# Europeiska unionens C 144/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2010.144.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 144 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången3 juni 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2010.144.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 144

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången3 juni 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Rådet |
| 2010/C 144/01 | Rådets yttrande om Maltas uppdaterade stabilitetsprogram för 2009–2012 | 1 |
| 2010/C 144/02 | Rådets yttrande om Portugals uppdaterade stabilitetsprogram för 2009–2013 | 6 |
| 2010/C 144/03 | Rådets yttrande om Rumäniens uppdaterade konvergensprogram för 2009–2012 | 12 |
| 2010/C 144/04 | Rådets yttrande om Slovakiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2009–2012 | 17 |
| 2010/C 144/05 | Rådets yttrande om Sloveniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2009–2013 | 22 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

2010/C 144/01

Rådets yttrande om Maltas uppdaterade stabilitetsprogram för 2009–2012

1

2010/C 144/02

Rådets yttrande om Portugals uppdaterade stabilitetsprogram för 2009–2013

6

2010/C 144/03

Rådets yttrande om Rumäniens uppdaterade konvergensprogram för 2009–2012

12

2010/C 144/04

Rådets yttrande om Slovakiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2009–2012

17

2010/C 144/05

Rådets yttrande om Sloveniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2009–2013

22

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 144/06 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget – Fall där kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 27 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2010/C 144/06

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget – Fall där kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

27

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 144/07 | Eurons växelkurs | 30 |
| 2010/C 144/08 | Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av kommissionens direktiv 2002/40/EG(Offentliggörande av titlar och referenser på harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)
   (
  1
  ) | 31 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2010/C 144/09 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik (
  1
  ) | 32 |
| 2010/C 144/10 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik (
  1
  ) | 33 |
| 2010/C 144/11 | Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Anbudsinfordran om tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  ) | 34 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2010/C 144/07

Eurons växelkurs

30

2010/C 144/08

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av kommissionens direktiv 2002/40/EG(Offentliggörande av titlar och referenser på harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)
   (
  1
  )

(Offentliggörande av titlar och referenser på harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)

1

31

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2010/C 144/09

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik (
  1
  )

1

32

2010/C 144/10

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik (
  1
  )

1

33

2010/C 144/11

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen – Anbudsinfordran om tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt (
  1
  )

1

34

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 144/12 | Inbjudan att lämna förslag – EACEA/12/10 – Programmet Aktiv ungdom – Åtgärd 4.5 – Stöd till informationsåtgärder riktade till ungdomar och ungdomsledare | 35 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

2010/C 144/12

Inbjudan att lämna förslag – EACEA/12/10 – Programmet Aktiv ungdom – Åtgärd 4.5 – Stöd till informationsåtgärder riktade till ungdomar och ungdomsledare

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Rådet

| 3.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/1

---

RÅDETS YTTRANDE

om Maltas uppdaterade stabilitetsprogram för 2009–2012

2010/C 144/01

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 26 april 2010 granskade rådet Maltas uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 april 2010 granskade rådet Maltas uppdaterade stabilitetsprogram för perioden 2009–2012.

| (2) | Den globala krisen har framför allt påverkat Maltas handel, men påverkan på finanssektorn är fortsatt begränsad. Under 2009 skedde en ekonomisk avmattning då exporten, men också investeringarna, kraftigt minskade. Den privata konsumtionen beräknas ha varit relativt stabil till följd av sysselsättningstillväxten och ett antal återhämtningsåtgärder i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Den åtföljande kraftiga importnedgången beräknas ha lett till en betydande minskning av bytesbalansunderskottet under 2009.
  Effekterna av nedgången och ett antal engångsutgifter under 2008 ledde till en betydande ökning av underskottet i den offentliga sektorn under 2008–2009 jämfört med 2007. Mot denna bakgrund fattade rådet den 7 juli 2009, med hänsyn till den höga skuldkvoten, beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott i Malta. Den 16 februari 2010 antog rådet en rekommendation för att korrigera denna situation senast 2011. Malta ska inte bara återupprätta sunda offentliga finanser och förbättra den finanspolitiska hållbarheten på lång sikt mot bakgrund av den väntade ökningen av de åldersrelaterade utgifterna, utan också stärka konkurrenskraften för att förbättra näringslivets förmåga att återhämta sig från framtida externa chocker. Det kommer, å ena sidan, att kräva en ökning av humankapitalet för att frigöra företagens potential och fortsätta strävandena efter att övergå till verksamheter med högre förädlingsvärde och, å andra sidan, främja en effektiv lönesättning som skapar en nära koppling mellan lön och produktivitetsutveckling. |
| --- | --- |

(2)

Den globala krisen har framför allt påverkat Maltas handel, men påverkan på finanssektorn är fortsatt begränsad. Under 2009 skedde en ekonomisk avmattning då exporten, men också investeringarna, kraftigt minskade. Den privata konsumtionen beräknas ha varit relativt stabil till följd av sysselsättningstillväxten och ett antal återhämtningsåtgärder i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Den åtföljande kraftiga importnedgången beräknas ha lett till en betydande minskning av bytesbalansunderskottet under 2009.

Effekterna av nedgången och ett antal engångsutgifter under 2008 ledde till en betydande ökning av underskottet i den offentliga sektorn under 2008–2009 jämfört med 2007. Mot denna bakgrund fattade rådet den 7 juli 2009, med hänsyn till den höga skuldkvoten, beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott i Malta. Den 16 februari 2010 antog rådet en rekommendation för att korrigera denna situation senast 2011. Malta ska inte bara återupprätta sunda offentliga finanser och förbättra den finanspolitiska hållbarheten på lång sikt mot bakgrund av den väntade ökningen av de åldersrelaterade utgifterna, utan också stärka konkurrenskraften för att förbättra näringslivets förmåga att återhämta sig från framtida externa chocker. Det kommer, å ena sidan, att kräva en ökning av humankapitalet för att frigöra företagens potential och fortsätta strävandena efter att övergå till verksamheter med högre förädlingsvärde och, å andra sidan, främja en effektiv lönesättning som skapar en nära koppling mellan lön och produktivitetsutveckling.

| (3) | Även om mycket av den faktiska BNP-nedgången är konjunkturberoende i en krissituation, har den potentiella produktionsnivån också påverkats negativt. Dessutom kan krisen påverka den potentiella tillväxten på medellång sikt genom lägre investeringar och eventuell ökad strukturell arbetslöshet. Vidare förvärras den ekonomiska krisen av den åldrande befolkningens negativa effekter på den potentiella produktionen och de offentliga finansernas hållbarhet. För att främja den potentiella tillväxten blir det mot denna bakgrund viktigt att öka strukturreformernas takt. Särskilt viktigt för Malta är att vidta ytterligare reformer när det gäller utbildning och konkurrens. |
| --- | --- |

(3)

Även om mycket av den faktiska BNP-nedgången är konjunkturberoende i en krissituation, har den potentiella produktionsnivån också påverkats negativt. Dessutom kan krisen påverka den potentiella tillväxten på medellång sikt genom lägre investeringar och eventuell ökad strukturell arbetslöshet. Vidare förvärras den ekonomiska krisen av den åldrande befolkningens negativa effekter på den potentiella produktionen och de offentliga finansernas hållbarhet. För att främja den potentiella tillväxten blir det mot denna bakgrund viktigt att öka strukturreformernas takt. Särskilt viktigt för Malta är att vidta ytterligare reformer när det gäller utbildning och konkurrens.

| (4) | Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP, efter en minskning med 2 % under 2009, återgå till tillväxt med 1,1 % under 2010 och därefter återhämta sig till en genomsnittsnivå på 2,6 % under den återstående programperioden.
  Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter (2) förefaller scenariot baseras på rimliga antaganden om den reala BNP-tillväxten för 2010 och därefter på optimistiska tillväxtantaganden. Vad gäller sammansättningen av tillväxten förefaller den beräknade ökningen av den inhemska efterfrågan ligga högt under hela programperioden. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller dock ligga i underkant. |
| --- | --- |

(4)

Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP, efter en minskning med 2 % under 2009, återgå till tillväxt med 1,1 % under 2010 och därefter återhämta sig till en genomsnittsnivå på 2,6 % under den återstående programperioden.

Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter (2) förefaller scenariot baseras på rimliga antaganden om den reala BNP-tillväxten för 2010 och därefter på optimistiska tillväxtantaganden. Vad gäller sammansättningen av tillväxten förefaller den beräknade ökningen av den inhemska efterfrågan ligga högt under hela programperioden. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller dock ligga i underkant.

| (5) | I programmet beräknas det offentliga underskottet för 2009 uppgå till 3,8 % av BNP. Det är en förbättring jämfört med 2008, då underskottet nådde en topp på 4,7 % av BNP på grund av ett antal utgifter av engångskaraktär som belastade året i fråga. Det nominella underskottet ökade under 2009, med undantag för dessa poster, till följd av krisens påverkan på de indirekta skatteintäkterna. De återhämtningsåtgärder som antogs i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och som uppgick till cirka 0,7 % av BNP uppvägdes enligt de maltesiska myndigheterna mer än väl av kompensationsåtgärder. Enligt programmet planeras finanspolitiken i stort sett bli neutral under 2010 för att sedan bli stram under 2011, vilket överensstämmer med den exitstrategi rådet förespråkar och sker i avsikt att korrigera det alltför stora underskottet senast 2011. Under 2012 planeras skuldkvoten i stort sett stabiliseras mot bakgrund av en väntad hög tillväxttakt, vilket tyder på en expansiv finanspolitisk inriktning. |
| --- | --- |

(5)

I programmet beräknas det offentliga underskottet för 2009 uppgå till 3,8 % av BNP. Det är en förbättring jämfört med 2008, då underskottet nådde en topp på 4,7 % av BNP på grund av ett antal utgifter av engångskaraktär som belastade året i fråga. Det nominella underskottet ökade under 2009, med undantag för dessa poster, till följd av krisens påverkan på de indirekta skatteintäkterna. De återhämtningsåtgärder som antogs i enlighet med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och som uppgick till cirka 0,7 % av BNP uppvägdes enligt de maltesiska myndigheterna mer än väl av kompensationsåtgärder. Enligt programmet planeras finanspolitiken i stort sett bli neutral under 2010 för att sedan bli stram under 2011, vilket överensstämmer med den exitstrategi rådet förespråkar och sker i avsikt att korrigera det alltför stora underskottet senast 2011. Under 2012 planeras skuldkvoten i stort sett stabiliseras mot bakgrund av en väntad hög tillväxttakt, vilket tyder på en expansiv finanspolitisk inriktning.

| (6) | Under 2010 väntas underskottet i stort sett stabilisera sig jämfört med 2009 och uppgå till 3,9 % av BNP. Samma utveckling väntas för det primära underskottet, som beräknas uppgå till 0,6 % av BNP. Nominellt sett ligger underskottsmålet för 2010 i linje med rådets rekommendation enligt artikel 126.7 av den 16 februari 2010. Åtgärderna i 2010 års budget har generellt en neutral inverkan på de offentliga finanserna och består, å ena sidan, av ytterligare återhämtningsåtgärder för att underbygga ekonomin och, å andra sidan, av konsolideringsåtgärder.
  Intäkterna väntas öka med 2,4 procentenheter av BNP under 2010, i första hand till följd av i) diskretionära åtgärder för att höja skatterna och förbättra uppbörden av skatterna, ii) en väntad ökning av skatteintäkterna, och iii) en ökning av ”andra intäkter” som underbyggs av en ökning i EU:s strukturfonder. Kostnaderna väntas öka med 2,5 procentenheter av BNP främst till följd av större investeringar och ökningen av ”andra kostnader”. Kostnaden för de ytterligare återhämtningsåtgärderna uppvägs delvis av en nedgång i lönekostnaderna inom den offentliga sektorn som en andel av BNP, i första hand tack vare en gynnsam baseffekt (vissa engångsutgifter under 2009), men som också speglar en restriktiv anställningspolitik. Det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade saldot frånräknat engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, väntas enligt programmet försämras med 0,25 procentenhet av BNP under 2010, vilket tyder på en i stort sett neutral finanspolitik. |
| --- | --- |

(6)

Under 2010 väntas underskottet i stort sett stabilisera sig jämfört med 2009 och uppgå till 3,9 % av BNP. Samma utveckling väntas för det primära underskottet, som beräknas uppgå till 0,6 % av BNP. Nominellt sett ligger underskottsmålet för 2010 i linje med rådets rekommendation enligt artikel 126.7 av den 16 februari 2010. Åtgärderna i 2010 års budget har generellt en neutral inverkan på de offentliga finanserna och består, å ena sidan, av ytterligare återhämtningsåtgärder för att underbygga ekonomin och, å andra sidan, av konsolideringsåtgärder.

Intäkterna väntas öka med 2,4 procentenheter av BNP under 2010, i första hand till följd av i) diskretionära åtgärder för att höja skatterna och förbättra uppbörden av skatterna, ii) en väntad ökning av skatteintäkterna, och iii) en ökning av ”andra intäkter” som underbyggs av en ökning i EU:s strukturfonder. Kostnaderna väntas öka med 2,5 procentenheter av BNP främst till följd av större investeringar och ökningen av ”andra kostnader”. Kostnaden för de ytterligare återhämtningsåtgärderna uppvägs delvis av en nedgång i lönekostnaderna inom den offentliga sektorn som en andel av BNP, i första hand tack vare en gynnsam baseffekt (vissa engångsutgifter under 2009), men som också speglar en restriktiv anställningspolitik. Det strukturella saldot, dvs. det konjunkturrensade saldot frånräknat engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder, beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden, väntas enligt programmet försämras med 0,25 procentenhet av BNP under 2010, vilket tyder på en i stort sett neutral finanspolitik.

| (7) | Det huvudsakliga syftet med den finanspolitiska strategin på medellång sikt är att minska underskottet till under 3 % av BNP senast 2011, som är den tidsfrist som rådet fastställt för att korrigera det alltför stora underskottet, och att i stort sett stabilisera underskottskvoten senast 2012. I strukturella termer skulle de offentliga finanserna förbättras med 0,75 procentenhet av BNP under 2011 men försämras igen med 0,5 procentenhet under 2012, och därmed avvika ännu mer från Maltas mål på medellång sikt för de offentliga finanserna. Maltas mål på medellång sikt är ett balanserat saldo i strukturella termer som, med beaktande av de senaste beräkningarna och skuldnivån, speglar paktens mål. Enligt programmet beräknas målet på medellång sikt inte komma att uppnås under programperioden. Minskningen av det nominella underskottet under 2011 ska nås genom en nedskärning av utgiftskvoten som mer än väl uppväger en beräknad minskning av intäktskvoten, medan målet att i det närmaste stabilisera underskottet under 2012 är ett resultat av ytterligare en minskning av båda kvoterna. Denna utveckling är inte tillräckligt underbyggd med konkreta åtgärder, även om avvecklandet av de tillfälliga återhämtningsåtgärderna efter 2010 och den fortsatt restriktiva anställningspolitiken i den offentliga sektorn väntas bidra till en utgiftsbegränsning. Den årliga utgiftsökningen skulle minska från 9,3 % under 2010 till 1,8 % under 2011 och till 2,7 % 2012.
  Ersättning till anställda, insatsförbrukning, offentliga investeringar och ”andra kostnader” bidrar alla som en procentandel av BNP till den samlade nedskärningen av utgifterna mellan 2010 och 2012, medan de sociala transfereringarna fortsätter att vara stabila och speglar en relativt stark underliggande dynamik, framför allt vad gäller pensioner. På intäktssidan beräknas de indirekta skatterna, efter den väntade ökningen av skatteintäkterna enligt 2010 års program, att minska som procentandel av BNP under både 2011 och 2012, medan de direkta skatterna väntas öka ytterligare under 2011 och stabiliseras under 2012. |
| --- | --- |

(7)

Det huvudsakliga syftet med den finanspolitiska strategin på medellång sikt är att minska underskottet till under 3 % av BNP senast 2011, som är den tidsfrist som rådet fastställt för att korrigera det alltför stora underskottet, och att i stort sett stabilisera underskottskvoten senast 2012. I strukturella termer skulle de offentliga finanserna förbättras med 0,75 procentenhet av BNP under 2011 men försämras igen med 0,5 procentenhet under 2012, och därmed avvika ännu mer från Maltas mål på medellång sikt för de offentliga finanserna. Maltas mål på medellång sikt är ett balanserat saldo i strukturella termer som, med beaktande av de senaste beräkningarna och skuldnivån, speglar paktens mål. Enligt programmet beräknas målet på medellång sikt inte komma att uppnås under programperioden. Minskningen av det nominella underskottet under 2011 ska nås genom en nedskärning av utgiftskvoten som mer än väl uppväger en beräknad minskning av intäktskvoten, medan målet att i det närmaste stabilisera underskottet under 2012 är ett resultat av ytterligare en minskning av båda kvoterna. Denna utveckling är inte tillräckligt underbyggd med konkreta åtgärder, även om avvecklandet av de tillfälliga återhämtningsåtgärderna efter 2010 och den fortsatt restriktiva anställningspolitiken i den offentliga sektorn väntas bidra till en utgiftsbegränsning. Den årliga utgiftsökningen skulle minska från 9,3 % under 2010 till 1,8 % under 2011 och till 2,7 % 2012.

Ersättning till anställda, insatsförbrukning, offentliga investeringar och ”andra kostnader” bidrar alla som en procentandel av BNP till den samlade nedskärningen av utgifterna mellan 2010 och 2012, medan de sociala transfereringarna fortsätter att vara stabila och speglar en relativt stark underliggande dynamik, framför allt vad gäller pensioner. På intäktssidan beräknas de indirekta skatterna, efter den väntade ökningen av skatteintäkterna enligt 2010 års program, att minska som procentandel av BNP under både 2011 och 2012, medan de direkta skatterna väntas öka ytterligare under 2011 och stabiliseras under 2012.

| (8) | De offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som beräknats i programmet under hela programperioden. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för de finanspolitiska beräkningarna förefaller optimistiskt, särskilt efter 2010. Det väntade bidraget från de ökade skatteintäkterna och den förbättrade efterlevnaden av skattelagstiftningen som väntas bidra till den beräknade ökningen av skattenivån under 2010 förefaller också optimistisk, och utgör en risk i fråga om skatteprognoserna under programperioden. Mot bakgrund av de senaste överskridandena, omfattningen på den planerade åtstramningen och bristen på information om de konkreta åtgärder som ska ligga till grund för den planerade nedskärningen av utgiftskvoten under programperioden, kan inte utgiftsöverskridanden uteslutas. Det ska noteras att det för 2010 i programmet anges att noggrann uppföljning kommer att göras vad gäller utvecklingen av intäkts- och kostnadsslag och att ytterligare åtgärder kommer att antas vid behov. |
| --- | --- |

(8)

De offentliga finanserna kan komma att bli sämre än vad som beräknats i programmet under hela programperioden. Det makroekonomiska scenario som ligger till grund för de finanspolitiska beräkningarna förefaller optimistiskt, särskilt efter 2010. Det väntade bidraget från de ökade skatteintäkterna och den förbättrade efterlevnaden av skattelagstiftningen som väntas bidra till den beräknade ökningen av skattenivån under 2010 förefaller också optimistisk, och utgör en risk i fråga om skatteprognoserna under programperioden. Mot bakgrund av de senaste överskridandena, omfattningen på den planerade åtstramningen och bristen på information om de konkreta åtgärder som ska ligga till grund för den planerade nedskärningen av utgiftskvoten under programperioden, kan inte utgiftsöverskridanden uteslutas. Det ska noteras att det för 2010 i programmet anges att noggrann uppföljning kommer att göras vad gäller utvecklingen av intäkts- och kostnadsslag och att ytterligare åtgärder kommer att antas vid behov.

| (9) | Skuldkvoten beräknas fortsätta att ligga över fördragets referensvärde under hela programperioden. I programmet beräknas den offentliga bruttoskulden uppgå till 66,8 % av BNP 2009, jämfört med under 64 % 2008. Nedgången i real BNP bidrog tillsammans med ett blygsamt primärt underskott till att skuldkvoten ökade. Skuldkvoten beräknas öka ytterligare under 2010, med nästan 2 procentenheter, för att sedan minska till cirka 67 % av BNP under 2012 till följd av den väntade gynnsamma tillväxttakten i ekonomin och den planerade återgången till ett litet primärt överskott under programmets sista år. Med hänsyn till de risker som omgärdar målen för de offentliga finanserna kommer skuldkvoten troligtvis att utvecklas mindre gynnsamt än vad som förutses i programmet. |
| --- | --- |

(9)

Skuldkvoten beräknas fortsätta att ligga över fördragets referensvärde under hela programperioden. I programmet beräknas den offentliga bruttoskulden uppgå till 66,8 % av BNP 2009, jämfört med under 64 % 2008. Nedgången i real BNP bidrog tillsammans med ett blygsamt primärt underskott till att skuldkvoten ökade. Skuldkvoten beräknas öka ytterligare under 2010, med nästan 2 procentenheter, för att sedan minska till cirka 67 % av BNP under 2012 till följd av den väntade gynnsamma tillväxttakten i ekonomin och den planerade återgången till ett litet primärt överskott under programmets sista år. Med hänsyn till de risker som omgärdar målen för de offentliga finanserna kommer skuldkvoten troligtvis att utvecklas mindre gynnsamt än vad som förutses i programmet.

| (10) | Skuldberäkningarna på medellång sikt till och med 2020, som utgår ifrån att BNP-tillväxten gradvis kommer att återgå till prognosvärdena före krisen och att skatterna ska återgå till nivåerna före krisen och som inkluderar den förväntade ökningen av åldersrelaterade utgifter, visar att programmets finanspolitiska strategi för perioden till och med 2012, nominellt sett utan någon ytterligare ändring av politiken, inte skulle vara tillräcklig för att stabilisera skuldkvoten till år 2020. |
| --- | --- |

(10)

Skuldberäkningarna på medellång sikt till och med 2020, som utgår ifrån att BNP-tillväxten gradvis kommer att återgå till prognosvärdena före krisen och att skatterna ska återgå till nivåerna före krisen och som inkluderar den förväntade ökningen av åldersrelaterade utgifter, visar att programmets finanspolitiska strategi för perioden till och med 2012, nominellt sett utan någon ytterligare ändring av politiken, inte skulle vara tillräcklig för att stabilisera skuldkvoten till år 2020.

| (11) | På lång sikt är den åldrande befolkningens inverkan på Maltas offentliga finanser betydligt högre än genomsnittet i EU. Enligt programmets beräkningar förstärker de offentliga finansernas ställning under 2009 följderna av den åldrande befolkningens effekter på hållbarhetsgapet. Att säkerställa stora primära överskott på medellång sikt och genomföra reformåtgärder för att stävja den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter skulle bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, som i kommissionens hållbarhetsrapport (3) för 2009 bedömdes vara stora. |
| --- | --- |

(11)

På lång sikt är den åldrande befolkningens inverkan på Maltas offentliga finanser betydligt högre än genomsnittet i EU. Enligt programmets beräkningar förstärker de offentliga finansernas ställning under 2009 följderna av den åldrande befolkningens effekter på hållbarhetsgapet. Att säkerställa stora primära överskott på medellång sikt och genomföra reformåtgärder för att stävja den beräknade ökningen av åldersrelaterade utgifter skulle bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, som i kommissionens hållbarhetsrapport (3) för 2009 bedömdes vara stora.

| (12) | De utgiftsöverskridanden som registrerats sedan 2008, särskilt för ersättningar till anställda och för hälso- och sjukvård, beror på vissa brister i Maltas finanspolitiska ramar. I dessa ingår avsaknaden av bindande utgiftstak, brister vid budgetgenomförandet, avsaknaden av ett oberoende organ som deltar i budgetprocessen och det faktum att den medelfristiga strategin bara i begränsad omfattning har integrerats i budgetprocessen. I programmet medges vikten av en stark finanspolitisk styrning för att säkerställa sunda och hållbara offentliga finanser, och det anges att regeringen aktivt söker efter sätt att förbättra den institutionella finanspolitiska ramen. De förbättringar som hittills införts är relativt begränsade. De rör formerna för hur offentliga tjänster tillhandahålls samt ledarskapsmetoderna i den offentliga förvaltningen. Det finns också planer på att införa ett nytt redovisningssystem för den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

(12)

De utgiftsöverskridanden som registrerats sedan 2008, särskilt för ersättningar till anställda och för hälso- och sjukvård, beror på vissa brister i Maltas finanspolitiska ramar. I dessa ingår avsaknaden av bindande utgiftstak, brister vid budgetgenomförandet, avsaknaden av ett oberoende organ som deltar i budgetprocessen och det faktum att den medelfristiga strategin bara i begränsad omfattning har integrerats i budgetprocessen. I programmet medges vikten av en stark finanspolitisk styrning för att säkerställa sunda och hållbara offentliga finanser, och det anges att regeringen aktivt söker efter sätt att förbättra den institutionella finanspolitiska ramen. De förbättringar som hittills införts är relativt begränsade. De rör formerna för hur offentliga tjänster tillhandahålls samt ledarskapsmetoderna i den offentliga förvaltningen. Det finns också planer på att införa ett nytt redovisningssystem för den offentliga förvaltningen.

| (13) | Det förefaller finnas utrymme för att förbättra de offentliga utgifternas effektivitet i Malta, särskilt på områdena utbildning, hälsovård, offentlig infrastruktur och allmänna tjänster. Att öka kostnadseffektiviteten blir särskilt viktigt när det gäller att hålla tillbaka utgifterna, utan att inkräkta på nivån på de tjänster som tillhandahålls. Om man lyckas hålla tillbaka utgifterna, samtidigt som dessa utnyttjas mer effektivt, ges möjlighet att omfördela medlen mot tillväxtfrämjande utgiftskategorier och öka de finanspolitiska instrumentens effektivitet för att kunna anpassa sig till ändrade makroekonomiska förhållanden. De nedskärningar av utgifterna som planeras i programmet, särskilt vad gäller ersättning till anställda och insatsförbrukning, är i allmänhet avsedda att rationalisera utgifterna utan att påverka nivån och kvaliteten på de tjänster som tillhandahålls. Det är dock svårt att nå detta mål. Skatteuppbörden och uppfyllelsen av skattskyldigheten bör förbättras mot bakgrund av den senaste tidens erfarenheter där företag med likviditetsproblem kunde senarelägga sina skattebetalningar. I programmet bekräftas regeringens åtagande att öka sina insatser för att bekämpa skatteflykt och missbruk av sociala transfereringar. |
| --- | --- |

