основен макроикономически сценарий. |
| --- | --- |

(14)

Като цяло през 2010 г. бюджетната стратегия, заложена в програмата, отговаря в голяма степен на препоръките на Съвета от 7 юли 2009 г. съгласно член 104, параграф 7 от ДЕО. Като се вземат предвид рисковете обаче, от 2011 г. бюджетната стратегия изглежда няма да съответства на препоръките на Съвета. Средногодишното структурно подобрение, планирано за периода 2010—2012 г., е 11⁄2 процентни пункта от БВП — малко по-голямо от препоръчаното от Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит. Фискалната консолидация обаче е значително отложена за последните години от програмния период, целите за дефицита се основават на оптимистични прогнози за растеж, a планираните икономии на разходи не са подкрепени от достатъчно конкретни мерки. Като се имат предвид добрите икономически резултати на Полша по време на кризата, прогнозираното от властите възстановяване от 2010 г., големият структурен държавен дефицит и целта на властите да коригират прекомерния дефицит до 2012 г., то би била подходяща стратегия за фискална консолидация, която е по-засилена в началото на периода. През 2010 г. бюджетът следва да се изпълнява стриктно, плановете за текущите първични разходи да се изпълняват по възможност частично, а непредвидените приходи да се разпределят за намаляване на дефицита. Целите за дефицита на консолидирания държавен бюджет за 2011—2012 г. ще трябва да бъдат подкрепени от значителни допълнителни мерки, което би трябвало да осигури и подходящ предпазен марж, в случай че нe се осъществи заложеният в програмата основен макроикономически сценарий.

| (15) | Относно посочените в кодекса на програмите за стабилност и за конвергенция изисквания за предоставянето на данни, програмата предоставя всички задължителни и повечето от незадължителните данни. (7) В препоръките си от 7 юли 2009 г. съгласно член 104, параграф 7 от ДЕО Съветът прикани Полша също да докладва относно напредъка, постигнат в изпълнението на препоръките на Съвета, в отделна глава от актуализациите на програмите за конвергенция. Полша спази отчасти тази препоръка. По-специално не са формулирани достатъчно подробно конкретните мерки, необходими за свеждането на дефицита под референтната стойност до 2012 г., както и реформите за ограничаване на текущите първични разходи през следващите години. |
| --- | --- |

(15)

Относно посочените в кодекса на програмите за стабилност и за конвергенция изисквания за предоставянето на данни, програмата предоставя всички задължителни и повечето от незадължителните данни. (7) В препоръките си от 7 юли 2009 г. съгласно член 104, параграф 7 от ДЕО Съветът прикани Полша също да докладва относно напредъка, постигнат в изпълнението на препоръките на Съвета, в отделна глава от актуализациите на програмите за конвергенция. Полша спази отчасти тази препоръка. По-специално не са формулирани достатъчно подробно конкретните мерки, необходими за свеждането на дефицита под референтната стойност до 2012 г., както и реформите за ограничаване на текущите първични разходи през следващите години.

Общото заключение е, че въпреки планираното от Полша коригиране на прекомерния дефицит до 2012 г. в съответствие с препоръката на Съвета в рамките на процедурата при прекомерен дефицит, фискалната корекция е значително отложена за последните години от програмния период, като се предвижда по-голямата част от намалението на дефицита да се осъществи през 2012 г., и съществува значителен риск от постигане на по-лоши от предвидените резултати за заложените в програмата цели за дефицита, както по отношение на приходите, така и по отношение на разходите. Като се има предвид прогнозираното от властите възстановяване от 2010 г. и големият структурен държавен дефицит, то би била подходяща стратегия за фискална консолидация, която е по-засилена в началото на периода. Рисковете по отношение на фискалните цели отразяват благоприятните предвиждания за растежа на реалния БВП, липсата на значителни и достатъчно конкретни мерки в подкрепа на фискалните цели от 2011 г. нататък, досегашните случаи на превишаване на текущите разходи в сравнение с планираното, както и на влиянието на изборния цикъл. Приветстват се намеренията за укрепване на фискалната рамка, по-специално подкрепени от правилата за разходите. Целесъобразно би било „временното“ правило за разходите да бъде по-амбициозно, по-специално що се отнася до частта от държавните финанси, обхваната от правилото.

С оглед на горната оценка и в контекста на препоръката от 7 юли 2009 г. съгласно член 104, параграф 7 от ДЕО, както и предвид необходимостта от осигуряване на устойчива конвергенция, Полша се приканва да:

| i) | изпълнява стриктно бюджета за 2010 г., като изпълнява по възможност частично плановете за текущите първични разходи и разпределя непредвидените приходи за намаляване на дефицита; |
| --- | --- |

i)

изпълнява стриктно бюджета за 2010 г., като изпълнява по възможност частично плановете за текущите първични разходи и разпределя непредвидените приходи за намаляване на дефицита;

| ii) | засили планираните корекции в бюджета през 2011 г., за да постигне препоръчаното средно годишно равнище на фискална консолидация от 1,25 % от БВП съгласно член 104, параграф 7 от препоръката и да бъде готова да приеме допълнителни мерки за консолидация през 2011 г. и 2012 г., в случай че се сбъднат рисковете, свързани с по-оптимистичния сценарий, на който се основава програмата, в сравнение със сценария в основата на препоръката по член 104, параграф 7 от ДЕО; |
| --- | --- |

ii)

засили планираните корекции в бюджета през 2011 г., за да постигне препоръчаното средно годишно равнище на фискална консолидация от 1,25 % от БВП съгласно член 104, параграф 7 от препоръката и да бъде готова да приеме допълнителни мерки за консолидация през 2011 г. и 2012 г., в случай че се сбъднат рисковете, свързани с по-оптимистичния сценарий, на който се основава програмата, в сравнение със сценария в основата на препоръката по член 104, параграф 7 от ДЕО;

| iii) | пристъпи към укрепване на фискалната рамка, включително чрез въвеждането на правило за разходите, което обхваща по-голям дял от първичните разходи в консолидирания държавен бюджет, отколкото представеното в програмата за конвергенция „временно“ правило, и да предвиди подходящи механизми за наблюдение и налагане на спазването. За целта ще се наложи намаляване на дяла на задължителните разходи от общите разходи. |
| --- | --- |

iii)

пристъпи към укрепване на фискалната рамка, включително чрез въвеждането на правило за разходите, което обхваща по-голям дял от първичните разходи в консолидирания държавен бюджет, отколкото представеното в програмата за конвергенция „временно“ правило, и да предвиди подходящи механизми за наблюдение и налагане на спазването. За целта ще се наложи намаляване на дяла на задължителните разходи от общите разходи.