(13)

Det förefaller finnas utrymme för att förbättra de offentliga utgifternas effektivitet i Malta, särskilt på områdena utbildning, hälsovård, offentlig infrastruktur och allmänna tjänster. Att öka kostnadseffektiviteten blir särskilt viktigt när det gäller att hålla tillbaka utgifterna, utan att inkräkta på nivån på de tjänster som tillhandahålls. Om man lyckas hålla tillbaka utgifterna, samtidigt som dessa utnyttjas mer effektivt, ges möjlighet att omfördela medlen mot tillväxtfrämjande utgiftskategorier och öka de finanspolitiska instrumentens effektivitet för att kunna anpassa sig till ändrade makroekonomiska förhållanden. De nedskärningar av utgifterna som planeras i programmet, särskilt vad gäller ersättning till anställda och insatsförbrukning, är i allmänhet avsedda att rationalisera utgifterna utan att påverka nivån och kvaliteten på de tjänster som tillhandahålls. Det är dock svårt att nå detta mål. Skatteuppbörden och uppfyllelsen av skattskyldigheten bör förbättras mot bakgrund av den senaste tidens erfarenheter där företag med likviditetsproblem kunde senarelägga sina skattebetalningar. I programmet bekräftas regeringens åtagande att öka sina insatser för att bekämpa skatteflykt och missbruk av sociala transfereringar.

| (14) | I stort sett överensstämmer programmets strategi för de offentliga finanserna för 2010 med rådets rekommendationer enligt artikel 126.7. Mot bakgrund av de risker som omgärdar underskottsmålen kan det komma att visa sig att strategin för de offentliga finanserna för 2011 inte överensstämmer med rådets rekommendationer. Även om de planerade strukturella förbättringarna uppgår till den rekommenderade nivån på 0,75 procentenhet av BNP, bör konsolideringsplanerna för 2011 backas upp av konkreta åtgärder och myndigheterna bör vara redo att anta ytterligare konsolideringsåtgärder om riskerna till följd av en mindre gynnsam BNP-tillväxt och intäktsutveckling samt eventuella överskridanden på utgiftssidan skulle förverkligas. Under förutsättning att dessa risker hanteras på ett lämpligt sätt och konsolideringsplanerna genomförs fullt ut, förefaller strategin för de offentliga finanserna att vara tillräcklig för att den offentliga skuldkvoten ska återgå till att följa en avtagande bana under 2011–2012 och således i stort sett överensstämma med rådets rekommendationer.
  Under programmets sista år, dvs. 2012, väntas Malta röra sig längre ifrån målet på medellång sikt i stället för att gradvis närma sig det, vilket inte ligger i linje med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Det skulle också vara motiverat med en mer ambitiös konsolideringstakt än den som anges i programmet mot bakgrund av de stora riskerna i fråga om de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Samtidigt som åtgärderna för att stärka övervakningen av de offentliga finanserna och den medelfristiga finanspolitiska ramen under året kan bidra till att minska de risker mot att uppfylla underskottsmålen som nämns ovan. |
| --- | --- |

(14)

I stort sett överensstämmer programmets strategi för de offentliga finanserna för 2010 med rådets rekommendationer enligt artikel 126.7. Mot bakgrund av de risker som omgärdar underskottsmålen kan det komma att visa sig att strategin för de offentliga finanserna för 2011 inte överensstämmer med rådets rekommendationer. Även om de planerade strukturella förbättringarna uppgår till den rekommenderade nivån på 0,75 procentenhet av BNP, bör konsolideringsplanerna för 2011 backas upp av konkreta åtgärder och myndigheterna bör vara redo att anta ytterligare konsolideringsåtgärder om riskerna till följd av en mindre gynnsam BNP-tillväxt och intäktsutveckling samt eventuella överskridanden på utgiftssidan skulle förverkligas. Under förutsättning att dessa risker hanteras på ett lämpligt sätt och konsolideringsplanerna genomförs fullt ut, förefaller strategin för de offentliga finanserna att vara tillräcklig för att den offentliga skuldkvoten ska återgå till att följa en avtagande bana under 2011–2012 och således i stort sett överensstämma med rådets rekommendationer.

Under programmets sista år, dvs. 2012, väntas Malta röra sig längre ifrån målet på medellång sikt i stället för att gradvis närma sig det, vilket inte ligger i linje med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Det skulle också vara motiverat med en mer ambitiös konsolideringstakt än den som anges i programmet mot bakgrund av de stora riskerna i fråga om de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Samtidigt som åtgärderna för att stärka övervakningen av de offentliga finanserna och den medelfristiga finanspolitiska ramen under året kan bidra till att minska de risker mot att uppfylla underskottsmålen som nämns ovan.

| (15) | Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram (4). I sina reviderade rekommendationer enligt artikel 126.7 av den 16 februari 2010 i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra, uppmanade rådet också Malta att rapportera om de framsteg som görs vid genomförandet av rådets rekommendationer i ett särskilt kapitel i uppdateringarna av stabilitetsprogrammen. Malta har delvis uppfyllt denna rekommendation. I synnerhet har man inte preciserat de allmänna åtgärderna bakom den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna med 1 procentenhet av BNP som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2011. |
| --- | --- |

(15)

Programmet innehåller alla obligatoriska och de flesta frivilliga uppgifter som föreskrivs i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram (4). I sina reviderade rekommendationer enligt artikel 126.7 av den 16 februari 2010 i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra, uppmanade rådet också Malta att rapportera om de framsteg som görs vid genomförandet av rådets rekommendationer i ett särskilt kapitel i uppdateringarna av stabilitetsprogrammen. Malta har delvis uppfyllt denna rekommendation. I synnerhet har man inte preciserat de allmänna åtgärderna bakom den planerade konsolideringen av de offentliga finanserna med 1 procentenhet av BNP som krävs för att korrigera det alltför stora underskottet senast 2011.

Den sammanfattande slutsatsen är att underskottet i den offentliga sektorns finanser, enligt programmet, i stort sett kommer att stabilisera sig under 2010 (på 3,9 % av BNP), för att minska till något under referensvärdet på 3 % av BNP under 2011, vilken är den tidsfrist som rådet fastställt för att korrigera det alltför stora underskottet. Under 2012, som är programmets sista år, väntas underskottskvoten att i stort sett stabilisera sig istället för att närma sig Maltas mål på medellång sikt med ett balanserat saldo i strukturella termer. Den offentliga bruttoskulden når en topp på nästan 69 % av BNP under 2010 och minskar därefter marginellt. Underskotts- och skuldkvoterna kan bli högre än beräknat under programperioden. Det beror främst på i) ett antagande om att skatteintäkterna ska öka och, särskilt efter 2010, ett optimistiskt makroekonomiskt scenario, och ii) risken för utgiftsöverskridanden mot bakgrund av den senaste tidens erfarenheter, omfattningen på den planerade åtstramningen och bristen på information om konkreta åtgärder som underbygger den planerade nedskärningen av utgifterna under programperioden. Även om underskottsmålet för de offentliga finanserna för 2010 har bekräftats enligt rådets rekommendationer är det viktigt att hantera dessa risker genom att formulera de konkreta åtgärder som ska ligga till grund för strategin och anta ytterligare konsolideringsåtgärder om den ekonomiska tillväxten eller intäktsökningarna visar sig bli lägre än beräknat i programmet eller om risken för utgiftsöverskridanden förverkligas. Vidare bör den planerade strategin för 2012 stärkas betydligt för att överensstämma med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Malta ska inte bara återupprätta sunda offentliga finanser och förbättra den finanspolitiska hållbarheten på lång sikt genom ytterligare reformer för att stävja den väntade ökningen av de åldersrelaterade utgifterna, utan också stärka konkurrenskraften för att förbättra näringslivets förmåga att återhämta sig från framtida externa chocker. Det kräver att det genomförs produktivitetshöjande åtgärder och att man främjar en effektiv lönesättning som gör det möjligt att införa en nära koppling mellan lön och produktivitetsutveckling.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning och rekommendationen enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt av den 16 februari 2010 uppmanar rådet Malta till följande:

| i) | Uppnå underskottsmålet för 2010 på 3,9 % av BNP, vid behov genom att anta ytterligare konsolideringsåtgärder. Underbygga strategin för att få ned underskottet till under 3 % av BNP under 2011 med konkreta åtgärder, och samtidigt vara redo att anta ytterligare konsolideringsåtgärder med tanke på de risker som följer av att programmets makroekonomiska scenario är mer gynnsamt än det scenario som ligger till grund för rekommendationen i enlighet med artikel 126.7. Betydligt stärka den planerade strategin för 2012 för att säkerställa en anpassning till målet på medellång sikt i enlighet med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Utnyttja, enligt rekommendationen vid alltför stora underskott, alla möjligheter utöver budgetkonsolideringen, även till följd av bättre ekonomiska förhållanden, att påskynda minskningen av bruttoskulden till referensvärdet på 60 % av BNP. |
| --- | --- |

i)

Uppnå underskottsmålet för 2010 på 3,9 % av BNP, vid behov genom att anta ytterligare konsolideringsåtgärder. Underbygga strategin för att få ned underskottet till under 3 % av BNP under 2011 med konkreta åtgärder, och samtidigt vara redo att anta ytterligare konsolideringsåtgärder med tanke på de risker som följer av att programmets makroekonomiska scenario är mer gynnsamt än det scenario som ligger till grund för rekommendationen i enlighet med artikel 126.7. Betydligt stärka den planerade strategin för 2012 för att säkerställa en anpassning till målet på medellång sikt i enlighet med kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Utnyttja, enligt rekommendationen vid alltför stora underskott, alla möjligheter utöver budgetkonsolideringen, även till följd av bättre ekonomiska förhållanden, att påskynda minskningen av bruttoskulden till referensvärdet på 60 % av BNP.

| ii) | Förbättra de offentliga finansernas långfristiga hållbarhet genom att genomföra ytterligare reformer av socialförsäkringssystemet mot bakgrund av den beräknade betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter. |
| --- | --- |

ii)

Förbättra de offentliga finansernas långfristiga hållbarhet genom att genomföra ytterligare reformer av socialförsäkringssystemet mot bakgrund av den beräknade betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter.

| iii) | Göra det medelfristiga finanspolitiska ramverket mer bindande och förbättra övervakningen av budgetgenomförandet under året samt öka effektiviteten i de offentliga utgifterna, särskilt på området hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

iii)

Göra det medelfristiga finanspolitiska ramverket mer bindande och förbättra övervakningen av budgetgenomförandet under året samt öka effektiviteten i de offentliga utgifterna, särskilt på området hälso- och sjukvård.

Malta uppmanas också att ge mer information om de allmänna åtgärder som underbygger de planerade konsolideringsåtgärderna i kapitlet om förfarande vid alltför stora underskott i stabilitetsprogrammet.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar
   (5)

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP (förändring i %) | SP febr. 2010 | 2,1 | –2,0 | 1,1 | 2,3 | 2,9 |
| KOM nov. 2009 | 2,1 | –2,2 | 0,7 | 1,6 | i.u. |
| SP dec. 2008 | 2,8 | 2,2 | 2,5 | 2,8 | i.u. |
| HIKP-inflation (i %) | SP febr. 2010 | 4,7 | 1,8 | 1,7 | 2,0 | 2,0 |
| KOM nov. 2009 | 4,7 | 2,0 | 2,0 | 2,2 | i.u. |
| SP dec. 2008 | 4,5 | 2,7 | 2,3 | 2,0 | i.u. |
| Produktionsgap (6) (i % av potentiell BNP) | SP febr. 2010 | 1,3 | –1,8 | –1,7 | –0,6 | 1,3 |
| KOM nov. 2009 (7) | 2,0 | –1,0 | –0,9 | 0,1 | i.u. |
| SP dec. 2008 | 0,1 | –0,3 | –0,5 | 0,5 | i.u. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans) (i % av BNP) | SP febr. 2010 | –4,9 | –1,1 | –3,6 | –2,2 | –1,4 |
| KOM nov. 2009 | –5,1 | –2,4 | –1,8 | –1,4 | i.u. |
| SP dec. 2008 | –5,1 | –3,1 | –2,7 | 0,7 | i.u. |
| Offentliga inkomster (i % av BNP) | SP febr. 2010 | 40,2 | 41,4 | 43,8 | 43,3 | 42,5 |
| KOM nov. 2009 | 40,3 | 41,2 | 41,9 | 42,1 | i.u. |
| SP dec. 2008 | 40,6 | 41,7 | 41,8 | 41,9 | i.u. |
| Offentliga utgifter (i % av BNP) | SP febr. 2010 | 44,8 | 45,2 | 47,7 | 46,3 | 45,3 |
| KOM nov. 2009 | 45,0 | 45,7 | 46,3 | 46,4 | i.u. |
| SP dec. 2008 | 43,9 | 43,2 | 42,1 | 40,7 | i.u. |
| Saldot i de offentliga finanserna (i % av BNP) | SP febr. 2010 | –4,7 | –3,8 | –3,9 | –2,9 | –2,8 |
| KOM nov. 2009 | –4,7 | –4,5 | –4,4 | –4,3 | i.u. |
| SP dec. 2008 | –3,3 | –1,5 | –0,3 | 1,2 | i.u. |
| Primärt saldo (i % av BNP) | SP febr. 2010 | –1,4 | –0,5 | –0,6 | 0,3 | 0,4 |
| KOM nov. 2009 | –1,4 | –1,2 | –1,2 | –1,0 | i.u. |
| SP dec. 2008 | 0,0 | 1,9 | 3,0 | 4,3 | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (6) (i % av BNP) | SP febr. 2010 | –5,1 | –3,1 | –3,3 | –2,7 | –3,3 |
| KOM nov. 2009 | –5,4 | –4,2 | –4,1 | –4,4 | i.u. |
| SP dec. 2008 | –3,4 | –1,4 | –0,1 | 1,0 | i.u. |
| Strukturellt saldo (8) (i % av BNP) | SP febr. 2010 | –5,4 | –3,2 | –3,5 | –2,8 | –3,3 |
| KOM nov. 2009 | –5,0 | –4,3 | –4,1 | –4,4 | i.u. |
| SP dec. 2008 | –3,7 | –1,7 | –0,2 | 0,9 | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld (i % av BNP) | SP febr. 2010 | 63,6 | 66,8 | 68,6 | 68,0 | 67,3 |
| KOM nov. 2009 | 63,8 | 68,5 | 70,9 | 72,5 | i.u. |
| SP dec. 2008 | 62,8 | 61,9 | 59,8 | 56,3 | i.u. |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2008

2009

2010

2011

2012

Real BNP (förändring i %)

SP febr. 2010

2,1

–2,0

1,1

2,3

2,9

KOM nov. 2009

2,1

–2,2

0,7

1,6

i.u.

SP dec. 2008

2,8

2,2

2,5

2,8

i.u.

HIKP-inflation (i %)

SP febr. 2010

4,7

1,8

1,7

2,0

2,0

KOM nov. 2009

4,7

2,0

2,0

2,2

i.u.

SP dec. 2008

4,5

2,7

2,3

2,0

i.u.

Produktionsgap (6) (i % av potentiell BNP)

SP febr. 2010

1,3

–1,8

–1,7

–0,6

1,3

KOM nov. 2009 (7)

2,0

–1,0

–0,9

0,1

i.u.

SP dec. 2008

0,1

–0,3

–0,5

0,5

i.u.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans) (i % av BNP)

SP febr. 2010

–4,9

–1,1

–3,6

–2,2

–1,4

KOM nov. 2009

–5,1

–2,4

–1,8

–1,4

i.u.

SP dec. 2008

–5,1

–3,1

–2,7

0,7

i.u.

Offentliga inkomster (i % av BNP)

SP febr. 2010

40,2

41,4

43,8

43,3

42,5

KOM nov. 2009

40,3

41,2

41,9

42,1

i.u.

SP dec. 2008

40,6

41,7

41,8

41,9

i.u.

Offentliga utgifter (i % av BNP)

SP febr. 2010

44,8

45,2

47,7

46,3

45,3

KOM nov. 2009

45,0

45,7

46,3

46,4

i.u.

SP dec. 2008

43,9

43,2

42,1

40,7

i.u.

Saldot i de offentliga finanserna (i % av BNP)

SP febr. 2010

–4,7

–3,8

–3,9

–2,9

–2,8

KOM nov. 2009

–4,7

–4,5

–4,4

–4,3

i.u.

SP dec. 2008

–3,3

–1,5

–0,3

1,2

i.u.

Primärt saldo (i % av BNP)

SP febr. 2010

–1,4

–0,5

–0,6

0,3

0,4

KOM nov. 2009

–1,4

–1,2

–1,2

–1,0

i.u.

SP dec. 2008

0,0

1,9

3,0

4,3

i.u.

Konjunkturrensat saldo (6) (i % av BNP)

SP febr. 2010

–5,1

–3,1

–3,3

–2,7

–3,3

KOM nov. 2009

–5,4

–4,2

–4,1

–4,4

i.u.

SP dec. 2008

–3,4

–1,4

–0,1

1,0

i.u.

Strukturellt saldo (8) (i % av BNP)

SP febr. 2010

–5,4

–3,2

–3,5

–2,8

–3,3

KOM nov. 2009

–5,0

–4,3

–4,1

–4,4

i.u.

SP dec. 2008

–3,7

–1,7

–0,2

0,9

i.u.

Offentlig bruttoskuld (i % av BNP)

SP febr. 2010

63,6

66,8

68,6

68,0

67,3

KOM nov. 2009

63,8

68,5

70,9

72,5

i.u.

SP dec. 2008

62,8

61,9

59,8

56,3

i.u.

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_sv.htm

(2)  I denna bedömning beaktas bland annat kommissionens prognos från hösten 2009, liksom övrig information som har blivit tillgänglig sedan dess.

(3)  I rådets slutsatser från den 10 november 2009 om de offentliga finansernas hållbarhet ”anmodar rådet medlemsstaterna att rikta uppmärksamhet mot hållbarhetsorienterade strategier i sina kommande stabilitets- och konvergensprogram” och ”uppmanar kommissionen att tillsammans med kommittén för ekonomisk politik samt ekonomiska och finansiella kommittén vidareutveckla metoder för bedömning av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet i god tid före nästa hållbarhetsrapport”, som väntas 2012.

(4)  Inga uppgifter om detaljerna om stock-/flödesjusteringen har lämnats.

(5)  Kommissionens höstprognos 2009 utarbetades innan budgeten hade antagits.

(6)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen på grundval av uppgifterna i programmen.

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 1,3 %, 0,8 %, 0,6 % respektive 0,6 % under perioden 2008–2011.

(8)  Konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder uppgår enligt det senaste programmet till 0,3 % av BNP år 2008, 0,1 % år 2009, 0,2 % år 2010 och 0,1 % både 2011 och 2012 (alla underskottssänkande) och enligt kommissionens höstprognos 2009 till 0,4 % av BNP år 2008 (underskottssänkande) och till 0,2 % år 2009 (underskottssänkande).

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 3.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/6

---

RÅDETS YTTRANDE

om Portugals uppdaterade stabilitetsprogram för 2009–2013

2010/C 144/02

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 26 april 2010 granskade rådet Portugals uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2009–2013 (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 26 april 2010 granskade rådet Portugals uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2009–2013 (2).

| (2) | Den globala krisen drabbade Portugals ekonomi efter nästan tio års svag tillväxt, till följd av strukturella svagheter såsom låg produktivitet och låg potentiell BNP-tillväxt. Efter att ha stagnerat under 2008 föll real BNP år 2009 med 2,7 %, pådrivet av sjunkande inhemsk efterfrågan, vilket främst gällde investeringar och i mindre utsträckning hushållskonsumtionen. Samtidigt var handelsnettot i huvudsak tillväxtneutralt. Arbetslösheten ökade till 10 % i slutet av år 2009. Det offentliga underskottet uppgick år 2009 till 9,4 % av BNP, efter att ha varit 2,8 % år 2008, vilket berodde på en kraftig ekonomisk nedgång och genomförandet av vissa stimulansåtgärder men också återspeglade tidigare svagheter som yttrade sig i höga om än minskande strukturella underskott under åren före krisen. Med anledning av ett planerat offentligt underskott på över 3 % av BNP år 2009 och en skuld på över 60 % av BNP fastställde rådet i december 2009 att Portugal hade ett alltför stort underskott och att detta skulle korrigeras senast 2013. Trots BNP-raset var samtidigt obalanserna i de utrikes affärerna fortsatt stora, med en nettoupplåning i utlandet på 9,5 % av BNP och en negativ finansiell nettoutlandsställning på över 110 % av BNP i slutet av 2009. Obalanserna i de utrikes affärerna är kopplade till urholkad konkurrenskraft, inte bara till följd av en låg produktivitetstillväxt utan också en otillräcklig anpassning av arbetskostnaderna i en situation med för det första ökad konkurrens på globala marknader, i synnerhet inom arbetsintensiva sektorer där Portugal tidigare haft komparativa fördelar, och för det andra relativt fördelaktiga finansieringsvillkor under flera år. Den finansiella turbulensen under krisen har emellertid dämpats. En varaktig förbättring av de ekonomiska utfallen kommer att kräva betydande anpassningar. På det finansiella området är en konsolidering viktig för att bromsa en annars ökande offentlig skuldsättning som undergräver den långsiktiga hållbarheten. Samtidigt är det övergripande målet att öka den potentiella BNP-tillväxten, särskilt genom att öka produktiviteten och skapa varaktig sysselsättning. Fortsatta sådana ansträngningar kommer också att minska de stora obalanserna i de utrikes affärerna, som de närmaste åren kommer att kraftigt hålla tillbaka nationalinkomsten beroende på lånebetalningar för den stora utlandsskulden. För att kunna minska obalanserna i de utrikes affärerna krävs en omfördelning av BNP-tillväxtens drivkrafter till förmån för exportsektorn genom att återvinna konkurrenskraft via strukturreformer och en långsammare ökning av arbetskostnaderna i förhållande till landets handelspartner. |
| --- | --- |

(2)

Den globala krisen drabbade Portugals ekonomi efter nästan tio års svag tillväxt, till följd av strukturella svagheter såsom låg produktivitet och låg potentiell BNP-tillväxt. Efter att ha stagnerat under 2008 föll real BNP år 2009 med 2,7 %, pådrivet av sjunkande inhemsk efterfrågan, vilket främst gällde investeringar och i mindre utsträckning hushållskonsumtionen. Samtidigt var handelsnettot i huvudsak tillväxtneutralt. Arbetslösheten ökade till 10 % i slutet av år 2009. Det offentliga underskottet uppgick år 2009 till 9,4 % av BNP, efter att ha varit 2,8 % år 2008, vilket berodde på en kraftig ekonomisk nedgång och genomförandet av vissa stimulansåtgärder men också återspeglade tidigare svagheter som yttrade sig i höga om än minskande strukturella underskott under åren före krisen. Med anledning av ett planerat offentligt underskott på över 3 % av BNP år 2009 och en skuld på över 60 % av BNP fastställde rådet i december 2009 att Portugal hade ett alltför stort underskott och att detta skulle korrigeras senast 2013. Trots BNP-raset var samtidigt obalanserna i de utrikes affärerna fortsatt stora, med en nettoupplåning i utlandet på 9,5 % av BNP och en negativ finansiell nettoutlandsställning på över 110 % av BNP i slutet av 2009. Obalanserna i de utrikes affärerna är kopplade till urholkad konkurrenskraft, inte bara till följd av en låg produktivitetstillväxt utan också en otillräcklig anpassning av arbetskostnaderna i en situation med för det första ökad konkurrens på globala marknader, i synnerhet inom arbetsintensiva sektorer där Portugal tidigare haft komparativa fördelar, och för det andra relativt fördelaktiga finansieringsvillkor under flera år. Den finansiella turbulensen under krisen har emellertid dämpats. En varaktig förbättring av de ekonomiska utfallen kommer att kräva betydande anpassningar. På det finansiella området är en konsolidering viktig för att bromsa en annars ökande offentlig skuldsättning som undergräver den långsiktiga hållbarheten. Samtidigt är det övergripande målet att öka den potentiella BNP-tillväxten, särskilt genom att öka produktiviteten och skapa varaktig sysselsättning. Fortsatta sådana ansträngningar kommer också att minska de stora obalanserna i de utrikes affärerna, som de närmaste åren kommer att kraftigt hålla tillbaka nationalinkomsten beroende på lånebetalningar för den stora utlandsskulden. För att kunna minska obalanserna i de utrikes affärerna krävs en omfördelning av BNP-tillväxtens drivkrafter till förmån för exportsektorn genom att återvinna konkurrenskraft via strukturreformer och en långsammare ökning av arbetskostnaderna i förhållande till landets handelspartner.

| (3) | Trots att en stor del av den konstaterade reala BNP-nedgången i samband med krisen är konjunkturell, har även den potentiella produktionen påverkats negativt. På medellång sikt kan krisen också påverka den potentiella tillväxten genom lägre investeringar, kreditåtstramningar och ökande strukturell arbetslöshet. Den ekonomiska krisen kommer vidare att förstärka de negativa effekterna av en åldrande befolkning på den potentiella produktionen och de offentliga finanserna. För att främja den potentiella tillväxten blir det mot denna bakgrund viktigt att öka takten i strukturreformerna. För Portugal är det särskilt viktigt att genomföra ytterligare reformer när det gäller utbildning, konkurrensen på tjänsteområdet och nätverksindustrierna samt att ta itu med övergripande arbetsmarknadsfrågor, inklusive segmenteringen, och samtidigt stärka anpassningsförmågan inom ramen för EMU. |
| --- | --- |

(3)

Trots att en stor del av den konstaterade reala BNP-nedgången i samband med krisen är konjunkturell, har även den potentiella produktionen påverkats negativt. På medellång sikt kan krisen också påverka den potentiella tillväxten genom lägre investeringar, kreditåtstramningar och ökande strukturell arbetslöshet. Den ekonomiska krisen kommer vidare att förstärka de negativa effekterna av en åldrande befolkning på den potentiella produktionen och de offentliga finanserna. För att främja den potentiella tillväxten blir det mot denna bakgrund viktigt att öka takten i strukturreformerna. För Portugal är det särskilt viktigt att genomföra ytterligare reformer när det gäller utbildning, konkurrensen på tjänsteområdet och nätverksindustrierna samt att ta itu med övergripande arbetsmarknadsfrågor, inklusive segmenteringen, och samtidigt stärka anpassningsförmågan inom ramen för EMU.

| (4) | Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas den reala BNP-tillväxten gradvis öka från 0,7 % år 2010 till 1,7 % år 2013. Den ekonomiska återhämtningen skulle främst drivas på av ökad inhemsk efterfrågan, med visst stöd av utrikeshandeln. Enligt tillgängliga uppgifter (3) förefaller detta scenario bygga på något optimistiska antaganden, särskilt för programperiodens sista år. Under hela programperioden förväntas dock låg tillväxt och fortsatt negativt produktionsgap. På medellång sikt kan inkomsterna och därmed den inhemska efterfrågan begränsas mer av både hushållens och företagsbalansräkningarnas nödvändiga anpassningar, särskilt i samband med ökande skuldbördor än vad som förutses i programmet. Av avgörande betydelse för de väntade exportutfallen är att efterfrågan från landets viktigaste handelspartner kommer igång igen (främst eurorådets ekonomier) och att de portugisiska exportörernas konkurrensställning förbättras. Beträffande inflationen framstår programmets beräkningar som realistiska för 2010 men kan visa sig vara för höga under de senare åren. Behovet av nettoupplåning i utlandet väntas minska endast i ringa omfattning och röra sig kring 8,5 % av BNP under programmets slutår, vilket pekar mot en fortsatt försämring av den negativa finansiella ställningen mot utlandet, som kan hamna på ca 130 % av BNP under programperioden; den låga nominella BNP-tillväxten ger här också upphov till en ”snöbollseffekt”. |
| --- | --- |

(4)

Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet förväntas den reala BNP-tillväxten gradvis öka från 0,7 % år 2010 till 1,7 % år 2013. Den ekonomiska återhämtningen skulle främst drivas på av ökad inhemsk efterfrågan, med visst stöd av utrikeshandeln. Enligt tillgängliga uppgifter (3) förefaller detta scenario bygga på något optimistiska antaganden, särskilt för programperiodens sista år. Under hela programperioden förväntas dock låg tillväxt och fortsatt negativt produktionsgap. På medellång sikt kan inkomsterna och därmed den inhemska efterfrågan begränsas mer av både hushållens och företagsbalansräkningarnas nödvändiga anpassningar, särskilt i samband med ökande skuldbördor än vad som förutses i programmet. Av avgörande betydelse för de väntade exportutfallen är att efterfrågan från landets viktigaste handelspartner kommer igång igen (främst eurorådets ekonomier) och att de portugisiska exportörernas konkurrensställning förbättras. Beträffande inflationen framstår programmets beräkningar som realistiska för 2010 men kan visa sig vara för höga under de senare åren. Behovet av nettoupplåning i utlandet väntas minska endast i ringa omfattning och röra sig kring 8,5 % av BNP under programmets slutår, vilket pekar mot en fortsatt försämring av den negativa finansiella ställningen mot utlandet, som kan hamna på ca 130 % av BNP under programperioden; den låga nominella BNP-tillväxten ger här också upphov till en ”snöbollseffekt”.

| (5) | Enligt programmets beräkningar uppgick underskottet i den offentliga sektorns finanser år 2009 till 9,3 % av BNP (4). Detta är en betydande försämring från ett underskott på 2,8 % av BNP år 2008, vilket till stor del beror på krisens påverkan på de offentliga finanserna genom att de automatiska stabilisatorerna har fått fritt spelrum men även på stimulansåtgärder på 0,75 % av BNP som regeringen har vidtagit i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och andra diskretionära åtgärder (5). Mest bidrog de offentliga utgiftsökningarna till försämringen av budgetunderskottet, men i förening med sjunkande intäkter ledde de till ett mycket sämre budgetutfall (med nästan 1,5 % av BNP) än vad som förväntades när rådet utfärdade sin rekommendation i december 2009 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget). Enligt programmet planeras finanspolitiken bli restriktiv under 2010, i linje med den exitstrategi som rådet förespråkar och för att korrigera det alltför stora underskottet till 2013 samt återställa de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

(5)

Enligt programmets beräkningar uppgick underskottet i den offentliga sektorns finanser år 2009 till 9,3 % av BNP (4). Detta är en betydande försämring från ett underskott på 2,8 % av BNP år 2008, vilket till stor del beror på krisens påverkan på de offentliga finanserna genom att de automatiska stabilisatorerna har fått fritt spelrum men även på stimulansåtgärder på 0,75 % av BNP som regeringen har vidtagit i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och andra diskretionära åtgärder (5). Mest bidrog de offentliga utgiftsökningarna till försämringen av budgetunderskottet, men i förening med sjunkande intäkter ledde de till ett mycket sämre budgetutfall (med nästan 1,5 % av BNP) än vad som förväntades när rådet utfärdade sin rekommendation i december 2009 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget). Enligt programmet planeras finanspolitiken bli restriktiv under 2010, i linje med den exitstrategi som rådet förespråkar och för att korrigera det alltför stora underskottet till 2013 samt återställa de offentliga finansernas hållbarhet.

| (6) | I programmet sätts målet för underskottet i de offentliga finanserna år 2010 till 8,3 % av BNP, vilket är helt i överensstämmelse med budgetlagen för 2010 som antogs den 12 mars 2010 (se fotnot 2). Målet att minska underskottet med 1 procentenhet av BNP år 2010 ska till 0,75 uppnås genom ökade intäkter (andra inkomster än skatter) och till 0,25 genom sänkta utgifter (kapitalkostnader). Förutom upphörandet av de tillfälliga stimulansåtgärder som antogs för 2009 och den nominella frysningen av lönerna inom den offentliga sektorn innehåller budgetlagen inte några nya mer betydande konsolideringsåtgärder. Den finanspolitiska inriktningen för 2010 planeras bli restriktiv, att döma av förändringen av det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) med en förbättring på strax över 0,75 procentenhet av BNP, vilket understiger den finanspolitiska korrigering på i genomsnitt 1,25 % per år av BNP som rådet rekommenderat enligt artikel 126.7 – trots ett mycket sämre underskottsutfall än väntat år 2009. |
| --- | --- |

(6)

I programmet sätts målet för underskottet i de offentliga finanserna år 2010 till 8,3 % av BNP, vilket är helt i överensstämmelse med budgetlagen för 2010 som antogs den 12 mars 2010 (se fotnot 2). Målet att minska underskottet med 1 procentenhet av BNP år 2010 ska till 0,75 uppnås genom ökade intäkter (andra inkomster än skatter) och till 0,25 genom sänkta utgifter (kapitalkostnader). Förutom upphörandet av de tillfälliga stimulansåtgärder som antogs för 2009 och den nominella frysningen av lönerna inom den offentliga sektorn innehåller budgetlagen inte några nya mer betydande konsolideringsåtgärder. Den finanspolitiska inriktningen för 2010 planeras bli restriktiv, att döma av förändringen av det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) med en förbättring på strax över 0,75 procentenhet av BNP, vilket understiger den finanspolitiska korrigering på i genomsnitt 1,25 % per år av BNP som rådet rekommenderat enligt artikel 126.7 – trots ett mycket sämre underskottsutfall än väntat år 2009.

| (7) | På medellång sikt är den finanspolitiska strategins huvudmål att få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP till 2013, vilket är i linje med rådets rekommendation av den 2 december 2009 enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget. Enligt uppdateringen kommer det offentliga underskottet att uppgå till 6,6 %, 4,6 % och 2,8 % av BNP för 2011, 2012 respektive 2013. På motsvarande sätt är målsättningen att det primära saldot gradvis ska förbättras från ett beräknat underskott på 6,4 % av BNP år 2009 till ett underskott på 0,6 % av BNP år 2012 och ett överskott på 1,3 % av BNP år 2013. För det strukturella underskottet planeras en årlig förbättring med i genomsnitt knappt 1,75 % av BNP under perioden 2011-2013. Den planerade minskningen av underskottet baseras på konsolideringsåtgärder som totalt uppgår till 3,5 % av BNP år 2013. Åtgärderna täcker olika områden, där de största budgetbesparingarna rör sociala transfereringar (cirka 1 % av BNP), kapitalkostnader (0,75 % av BNP), offentliga lönekostnader (0,5 % av BNP) och inkomstskatter för privatpersoner (0,5 % av BNP). Utgiftsbegränsningarna verkar underlättas ytterligare av åtgärder på senare år, som framför allt har avsett offentliga lönekostnader och ålderspensioner. Omvänt förväntas ränteutgifterna öka från 2,9 % av BNP år 2009 till 4,1 % av BNP år 2012 och 2013 till följd av den beräknade ökningen av skuldkvoten med cirka 25 procentenheter mellan slutet av 2008 och slutet av 2012. Mot bakgrund av att BNP beräknas öka gradvis och att skatteinkomsterna gradvis ska återgå till en nivå nära den före krisen antas den sjunkande utgiftskvoten svara för tre femtedelar av underskottsminskningen under perioden 2011–2013, medan ökningen av inkomstkvoten ska svara för resterande två femtedelar. Att man främst förlitar sig på utgiftssidan välkomnas. Nominellt skulle intäkter och utgifter öka med ca 4,5 % respektive 1 % per år under programperioden (de primära utgifterna skulle i genomsnitt stagnera under perioden 2011–2013). De portugisiska myndigheterna har meddelat att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP. Mot bakgrund av de senaste beräkningarna och skuldnivån återspeglar detta medelfristiga mål mer än väl paktens mål men det kommer inte att uppnås under programperioden. |
| --- | --- |

(7)

På medellång sikt är den finanspolitiska strategins huvudmål att få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP till 2013, vilket är i linje med rådets rekommendation av den 2 december 2009 enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget. Enligt uppdateringen kommer det offentliga underskottet att uppgå till 6,6 %, 4,6 % och 2,8 % av BNP för 2011, 2012 respektive 2013. På motsvarande sätt är målsättningen att det primära saldot gradvis ska förbättras från ett beräknat underskott på 6,4 % av BNP år 2009 till ett underskott på 0,6 % av BNP år 2012 och ett överskott på 1,3 % av BNP år 2013. För det strukturella underskottet planeras en årlig förbättring med i genomsnitt knappt 1,75 % av BNP under perioden 2011-2013. Den planerade minskningen av underskottet baseras på konsolideringsåtgärder som totalt uppgår till 3,5 % av BNP år 2013. Åtgärderna täcker olika områden, där de största budgetbesparingarna rör sociala transfereringar (cirka 1 % av BNP), kapitalkostnader (0,75 % av BNP), offentliga lönekostnader (0,5 % av BNP) och inkomstskatter för privatpersoner (0,5 % av BNP). Utgiftsbegränsningarna verkar underlättas ytterligare av åtgärder på senare år, som framför allt har avsett offentliga lönekostnader och ålderspensioner. Omvänt förväntas ränteutgifterna öka från 2,9 % av BNP år 2009 till 4,1 % av BNP år 2012 och 2013 till följd av den beräknade ökningen av skuldkvoten med cirka 25 procentenheter mellan slutet av 2008 och slutet av 2012. Mot bakgrund av att BNP beräknas öka gradvis och att skatteinkomsterna gradvis ska återgå till en nivå nära den före krisen antas den sjunkande utgiftskvoten svara för tre femtedelar av underskottsminskningen under perioden 2011–2013, medan ökningen av inkomstkvoten ska svara för resterande två femtedelar. Att man främst förlitar sig på utgiftssidan välkomnas. Nominellt skulle intäkter och utgifter öka med ca 4,5 % respektive 1 % per år under programperioden (de primära utgifterna skulle i genomsnitt stagnera under perioden 2011–2013). De portugisiska myndigheterna har meddelat att det medelfristiga målet för de offentliga finanserna är ett strukturellt underskott på 0,5 % av BNP. Mot bakgrund av de senaste beräkningarna och skuldnivån återspeglar detta medelfristiga mål mer än väl paktens mål men det kommer inte att uppnås under programperioden.

| (8) | Budgetutfallet kan komma att bli sämre än i programmets beräkningar. Programmet tar med effekterna av vissa konsolideringsåtgärder på utgifts- och inkomstsidan, särskilt andra intäkter än skatter, kapitalkostnader och sociala transfereringar, som kanske inte ger förväntade resultat ens 2010. Att konsolideringstrategins tyngdpunkt är slutet av programperioden gör att det från och med 2011 även finns risker som följer av osäkerheten kring antagande och genomförande av programmets konsolideringsåtgärder. Andra risker är förknippade med att vissa aviserade åtgärder inte är specificerade, särskilt när det gäller neddragningarna av kapitalutgifter, och med ett något optimistiskt makroekonomiskt scenario, särskilt under de sista åren. Dessutom är ett scenario med lägre inkomsttillväxt möjligt i och med att inkomsterna beräknas återhämta sig snabbt efter den kraftiga nedgången år 2009 och att antagandet om den inhemska efterfrågans höga skatteelasticitet är optimistiskt, vilket kan utsätta de finanspolitiska målen för risker. |
| --- | --- |

(8)

Budgetutfallet kan komma att bli sämre än i programmets beräkningar. Programmet tar med effekterna av vissa konsolideringsåtgärder på utgifts- och inkomstsidan, särskilt andra intäkter än skatter, kapitalkostnader och sociala transfereringar, som kanske inte ger förväntade resultat ens 2010. Att konsolideringstrategins tyngdpunkt är slutet av programperioden gör att det från och med 2011 även finns risker som följer av osäkerheten kring antagande och genomförande av programmets konsolideringsåtgärder. Andra risker är förknippade med att vissa aviserade åtgärder inte är specificerade, särskilt när det gäller neddragningarna av kapitalutgifter, och med ett något optimistiskt makroekonomiskt scenario, särskilt under de sista åren. Dessutom är ett scenario med lägre inkomsttillväxt möjligt i och med att inkomsterna beräknas återhämta sig snabbt efter den kraftiga nedgången år 2009 och att antagandet om den inhemska efterfrågans höga skatteelasticitet är optimistiskt, vilket kan utsätta de finanspolitiska målen för risker.

| (9) | Programmets finanspolitiska utveckling är nominellt sett är tillräcklig för att stabilisera skuldkvoten till år 2020, enligt skuldberäkningar på medellång sikt fram till 2020 som beaktar den senaste ekonomiska utvecklingen och beräkningarna av den potentiella tillväxten. |
| --- | --- |

(9)

Programmets finanspolitiska utveckling är nominellt sett är tillräcklig för att stabilisera skuldkvoten till år 2020, enligt skuldberäkningar på medellång sikt fram till 2020 som beaktar den senaste ekonomiska utvecklingen och beräkningarna av den potentiella tillväxten.

| (10) | Den offentliga bruttoskulden beräknas uppgå till 77,2 % av BNP i slutet av 2009 (6), vilket är en ökning från 66,3 % år 2008 och återspeglar både en betydande ökning av underskottet och lägre nominell BNP. Under programperioden beräknas skuldkvoten öka med ytterligare 12,5 procentenheter till 90,7 % av BNP år 2012, för att sedan sjunka något till 89,8 % av BNP år 2013. Denna utveckling återspeglar de höga om än sjunkande offentliga underskotten i kombination med ökande nominell BNP. Emellertid förväntas ”snöbollseffekten” bli positiv under programperioden, eftersom den implicita genomsnittsräntan (i genomsnitt 4,5 % per år mellan 2010 och 2013) överstiger den nominella BNP-tillväxten (i genomsnitt 3 %). Omvänt balanseras skuldutvecklingen av privatiseringsinkomster på kumulativt ca 3 % av BNP under programperioden. Nedåtriskerna för de finanspolitiska målen och det makroekonomiska scenariot gör att skuldkvoten troligtvis kommer att utvecklas mindre gynnsamt än i programmets beräkningar. Den offentliga bruttoskuldkvoten låg år 2009 över fördragets referensvärde och väntas i programmet stadigt öka till år 2012. |
| --- | --- |

(10)

Den offentliga bruttoskulden beräknas uppgå till 77,2 % av BNP i slutet av 2009 (6), vilket är en ökning från 66,3 % år 2008 och återspeglar både en betydande ökning av underskottet och lägre nominell BNP. Under programperioden beräknas skuldkvoten öka med ytterligare 12,5 procentenheter till 90,7 % av BNP år 2012, för att sedan sjunka något till 89,8 % av BNP år 2013. Denna utveckling återspeglar de höga om än sjunkande offentliga underskotten i kombination med ökande nominell BNP. Emellertid förväntas ”snöbollseffekten” bli positiv under programperioden, eftersom den implicita genomsnittsräntan (i genomsnitt 4,5 % per år mellan 2010 och 2013) överstiger den nominella BNP-tillväxten (i genomsnitt 3 %). Omvänt balanseras skuldutvecklingen av privatiseringsinkomster på kumulativt ca 3 % av BNP under programperioden. Nedåtriskerna för de finanspolitiska målen och det makroekonomiska scenariot gör att skuldkvoten troligtvis kommer att utvecklas mindre gynnsamt än i programmets beräkningar. Den offentliga bruttoskuldkvoten låg år 2009 över fördragets referensvärde och väntas i programmet stadigt öka till år 2012.

| (11) | En åldrande befolknings långsiktiga effekter på de offentliga finanserna ligger klart under genomsnittet i EU, och pensionskostnaderna visar en mer begränsad ökning till följd av de redan antagna pensionsreformerna. Enligt programmet försvagades de offentliga finansernas ställning väsentligt under 2009, vilket förstärker åldrandets budgeteffekter på hållbarhetsgapet. Om primära överskott på medellång sikt tryggades, skulle detta bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, som i kommissionens hållbarhetsrapport från 2009 (7) bedömdes vara medelstora. |
| --- | --- |

(11)

En åldrande befolknings långsiktiga effekter på de offentliga finanserna ligger klart under genomsnittet i EU, och pensionskostnaderna visar en mer begränsad ökning till följd av de redan antagna pensionsreformerna. Enligt programmet försvagades de offentliga finansernas ställning väsentligt under 2009, vilket förstärker åldrandets budgeteffekter på hållbarhetsgapet. Om primära överskott på medellång sikt tryggades, skulle detta bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, som i kommissionens hållbarhetsrapport från 2009 (7) bedömdes vara medelstora.

| (12) | I programmet nämns planer på att reformera det finanspolitiska ramverket. Ett centralt element är övergången till ett flerårigt finanspolitiskt ramverk med årliga utgiftstak. Detta nya ramverk är föga detaljerat, exempelvis beträffande tidshorisonter, förvaltningsnivåer eller utgiftskategorier, utgiftsreglernas form, tvingande respektive korrigerande mekanismer vid avvikelser. Vid sidan av dessa ändringar av budgetplaneringen planeras även ytterligare förändringar i riktning mot en mer integrerad rapportering om budgetgenomförandet. Sammantaget avser dessa ansträngningar de två aspekter på det portugisiska finanspolitiska ramverket som har visat sig kräva fortsatta förbättringar, nämligen planeringen av finanspolitiken i ett medellångt perspektiv och en noggrannare kontroll av utgiftsutvecklingen. |
| --- | --- |

(12)

I programmet nämns planer på att reformera det finanspolitiska ramverket. Ett centralt element är övergången till ett flerårigt finanspolitiskt ramverk med årliga utgiftstak. Detta nya ramverk är föga detaljerat, exempelvis beträffande tidshorisonter, förvaltningsnivåer eller utgiftskategorier, utgiftsreglernas form, tvingande respektive korrigerande mekanismer vid avvikelser. Vid sidan av dessa ändringar av budgetplaneringen planeras även ytterligare förändringar i riktning mot en mer integrerad rapportering om budgetgenomförandet. Sammantaget avser dessa ansträngningar de två aspekter på det portugisiska finanspolitiska ramverket som har visat sig kräva fortsatta förbättringar, nämligen planeringen av finanspolitiken i ett medellångt perspektiv och en noggrannare kontroll av utgiftsutvecklingen.

| (13) | I programmet konstateras att det utöver den finanspolitiska konsolideringen även finns flera andra viktiga politiska problem framöver, såsom att öka den potentiella BNP-tillväxten och minska obalanserna i de utrikes affärerna. Programmet innehåller en omfattande genomgång av tidigare och framtida insatser för att åtgärda dessa och andra näraliggande frågor, såsom att minska oljeberoendet, reformera arbetsmarknaden, förbättra företagsklimatet, stimulera FoU och bredda exportbasen. Att vissa av dessa åtgärder ska genomföras samtidigt med en kraftig finanspolitisk konsolidering understryker att de offentliga utgifterna måste vara effektiva och ändamålsenliga och även att en prioritering måste ske av reformansträngningarna och de offentliga utgifterna. Programmet tar också upp två aspekter som är relevanta för de portugisiska offentliga finanserna, nämligen offentlig-privata partnerskap och statsföretag. I det förra fallet aviseras ett omorganiserat övervakningsorgan för sådana partnerskap. Detta framstår som viktigt med tanke på att offentlig-privata partnerskap alltmer använts under innevarande årtionde, vilket har lett till betydande indirekta skulder för kommande år (särskilt bortom programperioden), vilket bör beaktas i finanspolitiska hållbarhetsbedömningar och långsiktsplaner. Om statsföretag sägs det i programmet att deras styrning ska förändras och att ett tak ska sättas för skuldökningarna på statsföretagen utanför finanssektorn. Syftet är att minska de förlustbringande företagens belastning på de offentliga finanserna och samtidigt minska de indirekta riskerna med statsföretagens höga och ökande skuldsättning. Emellertid ligger de årliga taken för dessa visserligen avtagande nominella skuldökningar över den förväntade nominella BNP-tillväxten, vilket kan ytterligare öka skuldkvoten för hela gruppen av statsägda företag. |
| --- | --- |

(13)

I programmet konstateras att det utöver den finanspolitiska konsolideringen även finns flera andra viktiga politiska problem framöver, såsom att öka den potentiella BNP-tillväxten och minska obalanserna i de utrikes affärerna. Programmet innehåller en omfattande genomgång av tidigare och framtida insatser för att åtgärda dessa och andra näraliggande frågor, såsom att minska oljeberoendet, reformera arbetsmarknaden, förbättra företagsklimatet, stimulera FoU och bredda exportbasen. Att vissa av dessa åtgärder ska genomföras samtidigt med en kraftig finanspolitisk konsolidering understryker att de offentliga utgifterna måste vara effektiva och ändamålsenliga och även att en prioritering måste ske av reformansträngningarna och de offentliga utgifterna. Programmet tar också upp två aspekter som är relevanta för de portugisiska offentliga finanserna, nämligen offentlig-privata partnerskap och statsföretag. I det förra fallet aviseras ett omorganiserat övervakningsorgan för sådana partnerskap. Detta framstår som viktigt med tanke på att offentlig-privata partnerskap alltmer använts under innevarande årtionde, vilket har lett till betydande indirekta skulder för kommande år (särskilt bortom programperioden), vilket bör beaktas i finanspolitiska hållbarhetsbedömningar och långsiktsplaner. Om statsföretag sägs det i programmet att deras styrning ska förändras och att ett tak ska sättas för skuldökningarna på statsföretagen utanför finanssektorn. Syftet är att minska de förlustbringande företagens belastning på de offentliga finanserna och samtidigt minska de indirekta riskerna med statsföretagens höga och ökande skuldsättning. Emellertid ligger de årliga taken för dessa visserligen avtagande nominella skuldökningar över den förväntade nominella BNP-tillväxten, vilket kan ytterligare öka skuldkvoten för hela gruppen av statsägda företag.

| (14) | Nominellt sett överensstämmer programmets finanspolitiska strategi i huvudsak med rådets rekommendation enligt artikel 126.7 av den 2 december 2009. Med hänsyn till ovannämnda risker kan den dock komma att avvika något från denna rekommendation. Det kan dock krävas en större konsolidersansträngning än väntat för att få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP till 2010. Medan programmets genomsnittliga finanspolitiska korrigering är i linje med rekommenderade 1,25 % av BNP per år, kan denna kanske visa sig otillräcklig med tanke på dels riskerna, dels underskottets mycket sämre utfall år 2009. Slutligen kan strategin visa sig vara otillräcklig för att minska skuldkvoten. Rådets rekommenderade korrigering av det alltför stora underskottet är också nödvändig med tanke på den beräknat snabba offentliga skuldökningen samt Portugals ihållande anpassningsproblem, särskilt minskningen av obalanserna i de utrikes affärerna. |
| --- | --- |

(14)

Nominellt sett överensstämmer programmets finanspolitiska strategi i huvudsak med rådets rekommendation enligt artikel 126.7 av den 2 december 2009. Med hänsyn till ovannämnda risker kan den dock komma att avvika något från denna rekommendation. Det kan dock krävas en större konsolidersansträngning än väntat för att få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP till 2010. Medan programmets genomsnittliga finanspolitiska korrigering är i linje med rekommenderade 1,25 % av BNP per år, kan denna kanske visa sig otillräcklig med tanke på dels riskerna, dels underskottets mycket sämre utfall år 2009. Slutligen kan strategin visa sig vara otillräcklig för att minska skuldkvoten. Rådets rekommenderade korrigering av det alltför stora underskottet är också nödvändig med tanke på den beräknat snabba offentliga skuldökningen samt Portugals ihållande anpassningsproblem, särskilt minskningen av obalanserna i de utrikes affärerna.

| (15) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet samtliga obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (8). I sina rekommendationer enligt artikel 126.7 av den 2 december 2009 i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra uppmanade rådet även Portugal att rapportera om de framsteg som gjorts med att genomföra rådets rekommendationer i ett särskilt kapitel i uppdateringarna av stabilitetsprogrammet (9). |
| --- | --- |

(15)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram innehåller programmet samtliga obligatoriska uppgifter och de flesta av de frivilliga uppgifterna (8). I sina rekommendationer enligt artikel 126.7 av den 2 december 2009 i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra uppmanade rådet även Portugal att rapportera om de framsteg som gjorts med att genomföra rådets rekommendationer i ett särskilt kapitel i uppdateringarna av stabilitetsprogrammet (9).