Полша също така се приканва в следващата си актуализация на програмата за конвергенция да добави по-точна информация в отделната глава относно постигнатия напредък за прекратяване на прекомерния държавен дефицит, както бе поискано от Съвета в препоръките му от 7 юли 2009 г. съгласно член 104, параграф 7.

Сравнение на основни макроикономически и бюджетни прогнози

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Реален БВП
  (% промяна) | ПК февруари 2010 г. | 5,0 | 1,7 | 3,0 | 4,5 | 4,2 |
| КОМ ноември 2009 г. | 5,0 | 1,2 | 1,8 | 3,2 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | 5,1 | 3,7 | 4,0 | 4,5 | няма данни |
| Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)
  (%) | ПК февруари 2010 г. | 4,2 | 4,0 | 2,1 | 2,7 | 3,2 |
| КОМ ноември 2009 г. | 4,2 | 3,9 | 1,9 | 2,0 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | 4,2 | 2,9 | 2,5 | 2,5 | няма данни |
| Разлика между фактическия ипотенциалния БВП (8)

  (% от потенциалния БВП) | ПК февруари 2010 г. | 2,4 | –0,4 | –1,7 | –1,5 | –1,5 |
| КОМ ноември 2009 г. (9) | 2,6 | –0,4 | –2,2 | –2,3 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | 1,0 | –0,1 | –0,6 | –0,5 | няма данни |
| Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят
  (% от БВП) | ПК февруари 2010 г. | –4,0 | –0,1 | –1,1 | –0,0 | –0,8 |
| КОМ ноември 2009 г. | –4,0 | –0,2 | –0,3 | –0,7 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | –4,0 | –1,8 | –1,3 | –1,5 | няма данни |
| Общи приходи в държавния бюджет
  (% от БВП) | ПК февруари 2010 г. | 39,6 | 37,4 | 39,6 | 40,3 | 40,3 |
| КОМ ноември 2009 г. | 39,6 | 37,6 | 38,6 | 38,3 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | 39,8 | 40,7 | 40,0 | 39,7 | няма данни |
| Общи разходи в държавния бюджет
  (% от БВП) | ПК февруари 2010 г. | 43,3 | 44,6 | 46,5 | 46,2 | 43,3 |
| КОМ ноември 2009 г. | 43,3 | 44,0 | 46,1 | 45,9 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | 42,6 | 43,2 | 42,4 | 41,7 | няма данни |
| Общо салдо в държавния бюджет
  (% от БВП) | ПК февруари 2010 г. | –3,6 | –7,2 | –6,9 | –5,9 | –2,9 |
| КОМ ноември 2009 г. | –3,6 | –6,4 | –7,5 | –7,6 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | –2,7 | –2,5 | –2,3 | –1,9 | няма данни |
| Първично салдо
  (% от БВП) | ПК февруари 2010 г. | –1,4 | –4,8 | –4,2 | –3,1 | –0,2 |
| КОМ ноември 2009 г. | –1,4 | –3,8 | –4,6 | –4,6 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | –0,3 | 0,1 | 0,2 | 0,5 | няма данни |
| Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (8)

  (% от БВП) | ПК февруари 2010 г. | –4,6 | –7,0 | –6,2 | –5,3 | –2,3 |
| КОМ ноември 2009 г. | –4,7 | –6,3 | –6,6 | –6,7 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | –3,1 | –2,5 | –2,1 | –1,7 | няма данни |
| Структурно салдо (10)

  (% от БВП) | ПК февруари 2010 г. | –4,6 | –7,0 | –6,2 | –5,3 | –2,3 |
| КОМ ноември 2009 г. | –4,7 | –6,4 | –6,6 | –6,7 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | –3,1 | –2,5 | –2,3 | –1,7 | няма данни |
| Брутен държавен дълг
  (% от БВП) | ПК февруари 2010 г. | 47,2 | 50,7 | 53,1 | 56,3 | 55,8 |
| КОМ ноември 2009 г. | 47,2 | 51,7 | 57,0 | 61,3 | няма данни |
| ПК декември 2008 г. | 45,9 | 45,8 | 45,5 | 44,8 | няма данни |
| Програма за конвергенция (ПК); прогноза на службите на Комисията от есента (КОМ); изчисления на службите на Комисията. |

2008

2009

2010

2011

2012

Реален БВП

(% промяна)

ПК февруари 2010 г.

5,0

1,7

3,0

4,5

4,2

КОМ ноември 2009 г.

5,0

1,2

1,8

3,2

няма данни

ПК декември 2008 г.

5,1

3,7

4,0

4,5

няма данни

Инфлация според Хармонизирания индекс на потребителските цени (ХИПЦ)

(%)

ПК февруари 2010 г.

4,2

4,0

2,1

2,7

3,2

КОМ ноември 2009 г.

4,2

3,9

1,9

2,0

няма данни

ПК декември 2008 г.

4,2

2,9

2,5

2,5

няма данни

Разлика между фактическия ипотенциалния БВП (8)

(% от потенциалния БВП)

ПК февруари 2010 г.

2,4

–0,4

–1,7

–1,5

–1,5

КОМ ноември 2009 г. (9)

2,6

–0,4

–2,2

–2,3

няма данни

ПК декември 2008 г.

1,0

–0,1

–0,6

–0,5

няма данни

Нето предоставени/получени заеми на/от останалия свят

(% от БВП)

ПК февруари 2010 г.

–4,0

–0,1

–1,1

–0,0

–0,8

КОМ ноември 2009 г.

–4,0

–0,2

–0,3

–0,7

няма данни

ПК декември 2008 г.

–4,0

–1,8

–1,3

–1,5

няма данни

Общи приходи в държавния бюджет

(% от БВП)

ПК февруари 2010 г.

39,6

37,4

39,6

40,3

40,3

КОМ ноември 2009 г.

39,6

37,6

38,6

38,3

няма данни

ПК декември 2008 г.

39,8

40,7

40,0

39,7

няма данни

Общи разходи в държавния бюджет

(% от БВП)

ПК февруари 2010 г.

43,3

44,6

46,5

46,2

43,3

КОМ ноември 2009 г.

43,3

44,0

46,1

45,9

няма данни

ПК декември 2008 г.

42,6

43,2

42,4

41,7

няма данни

Общо салдо в държавния бюджет

(% от БВП)

ПК февруари 2010 г.

–3,6

–7,2

–6,9

–5,9

–2,9

КОМ ноември 2009 г.

–3,6

–6,4

–7,5

–7,6

няма данни

ПК декември 2008 г.

–2,7

–2,5

–2,3

–1,9

няма данни

Първично салдо

(% от БВП)

ПК февруари 2010 г.

–1,4

–4,8

–4,2

–3,1

–0,2

КОМ ноември 2009 г.

–1,4

–3,8

–4,6

–4,6

няма данни

ПК декември 2008 г.

–0,3

0,1

0,2

0,5

няма данни

Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл (8)

(% от БВП)

ПК февруари 2010 г.

–4,6

–7,0

–6,2

–5,3

–2,3

КОМ ноември 2009 г.

–4,7

–6,3

–6,6

–6,7

няма данни

ПК декември 2008 г.

–3,1

–2,5

–2,1

–1,7

няма данни

Структурно салдо (10)

(% от БВП)

ПК февруари 2010 г.

–4,6

–7,0

–6,2

–5,3

–2,3

КОМ ноември 2009 г.

–4,7

–6,4

–6,6

–6,7

няма данни

ПК декември 2008 г.

–3,1

–2,5

–2,3

–1,7

няма данни

Брутен държавен дълг

(% от БВП)

ПК февруари 2010 г.

47,2

50,7

53,1

56,3

55,8

КОМ ноември 2009 г.

47,2

51,7

57,0

61,3

няма данни

ПК декември 2008 г.

45,9

45,8

45,5

44,8

няма данни

Програма за конвергенция (ПК); прогноза на службите на Комисията от есента (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

(1)  ОВ L 209, 2.8.1997 г., стр. 1. Документите, цитирани в настоящия текст, се намират на следния адрес в интернет: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  При оценката се отчита най-вече прогнозата на службите на Комисията от есента на 2009 г., но и други данни, станали известни впоследствие, по-специално междинната прогноза на службите на Комисията от февруари 2010 г.

(3)  Тук не се включва подсекторът на централното държавно управление, където имаше неизпълнение на разходите, въпреки по-високите приходи.

(4)  Стойността 0,5 % от БВП включва въздействието на правилото по отношение на разходите, съгласно посоченото в първия пакет от реформи, представен на председателя.

(5)  В програмата се предвижда въвеждането на две правила за разходите: първоначално „временно“ правило, обхващащо само малка част от разходите на консолидирания държавен бюджет. Това правило ще бъде в сила, докато структурният дефицит на консолидирания държавен бюджет достигне СБЦ (дефицит в размер на 1 % от БВП). След това властите предвиждат да се въведе „целево“ правило за разходите (целта ще бъде да се запази структурният дефицит на равнище 1 % от БВП), което ще обхваща по-голям дял от държавните разходи.

(6)  В заключенията на Съвета от 10 ноември 2009 г. относно устойчивостта на публичните финанси „Съветът призовава държавите-членки да съсредоточат вниманието си върху насочени към устойчивост стратегии в предстоящите си програми за стабилност и за конвергенция“ и по-нататък „приканва Комисията да продължи, заедно с Комитета за икономическа политика и Икономическия и финансов комитет, разработването на методики за оценка на дългосрочната устойчивост на публичните финанси навреме за следващия доклад за устойчивостта“, който е предвиден за 2012 г.

(7)  По-специално не са предоставени оценки на приноса на отделните производствени фактори за потенциалния растеж и дългосрочни прогнози за някои серии от данни.

(8)  Разликата между фактическия и потенциалния БВП и коригирани спрямо фазата на икономическия цикъл салда от програмите, както са преизчислени от службите на Комисията въз основа на информацията в програмите.

(9)  Въз основа на оценката за потенциален растеж от съответно 5,0 %, 4,2 %, 3,7 % и 3,3 % през периода 2008—2011 г.

(10)  Салдо, коригирано спрямо фазата на икономическия цикъл, с изключение на еднократните и други временни мерки. Няма еднократни мерки според последната програма, а в прогнозите на службите на Комисията от есента на 2009 г. еднократните мерки са 0,1 % от БВП през 2009 г., водещи до намаление на дефицита.

Източник:

Програма за конвергенция (ПК); прогноза на службите на Комисията от есента (КОМ); изчисления на службите на Комисията.

---

II Съобщения

СЪОБЩЕНИЯ НА ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 2.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 143/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 143/22

---

Разрешение за отпускане на държавни помощи по силата на членове 107 и 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС)

Случаи, в които Комисията няма възражения

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 143/05

| Дата на приемане на решението | 25.1.2010 r. |
| --- | --- |
| Референтен номер на държавна помощ | N 194/09 |
| Държава-членка | Обединеното кралство |
| Регион | — |
| Название/Титла (и/или име на бенефициера) | Liquidation aid to Bradford & Bingley |
| Правно основание | Banking (Special Provisions) Act 2008.
  The Bradford & Bingley plc Transfer of Securities and Property etc. Order 2008 |
| Вид мерки | Индивидуална помощ |
| Цел | Помощи, отпуснати за преодоляване на сериозни сътресения в икономиката, Помощи, отпуснати при обявяване на несъстоятелност |
| Вид на помощта | Заем при изключително изгодни условия, Гаранция, Други видове капиталови интервенции |
| Бюджет | — |
| Интензитет | — |
| Времетраене | 25.1.2010 r. — Приключване на ликвидацията. |
| Икономически отрасли | Финансово посредничество |
| Название и адрес на предоставящия орган | The Commissioners for Her Majesty's Treasury |
| 1 Horse Guards Road |
| London |
| SW1A 2HQ |
| UNITED KINGDOM |

Дата на приемане на решението

25.1.2010 r.