Sammantaget är slutsatsen att den nuvarande krisen har fått allvarliga effekter på Portugals offentliga finanser. Emellertid är den nuvarande finanspolitiska situationen också resultatet av tidigare svagheter, framförallt de höga - om än sjunkande - strukturella underskotten före krisen. Syftet i uppdateringen av stabilitetsprogrammet är att genom en finanspolitisk konsolidering under hela perioden få ned det offentliga underskottet under 3 % av BNP senast 2013, vilket ger en stabilisering av skuldkvoten på ca 90 % av BNP åren 2012–2013. Konsolideringsansträngningarna avser slutet av programperioden, då tyngdpunkten är på åren från och med 2011. En finanspolitisk konsolidering är väsentlig, eftersom ökande underskott och skulder på medellång sikt kan undergräva den ekonomiska tillväxten, som redan påverkas av den stora utlandsskuldens negativa effekter på nationalinkomsten. Den ambitiösa finanspolitiska konsolideringen kan kräva större ansträngningar än vad som anges i programmet. För det för första kan det redan 2010 bli svårt att med de aviserade åtgärderna åstadkomma de inkomster och utgiftsbegränsningar som anges. För det andra finns det en risk för att en lägre BNP-tillväxt än väntat kan dämpa inkomstutvecklingen och äventyra minskningen av utgiftskvoten under programperiodens kommande år, vilket skulle hota den planerade finanspolitiska konsolideringen. I en sådan situation är ett fungerande finanspolitiskt ramverk på medellång sikt ett väsentligt instrument för att motverka riskerna för de finanspolitiska målen, och särskilt främja planerna att nästan frysa primära utgifter. Att i ett bredare reformprogram främja de offentliga finansernas kvalitet är också avgörande för att understödja den nödvändiga produktivitetstillväxten och potentiella BNP-tillväxten samt åtgärda andra huvudproblem för den portugisiska ekonomin, såsom att stärka konkurrenskraften, minska obalansen i utrikes affärer och skapa sysselsättning.

Mot bakgrund av denna bedömning och rekommendationen av den 2 december 2009 enligt artikel 126.7 i EUF-fördraget uppmanas Portugal att göra följande:

| i) | Uppnå underskottsmålet på 8,3 % av BNP år 2010, vid behov genom ytterligare konsolideringsåtgärder; underbygga strategin att få ned underskottet under 3 % till 2013 med i tid vidtagna konkreta åtgärder; vara berett att vidta ytterligare konsolideringsåtgärder om det makroekonomiska scenariot skulle visa sig alltför optimistiskt jämfört med det scenario som rekommendationen enligt artikel 126.7 bygger på och/eller om överskridanden skulle ske; utnyttja alla möjligheter, inklusive ett bättre ekonomiskt läge, att gå längre i den finanspolitiska ansträngningen för att påskynda minskningen av bruttoskuldkvoten i riktning mot referensvärdet på 60 % av BNP. |
| --- | --- |

i)

Uppnå underskottsmålet på 8,3 % av BNP år 2010, vid behov genom ytterligare konsolideringsåtgärder; underbygga strategin att få ned underskottet under 3 % till 2013 med i tid vidtagna konkreta åtgärder; vara berett att vidta ytterligare konsolideringsåtgärder om det makroekonomiska scenariot skulle visa sig alltför optimistiskt jämfört med det scenario som rekommendationen enligt artikel 126.7 bygger på och/eller om överskridanden skulle ske; utnyttja alla möjligheter, inklusive ett bättre ekonomiskt läge, att gå längre i den finanspolitiska ansträngningen för att påskynda minskningen av bruttoskuldkvoten i riktning mot referensvärdet på 60 % av BNP.

| ii) | Införa ett effektivt, flerårigt finanspolitiskt ramverk för att säkerställa att budgetmålen efterlevs inom den offentliga sektorn och strikt begränsa utgifterna på medellång sikt. |
| --- | --- |

ii)

Införa ett effektivt, flerårigt finanspolitiskt ramverk för att säkerställa att budgetmålen efterlevs inom den offentliga sektorn och strikt begränsa utgifterna på medellång sikt.

| iii) | Förbättra de offentliga finansernas kvalitet i linje med programmet, i synnerhet genom att förbättra de offentliga utgifternas ändamålsenlighet och effektivitet på de olika offentliga verksamhetsområdena; beslutsamt åtgärda situationen med förlustbringande statsföretag; och i samband med den finanspolitiska hållbarheten även beakta utgiftsåtaganden och risker till följd av offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

iii)

Förbättra de offentliga finansernas kvalitet i linje med programmet, i synnerhet genom att förbättra de offentliga utgifternas ändamålsenlighet och effektivitet på de olika offentliga verksamhetsområdena; beslutsamt åtgärda situationen med förlustbringande statsföretag; och i samband med den finanspolitiska hållbarheten även beakta utgiftsåtaganden och risker till följd av offentlig-privata partnerskap.

| iv) | Förena finanspolitiska konsolideringsåtgärder med ansträngningar för att hållbart öka produktiviteten och den potentiella BNP-tillväxten, stärka konkurrenskraften och minska de stora obalanserna i de utrikes affärerna, vilket också kommer att främja de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

iv)

Förena finanspolitiska konsolideringsåtgärder med ansträngningar för att hållbart öka produktiviteten och den potentiella BNP-tillväxten, stärka konkurrenskraften och minska de stora obalanserna i de utrikes affärerna, vilket också kommer att främja de offentliga finansernas hållbarhet.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP mars 2010 | 0,0 | –2,7 | 0,7 | 0,9 | 1,3 | 1,7 |
| KOM nov. 2009 | 0,0 | –2,9 | 0,3 | 1,0 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | 0,3 | –0,8 | 0,5 | 1,3 | i.u. | i.u. |
| HIKP- inflation
  (i %) | SP mars 2010 | 2,7 | –0,9 | 0,8 | 1,9 | 1,9 | 2,0 |
| KOM nov. 2009 | 2,7 | –1,0 | 1,3 | 1,4 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | 2,6 | 1,2 | 2,0 | 2,0 | i.u. | i.u. |
| Produktionsgap (10)

  (i % av potentiell BNP) | SP mars 2010 | 0,5 | –2,2 | –1,9 | –1,6 | –1,3 | –0,8 |
| KOM nov. 2009 (11) | –0,1 | –2,9 | –3,0 | –2,6 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | –0,4 | –2,1 | –2,5 | –2,5 | i.u. | i.u. |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | SP mars 2010 | –10,3 | –9,4 | –9,3 | –9,1 | –8,7 | –8,3 |
| KOM nov. 2009 | –10,3 | –8,5 | –8,6 | –8,6 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | –10,5 | –9,2 | –8,4 | –7,6 | i.u. | i.u. |
| Offentliga intäkter
  (i % av BNP) | SP mars 2010 | 43,2 | 39,7 | 40,5 | 41,1 | 41,8 | 42,6 |
| KOM nov. 2009 | 43,2 | 43,7 | 43,5 | 43,3 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | 43,5 | 44,1 | 43,6 | 43,6 | i.u. | i.u. |
| Offentliga utgifter
  (i % av BNP) | SP mars 2010 | 45,9 | 49,1 | 48,8 | 47,7 | 46,5 | 45,4 |
| KOM nov. 2009 | 45,9 | 51,6 | 51,5 | 52,0 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | 45,8 | 48,0 | 46,5 | 45,9 | i.u. | i.u. |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP mars 2010 | –2,7 | –9,3 | –8,3 | –6,6 | –4,6 | –2,8 |
| KOM nov. 2009 | –2,7 | –8,0 | –8,0 | –8,7 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | –2,2 | –3,9 | –2,9 | –2,3 | i.u. | i.u. |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP mars 2010 | 0,2 | –6,4 | –5,1 | –2,8 | –0,6 | 1,3 |
| KOM nov. 2009 | 0,2 | –5,0 | –4,9 | –5,2 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | 0,8 | –0,6 | 0,4 | 1,1 | i.u. | i.u. |
| Konjunkturrensat saldo (10)

  (i % av BNP) | SP mars 2010 | –2,9 | –8,3 | –7,5 | –5,9 | –4,1 | –2,5 |
| KOM nov. 2009 | –2,6 | –6,6 | –6,7 | –7,5 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | –2,0 | –3,0 | –1,8 | –1,2 | i.u. | i.u. |
| Strukturellt saldo (12)

  (i % av BNP) | SP mars 2010 | –2,9 | –8,3 | –7,5 | –5,9 | –4,1 | –2,5 |
| KOM nov. 2009 | –3,5 | –6,6 | –6,7 | –7,5 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | –2,0 | –3,0 | –1,8 | –1,2 | i.u. | i.u. |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP mars 2010 | 66,3 | 77,2 | 86,0 | 89,4 | 90,7 | 89,8 |
| KOM nov. 2009 | 66,3 | 77,4 | 84,6 | 91,1 | i.u. | i.u. |
| SP jan. 2009 | 65,9 | 69,7 | 70,5 | 70,0 | i.u. | i.u. |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Real BNP

(förändring i %)

SP mars 2010

0,0

–2,7

0,7

0,9

1,3

1,7

KOM nov. 2009

0,0

–2,9

0,3

1,0

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

0,3

–0,8

0,5

1,3

i.u.

i.u.

HIKP- inflation

(i %)

SP mars 2010

2,7

–0,9

0,8

1,9

1,9

2,0

KOM nov. 2009

2,7

–1,0

1,3

1,4

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

2,6

1,2

2,0

2,0

i.u.

i.u.

Produktionsgap (10)

(i % av potentiell BNP)

SP mars 2010

0,5

–2,2

–1,9

–1,6

–1,3

–0,8

KOM nov. 2009 (11)

–0,1

–2,9

–3,0

–2,6

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

–0,4

–2,1

–2,5

–2,5

i.u.

i.u.

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

SP mars 2010

–10,3

–9,4

–9,3

–9,1

–8,7

–8,3

KOM nov. 2009

–10,3

–8,5

–8,6

–8,6

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

–10,5

–9,2

–8,4

–7,6

i.u.

i.u.

Offentliga intäkter

(i % av BNP)

SP mars 2010

43,2

39,7

40,5

41,1

41,8

42,6

KOM nov. 2009

43,2

43,7

43,5

43,3

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

43,5

44,1

43,6

43,6

i.u.

i.u.

Offentliga utgifter

(i % av BNP)

SP mars 2010

45,9

49,1

48,8

47,7

46,5

45,4

KOM nov. 2009

45,9

51,6

51,5

52,0

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

45,8

48,0

46,5

45,9

i.u.

i.u.

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP mars 2010

–2,7

–9,3

–8,3

–6,6

–4,6

–2,8

KOM nov. 2009

–2,7

–8,0

–8,0

–8,7

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

–2,2

–3,9

–2,9

–2,3

i.u.

i.u.

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP mars 2010

0,2

–6,4

–5,1

–2,8

–0,6

1,3

KOM nov. 2009

0,2

–5,0

–4,9

–5,2

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

0,8

–0,6

0,4

1,1

i.u.

i.u.

Konjunkturrensat saldo (10)

(i % av BNP)

SP mars 2010

–2,9

–8,3

–7,5

–5,9

–4,1

–2,5

KOM nov. 2009

–2,6

–6,6

–6,7

–7,5

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

–2,0

–3,0

–1,8

–1,2

i.u.

i.u.

Strukturellt saldo (12)

(i % av BNP)

SP mars 2010

–2,9

–8,3

–7,5

–5,9

–4,1

–2,5

KOM nov. 2009

–3,5

–6,6

–6,7

–7,5

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

–2,0

–3,0

–1,8

–1,2

i.u.

i.u.

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP mars 2010

66,3

77,2

86,0

89,4

90,7

89,8

KOM nov. 2009

66,3

77,4

84,6

91,1

i.u.

i.u.

SP jan. 2009

65,9

69,7

70,5

70,0

i.u.

i.u.

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_sv.htm

(2)  Till stor del berodde programmets försening på att en ny regering skulle utses efter parlamentsvalet i slutet av september 2009 samt att budgetlagen för 2010 antogs först i mars 2010. Programmet behandlades i det portugisiska parlamentet den 25 mars 2010.

(3)  I bedömningen beaktas särskilt kommissionens prognos från hösten 2009. Andra uppgifter som sedan har blivit tillgängliga (särskilt om BNP- och inflationsutfallen) har också använts för riskbedömningen.

(4)  Anmälan om alltför stort underskott som skulle skickas före den 1 april 2010 innehåller uppgifter som det portugisiska statistikkontoret offentliggjort efter inlämningen av programmet och som visar att det offentliga underskottet uppgick till 9,4 % av BNP.

(5)  Åtgärderna handlar i synnerhet om en sänkning av den normala mervärdesskattesatsen med en procentenhet och om åtgärder för att stärka hushållens inkomster.

(6)  Anmälan om alltför stort underskott som skulle skickas före den 1 april 2010 innehåller uppgifter som det portugisiska statistikkontoret offentliggjort efter inlämningen av programmet och som visar att det offentliga underskottet uppgick till 76,8 % av BNP.

(7)  I rådets slutsatser av den 10 november 2009 om de offentliga finansernas hållbarhet ”anmodar rådet medlemsstaterna att rikta uppmärksamhet mot hållbarhetsorienterade strategier i sina kommande stabilitets- och konvergensprogram”” och ””uppmanar kommissionen att tillsammans med kommittén för ekonomisk politik [...] vidareutveckla metoder för bedömning av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet i god tid före nästa hållbarhetsrapport”, som förväntas 2012.

(8)  Särskilt saknas uppgifter om deflatorerna för offentlig konsumtion och investeringar samt om allmänna offentliga utgifter per utgiftsområde.

(9)  Portugal har i sak följt denna rekommendation, även om rapporteringen inte sker i ett särskilt kapitel utan i kapitlet om den finanspolitiska strategin på medellång sikt.

(10)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, med utgångspunkt i uppgifterna i dessa.

(11)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 0,6 %, 0,0 %, 0,3 % respektive 0,7 % under perioden 2008–2011.

(12)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Programmet innehåller inga engångsåtgärder eller andra tillfälliga åtgärder. Enligt kommissionens prognos från hösten 2009 uppgår dessa till 0,8 % av BNP år 2008 (underskottsminskande).

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 3.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/12

---

RÅDETS YTTRANDE

om Rumäniens uppdaterade konvergensprogram för 2009–2012

2010/C 144/03

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 9.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört Ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 26 april 2010 granskade rådet Rumäniens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 april 2010 granskade rådet Rumäniens uppdaterade konvergensprogram, som omfattar perioden 2009–2012.

| (2) | Med en genomsnittlig årlig tillväxt av BNP på 6,8 % mellan 2004 och 2008, var Rumäniens ekonomi en av snabbaste växande bland EU-medlemsstaterna. Tillväxten stimulerades av en boom i den inhemska efterfrågan både när det gällde konsumtion och investeringar, som drevs på av en snabbt växande finansiell sektor, stora kapitalinflöden och ständigt ökande inkomstförväntningar. Detta tillsammans med en hög löneinflation orsakade en kraftig ökning av bytesbalansunderskottet till 12,3 % av BNP 2008. Många år av konjunkturförstärkande budgetpolitik ledde dessutom till en påtaglig försämring av den makroekonomiska stabiliteten, med ett strukturellt underskott (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) som 2008 uppgick till 8,5 % av BNP. Den plötsligt ökade riskobenägenheten under den finansiella krisen fick marknaderna att bli alltmer bekymrade över dessa obalanser. Kapitalinflödena minskade kraftigt och trycket på valutakursen ökade, vilket resulterade i en kumulerad depreciering av den rumänska lei i förhållande till euron på cirka 30 % mellan augusti 2007 och januari 2009. Fallet i inflödet av kapital, effekterna i balansräkningarna av valutadeprecieringen och en kraftig nedgång i exportefterfrågan orsakade en allvarlig recession i slutet av 2008 och första hälften av 2009, vilken tog sig uttryck i en minskning av BNP med 7,1 % under 2009. Den rumänska centralbanken sänkte styrräntan med sammanlagt 325 räntepunkter till 7,0 % mellan februari 2009 och februari 2010. Underskottet i bytesbalansen minskade något till omkring 4,25 % av BNP under 2009. |
| --- | --- |

(2)

Med en genomsnittlig årlig tillväxt av BNP på 6,8 % mellan 2004 och 2008, var Rumäniens ekonomi en av snabbaste växande bland EU-medlemsstaterna. Tillväxten stimulerades av en boom i den inhemska efterfrågan både när det gällde konsumtion och investeringar, som drevs på av en snabbt växande finansiell sektor, stora kapitalinflöden och ständigt ökande inkomstförväntningar. Detta tillsammans med en hög löneinflation orsakade en kraftig ökning av bytesbalansunderskottet till 12,3 % av BNP 2008. Många år av konjunkturförstärkande budgetpolitik ledde dessutom till en påtaglig försämring av den makroekonomiska stabiliteten, med ett strukturellt underskott (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) som 2008 uppgick till 8,5 % av BNP. Den plötsligt ökade riskobenägenheten under den finansiella krisen fick marknaderna att bli alltmer bekymrade över dessa obalanser. Kapitalinflödena minskade kraftigt och trycket på valutakursen ökade, vilket resulterade i en kumulerad depreciering av den rumänska lei i förhållande till euron på cirka 30 % mellan augusti 2007 och januari 2009. Fallet i inflödet av kapital, effekterna i balansräkningarna av valutadeprecieringen och en kraftig nedgång i exportefterfrågan orsakade en allvarlig recession i slutet av 2008 och första hälften av 2009, vilken tog sig uttryck i en minskning av BNP med 7,1 % under 2009. Den rumänska centralbanken sänkte styrräntan med sammanlagt 325 räntepunkter till 7,0 % mellan februari 2009 och februari 2010. Underskottet i bytesbalansen minskade något till omkring 4,25 % av BNP under 2009.

| (3) | Mot bakgrund av de påfrestningar som denna utveckling medförde, beslöt myndigheterna att söka externt finansieringsstöd (2) samtidigt som man åtog sig att genomföra ett omfattande finanspolitiskt program som syftade inte bara till att komma till rätta med de ovan nämnda externa och finanspolitiska obalanserna, utan också de strukturella flaskhalsar som begränsar konkurrenskraft och framsteg när det gäller den reala konvergensen. Mot bakgrund av försämringen av landets offentliga finanser, beslöt rådet den 7 juli 2009 att underskottet i Rumänien var alltför stort och rekommenderade en korrigering till 2011. Den 16 februari 2010 ansåg rådet att Rumänien hade vidtagit effektiva åtgärder för att komma till rätta med det alltför stora underskottet och, mot bakgrund av den ytterligare försämringen av det ekonomiska läget 2009, utsträcktes tidsfristen för korrigering till 2012. |
| --- | --- |

(3)

Mot bakgrund av de påfrestningar som denna utveckling medförde, beslöt myndigheterna att söka externt finansieringsstöd (2) samtidigt som man åtog sig att genomföra ett omfattande finanspolitiskt program som syftade inte bara till att komma till rätta med de ovan nämnda externa och finanspolitiska obalanserna, utan också de strukturella flaskhalsar som begränsar konkurrenskraft och framsteg när det gäller den reala konvergensen. Mot bakgrund av försämringen av landets offentliga finanser, beslöt rådet den 7 juli 2009 att underskottet i Rumänien var alltför stort och rekommenderade en korrigering till 2011. Den 16 februari 2010 ansåg rådet att Rumänien hade vidtagit effektiva åtgärder för att komma till rätta med det alltför stora underskottet och, mot bakgrund av den ytterligare försämringen av det ekonomiska läget 2009, utsträcktes tidsfristen för korrigering till 2012.

| (4) | Även om mycket av BNP-nedgången i en ekonomisk och finansiell kris är konjunkturbetingad, har den potentiella produktionsnivån också berörts negativt. Dessutom kan krisen påverka den potentiella tillväxten på medellång sikt genom lägre investeringar, kreditåtstramningar och ökad strukturell arbetslöshet. Vidare kommer den ekonomiska krisen att få konsekvenser som förvärrar det demografiska åldrandets negativa effekter på den potentiella produktionen och de offentliga finansernas hållbarhet. För att främja den potentiella tillväxten blir det mot denna bakgrund viktigt att öka strukturreformernas takt, vilket också skulle bidra till att återupprätta de offentliga finansernas hållbarhet. För Rumänien är det särskilt viktigt att anta och genomföra den planerade pensionsreformen samt den finanspolitiska styrning och de strukturella reformer som anges i programmet för betalningsbalansstöd. Konkreta åtgärder bör också vidtas för att påskynda utnyttjandet av EU:s strukturfonder, eftersom detta möjliggör ökade investeringar i långsiktig tillväxt utan att de överenskomna budgetunderskottsmålen äventyras. |
| --- | --- |

(4)

Även om mycket av BNP-nedgången i en ekonomisk och finansiell kris är konjunkturbetingad, har den potentiella produktionsnivån också berörts negativt. Dessutom kan krisen påverka den potentiella tillväxten på medellång sikt genom lägre investeringar, kreditåtstramningar och ökad strukturell arbetslöshet. Vidare kommer den ekonomiska krisen att få konsekvenser som förvärrar det demografiska åldrandets negativa effekter på den potentiella produktionen och de offentliga finansernas hållbarhet. För att främja den potentiella tillväxten blir det mot denna bakgrund viktigt att öka strukturreformernas takt, vilket också skulle bidra till att återupprätta de offentliga finansernas hållbarhet. För Rumänien är det särskilt viktigt att anta och genomföra den planerade pensionsreformen samt den finanspolitiska styrning och de strukturella reformer som anges i programmet för betalningsbalansstöd. Konkreta åtgärder bör också vidtas för att påskynda utnyttjandet av EU:s strukturfonder, eftersom detta möjliggör ökade investeringar i långsiktig tillväxt utan att de överenskomna budgetunderskottsmålen äventyras.

| (5) | I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet räknar man med att tillväxten av real BNP blir positiv 2010 (1,3 %) och att den successivt kommer att öka till 3,7 % 2012. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter och särskilt mot bakgrund av att resultatet för det fjärde kvartalet 2009 blev sämre än väntat, förefaller detta scenario bygga på antaganden om en försiktigt gynnsam tillväxt 2010. Det makroekonomiska scenariot för 2011–2012 förefaller bygga på plausibla antaganden om tillväxt. De externa och finanspolitiska obalanser som bidrog till den djupa recessionen i Rumänien förväntas dessutom fortsätta att minska. Programmets beräkningar av inflationen (3,7 % 2010, 3,2 % 2011 och 2,8 % 2012) verkar vara i lägsta laget mot bakgrund av tillväxten när det gäller lön- och arbetsproduktivitet, den senaste tidens återhämtning när det gäller internationella energipriser och potentiella ytterligare ökningar av reglerade priser. Inflationstrycket kan å andra sidan komma att minska på grund av en möjlig appreciering av den rumänska lei i förhållande till euron. En förväntad minskning av arbetslösheten från 8,4 % 2009 till 7,7 % 2010 verkar ganska svår att uppnå på detta tidiga stadium i den ekonomiska återhämtningen. |
| --- | --- |

(5)

I det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet räknar man med att tillväxten av real BNP blir positiv 2010 (1,3 %) och att den successivt kommer att öka till 3,7 % 2012. Mot bakgrund av nu tillgängliga uppgifter och särskilt mot bakgrund av att resultatet för det fjärde kvartalet 2009 blev sämre än väntat, förefaller detta scenario bygga på antaganden om en försiktigt gynnsam tillväxt 2010. Det makroekonomiska scenariot för 2011–2012 förefaller bygga på plausibla antaganden om tillväxt. De externa och finanspolitiska obalanser som bidrog till den djupa recessionen i Rumänien förväntas dessutom fortsätta att minska. Programmets beräkningar av inflationen (3,7 % 2010, 3,2 % 2011 och 2,8 % 2012) verkar vara i lägsta laget mot bakgrund av tillväxten när det gäller lön- och arbetsproduktivitet, den senaste tidens återhämtning när det gäller internationella energipriser och potentiella ytterligare ökningar av reglerade priser. Inflationstrycket kan å andra sidan komma att minska på grund av en möjlig appreciering av den rumänska lei i förhållande till euron. En förväntad minskning av arbetslösheten från 8,4 % 2009 till 7,7 % 2010 verkar ganska svår att uppnå på detta tidiga stadium i den ekonomiska återhämtningen.

| (6) | I programmet beräknas det allmänna statliga underskottet för 2009 uppgå till 8 % av BNP, vilket är något över målet (7,8 %) beroende på en ökning av statens försenade betalningar. Den påtagliga försämringen i förhållande till det underskott på 5,5 % av BNP som noterades för 2008 återspeglar i hög grad den inverkan krisen haft på statens finanser. Ökningen av underskottet berodde i huvudsak på ett bortfall i inkomster, där de kraftigaste minskningarna utgjordes av inbetalning av moms och socialförsäkringsavgifter. Utnyttjandet av EU-medel och andra intäkter än skatteintäkter blev lägre än väntat. På utgiftssidan gjorde regeringen 2009 betydande insatser för att konsolidera de offentliga finanserna för att kunna hålla tillbaka ökningen av budgetunderskottet. I åtgärderna ingick en omstrukturering av statliga organ och utgiftsnedskärningar för varor och tjänster. Effekterna av dessa åtgärder blev emellertid lägre än vad man budgeterat i början av året. Till följd av detta blev man tvungen att vidta ytterligare åtgärder, som till exempel att införa en skyldighet för arbetstagare i den offentliga sektorn att ta ut tio dagars obetald ledighet. Dessa åtgärder resulterade i en förbättring på 1 % av BNP av det strukturella saldot under 2009. Med tanke på de strikta budgetkraven, var den beräknade effekten på budgeten av de stimulansåtgärder på 0,2 % av BNP under 2009 och 2010, som regeringen vidtagit i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, begränsad. I linje med den finanspolitiska exitstrategi som rådet förespråkar och i syfte att korrigera det alltför stora underskottet till 2012, planeras fortsatta åtgärder för en finanspolitisk konsolidering under de kommande åren. |
| --- | --- |

(6)

I programmet beräknas det allmänna statliga underskottet för 2009 uppgå till 8 % av BNP, vilket är något över målet (7,8 %) beroende på en ökning av statens försenade betalningar. Den påtagliga försämringen i förhållande till det underskott på 5,5 % av BNP som noterades för 2008 återspeglar i hög grad den inverkan krisen haft på statens finanser. Ökningen av underskottet berodde i huvudsak på ett bortfall i inkomster, där de kraftigaste minskningarna utgjordes av inbetalning av moms och socialförsäkringsavgifter. Utnyttjandet av EU-medel och andra intäkter än skatteintäkter blev lägre än väntat. På utgiftssidan gjorde regeringen 2009 betydande insatser för att konsolidera de offentliga finanserna för att kunna hålla tillbaka ökningen av budgetunderskottet. I åtgärderna ingick en omstrukturering av statliga organ och utgiftsnedskärningar för varor och tjänster. Effekterna av dessa åtgärder blev emellertid lägre än vad man budgeterat i början av året. Till följd av detta blev man tvungen att vidta ytterligare åtgärder, som till exempel att införa en skyldighet för arbetstagare i den offentliga sektorn att ta ut tio dagars obetald ledighet. Dessa åtgärder resulterade i en förbättring på 1 % av BNP av det strukturella saldot under 2009. Med tanke på de strikta budgetkraven, var den beräknade effekten på budgeten av de stimulansåtgärder på 0,2 % av BNP under 2009 och 2010, som regeringen vidtagit i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, begränsad. I linje med den finanspolitiska exitstrategi som rådet förespråkar och i syfte att korrigera det alltför stora underskottet till 2012, planeras fortsatta åtgärder för en finanspolitisk konsolidering under de kommande åren.

| (7) | Den budget som parlamentet antog i januari 2010 har som mål att underskottet ska bli 6,3 % av BNP. I linje med de politiska villkoren i programmet för betalningsbalansstöd är den planerade justeringen i huvudsak inriktad på utgifter: åtgärderna innebär utgiftsnedskärningar på cirka 2,2 % av BNP. De huvudsakliga nedskärningarna av utgifterna utgörs av en frysning av lönerna i den offentliga sektorn och nedskärningar av sysselsättningen i den offentliga sektorn, vilket leder till en minskning på 0,8 % av BNP av lönerna i den offentliga sektorn; nedskärningar av utgifter för varor och tjänster som leder till en minskning på 0,5 % av BNP när det gäller den offentliga förvaltningens förbrukningskonto; en frysning av pensionerna, som leder till en minskning på 0,8 % av BNP när det gäller sociala utgifter; samt en nedskärning av subventioner på 0,2 % av BNP. Effekterna av dessa åtgärder motverkas till en del av ökade utgifter på annat håll och den sammanlagda minskningen av de primära utgifternas andel av BNP kommer att uppgå till 1,3 procentenheter av BNP. Det är särskilt utgifterna för investeringar som bör öka med 0,2 % av BNP, också mot bakgrund av den planerade ökningen av utnyttjandet av EU:s strukturfonder. De offentliga inkomsternas andel av BNP bör öka med cirka 0,6 procentenheter av BNP, inklusive engångseffekten från återbetalningen av skatteskulder (Rompetrol-obligationen), som har ett värde av cirka 0,5 % av BNP. Resultatet av de ovan nämnda utgiftsnedskärningarna och inkomstökningarna, netto, skulle betyda en förbättring på 1,7 % av BNP av saldot i de offentliga finanserna under 2010 (inräknat en ökning av räntebetalningarna på 0,3 % av BNP under förgående år). Om man tar hänsyn till det utökade produktionsgapet, motsvarar detta en ansenlig förbättring av det strukturella saldot på 2,25 % av BNP (efter kommissionens förnyade beräkningar enligt den gemensamma metoden på grundval av uppgifterna i programmet). |
| --- | --- |

(7)

Den budget som parlamentet antog i januari 2010 har som mål att underskottet ska bli 6,3 % av BNP. I linje med de politiska villkoren i programmet för betalningsbalansstöd är den planerade justeringen i huvudsak inriktad på utgifter: åtgärderna innebär utgiftsnedskärningar på cirka 2,2 % av BNP. De huvudsakliga nedskärningarna av utgifterna utgörs av en frysning av lönerna i den offentliga sektorn och nedskärningar av sysselsättningen i den offentliga sektorn, vilket leder till en minskning på 0,8 % av BNP av lönerna i den offentliga sektorn; nedskärningar av utgifter för varor och tjänster som leder till en minskning på 0,5 % av BNP när det gäller den offentliga förvaltningens förbrukningskonto; en frysning av pensionerna, som leder till en minskning på 0,8 % av BNP när det gäller sociala utgifter; samt en nedskärning av subventioner på 0,2 % av BNP. Effekterna av dessa åtgärder motverkas till en del av ökade utgifter på annat håll och den sammanlagda minskningen av de primära utgifternas andel av BNP kommer att uppgå till 1,3 procentenheter av BNP. Det är särskilt utgifterna för investeringar som bör öka med 0,2 % av BNP, också mot bakgrund av den planerade ökningen av utnyttjandet av EU:s strukturfonder. De offentliga inkomsternas andel av BNP bör öka med cirka 0,6 procentenheter av BNP, inklusive engångseffekten från återbetalningen av skatteskulder (Rompetrol-obligationen), som har ett värde av cirka 0,5 % av BNP. Resultatet av de ovan nämnda utgiftsnedskärningarna och inkomstökningarna, netto, skulle betyda en förbättring på 1,7 % av BNP av saldot i de offentliga finanserna under 2010 (inräknat en ökning av räntebetalningarna på 0,3 % av BNP under förgående år). Om man tar hänsyn till det utökade produktionsgapet, motsvarar detta en ansenlig förbättring av det strukturella saldot på 2,25 % av BNP (efter kommissionens förnyade beräkningar enligt den gemensamma metoden på grundval av uppgifterna i programmet).

| (8) | Det huvudsakliga målet för konvergensprogrammets finanspolitiska strategi är att få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP fram till 2012, i linje med rådets rekommendation enligt artikel 126.7 av den 16 februari 2010. Programmet innehåller en successiv plan för att få ner det totala underskottet från 6,3 % av BNP 2010 till 4,4 % av BNP 2011 och 3,0 % av BNP 2012. Det primära saldot utvecklas på liknande sätt. Det strukturella (omräknade) saldot uppvisar en justering. Enligt programmet skulle den finanspolitiska ansträngningen under perioden 2010–2012 uppgå till 1,75 % av BNP, vilket är i linje med rådets rekommendation enligt förfarandet vid alltför stort underskott. De flesta av åtgärderna är inriktade på utgifter och de primära utgifternas andel av BNP väntas minska successivt från 37,6 % av BNP 2009 till 33,3 % av BNP 2012. Statens intäkter väntas öka från 31,1 % av BNP 2009 till 31,7 % av BNP 2010 för att sedan plana ut. De strukturella konsolideringsåtgärder som vidtagits för att nå budgetmålet för 2010 kommer också att underlätta resultaten när det gäller de finanspolitiska målen för 2011 och 2012. Såsom myndigheterna meddelat är det medelfristiga målet för Rumänien ett strukturellt underskott på 0,7 % av BNP. Mot bakgrund av de senaste beräkningarna och skuldnivån, motsvarar detta mål på medellång sikt paktens mål. Programmet anger inte att det medelfristiga målet ska uppnås under programperioden. |
| --- | --- |

(8)

Det huvudsakliga målet för konvergensprogrammets finanspolitiska strategi är att få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP fram till 2012, i linje med rådets rekommendation enligt artikel 126.7 av den 16 februari 2010. Programmet innehåller en successiv plan för att få ner det totala underskottet från 6,3 % av BNP 2010 till 4,4 % av BNP 2011 och 3,0 % av BNP 2012. Det primära saldot utvecklas på liknande sätt. Det strukturella (omräknade) saldot uppvisar en justering. Enligt programmet skulle den finanspolitiska ansträngningen under perioden 2010–2012 uppgå till 1,75 % av BNP, vilket är i linje med rådets rekommendation enligt förfarandet vid alltför stort underskott. De flesta av åtgärderna är inriktade på utgifter och de primära utgifternas andel av BNP väntas minska successivt från 37,6 % av BNP 2009 till 33,3 % av BNP 2012. Statens intäkter väntas öka från 31,1 % av BNP 2009 till 31,7 % av BNP 2010 för att sedan plana ut. De strukturella konsolideringsåtgärder som vidtagits för att nå budgetmålet för 2010 kommer också att underlätta resultaten när det gäller de finanspolitiska målen för 2011 och 2012. Såsom myndigheterna meddelat är det medelfristiga målet för Rumänien ett strukturellt underskott på 0,7 % av BNP. Mot bakgrund av de senaste beräkningarna och skuldnivån, motsvarar detta mål på medellång sikt paktens mål. Programmet anger inte att det medelfristiga målet ska uppnås under programperioden.

| (9) | Underskottet för 2010 kan komma att bli större än vad som anges i programmet, eftersom en del av åtgärderna för att minska utgifterna, såsom en minskning av antalet offentliganställda, är socialt och politiskt svåra att genomföra. Det kan också bli svårt att till fullo tillgodogöra sig engångseffekten från återbetalningen av skatteskulder (Rompetrol-obligationen), som är tänkt att ytterligare ge intäkter till ett värde av 0,5 % av BNP. Den rumänska regeringen har emellertid åtagit sig att inom ramen för programmet för betalningsbalansstöd genomföra ytterligare åtgärder, om de överenskomna åtgärderna inte ger de nödvändiga besparingarna för att uppnå budgetunderskottsmålet för i år. På samma sätt blir det kanske inte lätt att uppnå programmålen under åren efter 2010, särskilt i ljuset av de negativa effekter som valrörelsen kan komma att få på de offentliga finanserna. En annan möjlig medelfristig risk är offentliga företags ackumulering av betalningseftersläpningar, som, om man inte gör något åt dem, kan få negativa effekter för budgeten om staten skulle bli tvungen att ingripa i ett senare skede. Det ska till sist påpekas att programmet inte specificerar vilka åtgärder som ska vidtas för att minska budgetunderskottet från 6,3 % av BNP 2010 till 3,0 % av BNP 2012. Denna information förväntas ingå i det medelfristiga ramverket för de offentliga finanserna för perioden 2011–2013 som beräknas antas i maj 2010. |
| --- | --- |

(9)

Underskottet för 2010 kan komma att bli större än vad som anges i programmet, eftersom en del av åtgärderna för att minska utgifterna, såsom en minskning av antalet offentliganställda, är socialt och politiskt svåra att genomföra. Det kan också bli svårt att till fullo tillgodogöra sig engångseffekten från återbetalningen av skatteskulder (Rompetrol-obligationen), som är tänkt att ytterligare ge intäkter till ett värde av 0,5 % av BNP. Den rumänska regeringen har emellertid åtagit sig att inom ramen för programmet för betalningsbalansstöd genomföra ytterligare åtgärder, om de överenskomna åtgärderna inte ger de nödvändiga besparingarna för att uppnå budgetunderskottsmålet för i år. På samma sätt blir det kanske inte lätt att uppnå programmålen under åren efter 2010, särskilt i ljuset av de negativa effekter som valrörelsen kan komma att få på de offentliga finanserna. En annan möjlig medelfristig risk är offentliga företags ackumulering av betalningseftersläpningar, som, om man inte gör något åt dem, kan få negativa effekter för budgeten om staten skulle bli tvungen att ingripa i ett senare skede. Det ska till sist påpekas att programmet inte specificerar vilka åtgärder som ska vidtas för att minska budgetunderskottet från 6,3 % av BNP 2010 till 3,0 % av BNP 2012. Denna information förväntas ingå i det medelfristiga ramverket för de offentliga finanserna för perioden 2011–2013 som beräknas antas i maj 2010.

| (10) | Enligt konvergensprogrammet beräknas den offentliga bruttoskulden till 23 % av BNP 2009, jämfört med 13,6 % året innan. De pådrivande faktorerna när det gäller den ökade skuldkvoten i förhållande till BNP var en kraftig ökning av budgetunderskottet, en höjning av räntebetalningarna samt den värderingseffekt som beror på deprecieringen av valutakursen. Skuldkvoten ligger visserligen klart under referensvärdet i fördraget, men under programperioden beräknas den öka med ytterligare 6,7 procentenheter till 29,7 % av BNP år 2012, främst till följd av fortsatta offentliga underskott. Den beräknade utvecklingen av skuldkvoten kan komma att bli mindre fördelaktig om budgetmålen i programmet inte uppnås. |
| --- | --- |

(10)

Enligt konvergensprogrammet beräknas den offentliga bruttoskulden till 23 % av BNP 2009, jämfört med 13,6 % året innan. De pådrivande faktorerna när det gäller den ökade skuldkvoten i förhållande till BNP var en kraftig ökning av budgetunderskottet, en höjning av räntebetalningarna samt den värderingseffekt som beror på deprecieringen av valutakursen. Skuldkvoten ligger visserligen klart under referensvärdet i fördraget, men under programperioden beräknas den öka med ytterligare 6,7 procentenheter till 29,7 % av BNP år 2012, främst till följd av fortsatta offentliga underskott. Den beräknade utvecklingen av skuldkvoten kan komma att bli mindre fördelaktig om budgetmålen i programmet inte uppnås.

| (11) | Medelfristiga beräkningar av skulden fram till 2020 visar att värdena för BNP-tillväxt och skatter bara stegvis kommer att återhämta sig till de värden som beräknades före krisen. Detta verkar tyda på att programmets budgetstrategi, nominellt sett utan några ytterligare politiska förändringar, inte är tillräcklig för att stabilisera skuldkvoten fram till 2020. |
| --- | --- |

(11)

Medelfristiga beräkningar av skulden fram till 2020 visar att värdena för BNP-tillväxt och skatter bara stegvis kommer att återhämta sig till de värden som beräknades före krisen. Detta verkar tyda på att programmets budgetstrategi, nominellt sett utan några ytterligare politiska förändringar, inte är tillräcklig för att stabilisera skuldkvoten fram till 2020.

| (12) | De långsiktiga effekterna på budgeten av befolkningens åldrande är klart större än i EU-länderna i genomsnitt, framför allt på grund av en förväntad kraftig ökning av pensionsutgifterna. Enligt programmets bedömning förstärker de offentliga finansernas ställning 2009 de budgetmässiga effekterna av befolkningens åldrande på hållbarhetsgapet. Ett minskat primärt underskott på medellång sikt, såsom föreskrivs i programmet, och ett genomförande av den föreslagna pensionsreform som överenskommits med internationella finansinstitut inom ramen för betalningsbalansstödet till Rumänien, som syftar till att bryta den betydande ökningen av de åldersrelaterade utgifterna, kommer att bidra till att minska de för närvarande betydande riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, som i kommissionens hållbarhetsrapport 2009 (3) bedömdes som stora. |
| --- | --- |

(12)

De långsiktiga effekterna på budgeten av befolkningens åldrande är klart större än i EU-länderna i genomsnitt, framför allt på grund av en förväntad kraftig ökning av pensionsutgifterna. Enligt programmets bedömning förstärker de offentliga finansernas ställning 2009 de budgetmässiga effekterna av befolkningens åldrande på hållbarhetsgapet. Ett minskat primärt underskott på medellång sikt, såsom föreskrivs i programmet, och ett genomförande av den föreslagna pensionsreform som överenskommits med internationella finansinstitut inom ramen för betalningsbalansstödet till Rumänien, som syftar till att bryta den betydande ökningen av de åldersrelaterade utgifterna, kommer att bidra till att minska de för närvarande betydande riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, som i kommissionens hållbarhetsrapport 2009 (3) bedömdes som stora.

| (13) | Finanspolitiken under efterfrågeboomen mellan 2004 och 2008 var mycket konjunkturförstärkande och förvärrade de obalanser som drevs fram av den privata sektorn och spädde på en redan överhettad ekonomi. Detta berodde till stor del på en allmänt svag styrning av finanspolitiken, vilket ledde till svagheter i planeringen och genomförandet av budgeten. Oväntade inkomster användes oftast till korrigeringar under löpande budgetår vilket lämnade föga manöverutrymme för svårare tider. Otillräcklig administrativ kapacitet för att planera och genomföra offentliga investeringsprojekt bidrog också till ett återkommande otillräckligt genomförande av budgeterade kapitalutgifter. För att göra det finanspolitiska ramverket sundare, har de rumänska myndigheterna enligt programmet för betalningsbalansstöd åtagit sig att förbättra den finanspolitiska styrningen. Ett utkast till en lag om finanspolitiskt ansvar har överlämnats till parlamentet för godkännande. I lagförslaget föreskriver man ett tvingande medelfristigt ramverk för de offentliga finanserna, fastställer begränsningar för löpande budgetändringar under året, inför sunda finanspolitiska regler samt inrättar ett finanspolitiskt råd för oberoende granskning av frågor som rör de offentliga finanserna. Planerade tidsfrister har ställts upp för inrättandet av det finanspolitiska rådet (slutet av april) och för inlämnandet av det medelfristiga ramverket för de offentliga finanserna för perioden 2011–2013 (slutet av maj). |
| --- | --- |

(13)

Finanspolitiken under efterfrågeboomen mellan 2004 och 2008 var mycket konjunkturförstärkande och förvärrade de obalanser som drevs fram av den privata sektorn och spädde på en redan överhettad ekonomi. Detta berodde till stor del på en allmänt svag styrning av finanspolitiken, vilket ledde till svagheter i planeringen och genomförandet av budgeten. Oväntade inkomster användes oftast till korrigeringar under löpande budgetår vilket lämnade föga manöverutrymme för svårare tider. Otillräcklig administrativ kapacitet för att planera och genomföra offentliga investeringsprojekt bidrog också till ett återkommande otillräckligt genomförande av budgeterade kapitalutgifter. För att göra det finanspolitiska ramverket sundare, har de rumänska myndigheterna enligt programmet för betalningsbalansstöd åtagit sig att förbättra den finanspolitiska styrningen. Ett utkast till en lag om finanspolitiskt ansvar har överlämnats till parlamentet för godkännande. I lagförslaget föreskriver man ett tvingande medelfristigt ramverk för de offentliga finanserna, fastställer begränsningar för löpande budgetändringar under året, inför sunda finanspolitiska regler samt inrättar ett finanspolitiskt råd för oberoende granskning av frågor som rör de offentliga finanserna. Planerade tidsfrister har ställts upp för inrättandet av det finanspolitiska rådet (slutet av april) och för inlämnandet av det medelfristiga ramverket för de offentliga finanserna för perioden 2011–2013 (slutet av maj).

| (14) | En överordnad prioritet och utmaning för regeringen är att förbättra den offentliga förvaltningens effektivitet och ändamålsenlighet, både på central och lokal nivå. Problemanalys, ramar för den finanspolitiska styrningen, planering och genomförande av budgeten, liksom efterlevnaden av bestämmelser håller på att förbättras inom ramen för multilateralt finansiellt stöd från internationella finansinstitut. Ytterligare framsteg krävs emellertid för att man ska kunna undvika en försämring av tillgången till och kvaliteten på tjänsterna i den offentliga sektorn, liksom företagsklimatet i största allmänhet. För att man ska kunna ta sig an både de särskilda utmaningarna när det gäller de individuella ministeriernas prestation och de systemproblem som kräver en strategi på regeringsnivå, ska man påbörja en funktionell översyn av den offentliga förvaltningen. Särskilda åtgärder planeras dessutom för att öka effektiviteten i uppbörden av skatter och stärka de centrala myndigheternas kontroll av utgifterna vid de lokala myndigheterna och i de statsägda företagen. Myndigheterna har antagit en plan för att komma till rätta med odeklarerat arbete, som inriktas på åtgärder för att göra arbetsinspektionen mer effektiv. Myndigheterna arbetar också på att förbättra effektiviteten och ändamålsenligheten när det gäller offentlig utbildning och forskning och utveckling. Regeringen har slutligen för avsikt att vidta konkreta åtgärder för att öka det låga utnyttjandet av EU:s strukturfonder. |
| --- | --- |

(14)

En överordnad prioritet och utmaning för regeringen är att förbättra den offentliga förvaltningens effektivitet och ändamålsenlighet, både på central och lokal nivå. Problemanalys, ramar för den finanspolitiska styrningen, planering och genomförande av budgeten, liksom efterlevnaden av bestämmelser håller på att förbättras inom ramen för multilateralt finansiellt stöd från internationella finansinstitut. Ytterligare framsteg krävs emellertid för att man ska kunna undvika en försämring av tillgången till och kvaliteten på tjänsterna i den offentliga sektorn, liksom företagsklimatet i största allmänhet. För att man ska kunna ta sig an både de särskilda utmaningarna när det gäller de individuella ministeriernas prestation och de systemproblem som kräver en strategi på regeringsnivå, ska man påbörja en funktionell översyn av den offentliga förvaltningen. Särskilda åtgärder planeras dessutom för att öka effektiviteten i uppbörden av skatter och stärka de centrala myndigheternas kontroll av utgifterna vid de lokala myndigheterna och i de statsägda företagen. Myndigheterna har antagit en plan för att komma till rätta med odeklarerat arbete, som inriktas på åtgärder för att göra arbetsinspektionen mer effektiv. Myndigheterna arbetar också på att förbättra effektiviteten och ändamålsenligheten när det gäller offentlig utbildning och forskning och utveckling. Regeringen har slutligen för avsikt att vidta konkreta åtgärder för att öka det låga utnyttjandet av EU:s strukturfonder.

| (15) | Programmets finanspolitiska strategi för 2010 överensstämmer i huvudsak med rådets rekommendation enligt artikel 126.7. Det offentliga underskottet kan emellertid visa sig bli värre än vad som förutspåtts för 2010, framförallt beroende på de politiska och sociala svårigheterna att genomföra en del av de planerade reformerna. Om dessa risker blir verklighet, kommer det att bli nödvändigt att tillämpa de akuta åtgärder som nu utformas av myndigheterna. Mot bakgrund av avsaknaden av konsolideringsåtgärder är det möjligt att strategin för de offentliga finanserna från och med 2011 inte helt kommer att stämma överens med rådets rekommendation enligt artikel 126.7. Programmet innehåller ingen detaljerad information om vilka ytterligare konsolideringsåtgärder som ska vidtas 2011 och 2012 för att uppnå de finanspolitiska målen. Sådan detaljerad information förväntas ingå i det medelfristiga ramverket för de offentliga finanserna för perioden 2011–2013 som beräknas antas i slutet av maj 2010. Enligt programmet skulle den finanspolitiska ansträngningen under perioden 2010–2012 årligen uppgå till i genomsnitt 1,75 %, vilket är i linje med rådets rekommendation enligt artikel 126.7, men den kan komma att utsättas för samma risker som budgetmålen. |
| --- | --- |

(15)

Programmets finanspolitiska strategi för 2010 överensstämmer i huvudsak med rådets rekommendation enligt artikel 126.7. Det offentliga underskottet kan emellertid visa sig bli värre än vad som förutspåtts för 2010, framförallt beroende på de politiska och sociala svårigheterna att genomföra en del av de planerade reformerna. Om dessa risker blir verklighet, kommer det att bli nödvändigt att tillämpa de akuta åtgärder som nu utformas av myndigheterna. Mot bakgrund av avsaknaden av konsolideringsåtgärder är det möjligt att strategin för de offentliga finanserna från och med 2011 inte helt kommer att stämma överens med rådets rekommendation enligt artikel 126.7. Programmet innehåller ingen detaljerad information om vilka ytterligare konsolideringsåtgärder som ska vidtas 2011 och 2012 för att uppnå de finanspolitiska målen. Sådan detaljerad information förväntas ingå i det medelfristiga ramverket för de offentliga finanserna för perioden 2011–2013 som beräknas antas i slutet av maj 2010. Enligt programmet skulle den finanspolitiska ansträngningen under perioden 2010–2012 årligen uppgå till i genomsnitt 1,75 %, vilket är i linje med rådets rekommendation enligt artikel 126.7, men den kan komma att utsättas för samma risker som budgetmålen.

| (16) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogrammen, saknar programmet vissa frivilliga uppgifter (4). De grundläggande antaganden som ligger till grund för programmet presenteras inte heller inte i separata tabeller såsom föreskrivs i uppförandekoden. I syfte att få till stånd en korrigering av det alltför stora underskottet fram till 2012, uppmanade rådet i sina rekommendationer enligt artikel 126.7 av den 16 februari 2010 Rumänien att i sina uppdateringar av det rumänska konvergensprogrammet ägna ett särskilt kapitel åt genomförandet av rådets rekommendationer. Den senaste uppdateringen av programmet innehåller ett separat avsnitt om tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott när det gäller Rumänien. |
| --- | --- |

(16)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogrammen, saknar programmet vissa frivilliga uppgifter (4). De grundläggande antaganden som ligger till grund för programmet presenteras inte heller inte i separata tabeller såsom föreskrivs i uppförandekoden. I syfte att få till stånd en korrigering av det alltför stora underskottet fram till 2012, uppmanade rådet i sina rekommendationer enligt artikel 126.7 av den 16 februari 2010 Rumänien att i sina uppdateringar av det rumänska konvergensprogrammet ägna ett särskilt kapitel åt genomförandet av rådets rekommendationer. Den senaste uppdateringen av programmet innehåller ett separat avsnitt om tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott när det gäller Rumänien.