Референтен номер на държавна помощ

N 194/09

Държава-членка

Обединеното кралство

Регион

—

Название/Титла (и/или име на бенефициера)

Liquidation aid to Bradford & Bingley

Правно основание

Banking (Special Provisions) Act 2008.

The Bradford & Bingley plc Transfer of Securities and Property etc. Order 2008

Вид мерки

Индивидуална помощ

Цел

Помощи, отпуснати за преодоляване на сериозни сътресения в икономиката, Помощи, отпуснати при обявяване на несъстоятелност

Вид на помощта

Заем при изключително изгодни условия, Гаранция, Други видове капиталови интервенции

Бюджет

—

Интензитет

—

Времетраене

25.1.2010 r. — Приключване на ликвидацията.

Икономически отрасли

Финансово посредничество

Название и адрес на предоставящия орган

The Commissioners for Her Majesty's Treasury

1 Horse Guards Road

London

SW1A 2HQ

UNITED KINGDOM

Други сведения

—

Текстът на решението, който не съдържа поверителна информация, е публикуван на автентичната/ите езикова/и версия/и на следния интернет адрес:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_bg.htm

| Дата на приемане на решението | 30.3.2010 r. |
| --- | --- |
| Референтен номер на държавна помощ | NN 11/10 |
| Държава-членка | Ирландия |
| Регион | — |
| Название/Титла (и/или име на бенефициера) | Rescue measure in favour of INBS |
| Правно основание | Building Societies Act 1989, CIFS Act 2008 |
| Вид мерки | Индивидуална помощ |
| Цел | Помощи, отпуснати за преодоляване на сериозни сътресения в икономиката |
| Вид на помощта | Директен грант |
| Бюджет | Общ бюджет: 2 700 милиона EUR |
| Интензитет | — |
| Времетраене | — |
| Икономически отрасли | Финансово посредничество |
| Название и адрес на предоставящия орган | Irish Minister for Finance |
| Други сведения | — |

Дата на приемане на решението

30.3.2010 r.

Референтен номер на държавна помощ

NN 11/10

Държава-членка

Ирландия

Регион

—

Название/Титла (и/или име на бенефициера)

Rescue measure in favour of INBS

Правно основание

Building Societies Act 1989, CIFS Act 2008

Вид мерки

Индивидуална помощ

Цел

Помощи, отпуснати за преодоляване на сериозни сътресения в икономиката

Вид на помощта

Директен грант

Бюджет

Общ бюджет: 2 700 милиона EUR

Интензитет

—

Времетраене

—

Икономически отрасли

Финансово посредничество

Название и адрес на предоставящия орган

Irish Minister for Finance

Други сведения

—

Текстът на решението, който не съдържа поверителна информация, е публикуван на автентичната/ите езикова/и версия/и на следния интернет адрес:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_bg.htm

| Дата на приемане на решението | 27.4.2010 r. |
| --- | --- |
| Референтен номер на държавна помощ | N 41/10 |
| Държава-членка | Латвия |
| Регион | Rīga |
| Название/Титла (и/или име на бенефициера) | Investīciju atbalsts VAS “Starptautiskā lidosta “Rīga” ” |
| Правно основание | 15.12.2009. MK noteikumi Nr. 1476 “Noteikumi par darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” papildinājuma 3.3.1.4. aktivitāti “Lidostu infrastruktūras attīstība” ” |
| Вид мерки | Индивидуална помощ |
| Цел | Отраслово развитие, Регионално развитие |
| Вид на помощта | Директен грант |
| Бюджет | Общ бюджет: 124 милиона EUR |
| Интензитет | 75 % |
| Времетраене | 1.5.2010 r.—31.12.2020 r. |
| Икономически отрасли | Въздушен транспорт |
| Название и адрес на предоставящия орган | Satiksmes ministrija |
| Gogoļa iela 3 |
| Rīga, LV-1743 |
| LATVIJA |

Дата на приемане на решението

27.4.2010 r.

Референтен номер на държавна помощ

N 41/10

Държава-членка

Латвия

Регион

Rīga

Название/Титла (и/или име на бенефициера)

Investīciju atbalsts VAS “Starptautiskā lidosta “Rīga” ”

Правно основание

15.12.2009. MK noteikumi Nr. 1476 “Noteikumi par darbības programmas “Infrastruktūra un pakalpojumi” papildinājuma 3.3.1.4. aktivitāti “Lidostu infrastruktūras attīstība” ”

Вид мерки

Индивидуална помощ

Цел

Отраслово развитие, Регионално развитие

Вид на помощта

Директен грант

Бюджет

Общ бюджет: 124 милиона EUR

Интензитет

75 %

Времетраене

1.5.2010 r.—31.12.2020 r.

Икономически отрасли

Въздушен транспорт

Название и адрес на предоставящия орган

Satiksmes ministrija

Gogoļa iela 3

Rīga, LV-1743

LATVIJA

Други сведения

—

Текстът на решението, който не съдържа поверителна информация, е публикуван на автентичната/ите езикова/и версия/и на следния интернет адрес:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_bg.htm

| Дата на приемане на решението | 10.5.2010 r. |
| --- | --- |
| Референтен номер на държавна помощ | N 116/10 |
| Държава-членка | Германия |
| Регион | — |
| Название/Титла (и/или име на бенефициера) | Änderung der Regelung für Innovationsbeihilfen an den Schiffbau |
| Правно основание | Richtlinie des Bundesministeriums für Wirtschaft und Technologie zum Förderprogramm „Innovativer Schiffbau sichert wettbewerbsfähige Arbeitsplätze“ |
| Вид мерки | Схема за предоставяне на помощ |
| Цел | Иновации |
| Вид на помощта | Директен грант |
| Бюджет | Годишен бюджет: 22 милиона EUR
  Общ бюджет: 45 милиона EUR |
| Интензитет | 20 % |
| Времетраене | 1.5.2010 r.—31.12.2010 r. |
| Икономически отрасли | Корабостроене |
| Название и адрес на предоставящия орган | Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie |
| Scharnhorststr. 34-37 |
| 10115 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Дата на приемане на решението

10.5.2010 r.

Референтен номер на държавна помощ

N 116/10

Държава-членка

Германия

Регион

—

Название/Титла (и/или име на бенефициера)

Änderung der Regelung für Innovationsbeihilfen an den Schiffbau

Правно основание

Richtlinie des Bundesministeriums für Wirtschaft und Technologie zum Förderprogramm „Innovativer Schiffbau sichert wettbewerbsfähige Arbeitsplätze“

Вид мерки

Схема за предоставяне на помощ

Цел

Иновации

Вид на помощта

Директен грант

Бюджет

Годишен бюджет: 22 милиона EUR

Общ бюджет: 45 милиона EUR

Интензитет

20 %

Времетраене

1.5.2010 r.—31.12.2010 r.

Икономически отрасли

Корабостроене

Название и адрес на предоставящия орган

Bundesministerium für Wirtschaft und Technologie

Scharnhorststr. 34-37

10115 Berlin

DEUTSCHLAND

Други сведения

—

Текстът на решението, който не съдържа поверителна информация, е публикуван на автентичната/ите езикова/и версия/и на следния интернет адрес:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_bg.htm

---

| 2.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 143/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 143/25

---

Непротивопоставяне на концентрация, за която е постъпило уведомление

(Дело COMP/M.5874 — Barclays/Blackstone/Portfolio Hotels)

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 143/06

На 21 май 2010 година Комисията реши да не се противопоставя на горепосочената концентрация, за която е постъпило уведомление и да я обяви за съвместима с общия пазар. Решението се основава на член 6, параграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета. Пълният текст на решението е достъпен единствено на Английски език и ще се публикува, след като бъдат премахнати всички професионални тайни, които могат да се съдържат в него. Той ще бъде достъпен:

| — | в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл, |
| --- | --- |

—

в раздела за сливанията на уебсайта на Комисията, свързан с конкуренцията (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Този уебсайт предоставя различни средства за подпомагане на достъпа до решения за отделни сливания, включително показатели за търсене по дружество, по номер на делото, по дата и по отрасъл,

| — | в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32010M5874. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право. |
| --- | --- |

—

в електронен формат на уебсайта EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) под номер на документа 32010M5874. EUR-Lex предоставя онлайн достъп до европейското право.

---

| 2.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 143/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 143/26

---

Комуникация в съответствие с член 12, параграф 5, буква а) от Регламент (ЕИО) No 2913/92 на Съвета, за информацията, предоставена от митническите органи на държавите-членки относно класирането на стоки в митническата номенклатура

2010/C 143/07

Обвързващата тарифна информация престава да бъде валидна от този ден, ако стане несъвместима с тълкуването на митническата номенклатура в резултат на следните международни тарифни мерки:

Изменения в Обяснителните бележки към Хармонизираната система и Сборника мнения за класиране, одобрени от Съвета за митническо сътрудничество (док. CCC NC1500 – доклад от 44-та сесия на Комитета за Хармонизираната система):

ИЗМЕНЕНИЯ В ОБЯСНИТЕЛНИТЕ БЕЛЕЖКИ, КОИТО СЛЕДВА ДА СЕ ИЗВЪРШАТ СЪГЛАСНО ПРОЦЕДУРАТА ПО ЧЛЕН 8 ОТ КОНВЕНЦИЯТА ЗА ХАРМОНИЗИРАНАТА СИСТЕМА И МНЕНИЯ ЗА КЛАСИРАНЕ, РЕДАКТИРАНИ ОТ КОМИТЕТА ПО ХАРМОНИЗИРАНАТА СИСТЕМА НА СВЕТОВНАТА МИТНИЧЕСКА ОРГАНИЗАЦИЯ

(44-ТА СЕСИЯ НА КОМИТЕТА ПО ХАРМОНИЗИРАНАТА СИСТЕМА — ОКТОМВРИ 2009 г)

ДОК. NC1500

Изменения в Обяснителните бележки към Номенклатурата, приложена към Конвенцията по ХС

| 84.15 | K/16 |
| --- | --- |
| 84.19 | K/18 |
| 84.33 | K/2 |
| 85.36 | K/1 |
| 90.28 | K/4 |
| 95.04 | K/17 |

84.15

K/16

84.19

K/18

84.33

K/2

85.36

K/1

90.28

K/4

95.04

K/17

Мнения за класиране, приети от Комитета по Хармонизираната система

| 3002.10/4 | K/9 |
| --- | --- |
| 3002.10/5 | K/9 |
| 3404.90/1 | K/10 |
| 3504.00/2 | K/11 |
| 3824.90/18 | K/12 |
| 3923.90/1 | K/13 |
| 4014.90/1 | K/14 |
| 4016.93/2 | K/15 |
| 9503.00/9 (Изменение на правното основание) | K/5 |

3002.10/4

K/9

3002.10/5

K/9

3404.90/1

K/10

3504.00/2

K/11

3824.90/18

K/12

3923.90/1

K/13

4014.90/1

K/14

4016.93/2

K/15

9503.00/9 (Изменение на правното основание)

K/5

Информация за съдържанието на тези мерки може да бъде получена от Генерална дирекция „Данъчно облагане и митнически съюз“ на Европейската комисия (rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels) или да бъде изтеглена от нейната интернет страница:

http://ec.europa.eu/comm/taxation_customs/customs/customs_duties/tariff_aspects/harmonised_system/index_en.htm

---

IV Информация

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ИНСТИТУЦИИТЕ, ОРГАНИТЕ, СЛУЖБИТЕ И АГЕНЦИИТЕ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ

Европейска комисия

| 2.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 143/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 143/27

---

Лихвен процент, прилаган от Европейската централна банка относно нейните основни операции по рефинансиране (1):

1,00 % на 1 юни 2010 година

Обменен курс на еврото (2)