Den allmänna slutsatsen är att den konsolideringsplan som läggs fram i konvergensprogrammet nominellt sett är i linje med rådets rekommendation enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Ett fullständigt genomförande av konsolideringsåtgärderna för 2010 är emellertid väsentligt för att underskottsmålet ska kunna uppnås. Programmet specificerar dessutom inte vilka konsolideringsåtgärder som ska vidtas 2011 och 2012. Den rumänska regeringen har åtagit sig att vid behov vidta akuta åtgärder för att uppnå det mål som satts upp för 2010. Genomförandet av de reformer av den finanspolitiska styrningen som överenskommits inom ramen för EU:s betalningsbalansstöd till Rumänien bör bidra till att man kan uppnå budgetmålen för 2011 och 2012. Slutligen är antagandet och genomförandet av den planerade pensionsreformen avgörande för att förbättra de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning, rekommendationen av den 16 februari 2010 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och behovet av att säkerställa hållbar konvergens, uppmanas Rumänien att

| i) | fullt ut genomföra de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna för 2010 som överenskommits inom ramen för betalningsbalansstödet och, om så krävs, vidta ytterligare korrigerande åtgärder för att uppnå 2010 års mål för det offentliga budgetunderskottet; de rumänska myndigheterna uppmanas också att, i det medelfristiga ramverket för de offentliga finanserna som ska ha utarbetats till i slutet av maj 2010, specificera vilka finanspolitiska konsolideringsåtgärder som är nödvändiga för att uppnå programmets budgetmål för 2011 och 2012, |
| --- | --- |

i)

fullt ut genomföra de finanspolitiska konsolideringsåtgärderna för 2010 som överenskommits inom ramen för betalningsbalansstödet och, om så krävs, vidta ytterligare korrigerande åtgärder för att uppnå 2010 års mål för det offentliga budgetunderskottet; de rumänska myndigheterna uppmanas också att, i det medelfristiga ramverket för de offentliga finanserna som ska ha utarbetats till i slutet av maj 2010, specificera vilka finanspolitiska konsolideringsåtgärder som är nödvändiga för att uppnå programmets budgetmål för 2011 och 2012,

| ii) | förbättra det finanspolitiska ramverket genom att anta och genomföra lagen om finanspolitiskt ansvar; ta särskild hänsyn till det finanspolitiska rådets analys av utformningen och genomförandet av finanspolitiken, |
| --- | --- |

ii)

förbättra det finanspolitiska ramverket genom att anta och genomföra lagen om finanspolitiskt ansvar; ta särskild hänsyn till det finanspolitiska rådets analys av utformningen och genomförandet av finanspolitiken,

| iii) | anta och genomföra den planerade pensionsreformen, vilket skulle bidra till en avsevärd förbättring av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. |
| --- | --- |

iii)

anta och genomföra den planerade pensionsreformen, vilket skulle bidra till en avsevärd förbättring av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KP mars 2010 | 7,3 | –7,0 | 1,3 | 2,4 | 3,7 |
| KOM nov. 2009 | 6,2 | –8,0 | 0,5 | 2,6 | — |
| KP juni 2009 | 7,1 | –4,0 | 0,1 | 2,4 | — |
| HIKP-inflation
  (%) | KP mars 2010 | 7,9 | 5,6 | 3,7 | 3,2 | 2,8 |
| KOM nov. 2009 | 7,9 | 5,7 | 3,5 | 3,4 | — |
| KP juni 2009 | 7,9 | 5,8 | 3,5 | 3,2 | — |
| Produktionsgap (5)

  (% av potentiell BNP) | KP mars 2010 | 9,5 | –1,7 | –3,3 | –3,7 | –2,7 |
| KOM nov. 2009 (6) | 10,0 | –2,2 | –4,4 | –4,3 | — |
| KP juni 2009 | 8,7 | 0,5 | –2,5 | –2,9 | — |
| Ut- och inlåning netto gentemot utlandet
  (i % av BNP) | KP mars 2010 | –11,2 | –3,9 | –3,9 | –3,9 | –3,7 |
| KOM nov. 2009 | –11,8 | –5,0 | –5,1 | –5,2 | — |
| KP juni 2009 | –11,9 | –6,3 | –5,4 | –5,2 | — |
| Offentliga inkomster
  (i % av BNP) | KP mars 2010 | 32,8 | 31,1 | 31,7 | 31,9 | 31,8 |
| KOM nov. 2009 | 32,8 | 31,6 | 31,8 | 32,0 | — |
| KP juni 2009 | 33,1 | 33,2 | 33,7 | 34,2 | — |
| Offentliga utgifter
  (i % av BNP) | KP mars 2010 | 38,4 | 39,1 | 38,1 | 36,4 | 34,8 |
| KOM nov. 2009 | 38,4 | 39,4 | 38,6 | 37,9 | — |
| KP juni 2009 | 38,5 | 38,3 | 37,8 | 37,0 | — |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KP mars 2010 | –5,5 | –8,0 | –6,3 | –4,4 | –3,0 |
| KOM nov. 2009 | –5,5 | –7,8 | –6,8 | –5,9 | — |
| KP juni 2009 | –5,4 | –5,1 | –4,1 | –2,9 | — |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KP mars 2010 | –4,8 | –6,5 | –4,5 | –2,6 | –1,6 |
| KOM nov. 2009 | –4,8 | –6,2 | –5,0 | –3,9 | — |
| KP juni 2009 | –4,7 | –3,6 | –2,4 | –1,4 | — |
| Konjunkturrensat saldo (5)

  (i % av BNP) | KP mars 2010 | –8,5 | –7,5 | –5,2 | –3,2 | –2,1 |
| KOM nov. 2009 | –8,5 | –7,1 | –5,5 | –4,6 | — |
| KP juni 2009 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 | — |
| Strukturellt saldo (7)

  (i % av BNP) | KP mars 2010 | –8,5 | –7,5 | –5,2 | –3,2 | –2,1 |
| KOM nov. 2009 | –8,5 | –7,1 | –5,5 | –4,6 | — |
| KP juni 2009 | –8,2 | –5,3 | –3,3 | –2,0 | — |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KP mars 2010 | 13,6 | 23,0 | 28,3 | 29,4 | 29,7 |
| KOM nov. 2009 | 13,6 | 21,8 | 27,4 | 31,3 | — |
| KP juni 2009 | 13,6 | 18,0 | 20,8 | 22,0 | — |
| Konvergensprogram (KP); kommissionens höstprognoser 2009 (KOM); kommissionens beräkningar. |

2008

2009

2010

2011

2012

Real BNP

(förändring i %)

KP mars 2010

7,3

–7,0

1,3

2,4

3,7

KOM nov. 2009

6,2

–8,0

0,5

2,6

—

KP juni 2009

7,1

–4,0

0,1

2,4

—

HIKP-inflation

(%)

KP mars 2010

7,9

5,6

3,7

3,2

2,8

KOM nov. 2009

7,9

5,7

3,5

3,4

—

KP juni 2009

7,9

5,8

3,5

3,2

—

Produktionsgap (5)

(% av potentiell BNP)

KP mars 2010

9,5

–1,7

–3,3

–3,7

–2,7

KOM nov. 2009 (6)

10,0

–2,2

–4,4

–4,3

—

KP juni 2009

8,7

0,5

–2,5

–2,9

—

Ut- och inlåning netto gentemot utlandet

(i % av BNP)

KP mars 2010

–11,2

–3,9

–3,9

–3,9

–3,7

KOM nov. 2009

–11,8

–5,0

–5,1

–5,2

—

KP juni 2009

–11,9

–6,3

–5,4

–5,2

—

Offentliga inkomster

(i % av BNP)

KP mars 2010

32,8

31,1

31,7

31,9

31,8

KOM nov. 2009

32,8

31,6

31,8

32,0

—

KP juni 2009

33,1

33,2

33,7

34,2

—

Offentliga utgifter

(i % av BNP)

KP mars 2010

38,4

39,1

38,1

36,4

34,8

KOM nov. 2009

38,4

39,4

38,6

37,9

—

KP juni 2009

38,5

38,3

37,8

37,0

—

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KP mars 2010

–5,5

–8,0

–6,3

–4,4

–3,0

KOM nov. 2009

–5,5

–7,8

–6,8

–5,9

—

KP juni 2009

–5,4

–5,1

–4,1

–2,9

—

Primärt saldo

(i % av BNP)

KP mars 2010

–4,8

–6,5

–4,5

–2,6

–1,6

KOM nov. 2009

–4,8

–6,2

–5,0

–3,9

—

KP juni 2009

–4,7

–3,6

–2,4

–1,4

—

Konjunkturrensat saldo (5)

(i % av BNP)

KP mars 2010

–8,5

–7,5

–5,2

–3,2

–2,1

KOM nov. 2009

–8,5

–7,1

–5,5

–4,6

—

KP juni 2009

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

—

Strukturellt saldo (7)

(i % av BNP)

KP mars 2010

–8,5

–7,5

–5,2

–3,2

–2,1

KOM nov. 2009

–8,5

–7,1

–5,5

–4,6

—

KP juni 2009

–8,2

–5,3

–3,3

–2,0

—

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KP mars 2010

13,6

23,0

28,3

29,4

29,7

KOM nov. 2009

13,6

21,8

27,4

31,3

—

KP juni 2009

13,6

18,0

20,8

22,0

—

Konvergensprogram (KP); kommissionens höstprognoser 2009 (KOM); kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_sv.htm

(2)  Mot bakgrund av de ökade finansiella påfrestningarna antog rådet den 6 maj 2009 beslut 2009/459/EG om att tillhandahålla ett medelfristigt finansiellt lån till Rumänien på upp till 5 miljarder EUR inom betalningsbalansfaciliteten för medlemsstaterna. EU:s stöd till Rumänien kommer tillsammans med lån från IMF (13 miljarder EUR), Världsbanken (1 miljard EUR) och EIB och EBRD (1 miljard EUR).

(3)  I rådets slutsatser från den 10 november 2009 om de offentliga finansernas hållbarhet ”anmodar rådet medlemsstaterna att rikta uppmärksamhet mot hållbarhetsorienterade strategier i sina kommande stabilitets- och konvergensprogram” och ”uppmanar kommissionen att tillsammans med kommittén för ekonomisk politik samt ekonomiska och finansiella kommittén vidareutveckla metoder för bedömning av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet i god tid före nästa hållbarhetsrapport”, som väntas 2012.

(4)  Bland annat saknas uppgifter om sysselsättningen räknad i antal arbetstimmar och de offentliga utgifterna fördelade på verksamhetsområden.

(5)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, på grundval av uppgifterna i dessa.

(6)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 5,1 %, 3,4 %, 2,9 % respektive 2,5 % under perioden 2008–2011.

(7)  Konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder.

Källa:

Konvergensprogram (KP); kommissionens höstprognoser 2009 (KOM); kommissionens beräkningar.

---

| 3.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/17

---

RÅDETS YTTRANDE

om Slovakiens uppdaterade stabilitetsprogram för 2009–2012

2010/C 144/04

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 26 april 2010 granskade rådet Slovakiens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2009–2012. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 april 2010 granskade rådet Slovakiens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2009–2012.

| (2) | Med en genomsnittlig real BNP-tillväxt på över 7 % under perioden 2003–2008 var Slovakien ett av de EU-länder som hade den bästa utvecklingen under de goda åren. Sund makroekonomisk politik under den perioden förhindrade att det uppstod stora makroekonomiska obalanser, vilket i sin tur gjorde det möjligt för Slovakien att införa euron i januari 2009. Den slovakiska ekonomin är mycket öppen för handel med omvärlden och drabbades därför hårt av krisen. BNP i reala termer beräknas därför ha fallit med mer än 4,7 % under 2009, och deprecieringen av grannländernas valutor medförde en ytterligare appreciering av Slovakiens reala faktiska växelkurs.
  För att begränsa konsekvenserna av krisen gav myndigheterna de automatiska stabilisatorerna möjlighet att verka obehindrat och i enlighet med den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen antog de en rad krisåtgärder i november 2008 och februari 2009 (0,5 % av BNP för både 2009 och 2010). Med ett offentligt underskott som väntades uppgå till omkring 6 % av BNP år 2009 beslutade rådet den 2 december 2009 att det förelåg ett alltför stort underskott i Slovakien och rekommenderade att denna situation skulle korrigeras senast 2013. Slovakiens konkurrenskraft gentemot utlandet har försvagats till följd av en tillfällig depreciering av grannländernas valutor och ökade finanspolitiska obalanser under krisen, och därför bör en trovärdig och hållbar minskning av underskottet i de offentliga finanserna vara centrala inslag i myndigheternas strategi för de kommande åren. |
| --- | --- |

(2)

Med en genomsnittlig real BNP-tillväxt på över 7 % under perioden 2003–2008 var Slovakien ett av de EU-länder som hade den bästa utvecklingen under de goda åren. Sund makroekonomisk politik under den perioden förhindrade att det uppstod stora makroekonomiska obalanser, vilket i sin tur gjorde det möjligt för Slovakien att införa euron i januari 2009. Den slovakiska ekonomin är mycket öppen för handel med omvärlden och drabbades därför hårt av krisen. BNP i reala termer beräknas därför ha fallit med mer än 4,7 % under 2009, och deprecieringen av grannländernas valutor medförde en ytterligare appreciering av Slovakiens reala faktiska växelkurs.

För att begränsa konsekvenserna av krisen gav myndigheterna de automatiska stabilisatorerna möjlighet att verka obehindrat och i enlighet med den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen antog de en rad krisåtgärder i november 2008 och februari 2009 (0,5 % av BNP för både 2009 och 2010). Med ett offentligt underskott som väntades uppgå till omkring 6 % av BNP år 2009 beslutade rådet den 2 december 2009 att det förelåg ett alltför stort underskott i Slovakien och rekommenderade att denna situation skulle korrigeras senast 2013. Slovakiens konkurrenskraft gentemot utlandet har försvagats till följd av en tillfällig depreciering av grannländernas valutor och ökade finanspolitiska obalanser under krisen, och därför bör en trovärdig och hållbar minskning av underskottet i de offentliga finanserna vara centrala inslag i myndigheternas strategi för de kommande åren.

| (3) | Trots att en stor del av den konstaterade reala BNP-nedgången i samband med krisen är konjunkturell, har även den potentiella produktionen påverkats negativt. Dessutom kan krisen påverka den potentiella tillväxten på medellång sikt genom lägre investeringar, försämrad tillgång till krediter och ökad strukturell arbetslöshet. Vidare kommer den ekonomiska krisen att få konsekvenser som förvärrar åldrandets negativa effekter på den potentiella produktionen och de offentliga finansernas hållbarhet. För att främja den potentiella tillväxten blir det mot denna bakgrund viktigt att öka takten i strukturreformerna. Särskilt viktigt för Slovakien är att vidta reformer för att lätta lagstiftningsmässiga och administrativa bördor för företag, förbättra arbetsmarknadens funktion och förbättra konkurrenskraften på kostnadssidan gentemot landets handelspartner, inbegripet via återhållsam löneutveckling. |
| --- | --- |

(3)

Trots att en stor del av den konstaterade reala BNP-nedgången i samband med krisen är konjunkturell, har även den potentiella produktionen påverkats negativt. Dessutom kan krisen påverka den potentiella tillväxten på medellång sikt genom lägre investeringar, försämrad tillgång till krediter och ökad strukturell arbetslöshet. Vidare kommer den ekonomiska krisen att få konsekvenser som förvärrar åldrandets negativa effekter på den potentiella produktionen och de offentliga finansernas hållbarhet. För att främja den potentiella tillväxten blir det mot denna bakgrund viktigt att öka takten i strukturreformerna. Särskilt viktigt för Slovakien är att vidta reformer för att lätta lagstiftningsmässiga och administrativa bördor för företag, förbättra arbetsmarknadens funktion och förbättra konkurrenskraften på kostnadssidan gentemot landets handelspartner, inbegripet via återhållsam löneutveckling.

| (4) | Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten ligga på 1,9 % år 2010, 4,1 % år 2011 och 5,4 % år 2012. Enligt tillgängliga uppgifter (2) förefaller detta scenario bygga på rimliga tillväxtantaganden för 2010, och optimistiska antaganden för 2011 och 2012.
  Prognoserna för programperiodens sista år avspeglar kanske inte den grad av försiktighet som bör iakttas i samband med finanspolitiska konsolideringsstrategier, särskilt med tanke på den ovanligt höga osäkerhet som präglar läget nu vid utgången av krisen. I överensstämmelse med förväntningarna på en återhämtning är programmets prognoser för inflationen cirka 1 procentenhet högre år 2011 än i kommissionens höstprognos 2009, och arbetslösheten förväntas sjunka snabbare. |
| --- | --- |

(4)

Enligt programmets bakomliggande makroekonomiska scenario beräknas den reala BNP-tillväxten ligga på 1,9 % år 2010, 4,1 % år 2011 och 5,4 % år 2012. Enligt tillgängliga uppgifter (2) förefaller detta scenario bygga på rimliga tillväxtantaganden för 2010, och optimistiska antaganden för 2011 och 2012.

Prognoserna för programperiodens sista år avspeglar kanske inte den grad av försiktighet som bör iakttas i samband med finanspolitiska konsolideringsstrategier, särskilt med tanke på den ovanligt höga osäkerhet som präglar läget nu vid utgången av krisen. I överensstämmelse med förväntningarna på en återhämtning är programmets prognoser för inflationen cirka 1 procentenhet högre år 2011 än i kommissionens höstprognos 2009, och arbetslösheten förväntas sjunka snabbare.

| (5) | I programmet beräknas det offentliga underskottet för 2009 uppgå till 6,3 % av BNP, medan det år 2008 utgjorde 2,3 % av BNP. De automatiska stabilisatorerna tilläts fungera fullt ut 2009, vilket ledde till ett kraftigt intäktsfall och en betydande ökning av de sociala utgifterna. De stimulansåtgärder som vidtogs av regeringen som ett led i den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen påverkade inte underskottet eftersom de finansierades via en omfördelning av de medel som avsatts i budgeten. Några av de planerade krisåtgärderna kommer att behållas under 2010. I linje med rådets förespråkade exitstrategi och för att korrigera det alltför stora underskottet och förbättra hållbarheten i de offentliga finanserna har regeringen likväl planer på att genomföra en konsolidering av de offentliga finanserna med koncentration på ett tidigt skede av programperioden från och med 2010. |
| --- | --- |

(5)

I programmet beräknas det offentliga underskottet för 2009 uppgå till 6,3 % av BNP, medan det år 2008 utgjorde 2,3 % av BNP. De automatiska stabilisatorerna tilläts fungera fullt ut 2009, vilket ledde till ett kraftigt intäktsfall och en betydande ökning av de sociala utgifterna. De stimulansåtgärder som vidtogs av regeringen som ett led i den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen påverkade inte underskottet eftersom de finansierades via en omfördelning av de medel som avsatts i budgeten. Några av de planerade krisåtgärderna kommer att behållas under 2010. I linje med rådets förespråkade exitstrategi och för att korrigera det alltför stora underskottet och förbättra hållbarheten i de offentliga finanserna har regeringen likväl planer på att genomföra en konsolidering av de offentliga finanserna med koncentration på ett tidigt skede av programperioden från och med 2010.

| (6) | För 2010 beräknas underskottet i de offentliga finanserna uppgå till 5,5 % av BNP. Utgiftskvoten väntas falla med 1,1 procentenheter av BNP tack vare besparingar i utgifterna för varor och tjänster, en måttlig löneökning inom den offentliga sektorn och lägre offentliga investeringar. Intäktskvoten väntas falla med 0,3 procentenheter av BNP till följd av en tillfällig ökning av skatteavdrag och anställningsförmåner och lägre utdelningar från offentliga företag. De planerade åtgärderna väntas minska underskottet i de offentliga finanserna med cirka 1 procentenhet av BNP. För att kunna uppfylla det finanspolitiska målet för 2010 kommer det att behövas en väsentlig förbättring av det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) på cirka 1,25 procentenheter av BNP, vilket ligger i linje med rådets rekommendation enligt förfarandet för alltför stora underskott. |
| --- | --- |

(6)

För 2010 beräknas underskottet i de offentliga finanserna uppgå till 5,5 % av BNP. Utgiftskvoten väntas falla med 1,1 procentenheter av BNP tack vare besparingar i utgifterna för varor och tjänster, en måttlig löneökning inom den offentliga sektorn och lägre offentliga investeringar. Intäktskvoten väntas falla med 0,3 procentenheter av BNP till följd av en tillfällig ökning av skatteavdrag och anställningsförmåner och lägre utdelningar från offentliga företag. De planerade åtgärderna väntas minska underskottet i de offentliga finanserna med cirka 1 procentenhet av BNP. För att kunna uppfylla det finanspolitiska målet för 2010 kommer det att behövas en väsentlig förbättring av det strukturella saldot (dvs. det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder) på cirka 1,25 procentenheter av BNP, vilket ligger i linje med rådets rekommendation enligt förfarandet för alltför stora underskott.

| (7) | Huvudsyftet med programmets finanspolitiska strategi är att få ner underskottet i de offentliga finanserna till 3 % av BNP år 2012, dvs. ett år tidigare än rådets rekommendation enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Det totala underskottet väntas minska från 5,5 % av BNP år 2010 till 4,2 % och ytterligare till 3,0 % av BNP år 2011 respektive 2012. Två tredjedelar av minskningen av underskottet mellan 2010 och 2012 kommer av allt att döma att avspegla en strukturell förbättring under periodens början (beräknat med den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet). Den återstående tredjedelen väntas bli resultatet av en gynnsam konjunkturutveckling. De främsta drivkrafterna bakom den strukturella förbättringen är omfattande planerade nedskärningar i offentlig konsumtion och offentliga kapitalutgifter. Enligt programmet kommer den genomsnittliga årliga finanspolitiska ansträngningen under åren 2010–2012 (beräknad med den allmänt vedertagna metoden) att uppgå till omkring 1 % av BNP, vilket ligger i linje med rådets rekommendation enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Konsolideringen av de offentliga finanserna kommer enligt planen att fortsätta efter 2012 för att närma sig det medelfristiga budgetmålet som är en balanserad budget i strukturella termer. Mot bakgrund av de senaste beräkningarna och skuldnivån, motsvarar detta mål mer än väl paktens mål. I programmet planeras det medelfristiga målet dock inte uppnås under programperioden. |
| --- | --- |

(7)

Huvudsyftet med programmets finanspolitiska strategi är att få ner underskottet i de offentliga finanserna till 3 % av BNP år 2012, dvs. ett år tidigare än rådets rekommendation enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Det totala underskottet väntas minska från 5,5 % av BNP år 2010 till 4,2 % och ytterligare till 3,0 % av BNP år 2011 respektive 2012. Två tredjedelar av minskningen av underskottet mellan 2010 och 2012 kommer av allt att döma att avspegla en strukturell förbättring under periodens början (beräknat med den allmänt vedertagna metoden och baserat på uppgifterna i programmet). Den återstående tredjedelen väntas bli resultatet av en gynnsam konjunkturutveckling. De främsta drivkrafterna bakom den strukturella förbättringen är omfattande planerade nedskärningar i offentlig konsumtion och offentliga kapitalutgifter. Enligt programmet kommer den genomsnittliga årliga finanspolitiska ansträngningen under åren 2010–2012 (beräknad med den allmänt vedertagna metoden) att uppgå till omkring 1 % av BNP, vilket ligger i linje med rådets rekommendation enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Konsolideringen av de offentliga finanserna kommer enligt planen att fortsätta efter 2012 för att närma sig det medelfristiga budgetmålet som är en balanserad budget i strukturella termer. Mot bakgrund av de senaste beräkningarna och skuldnivån, motsvarar detta mål mer än väl paktens mål. I programmet planeras det medelfristiga målet dock inte uppnås under programperioden.

| (8) | Budgetutfallet för 2010 kan komma att bli något sämre än vad som förutses i programmet. Det råder särskilt osäkerhet på utgiftssidan där några av åtgärderna eventuellt inte ger de förväntade besparingarna (t.ex. minskning av utgifterna för varor och tjänster). Dessutom förefaller prognosen för lokalregeringarnas budgetsaldo optimistisk mot bakgrund av krisens förväntade konsekvenser för dessa enheters inkomster under 2010. Den osäkerhet som gäller de finanspolitiska målen är större för de senare åren. I synnerhet bygger programmet på optimistiska makroekonomiska antaganden för 2011 och 2012, vilket innebär att det finns en risk för negativa överraskningar på intäktssidan. För att göra konsolideringsplanen mer trovärdig kommer det dessutom att vara nödvändigt att specificera de planerade åtgärderna på utgiftssidan närmare, särskilt dem som avser minskningen av den offentliga konsumtionen. |
| --- | --- |

(8)

Budgetutfallet för 2010 kan komma att bli något sämre än vad som förutses i programmet. Det råder särskilt osäkerhet på utgiftssidan där några av åtgärderna eventuellt inte ger de förväntade besparingarna (t.ex. minskning av utgifterna för varor och tjänster). Dessutom förefaller prognosen för lokalregeringarnas budgetsaldo optimistisk mot bakgrund av krisens förväntade konsekvenser för dessa enheters inkomster under 2010. Den osäkerhet som gäller de finanspolitiska målen är större för de senare åren. I synnerhet bygger programmet på optimistiska makroekonomiska antaganden för 2011 och 2012, vilket innebär att det finns en risk för negativa överraskningar på intäktssidan. För att göra konsolideringsplanen mer trovärdig kommer det dessutom att vara nödvändigt att specificera de planerade åtgärderna på utgiftssidan närmare, särskilt dem som avser minskningen av den offentliga konsumtionen.

| (9) | Enligt stabilitetsprogrammet växte den offentliga bruttoskulden från 27,7 % av BNP år 2008 till 37,1 % av BNP år 2009. Denna ökning avspeglar det stora underskottet och den stora nedgången i real BNP under 2009. Även om skuldkvoten fortsatt ligger väl under fördragets referensvärde väntas den växa ytterligare under 2010 och 2011 då den kommer att uppnå 42,5 % av BNP, innan den faller något under 2012 till 42,2 % av BNP. Skuldkvotens utveckling kommer troligtvis att vara mindre gynnsam än vad som antogs i programmet, i synnerhet efter 2010, eftersom de risker som omgärdar konsolideringen av de offentliga finanserna förstärks av att tillväxten i reala BNP möjligtvis blir mindre än vad som antogs i programmet. |
| --- | --- |