1 юни 2010 година

2010/C 143/08

1 евро =

| | Валута | Обменен курс |
| --- | --- | --- |
| USD | щатски долар | 1,2155 |
| JPY | японска йена | 110,65 |
| DKK | датска крона | 7,4393 |
| GBP | лира стерлинг | 0,83470 |
| SEK | шведска крона | 9,6163 |
| CHF | швейцарски франк | 1,4183 |
| ISK | исландска крона | |
| NOK | норвежка крона | 7,9420 |
| BGN | български лев | 1,9558 |
| CZK | чешка крона | 25,628 |
| EEK | естонска крона | 15,6466 |
| HUF | унгарски форинт | 276,62 |
| LTL | литовски лит | 3,4528 |
| LVL | латвийски лат | 0,7093 |
| PLN | полска злота | 4,1140 |
| RON | румънска лея | 4,1868 |
| TRY | турска лира | 1,9288 |
| AUD | австралийски долар | 1,4595 |
| CAD | канадски долар | 1,2766 |
| HKD | хонконгски долар | 9,4720 |
| NZD | новозеландски долар | 1,8056 |
| SGD | сингапурски долар | 1,7193 |
| KRW | южнокорейски вон | 1 478,29 |
| ZAR | южноафрикански ранд | 9,3929 |
| CNY | китайски юан рен-мин-би | 8,3021 |
| HRK | хърватска куна | 7,2590 |
| IDR | индонезийска рупия | 11 249,90 |
| MYR | малайзийски рингит | 4,0203 |
| PHP | филипинско песо | 56,709 |
| RUB | руска рубла | 38,0290 |
| THB | тайландски бат | 39,607 |
| BRL | бразилски реал | 2,2262 |
| MXN | мексиканско песо | 15,7893 |
| INR | индийска рупия | 57,3170 |

Валута

Обменен курс

USD

щатски долар

1,2155

JPY

японска йена

110,65

DKK

датска крона

7,4393

GBP

лира стерлинг

0,83470

SEK

шведска крона

9,6163

CHF

швейцарски франк

1,4183

ISK

исландска крона

NOK

норвежка крона

7,9420

BGN

български лев

1,9558

CZK

чешка крона

25,628

EEK

естонска крона

15,6466

HUF

унгарски форинт

276,62

LTL

литовски лит

3,4528

LVL

латвийски лат

0,7093

PLN

полска злота

4,1140

RON

румънска лея

4,1868

TRY

турска лира

1,9288

AUD

австралийски долар

1,4595

CAD

канадски долар

1,2766

HKD

хонконгски долар

9,4720

NZD

новозеландски долар

1,8056

SGD

сингапурски долар

1,7193

KRW

южнокорейски вон

1 478,29

ZAR

южноафрикански ранд

9,3929

CNY

китайски юан рен-мин-би

8,3021

HRK

хърватска куна

7,2590

IDR

индонезийска рупия

11 249,90

MYR

малайзийски рингит

4,0203

PHP

филипинско песо

56,709

RUB

руска рубла

38,0290

THB

тайландски бат

39,607

BRL

бразилски реал

2,2262

MXN

мексиканско песо

15,7893

INR

индийска рупия

57,3170

---

(1)  Обменен курс, прилаган при последната операция, извършена преди посочения ден. В случай на предлагане при променлив курс, означава лихвата и маргиналната лихва.

(2)  Източник: референтен обменен курс, публикуван от Европейската централна банка.

---

ИНФОРМАЦИЯ ОТ ДЪРЖАВИТЕ-ЧЛЕНКИ

| 2.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 143/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 143/28

---

ИЗВЕСТИЕ ОТНОСНО ЗАЯВЛЕНИЕ ЗА РАЗРЕШЕНИЕ ЗА ТЪРСЕНЕ НА ТЕЧНИ И ГАЗООБРАЗНИ ВЪГЛЕВОДОРОДИ ПОД НАИМЕНОВАНИЕТО COSTA DEL SOLE

ИТАЛИАНСКА РЕПУБЛИКА — РЕГИОН СИЦИЛИЯ

РЕГИОНАЛЕН СЪВЕТ ЕНЕРГЕТИКА И КОМУНАЛНИ УСЛУГИ — РЕГИОНАЛЕН ДЕПАРТАМЕНТ ЕНЕРГЕТИКА

ОТДЕЛ — РЕГИОНАЛНО БЮРО ПО ВЪГЛЕВОДОРОДИ И ГЕОТЕРМИЯ (U.R.I.G.)

2010/C 143/09

На 18 декември 2009 г. Apennine Energy s.r.l., със седалище на адрес Via Alberico II 31, 00193 Roma (фискален код и регистрация по ДДС 01348720358) и регистрирано в търговската камара в Рим (No 01348720358), подаде заявление до бившия регионален съвет по въпросите на промишлеността — компетентният орган, предоставящ правото за извършване на минна дейност в рамките на регион Сицилия, със седалище на адрес Via Ugo La Malfa 87/89, 90146 Palermo — с което поиска да му бъде издадено в съответствие с регионален закон No 14 от 3 юли 2000 г., с който се транспонира и прилага Директива 94/22/ЕО, разрешение за търсене и проучване на течни и газообразни въглеводороди с условното наименование „Costa del Sole“, в район с площ от 4 152 ha (41,52 km2), намиращ се в южната крайбрежна част на Сицилия на територията на провинция Caltanissetta. Съответните общини са Butera и Gela.

Посоченият район граничи по крайбрежната ивица между точки „D“ и „E“ с морето, като в другите посоки граничи с райони, за които няма разрешение за търсене и проучване на течни и газообразни въглеводороди.

Районът за търсене и проучване на течни и газообразни въглеводороди се вписва в рамките на непрекъсната линия, която свързва седем точки, както и крайбрежната ивица между точки „D“ и „E“.

Горепосочените точки са определени по следния начин:

| A. | югозападният ъгъл на Casa Savorni на кота 100 m надморска височина (F. 272 III NE); |
| --- | --- |
| B. | точка, определена чрез тригонометрична нивелация, намираща се на Rocca d'Adamo на кота 289 m надморска височина (F. 272 III NE); |
| C. | точка, определена чрез тригонометрична нивелация, намираща се в Torre Manfria на кота 75 m надморска височина (F. 272 III NE); |
| D. | точка, в която се пресичат продължението на линията, свързваща точки „B“ и „C“, и крайбрежната ивица (F.272 III NE); |
| E. | точка, в която се пресичат продължението на линията, свързваща точки „F“ и „G“, и крайбрежната ивица(F.272 III NW); |
| F. | точка, определена чрез тригонометрична нивелация, намираща се в Castello di Falconara на кота 18 m надморска височина (F.272 III NW); |
| G. | югозападният ъгъл на Case La Tenutella на кота 59 m надморска височина (F. 272 III NE). |

A.

югозападният ъгъл на Casa Savorni на кота 100 m надморска височина (F. 272 III NE);

B.

точка, определена чрез тригонометрична нивелация, намираща се на Rocca d'Adamo на кота 289 m надморска височина (F. 272 III NE);

C.

точка, определена чрез тригонометрична нивелация, намираща се в Torre Manfria на кота 75 m надморска височина (F. 272 III NE);

D.

точка, в която се пресичат продължението на линията, свързваща точки „B“ и „C“, и крайбрежната ивица (F.272 III NE);

E.

точка, в която се пресичат продължението на линията, свързваща точки „F“ и „G“, и крайбрежната ивица(F.272 III NW);

F.

точка, определена чрез тригонометрична нивелация, намираща се в Castello di Falconara на кота 18 m надморска височина (F.272 III NW);

G.

югозападният ъгъл на Case La Tenutella на кота 59 m надморска височина (F. 272 III NE).

Географски координати

| Точка | Изт. дължина (M. Mario) | Сев. ширина |
| --- | --- | --- |
| A | 1° 42′ 23,39′′ | 37° 09′ 49,46′′ |
| B | 1° 43′ 35,59′′ | 37° 09′ 41,35′′ |
| C | 1° 41′ 11,19′′ | 37° 05′ 59,19′′ |
| D | 1° 41′ 08,14′′ | 37° 05′ 53,11′′ |
| E | 1° 35′ 57,97 | 37° 06′ 25,14′′ |
| F | 1° 36′ 03,05′′ | 37° 06′ 29,39′′ |
| G | 1° 38′ 33,56′′ | 37° 08′ 41,63′′ |

Точка

Изт. дължина (M. Mario)

Сев. ширина

A

1° 42′ 23,39′′

37° 09′ 49,46′′

B

1° 43′ 35,59′′

37° 09′ 41,35′′

C

1° 41′ 11,19′′

37° 05′ 59,19′′

D

1° 41′ 08,14′′

37° 05′ 53,11′′

E

1° 35′ 57,97

37° 06′ 25,14′′

F

1° 36′ 03,05′′

37° 06′ 29,39′′

G

1° 38′ 33,56′′

37° 08′ 41,63′′

Заинтересованите лица могат да подадат заявление за разрешение за същия район в срок от 90 дни от датата на публикуване на настоящото известие в Официален вестник на Европейския съюз. Получените след този срок заявления ще бъдат обявени за недопускаеми. Указът за предоставяне на разрешението за търсене ще бъде издаден в срок от шест месеца, започващ от датата, определена за краен срок за представянето на евентуални заявления от страна на конкурентни дружества. Така също с оглед на член 5, параграф 1 от Директива 94/22/ЕО се отбелязва, че критериите, въз основа на които се издават разрешенията за проучване, разрешенията за търсене и концесиите за производство, вече са публикувани в
  Официален вестник на Европейския съюз серия C 396 от 19 декември 1998 г. с позоваване на разпоредбите на президентския указ Decreto Legislativo del Presidente della Repubblica No 625 от 25 ноември 1996 г. (обнародван в Официален вестник на Италианската република No 293 от 14 декември 1996 г.), с който горепосочената директива се транспонира и прилага в италианското законодателство, и са уточнени в регионалния закон Legge della Regione Siciliana No 14 от 3 юли 2000 г., споменат по-горе (обнародван в Официален вестник на Регион Сицилия No 32 от 7 юли 2000 г.).

Условията и изискванията, отнасящи се до упражняването или прекратяването на дейността, са определени в горепосочения регионален закон No 14 от 3 юли 2000 г. и в стандартната спецификация, приета с постановления No 91 от 30 октомври 2003 г. и No 88 от 20 октомври 2004 г. на регионалния съветник по въпросите на промишлеността, обнародвани съответно в част I, No 49 от 14 ноември 2003 г. и в част I, No 46 от 5 ноември 2004 г. на Официален вестник на Регион Сицилия.

Документите по заявлението са внесени в Регионалното бюро по въглеводороди и геотермия на регионалния департамент „Енергетика“, намиращо се на адрес Via Ugo La Malfa 101, 90146 Palermo PA, ITALIA, където заинтересованите страни могат да направят справка с тях.

Палермо, 21 април 2010 година.

Главен инженер

Dr. Ing. Salvatore GIORLANDO

---

V Становища

ПРОЦЕДУРИ ОТНОСНО ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ОБЩАТА ТЪРГОВСКА ПОЛИТИКА

Европейска комисия

| 2.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 143/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 143/30

---

Известие относно действащите антидъмпингови мерки върху вноса в Съюза на някои успоредно разположени хладилници с произход от Република Корея: промяна на адреса на дружество, към което се прилага индивидуално антидъмпингово мито

2010/C 143/10

Към вноса на някои успоредно разположени хладилници с произход от Република Корея се прилага окончателно антидъмпингово мито, наложено с Регламент (ЕО) No 1289/2006 на Съвета (1)

Daewoo Electronics Corporation, разположено в Република Корея дружество, към чийто износ в Съюза на някои успоредно разположени хладилници се прилага антидъмпингово мито от 3,4 %, наложено с член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1289/2006, информира Комисията, че на 8 август 2008 г. е променило адреса си.

Дружеството изтъкна, че промяната на адреса не засяга правото му да се ползва от индивидуалната митническа ставка, прилагана към него на предишния му адрес:

| 686 Ahyeon-dong |
| --- |
| Mapo-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

686 Ahyeon-dong

Mapo-gu

Seoul

SOUTH KOREA

Дружеството представи достатъчно доказателства, за да се установи, че промяната на адреса се дължи на негова вътрешна реорганизация, довела до преместване на адреса му на управление.