(9)

Enligt stabilitetsprogrammet växte den offentliga bruttoskulden från 27,7 % av BNP år 2008 till 37,1 % av BNP år 2009. Denna ökning avspeglar det stora underskottet och den stora nedgången i real BNP under 2009. Även om skuldkvoten fortsatt ligger väl under fördragets referensvärde väntas den växa ytterligare under 2010 och 2011 då den kommer att uppnå 42,5 % av BNP, innan den faller något under 2012 till 42,2 % av BNP. Skuldkvotens utveckling kommer troligtvis att vara mindre gynnsam än vad som antogs i programmet, i synnerhet efter 2010, eftersom de risker som omgärdar konsolideringen av de offentliga finanserna förstärks av att tillväxten i reala BNP möjligtvis blir mindre än vad som antogs i programmet.

| (10) | Beräkningar av skulden på medellång sikt, som utgår ifrån att BNP-tillväxten gradvis kommer att återgå till prognosvärdena före krisen och att skatterna ska återgå till nivåerna före krisen och som inkluderar den förväntade ökningen av åldersrelaterade utgifter, visar att programmets finanspolitiska strategi, nominellt sett och utan någon ytterligare ändring av politiken, inte skulle vara tillräcklig för att stabilisera skuldkvoten till år 2020. |
| --- | --- |

(10)

Beräkningar av skulden på medellång sikt, som utgår ifrån att BNP-tillväxten gradvis kommer att återgå till prognosvärdena före krisen och att skatterna ska återgå till nivåerna före krisen och som inkluderar den förväntade ökningen av åldersrelaterade utgifter, visar att programmets finanspolitiska strategi, nominellt sett och utan någon ytterligare ändring av politiken, inte skulle vara tillräcklig för att stabilisera skuldkvoten till år 2020.

| (11) | Befolkningens åldrande påverkar de offentliga finanserna på lång sikt i något större utsträckning än EU-genomsnittet, på grund av den relativt stora ökningen av pensionsutgifterna under de närmaste årtiondena. De offentliga finansernas ställning 2009 förvärrar dessutom de finanspolitiska effekterna av befolkningens åldrande på hållbarhetsgapet. Genom programmets högre primära överskott på medellång sikt och strukturreformer kan man bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, som i kommissionens hållbarhetsrapport 2009 (3) bedömdes vara stora. |
| --- | --- |

(11)

Befolkningens åldrande påverkar de offentliga finanserna på lång sikt i något större utsträckning än EU-genomsnittet, på grund av den relativt stora ökningen av pensionsutgifterna under de närmaste årtiondena. De offentliga finansernas ställning 2009 förvärrar dessutom de finanspolitiska effekterna av befolkningens åldrande på hållbarhetsgapet. Genom programmets högre primära överskott på medellång sikt och strukturreformer kan man bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, som i kommissionens hållbarhetsrapport 2009 (3) bedömdes vara stora.

| (12) | Slovakiens finanspolitik bygger på ett väldefinierat och detaljerat treårigt finanspolitiskt ramverk. Trots detta är de medelfristiga utgiftsmålen högst preliminära och ofta föremål för omfattande ändringar, vilket på sikt undergräver deras trovärdighet. I uppdateringen 2010 av stabilitetsprogrammet föreslås att ramverket stärks genom införande av fleråriga utgiftstak vilket skulle täcka en stor del av de offentliga finanserna. Det ska införas undantagsklausuler som kan användas vid negativa ekonomiska chocker. Programmet innehåller också förslag om att införa en övre gräns för den offentliga skulden i grundlagen och att förbättra övervakningen av budgetgenomförandet under året. Dessa ansträngningar för att stärka den institutionella ramen för de offentliga finanserna välkomnas och bör uppmuntras. Eftersom förslagen endast befinner sig på ett mycket tidigt stadium bör de dock betraktas som kompletterande ansträngningar snarare än drivande krafter i den finanspolitiska konsolideringsstrategin. |
| --- | --- |

(12)

Slovakiens finanspolitik bygger på ett väldefinierat och detaljerat treårigt finanspolitiskt ramverk. Trots detta är de medelfristiga utgiftsmålen högst preliminära och ofta föremål för omfattande ändringar, vilket på sikt undergräver deras trovärdighet. I uppdateringen 2010 av stabilitetsprogrammet föreslås att ramverket stärks genom införande av fleråriga utgiftstak vilket skulle täcka en stor del av de offentliga finanserna. Det ska införas undantagsklausuler som kan användas vid negativa ekonomiska chocker. Programmet innehåller också förslag om att införa en övre gräns för den offentliga skulden i grundlagen och att förbättra övervakningen av budgetgenomförandet under året. Dessa ansträngningar för att stärka den institutionella ramen för de offentliga finanserna välkomnas och bör uppmuntras. Eftersom förslagen endast befinner sig på ett mycket tidigt stadium bör de dock betraktas som kompletterande ansträngningar snarare än drivande krafter i den finanspolitiska konsolideringsstrategin.

| (13) | Det finns utrymme för förbättringar när det gäller sammansättningen av de offentliga utgifterna i Slovakien. De offentliga investeringarna står för en liten del av de totala offentliga utgifterna jämfört med grannländerna (2 % av BNP). Utgifterna för forskning och utveckling, utbildning och miljöskydd är också små jämfört med resten av EU och regionalt jämförbara länder. Mot denna bakgrund är den planerade minskningen av utgifterna för kapitalbildning under programperioden en källa till oro. Den kanske inte är hållbar, eller önskvärd, för ett land som Slovakien, som befinner sig mitt i en upphämtningsprocess. Enligt programmet kommer det att vidtas flera åtgärder för att förbättra den offentliga förvaltningens effektivitet, bland annat genom omorganisering av den centrala statsförvaltningen genom sammanslagning av ministerier, centralisering av offentlig upphandling och förvaltning av offentlig egendom samt genom ett bättre utnyttjande av informationsteknik i den offentliga sektorn. Det är fortfarande lång väg att gå, men dessa åtgärder går i rätt riktning. |
| --- | --- |

(13)

Det finns utrymme för förbättringar när det gäller sammansättningen av de offentliga utgifterna i Slovakien. De offentliga investeringarna står för en liten del av de totala offentliga utgifterna jämfört med grannländerna (2 % av BNP). Utgifterna för forskning och utveckling, utbildning och miljöskydd är också små jämfört med resten av EU och regionalt jämförbara länder. Mot denna bakgrund är den planerade minskningen av utgifterna för kapitalbildning under programperioden en källa till oro. Den kanske inte är hållbar, eller önskvärd, för ett land som Slovakien, som befinner sig mitt i en upphämtningsprocess. Enligt programmet kommer det att vidtas flera åtgärder för att förbättra den offentliga förvaltningens effektivitet, bland annat genom omorganisering av den centrala statsförvaltningen genom sammanslagning av ministerier, centralisering av offentlig upphandling och förvaltning av offentlig egendom samt genom ett bättre utnyttjande av informationsteknik i den offentliga sektorn. Det är fortfarande lång väg att gå, men dessa åtgärder går i rätt riktning.

| (14) | Allmänt sett är programmets finanspolitiska strategi för 2010 förenlig med rådets rekommendationer enligt artikel 126.7. Från och med 2011 finns det risk för att den ambitiösa konsolideringsplan som beskrivs i programmet inte kommer att uppnås och det är möjligt att den finanspolitiska strategin inte kommer att vara fullt förenlig med rådets rekommendationer enligt artikel 126.7.
  I programmet beskrivs en ambitiös plan för hur underskottet i de offentliga finanserna ska minskas från 6,3 % av BNP år 2009 till 3,0 % av BNP år 2012, ett år före den tidsfrist som rådet fastställt. För att nå det finanspolitiska målet för 2010 behövs det en förbättring av det strukturella saldot med omkring 1,25 procentenheter av BNP. Den planerade genomsnittliga årliga strukturella ansträngningen på omkring 1 % av BNP under perioden 2010–2012 ligger i linje med rådets rekommendation enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Det finns dock risk för att intäkts- och utgiftsmålen inte nås, särskilt under 2011 och 2012, då de makroekonomiska antagandena verkar vara optimistiska. Dessutom kommer det att behövas närmare uppgifter om åtgärderna i programmet för att göra konsolideringsplanen mer trovärdig. |
| --- | --- |

(14)

Allmänt sett är programmets finanspolitiska strategi för 2010 förenlig med rådets rekommendationer enligt artikel 126.7. Från och med 2011 finns det risk för att den ambitiösa konsolideringsplan som beskrivs i programmet inte kommer att uppnås och det är möjligt att den finanspolitiska strategin inte kommer att vara fullt förenlig med rådets rekommendationer enligt artikel 126.7.

I programmet beskrivs en ambitiös plan för hur underskottet i de offentliga finanserna ska minskas från 6,3 % av BNP år 2009 till 3,0 % av BNP år 2012, ett år före den tidsfrist som rådet fastställt. För att nå det finanspolitiska målet för 2010 behövs det en förbättring av det strukturella saldot med omkring 1,25 procentenheter av BNP. Den planerade genomsnittliga årliga strukturella ansträngningen på omkring 1 % av BNP under perioden 2010–2012 ligger i linje med rådets rekommendation enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Det finns dock risk för att intäkts- och utgiftsmålen inte nås, särskilt under 2011 och 2012, då de makroekonomiska antagandena verkar vara optimistiska. Dessutom kommer det att behövas närmare uppgifter om åtgärderna i programmet för att göra konsolideringsplanen mer trovärdig.

| (15) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (4). I sina rekommendationer enligt artikel 126.7 av den 2 december 2009, i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra, uppmanade rådet Slovakien att rapportera om de framsteg som gjorts för att genomföra rådets rekommendationer i ett särskilt kapitel i uppdateringarna av stabilitetsprogrammet. Programmet följer denna rekommendation. |
| --- | --- |

(15)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (4). I sina rekommendationer enligt artikel 126.7 av den 2 december 2009, i syfte att få situationen med ett alltför stort offentligt underskott att upphöra, uppmanade rådet Slovakien att rapportera om de framsteg som gjorts för att genomföra rådets rekommendationer i ett särskilt kapitel i uppdateringarna av stabilitetsprogrammet. Programmet följer denna rekommendation.

Sammantaget är slutsatsen att den finanspolitiska strategi som läggs fram i programmet i stort sett överensstämmer med rådets rekommendation enligt förfarandet vid alltför stora underskott. Den innehåller en tämligen kraftig finanspolitisk konsolidering med tonvikt på början av programperioden som är tänkt att minska underskottet i de offentliga finanserna till under 3 % av BNP senast 2012, ett år före den tidsfrist som rådet har fastställt, vilket är berömvärt. Budgetberäkningarna är emellertid förknippade med risker på grund av optimistiska tillväxtantaganden under programperiodens sista år, och det kan behövas mer specifika åtgärder för att uppnå de planerade besparingarna på utgiftssidan. Avsikterna att stärka det finanspolitiska ramverket välkomnas, men måste följas upp med konkreta åtgärder.

Mot bakgrund av ovanstående bedömning och rekommendationen av den 2 december 2009 enligt artikel 126 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt uppmanas Slovakien att göra följande:

| i) | Genomföra de underskottsminskande åtgärderna under 2010 som planerat i budgeten och stötta konsolideringsprocessen under de kommande åren med särskilda åtgärder för att säkerställa att det alltför stora underskottet korrigeras om möjligt 2012 och senast 2013. |
| --- | --- |

i)

Genomföra de underskottsminskande åtgärderna under 2010 som planerat i budgeten och stötta konsolideringsprocessen under de kommande åren med särskilda åtgärder för att säkerställa att det alltför stora underskottet korrigeras om möjligt 2012 och senast 2013.

| ii) | Fortsätta att reformera pensionssystemet i syfte att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet. |
| --- | --- |

ii)

Fortsätta att reformera pensionssystemet i syfte att säkerställa de offentliga finansernas hållbarhet.

| iii) | Genomföra de planerade åtgärderna för att ytterligare stärka det finanspolitiska ramverket, särskilt genom att införa bindande fleråriga utgiftstak. |
| --- | --- |

iii)

Genomföra de planerade åtgärderna för att ytterligare stärka det finanspolitiska ramverket, särskilt genom att införa bindande fleråriga utgiftstak.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | SP jan. 2010 | 6,4 | –5,7 | 1,9 | 4,1 | 5,4 |
| KOM nov. 2009 | 6,4 | –5,8 | 1,9 | 2,6 | — |
| KP april 2009 | 6,4 | 2,4 | 3,6 | 4,5 | n.a. |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP jan. 2010 | 3,9 | 1,2 | 2,6 | 3,7 | 4,1 |
| KOM nov. 2009 | 3,9 | 1,1 | 1,9 | 2,5 | — |
| KP april 2009 | 3,9 | 2,2 | 3,6 | 4,1 | — |
| Produktionsgap (5)

  (i % av potentiell BNP) | SP jan. 2010 | 8,9 | –1,1 | –2,9 | –3,0 | –1,0 |
| KOM nov. 2009 (6) | 9,2 | –0,8 | –2,1 | –3,0 | — |
| KP april 2009 | 6,5 | 3,5 | 1,7 | 1,0 | — |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | –5,3 | –4,2 | –3,2 | –2,7 | –1,9 |
| KOM nov. 2009 | –5,6 | –4,8 | –4,3 | –4,2 | — |
| KP april 2009 | –5,8 | –4,2 | –2,9 | –2,6 | — |
| Offentliga inkomster
  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | 32,5 | 32,8 | 32,5 | 32,3 | 31,7 |
| KOM nov. 2009 | 32,5 | 31,3 | 31,4 | 31,4 | — |
| KP april 2009 | 33,4 | 32,1 | 31,6 | 31,8 | — |
| Offentliga utgifter
  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | 34,8 | 39,1 | 38,0 | 36,5 | 34,7 |
| KOM nov. 2009 | 34,8 | 37,5 | 37,5 | 36,9 | — |
| KP april 2009 | 35,6 | 35,1 | 34,5 | 34,1 | — |
| Saldot i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | –2,3 | –6,3 | –5,5 | –4,2 | –3,0 |
| KOM nov. 2009 | –2,3 | –6,3 | –6,0 | –5,5 | — |
| KP april 2009 | –2,2 | –3,0 | –2,9 | –2,2 | — |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | –1,1 | –4,5 | –3,6 | –2,3 | –1,1 |
| KOM nov. 2009 | –1,1 | –5,0 | –4,7 | –4,1 | — |
| KP april 2009 | –0,9 | –1,7 | –1,7 | –1,0 | — |
| Konjunkturrensat saldo (5)

  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | –4,9 | –6,0 | –4,7 | –3,3 | –2,7 |
| KOM nov. 2009 | –5,0 | –6,0 | –5,4 | –4,6 | — |
| KP april 2009 | –4,1 | –4,0 | –3,4 | –2,5 | — |
| Strukturellt saldo (7)

  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | –4,2 | –6,0 | –4,7 | –3,3 | –2,7 |
| KOM nov. 2009 | –5,2 | –6,2 | –5,4 | –4,6 | — |
| KP april 2009 | –3,8 | –4,4 | –3,5 | –2,6 | — |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | SP jan. 2010 | 27,7 | 37,1 | 40,8 | 42,5 | 42,2 |
| KOM nov. 2009 | 27,7 | 34,6 | 39,2 | 42,7 | — |
| KP april 2009 | 27,6 | 31,4 | 32,7 | 32,7 | — |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar. |

2008

2009

2010

2011

2012

Real BNP

(förändring i %)

SP jan. 2010

6,4

–5,7

1,9

4,1

5,4

KOM nov. 2009

6,4

–5,8

1,9

2,6

—

KP april 2009

6,4

2,4

3,6

4,5

n.a.

HIKP-inflation

(i %)

SP jan. 2010

3,9

1,2

2,6

3,7

4,1

KOM nov. 2009

3,9

1,1

1,9

2,5

—

KP april 2009

3,9

2,2

3,6

4,1

—

Produktionsgap (5)

(i % av potentiell BNP)

SP jan. 2010

8,9

–1,1

–2,9

–3,0

–1,0

KOM nov. 2009 (6)

9,2

–0,8

–2,1

–3,0

—

KP april 2009

6,5

3,5

1,7

1,0

—

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

SP jan. 2010

–5,3

–4,2

–3,2

–2,7

–1,9

KOM nov. 2009

–5,6

–4,8

–4,3

–4,2

—

KP april 2009

–5,8

–4,2

–2,9

–2,6

—

Offentliga inkomster

(i % av BNP)

SP jan. 2010

32,5

32,8

32,5

32,3

31,7

KOM nov. 2009

32,5

31,3

31,4

31,4

—

KP april 2009

33,4

32,1

31,6

31,8

—

Offentliga utgifter

(i % av BNP)

SP jan. 2010

34,8

39,1

38,0

36,5

34,7

KOM nov. 2009

34,8

37,5

37,5

36,9

—

KP april 2009

35,6

35,1

34,5

34,1

—

Saldot i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

SP jan. 2010

–2,3

–6,3

–5,5

–4,2

–3,0

KOM nov. 2009

–2,3

–6,3

–6,0

–5,5

—

KP april 2009

–2,2

–3,0

–2,9

–2,2

—

Primärt saldo

(i % av BNP)

SP jan. 2010

–1,1

–4,5

–3,6

–2,3

–1,1

KOM nov. 2009

–1,1

–5,0

–4,7

–4,1

—

KP april 2009

–0,9

–1,7

–1,7

–1,0

—

Konjunkturrensat saldo (5)

(i % av BNP)

SP jan. 2010

–4,9

–6,0

–4,7

–3,3

–2,7

KOM nov. 2009

–5,0

–6,0

–5,4

–4,6

—

KP april 2009

–4,1

–4,0

–3,4

–2,5

—

Strukturellt saldo (7)

(i % av BNP)

SP jan. 2010

–4,2

–6,0

–4,7

–3,3

–2,7

KOM nov. 2009

–5,2

–6,2

–5,4

–4,6

—

KP april 2009

–3,8

–4,4

–3,5

–2,6

—

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

SP jan. 2010

27,7

37,1

40,8

42,5

42,2

KOM nov. 2009

27,7

34,6

39,2

42,7

—

KP april 2009

27,6

31,4

32,7

32,7

—

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_sv.htm

(2)  Baserade särskilt på kommissionens höstprognos från 2009 samt på andra uppgifter som har blivit tillgängliga sedan dess.

(3)  I rådets slutsatser från den 10 november 2009 om de offentliga finansernas hållbarhet ”anmodar rådet medlemsstaterna att rikta uppmärksamhet mot hållbarhetsorienterade strategier i sina kommande stabilitets- och konvergensprogram” och ”uppmanar kommissionen att tillsammans med kommittén för ekonomisk politik samt ekonomiska och finansiella kommittén vidareutveckla metoder för bedömning av offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet i god tid före nästa hållbarhetsrapport”, som väntas 2012.

(4)  Framför allt saknas det uppgifter om lagerförändringar och nettoförvärv av finansiella tillgångar.

(5)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.

(6)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 4,7 %, 3,6 %, 3,2 % respektive 3,6 % under perioden 2008–2011.

(7)  Konjunkturrensat saldo, exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder uppgår till 0,7 % av BNP år 2008 (underskottsökande) enligt det senaste programmet samt till 0,2 % av BNP år 2008 och år 2009 (båda underskottsminskande) enligt kommissionens höstprognos 2009.

Källor:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognos 2009 (KOM) och kommissionens beräkningar.

---

| 3.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/22

---

RÅDETS YTTRANDE

om Sloveniens uppdaterade stabilitetsprogram för 2009–2013

2010/C 144/05

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1466/97 av den 7 juli 1997 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (1), särskilt artikel 5.3,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

efter att ha hört ekonomiska och finansiella kommittén.

HÄRIGENOM FRAMFÖRS FÖLJANDE.

| (1) | Den 26 april 2010 granskade rådet Sloveniens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2009–2013. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 april 2010 granskade rådet Sloveniens uppdaterade stabilitetsprogram, som omfattar perioden 2009–2013.

| (2) | Under åren före krisen hade Slovenien en solid ekonomisk tillväxt tack vare en växande export och ökande investeringar. Den snabba expansionen upphörde under sista kvartalet 2008, då den slovenska ekonomin drabbades hårt och tämligen abrupt av den globala krisen. Främst drabbades handeln, på grund av Sloveniens mycket öppna ekonomi. Den ekonomiska avmattningen efter en period med ökande risker för överhettning och minskad konkurrenskraft ger en viss anpassning av ekonomin – sedan slutet av 2008 har inflationsdifferensen jämfört med euroområdet och det externa underskottet båda gradvis minskat, och vad beträffar det externa underskottet närmade man sig balans 2009.
  De slovenska offentliga finansernas ställning har snabbt försämrats som en följd av den ekonomiska avmattningen i kombination med stimulansåtgärder som vidtagits i linje med den europeiska återhämtningsplanen för Europa samt en stark inbyggd utgiftsdynamik. På grund av det kraftigt ökade underskottet i de offentliga finanserna, från 1,8 % av BNP 2008 till beräknade 5,7 % 2009, fastställde rådet den 2 december 2009 att det föreligger ett alltför stort underskott i Slovenien, och att det ska korrigeras senast 2013. Utöver en återgång till sunda offentliga finanser, bland annat genom ytterligare reformer av pensionssystemet, är de främsta problemen för den slovenska ekonomin att stärka återhämtningsförmågan och återfå konkurrenskraften för att fullt ut kunna dra nytta av den globala ekonomiska återhämtningen. Detta kräver att löne- och produktivitetsutvecklingen anpassas ytterligare och att strukturreformer genomförs. |
| --- | --- |

(2)

Under åren före krisen hade Slovenien en solid ekonomisk tillväxt tack vare en växande export och ökande investeringar. Den snabba expansionen upphörde under sista kvartalet 2008, då den slovenska ekonomin drabbades hårt och tämligen abrupt av den globala krisen. Främst drabbades handeln, på grund av Sloveniens mycket öppna ekonomi. Den ekonomiska avmattningen efter en period med ökande risker för överhettning och minskad konkurrenskraft ger en viss anpassning av ekonomin – sedan slutet av 2008 har inflationsdifferensen jämfört med euroområdet och det externa underskottet båda gradvis minskat, och vad beträffar det externa underskottet närmade man sig balans 2009.

De slovenska offentliga finansernas ställning har snabbt försämrats som en följd av den ekonomiska avmattningen i kombination med stimulansåtgärder som vidtagits i linje med den europeiska återhämtningsplanen för Europa samt en stark inbyggd utgiftsdynamik. På grund av det kraftigt ökade underskottet i de offentliga finanserna, från 1,8 % av BNP 2008 till beräknade 5,7 % 2009, fastställde rådet den 2 december 2009 att det föreligger ett alltför stort underskott i Slovenien, och att det ska korrigeras senast 2013. Utöver en återgång till sunda offentliga finanser, bland annat genom ytterligare reformer av pensionssystemet, är de främsta problemen för den slovenska ekonomin att stärka återhämtningsförmågan och återfå konkurrenskraften för att fullt ut kunna dra nytta av den globala ekonomiska återhämtningen. Detta kräver att löne- och produktivitetsutvecklingen anpassas ytterligare och att strukturreformer genomförs.

| (3) | Även om mycket av den konstaterade reala BNP-nedgången är konjunkturberoende i den rådande krissituationen, har den potentiella produktionsnivån också påverkats negativt. Dessutom kan krisen påverka den potentiella tillväxten på medellång sikt genom lägre investeringar, kreditåtstramningar och ökad strukturell arbetslöshet. Vidare kommer den ekonomiska krisen att få konsekvenser som förvärrar med åldrandets negativa effekter på den potentiella produktionen och de offentliga finansernas hållbarhet. För att främja den potentiella tillväxten blir det mot denna bakgrund viktigt att öka strukturreformernas takt. I synnerhet är det viktigt för Slovenien att öka produktiviteten och begränsa tillväxten av enhetsarbetskostnaderna bl.a. genom att genomföra reformer inom innovation och forskning samt på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(3)

Även om mycket av den konstaterade reala BNP-nedgången är konjunkturberoende i den rådande krissituationen, har den potentiella produktionsnivån också påverkats negativt. Dessutom kan krisen påverka den potentiella tillväxten på medellång sikt genom lägre investeringar, kreditåtstramningar och ökad strukturell arbetslöshet. Vidare kommer den ekonomiska krisen att få konsekvenser som förvärrar med åldrandets negativa effekter på den potentiella produktionen och de offentliga finansernas hållbarhet. För att främja den potentiella tillväxten blir det mot denna bakgrund viktigt att öka strukturreformernas takt. I synnerhet är det viktigt för Slovenien att öka produktiviteten och begränsa tillväxten av enhetsarbetskostnaderna bl.a. genom att genomföra reformer inom innovation och forskning samt på arbetsmarknaden.

| (4) | Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet beräknas real BNP återgå till en positiv tillväxt på 0,9 % 2010, från – 7,3 % 2009 (7,8 % enligt statistikkontorets beräkning som offentliggjordes den 1 mars 2010), och öka till i genomsnitt 3,2 % under resten av programperioden.
  Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter (2) verkar scenariot baseras på rimliga tillväxtantaganden fram till 2011 och optimistiska antaganden därefter. Den beräknade minskade sysselsättningen och den motsvarande ökningen av arbetslösheten kan bli värre än väntat till följd av i) utfasningen av de tillfälliga stödprogrammen för arbetsmarknaden, om den inte vid behov åtföljs av en aktiverings- och utbildningspolitik som främjar omfördelning av arbetstillfällen och omskolning av arbetstagare, liksom ii) den planerade gradvisa höjningen av minimilönen mellan 2010 och 2012. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller realistiska. |
| --- | --- |

(4)

Enligt det makroekonomiska scenario som ligger till grund för programmet beräknas real BNP återgå till en positiv tillväxt på 0,9 % 2010, från – 7,3 % 2009 (7,8 % enligt statistikkontorets beräkning som offentliggjordes den 1 mars 2010), och öka till i genomsnitt 3,2 % under resten av programperioden.