Комисията разгледа представената информация и заключи, че промяната на адреса по никакъв начин не засяга констатациите от Регламент (ЕО) No 1289/2006. Поради това позоваването в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1289/2006 на:

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| 686 Ahyeon-dong |
| Mapo-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

686 Ahyeon-dong

Mapo-gu

Seoul

SOUTH KOREA

следва да се чете, както следва:

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| Narakeyum Jeodong Building 1 |
| Jeo-dong1(il)-ga |
| Jung-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

Narakeyum Jeodong Building 1

Jeo-dong1(il)-ga

Jung-gu

Seoul

SOUTH KOREA

Допълнителният код по ТАРИК A733 се прилага за:

| Daewoo Electronics Corporation |
| --- |
| Narakeyum Jeodong Building 1 |
| Jeo-dong1(il)-ga |
| Jung-gu |
| Seoul |
| SOUTH KOREA |

Daewoo Electronics Corporation

Narakeyum Jeodong Building 1

Jeo-dong1(il)-ga

Jung-gu

Seoul

SOUTH KOREA

---

(1)  ОВ L 236, 31.8.2006 г., стр. 11.

---

ПРОЦЕДУРИ, СВЪРЗАНИ С ИЗПЪЛНЕНИЕТО НА ПОЛИТИКАТА В ОБЛАСТТА НА КОНКУРЕНЦИЯТА

Европейска комисия

| 2.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 143/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 143/32

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.5818 — Ericsson/LG Electronics/JV)

Дело кандидат за опростена процедура

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 143/11

| 1. | На 26 май 2010 година Комисия тa получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятия Telefonaktiebolaget LM Ericsson („Ericsson“, Швеция) и LG Electronics Inc. („LG Electronics“, Южна Корея) придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията съвместен контрол над предприятие LG-Nortel Co. Ltd. („LG-Nortel“, Южна Корея) посредством покупка на акции. |
| --- | --- |

1.

На 26 май 2010 година Комисия тa получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятия Telefonaktiebolaget LM Ericsson („Ericsson“, Швеция) и LG Electronics Inc. („LG Electronics“, Южна Корея) придобиват по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията съвместен контрол над предприятие LG-Nortel Co. Ltd. („LG-Nortel“, Южна Корея) посредством покупка на акции.

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | за Ericsson: производство и продажба на телекомуникационно оборудване и свързани с него услуги за оператори на мобилни и фиксирани мрежи, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

за Ericsson: производство и продажба на телекомуникационно оборудване и свързани с него услуги за оператори на мобилни и фиксирани мрежи,

| — | за LG Electronics: производство и продажба на електроника, домакински продукти, мобилни комуникации и компютърни продукти, |
| --- | --- |

—

за LG Electronics: производство и продажба на електроника, домакински продукти, мобилни комуникации и компютърни продукти,

| — | за LG-Nortel: производство и продажба на продукти и решения за телекомуникационни мрежи на оператори и дружества. |
| --- | --- |

—

за LG-Nortel: производство и продажба на продукти и решения за телекомуникационни мрежи на оператори и дружества.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окон- чателно решение по тази точка. В съответствие с известието на Комисията относно опростената процедура за разглеждане на определени концентрации по Регламента на ЕО за сливанията (2), следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в известието. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окон- чателно решение по тази точка. В съответствие с известието на Комисията относно опростената процедура за разглеждане на определени концентрации по Регламента на ЕО за сливанията (2), следва да се отбележи, че това дело би могло да бъде разгледано по процедурата, посочена в известието.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.5818 — Ericsson/LG Electronics/JV, на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.5818 — Ericsson/LG Electronics/JV, на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1 („Регламент на ЕО за сливанията“).

(2)  ОВ C 56, 5.3.2005 г., стр. 32 („Известие за опростена процедура“).

---

| 2.6.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 143/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 143/33

---

Предварително уведомление за концентрация

(Дело COMP/M.5808 — JSA/Jacquet Metals/IMS)

(текст от значение за ЕИП)

2010/C 143/12

| 1. | На 26 май 2010 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 (и вследствие на препращане съгласно член 4, параграф 5) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятие JSA S.A („JSA“, Белгия) придобива по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията предприятие IMS International Metal Service („IMS“, Франция). |
| --- | --- |

1.

На 26 май 2010 година Комисията получи уведомление за планирана концентрация в съответствие с член 4 (и вследствие на препращане съгласно член 4, параграф 5) от Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (1), чрез която предприятие JSA S.A („JSA“, Белгия) придобива по смисъла на член 3, параграф 1, буква б) от Регламента за сливанията предприятие IMS International Metal Service („IMS“, Франция).

| 2. | Търговските дейности на въпросните предприятия са:






  — | за JSA S.A: притежава изключителния контрол над предприятието Jacquet Metals, което се занимава с дистрибуция на изделия от черни метали, предимно дебели плочи от неръждаема стомана, наричани „quarto“, |
| --- | --- | --- |

2.

Търговските дейности на въпросните предприятия са:

—

за JSA S.A: притежава изключителния контрол над предприятието Jacquet Metals, което се занимава с дистрибуция на изделия от черни метали, предимно дебели плочи от неръждаема стомана, наричани „quarto“,

| — | за IMS: дистрибуция на изделия от черни метали. |
| --- | --- |

—

за IMS: дистрибуция на изделия от черни метали.

| 3. | След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка. |
| --- | --- |

3.

След предварително проучване Комисията констатира, че операцията, за която е уведомена, би могла да попадне в обхвата на Регламента на ЕО за сливанията. Въпреки това Комисията си запазва правото на окончателно решение по тази точка.

| 4. | Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.
  Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.5808 — JSA/Jacquet Metals/IMS на следния адрес:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Комисията приканва заинтересованите трети страни да представят евентуалните си забележки по плани- раната операция.

Забележките трябва да бъдат получени от Комисията не по-късно от 10 дни след датата на настоящата публикация. Забележки могат да се изпращат до Комисията по факс (+32 22964301), по електронна поща на адрес: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu или по пощата с позоваване на COMP/M.5808 — JSA/Jacquet Metals/IMS на следния адрес:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ОВ L 24, 29.1.2004 г., стр. 1 („Регламент на ЕО за сливанията“).

---