Mot bakgrund av tillgängliga uppgifter (2) verkar scenariot baseras på rimliga tillväxtantaganden fram till 2011 och optimistiska antaganden därefter. Den beräknade minskade sysselsättningen och den motsvarande ökningen av arbetslösheten kan bli värre än väntat till följd av i) utfasningen av de tillfälliga stödprogrammen för arbetsmarknaden, om den inte vid behov åtföljs av en aktiverings- och utbildningspolitik som främjar omfördelning av arbetstillfällen och omskolning av arbetstagare, liksom ii) den planerade gradvisa höjningen av minimilönen mellan 2010 och 2012. Inflationsberäkningarna i programmet förefaller realistiska.

| (5) | Enligt programmets beräkningar kommer underskottet i de offentliga finanserna att ha ökat från 1,8 % av BNP 2008 till 5,7 % 2009. Räntekostnaderna beräknas ha varit i huvudsak stabila som andel av BNP, men det primära saldot har försämrats kraftigt. Såsom påpekas ovan beror detta på de automatiska stabilisatorernas effekter, de sociala transfereringarnas starka inneboende dynamik och lönekostnaderna inom den offentliga sektorn. Det beror också på olika diskretionära åtgärder, däribland krisåtgärder som uppgår till cirka 1,5 % av BNP och som regeringen antog i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Enligt programmet planeras finanspolitiken bli svagt restriktiv 2010, och ännu mer senare, i överensstämmelse med den exitstrategi som rådet förespråkar och i syfte att korrigera det alltför stora underskottet till 2013. |
| --- | --- |

(5)

Enligt programmets beräkningar kommer underskottet i de offentliga finanserna att ha ökat från 1,8 % av BNP 2008 till 5,7 % 2009. Räntekostnaderna beräknas ha varit i huvudsak stabila som andel av BNP, men det primära saldot har försämrats kraftigt. Såsom påpekas ovan beror detta på de automatiska stabilisatorernas effekter, de sociala transfereringarnas starka inneboende dynamik och lönekostnaderna inom den offentliga sektorn. Det beror också på olika diskretionära åtgärder, däribland krisåtgärder som uppgår till cirka 1,5 % av BNP och som regeringen antog i linje med den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Enligt programmet planeras finanspolitiken bli svagt restriktiv 2010, och ännu mer senare, i överensstämmelse med den exitstrategi som rådet förespråkar och i syfte att korrigera det alltför stora underskottet till 2013.

| (6) | Enligt programmet beräknas underskottet i de offentliga finanserna att stabiliseras på 5,7 % av BNP 2010. På grund av kraftigt ökade räntekostnader förväntas det primära underskottet minska med 0,7 procentenheter till knappt 4 % av BNP. Nominellt sett överensstämmer den finanspolitiska strategin för 2010 på det hela taget med den rekommendation enligt artikel 126.7 som rådet antog den 2 december 2009 om att genomföra de planerade konsolideringsåtgärderna under 2010.
  En i huvudsak neutral påverkan på finanserna har diskretionära åtgärder på intäktssidan, nämligen dels en ytterligare sänkning av bolagsskattesatsen och en ytterligare skattelättnad för socialt utsatta personer, dels ytterligare punktskattehöjningar och en reviderad skatt på koldioxidutsläpp (som ännu inte utarbetats i detalj och antagits). Intäkterna beräknas ändå öka med 0,8 procentenheter av BNP jämfört med det beräknade utfallet för 2009 tack vare en beräknad ökning av indirekta skatteintäkter (3) och en liten ökning av övriga intäkter. De planerade åtgärderna på utgiftssidan för 2010 – däribland en ytterligare senareläggning av löneökningarna inom den offentliga sektorn, mindre generösa indexeringsregler för sociala ersättningar inklusive pensioner, och lägre kapitalöverföringar – bör generera besparingar på cirka 1,25 % av BNP jämfört med ett scenario med oförändrad politik. Med tanke på den starka inneboende utgiftsdynamiken planeras dock den primära utgiftskvoten ändå öka något 2010. Mot denna bakgrund beräknas det strukturella saldot (det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden) förbättras måttligt, med 0,25 procentenhet av BNP, efter en försämring med 0,25 procentenhet 2009. |
| --- | --- |

(6)

Enligt programmet beräknas underskottet i de offentliga finanserna att stabiliseras på 5,7 % av BNP 2010. På grund av kraftigt ökade räntekostnader förväntas det primära underskottet minska med 0,7 procentenheter till knappt 4 % av BNP. Nominellt sett överensstämmer den finanspolitiska strategin för 2010 på det hela taget med den rekommendation enligt artikel 126.7 som rådet antog den 2 december 2009 om att genomföra de planerade konsolideringsåtgärderna under 2010.

En i huvudsak neutral påverkan på finanserna har diskretionära åtgärder på intäktssidan, nämligen dels en ytterligare sänkning av bolagsskattesatsen och en ytterligare skattelättnad för socialt utsatta personer, dels ytterligare punktskattehöjningar och en reviderad skatt på koldioxidutsläpp (som ännu inte utarbetats i detalj och antagits). Intäkterna beräknas ändå öka med 0,8 procentenheter av BNP jämfört med det beräknade utfallet för 2009 tack vare en beräknad ökning av indirekta skatteintäkter (3) och en liten ökning av övriga intäkter. De planerade åtgärderna på utgiftssidan för 2010 – däribland en ytterligare senareläggning av löneökningarna inom den offentliga sektorn, mindre generösa indexeringsregler för sociala ersättningar inklusive pensioner, och lägre kapitalöverföringar – bör generera besparingar på cirka 1,25 % av BNP jämfört med ett scenario med oförändrad politik. Med tanke på den starka inneboende utgiftsdynamiken planeras dock den primära utgiftskvoten ändå öka något 2010. Mot denna bakgrund beräknas det strukturella saldot (det konjunkturrensade saldot exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder beräknat enligt den allmänt vedertagna metoden) förbättras måttligt, med 0,25 procentenhet av BNP, efter en försämring med 0,25 procentenhet 2009.

| (7) | Programmets finanspolitiska strategi på medellång sikt syftar främst till att få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP till 2013, i linje med rådets rekommendation enligt artikel 126.7, med underskottsmålen 4,2 %, 3,1 % och 1,6 % av BNP för 2011, 2012 och 2013. Konsolideringsstrategin på medellång sikt bygger på en brett upplagt åtstramning av de primära utgifterna. I programmet finns uppgifter om de allmänna åtgärder som planerats för att underbygga denna strategi, men dessa har ännu inte utarbetats i detalj och antagits. De bygger på en ökad effektivisering av den offentliga sektorn och en rationalisering av tillhandahållandet av offentliga tjänster och av det sociala skyddet. I programmets finanspolitiska beräkningar ingår också en fullständig avveckling av de tillfälliga stimulansåtgärderna, som gradvis fasas ut från och med 2010.
  För perioden 2010–2013 beräknas en genomsnittlig årlig strukturell förbättring med något under 0,75 procentenhet av BNP, vilket i stort sett överensstämmer med rådets rekommendation enligt artikel 126.7. Anpassningen är ojämnt fördelad under perioden, med en restriktiv finanspolitik framför allt 2011 och 2013. I programmet bekräftas att det medelfristiga målet för saldot i de slovenska offentliga finanserna är 1 % av BNP, som det ursprungligen angavs 2005. Mot bakgrund av de senaste beräkningarna och skuldnivån, verkar det medelfristiga målet inte i tillräcklig grad beakta de implicita skyldigheterna kopplade till åldrandet, även om skulden ligger under referensvärdet på 60 % av BNP. Det strukturella saldo som motsvarar programmets underskottsmål tyder på att det medelfristiga målet inte kommer att nås under programperioden. |
| --- | --- |

(7)

Programmets finanspolitiska strategi på medellång sikt syftar främst till att få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP till 2013, i linje med rådets rekommendation enligt artikel 126.7, med underskottsmålen 4,2 %, 3,1 % och 1,6 % av BNP för 2011, 2012 och 2013. Konsolideringsstrategin på medellång sikt bygger på en brett upplagt åtstramning av de primära utgifterna. I programmet finns uppgifter om de allmänna åtgärder som planerats för att underbygga denna strategi, men dessa har ännu inte utarbetats i detalj och antagits. De bygger på en ökad effektivisering av den offentliga sektorn och en rationalisering av tillhandahållandet av offentliga tjänster och av det sociala skyddet. I programmets finanspolitiska beräkningar ingår också en fullständig avveckling av de tillfälliga stimulansåtgärderna, som gradvis fasas ut från och med 2010.

För perioden 2010–2013 beräknas en genomsnittlig årlig strukturell förbättring med något under 0,75 procentenhet av BNP, vilket i stort sett överensstämmer med rådets rekommendation enligt artikel 126.7. Anpassningen är ojämnt fördelad under perioden, med en restriktiv finanspolitik framför allt 2011 och 2013. I programmet bekräftas att det medelfristiga målet för saldot i de slovenska offentliga finanserna är 1 % av BNP, som det ursprungligen angavs 2005. Mot bakgrund av de senaste beräkningarna och skuldnivån, verkar det medelfristiga målet inte i tillräcklig grad beakta de implicita skyldigheterna kopplade till åldrandet, även om skulden ligger under referensvärdet på 60 % av BNP. Det strukturella saldo som motsvarar programmets underskottsmål tyder på att det medelfristiga målet inte kommer att nås under programperioden.

| (8) | De offentliga finanserna kan bli sämre än vad som anges i programmet, och denna möjlighet ökar under programperioden. För 2010 verkar den beräknade betydande ökningen av de indirekta skatteinkomsterna endast delvis motsvaras av åtgärder i programmet. Dessutom verkar den vara högt skattad med tanke på de föga lovande utsikterna för den privata konsumtionen. Under de senaste åren har utgiftsökningen varit större än planerat, och denna situation kan uppstå på nytt. Från och med 2011 finns det en större risk för utgiftsöverskridanden, eftersom de underliggande åtgärderna ännu inte har utarbetats i detalj eller antagits, och eftersom vissa åtgärder kan förväntas bero på resultatet av förhandlingar med arbetsmarknadens parter. Den planerade åtstramningens omfattning bör dessutom ses mot bakgrund av den starka inneboende utgiftsdynamiken under senare år, särskilt vad gäller lönekostnader och sociala transfereringar (inklusive pensioner). Dessa två faktorer planeras ge ett väsentligt bidrag till underskottsminskningen. Den beräknade klara minskningen av kapitalutgifterna under hela programperioden anges återspegla en ökad användning av EU:s strukturfonder, och detta kan bli problematiskt med tanke på bristerna i absorptionsförmågan. Riskerna på intäktssidan hänger samman med det optimistiska makroekonomiska scenariot efter 2011. |
| --- | --- |

(8)

De offentliga finanserna kan bli sämre än vad som anges i programmet, och denna möjlighet ökar under programperioden. För 2010 verkar den beräknade betydande ökningen av de indirekta skatteinkomsterna endast delvis motsvaras av åtgärder i programmet. Dessutom verkar den vara högt skattad med tanke på de föga lovande utsikterna för den privata konsumtionen. Under de senaste åren har utgiftsökningen varit större än planerat, och denna situation kan uppstå på nytt. Från och med 2011 finns det en större risk för utgiftsöverskridanden, eftersom de underliggande åtgärderna ännu inte har utarbetats i detalj eller antagits, och eftersom vissa åtgärder kan förväntas bero på resultatet av förhandlingar med arbetsmarknadens parter. Den planerade åtstramningens omfattning bör dessutom ses mot bakgrund av den starka inneboende utgiftsdynamiken under senare år, särskilt vad gäller lönekostnader och sociala transfereringar (inklusive pensioner). Dessa två faktorer planeras ge ett väsentligt bidrag till underskottsminskningen. Den beräknade klara minskningen av kapitalutgifterna under hela programperioden anges återspegla en ökad användning av EU:s strukturfonder, och detta kan bli problematiskt med tanke på bristerna i absorptionsförmågan. Riskerna på intäktssidan hänger samman med det optimistiska makroekonomiska scenariot efter 2011.

| (9) | I programmets beräknas den offentliga bruttoskulden ha ökat markant från 22,5 % av BNP 2008 till 34,4 % 2009 (på grund av lägre nominell BNP kan enligt statistikkontorets beräkning som offentliggjordes den 1 mars 2010 underskottet för 2009 bli cirka 1 procentenhet av BNP högre). De främsta orsakerna till denna ökning är det ökade primära underskottet och en betydande stock-flödesjustering som motsvarar de kapitaltillskott och likviditetsåtgärder som genomförts för att stödja finanssektorn. Skuldkvoten beräknas ligga under fördragets referensvärde under hela programperioden, trots att den beräknas öka med mer än 8 procentenheter till 2012, och uppgå till nästan 43 % av BNP, främst på grund av primära underskott och förbättrade utsikter för nominell BNP. Den beräknas därefter minska något 2013 i och med återgången till ett primärt överskott. Med tanke på nedåtriskerna för de finanspolitiska målen, som förvärras av osäkerheten om stock-flödesjusteringen på grund av stödet till finanssektorn, kan skuldkvoten komma att utvecklas mindre gynnsamt än vad som förutses i programmet. |
| --- | --- |

(9)

I programmets beräknas den offentliga bruttoskulden ha ökat markant från 22,5 % av BNP 2008 till 34,4 % 2009 (på grund av lägre nominell BNP kan enligt statistikkontorets beräkning som offentliggjordes den 1 mars 2010 underskottet för 2009 bli cirka 1 procentenhet av BNP högre). De främsta orsakerna till denna ökning är det ökade primära underskottet och en betydande stock-flödesjustering som motsvarar de kapitaltillskott och likviditetsåtgärder som genomförts för att stödja finanssektorn. Skuldkvoten beräknas ligga under fördragets referensvärde under hela programperioden, trots att den beräknas öka med mer än 8 procentenheter till 2012, och uppgå till nästan 43 % av BNP, främst på grund av primära underskott och förbättrade utsikter för nominell BNP. Den beräknas därefter minska något 2013 i och med återgången till ett primärt överskott. Med tanke på nedåtriskerna för de finanspolitiska målen, som förvärras av osäkerheten om stock-flödesjusteringen på grund av stödet till finanssektorn, kan skuldkvoten komma att utvecklas mindre gynnsamt än vad som förutses i programmet.

| (10) | Beräkningar av skulden på medellång sikt, som utgår ifrån att BNP-tillväxten gradvis kommer att återgå till nivåerna före krisen och att skatterna ska återgå till nivåerna före krisen, och som inkluderar den förväntade ökningen av åldersrelaterade utgifter, visar att programmets finanspolitiska strategi nominellt sett och utan någon ytterligare ändring av politiken skulle stabilisera skuldkvoten under några år, men inte hindra den från att återgå till en något ökande trend framemot 2020. |
| --- | --- |

(10)

Beräkningar av skulden på medellång sikt, som utgår ifrån att BNP-tillväxten gradvis kommer att återgå till nivåerna före krisen och att skatterna ska återgå till nivåerna före krisen, och som inkluderar den förväntade ökningen av åldersrelaterade utgifter, visar att programmets finanspolitiska strategi nominellt sett och utan någon ytterligare ändring av politiken skulle stabilisera skuldkvoten under några år, men inte hindra den från att återgå till en något ökande trend framemot 2020.

| (11) | Befolkningens åldrande har långsiktigt betydligt större effekter på de offentliga finanserna än i EU-länderna i genomsnitt, framför allt på grund av den mycket stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP under de närmaste årtiondena. De offentliga finansernas ställning 2009 beräknas enligt programmet förstärka de budgetmässiga effekterna av befolkningens åldrande på hållbarhetsgapet.
  Om man uppnår höga primära överskott på medellång sikt och genomför strukturreformer för att begränsa den betydande ökningen av de åldersrelaterade utgifterna, skulle detta bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, som i kommissionens hållbarhetsrapport för 2009 (4) bedömdes vara höga. Det senare kan med fördel bygga på den planerade pensionsreformen i två steg som presenteras i regeringens exitstrategi för 2010–2013, som antogs i februari 2010 |
| --- | --- |

(11)

Befolkningens åldrande har långsiktigt betydligt större effekter på de offentliga finanserna än i EU-länderna i genomsnitt, framför allt på grund av den mycket stora ökningen av pensionsutgifternas andel av BNP under de närmaste årtiondena. De offentliga finansernas ställning 2009 beräknas enligt programmet förstärka de budgetmässiga effekterna av befolkningens åldrande på hållbarhetsgapet.

Om man uppnår höga primära överskott på medellång sikt och genomför strukturreformer för att begränsa den betydande ökningen av de åldersrelaterade utgifterna, skulle detta bidra till att minska riskerna för de offentliga finansernas hållbarhet, som i kommissionens hållbarhetsrapport för 2009 (4) bedömdes vara höga. Det senare kan med fördel bygga på den planerade pensionsreformen i två steg som presenteras i regeringens exitstrategi för 2010–2013, som antogs i februari 2010

| (12) | Antagandet av löpande statliga tvåårsbudgetar och ett tak för lokala myndigheters totala skuld är positiva faktorer i det slovenska finanspolitiska ramverket. Ändå finns det utrymme för att förbättra ekonomistyrningen. En svaghet i de löpande tvåårsbudgetarna är att de mål som fastställs för det andra året revideras i följande års budget. Dessutom visar genomförandet av budgetarna för 2006–2008, och i viss utsträckning även 2009, att det finns viss risk för utgiftsöverskridanden. Åtgärder för att stärka Sloveniens finanspolitiska ramverk infördes 2009 i form av resultatbaserad budgetering och inrättande av ett oberoende finanspolitiskt råd. Det planeras också fler åtgärder, däribland förbättringar av budgetredovisning och införande av en finanspolitisk regel. Om dessa initiativ genomförs konsekvent kan de främja den planerade finanspolitiska konsolideringen. |
| --- | --- |

(12)

Antagandet av löpande statliga tvåårsbudgetar och ett tak för lokala myndigheters totala skuld är positiva faktorer i det slovenska finanspolitiska ramverket. Ändå finns det utrymme för att förbättra ekonomistyrningen. En svaghet i de löpande tvåårsbudgetarna är att de mål som fastställs för det andra året revideras i följande års budget. Dessutom visar genomförandet av budgetarna för 2006–2008, och i viss utsträckning även 2009, att det finns viss risk för utgiftsöverskridanden. Åtgärder för att stärka Sloveniens finanspolitiska ramverk infördes 2009 i form av resultatbaserad budgetering och inrättande av ett oberoende finanspolitiskt råd. Det planeras också fler åtgärder, däribland förbättringar av budgetredovisning och införande av en finanspolitisk regel. Om dessa initiativ genomförs konsekvent kan de främja den planerade finanspolitiska konsolideringen.

| (13) | Programuppdateringens utgiftsbaserade anpassning bygger på en effektivisering av den offentliga sektorn och en rationalisering av tillhandahållandet av offentliga tjänster och av det sociala skyddet. För att hålla tillbaka utgiftstillväxten utan att äventyra tjänsternas kvalitet är det särskilt viktigt att effektivisera utgifterna.
  I detta syfte planeras ett antal initiativ, såsom ett enhetligt informationssystem, en samordning av sociala transfereringar och en omdefiniering av standarderna för offentliga tjänster med beaktande av kvaliteten, möjligen med ökade bidrag från användarna. Enligt programmet förväntas dessa nyheter, tillsammans med den gradvisa ekonomiska återhämtningen, leda till en minskning av de sociala utgifternas andel av BNP från och med 2011. På intäktssidan genomfördes 2006 en skattereform som gradvis sänkte den personliga inkomstskatten och bolagsskatten, gradvis avskaffade arbetsgivaravgiften och införde skatteavdrag för investeringar. Avsikten med reformen var att stimulera arbetskraftsutbudet och kapitalbildningen. Ett ytterligare skatteavdrag för låginkomsttagare infördes i budgeten för 2010. Dessa ändringar finansieras delvis genom punktskattehöjningar och ytterligare höjningar som aviseras i programmet. Därmed sker en gradvis omfördelning av skattebördan, främst från låginkomsttagarnas inkomster, till indirekta skatter. Andra initiativ på beskattningsområdet avser nya bestämmelser för bekämpning av skatteundandragande och skatteflykt för att förbättra skatteuppbörden. |
| --- | --- |

(13)

Programuppdateringens utgiftsbaserade anpassning bygger på en effektivisering av den offentliga sektorn och en rationalisering av tillhandahållandet av offentliga tjänster och av det sociala skyddet. För att hålla tillbaka utgiftstillväxten utan att äventyra tjänsternas kvalitet är det särskilt viktigt att effektivisera utgifterna.

I detta syfte planeras ett antal initiativ, såsom ett enhetligt informationssystem, en samordning av sociala transfereringar och en omdefiniering av standarderna för offentliga tjänster med beaktande av kvaliteten, möjligen med ökade bidrag från användarna. Enligt programmet förväntas dessa nyheter, tillsammans med den gradvisa ekonomiska återhämtningen, leda till en minskning av de sociala utgifternas andel av BNP från och med 2011. På intäktssidan genomfördes 2006 en skattereform som gradvis sänkte den personliga inkomstskatten och bolagsskatten, gradvis avskaffade arbetsgivaravgiften och införde skatteavdrag för investeringar. Avsikten med reformen var att stimulera arbetskraftsutbudet och kapitalbildningen. Ett ytterligare skatteavdrag för låginkomsttagare infördes i budgeten för 2010. Dessa ändringar finansieras delvis genom punktskattehöjningar och ytterligare höjningar som aviseras i programmet. Därmed sker en gradvis omfördelning av skattebördan, främst från låginkomsttagarnas inkomster, till indirekta skatter. Andra initiativ på beskattningsområdet avser nya bestämmelser för bekämpning av skatteundandragande och skatteflykt för att förbättra skatteuppbörden.

| (14) | Den finanspolitiska strategin i programmet överensstämmer under 2010 i stort sett med rådets rekommendation enligt artikel 126.7 av den 2 december 2009. Från 2011 och framåt kan den dock komma att avvika något från rådets rekommendationer, med tanke på de ovannämnda riskerna. I synnerhet behöver de allmänna åtgärder som anges för 2011–2013 utarbetas i detalj, antas och genomföras, och konsolideringsplanerna för hela perioden behöver förstärkas för att åtgärda riskerna att BNP-tillväxten blir mindre gynnsam och att utgifter och intäkter över- eller underskrids. Denna förstärkning skulle även vara motiverad mot bakgrund av de ovannämnda riskerna för den långsiktiga hållbarheten. Med beaktande av riskerna kanske inte den genomsnittliga finanspolitiska insatsen under perioden 2010–2013 når upp till de 0,75 procentenheter av BNP som rådet rekommenderat. |
| --- | --- |

(14)

Den finanspolitiska strategin i programmet överensstämmer under 2010 i stort sett med rådets rekommendation enligt artikel 126.7 av den 2 december 2009. Från 2011 och framåt kan den dock komma att avvika något från rådets rekommendationer, med tanke på de ovannämnda riskerna. I synnerhet behöver de allmänna åtgärder som anges för 2011–2013 utarbetas i detalj, antas och genomföras, och konsolideringsplanerna för hela perioden behöver förstärkas för att åtgärda riskerna att BNP-tillväxten blir mindre gynnsam och att utgifter och intäkter över- eller underskrids. Denna förstärkning skulle även vara motiverad mot bakgrund av de ovannämnda riskerna för den långsiktiga hållbarheten. Med beaktande av riskerna kanske inte den genomsnittliga finanspolitiska insatsen under perioden 2010–2013 når upp till de 0,75 procentenheter av BNP som rådet rekommenderat.

| (15) | När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (5). I sina rekommendationer enligt artikel 126.7 av den 2 december 2009 i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra uppmanade rådet också Slovenien att rapportera om arbetet med att genomföra rådets rekommendationer i ett särskilt kapitel i uppdateringarna av stabilitetsprogrammen. Slovenien uppfyllde i stort sett denna rekommendation. |
| --- | --- |

(15)

När det gäller uppgiftskraven i uppförandekoden för stabilitets- och konvergensprogram saknar programmet vissa obligatoriska och frivilliga uppgifter (5). I sina rekommendationer enligt artikel 126.7 av den 2 december 2009 i syfte att få situationen med ett alltför stort underskott att upphöra uppmanade rådet också Slovenien att rapportera om arbetet med att genomföra rådets rekommendationer i ett särskilt kapitel i uppdateringarna av stabilitetsprogrammen. Slovenien uppfyllde i stort sett denna rekommendation.

Den allmänna slutsatsen är att underskottet enligt programmet beräknas stabiliseras på 5,7 % av BNP 2010 och därefter gradvis minska tack vare en utgiftsbaserad konsolidering med tyngdpunkten under periodens senare år, till klart under 3 % av BNP 2013, den tidsfrist som rådet fastställt för korrigeringen av det alltför stora underskottet. Bruttoskuldkvoten beräknas öka ytterligare, från 34,4 % av BNP 2009 fram till 2011, och sedan stabiliseras kring 42 % av BNP. Underskottet och skuldkvoten kan bli högre än målet under hela programperioden. Denna möjlighet ökar över tiden och hänger samma med: i) optimistiska intäktsberäkningar för 2010 följt av gynnsamma tillväxtantaganden efter 2011, ii) eventuella överskridanden av utgifterna på grund av den planerade åtstramningens storlek, i kombination med den starka dynamik som observerats under senare år, särskilt vad gäller lönekostnader och sociala transfereringar inklusive pensioner, iii) det faktum att åtgärderna för att hålla tillbaka utgifterna ännu inte har utarbetats i detalj och antagits, eftersom vissa av dem fortfarande ska förhandlas med arbetsmarknadens parter. Som stöd för den planerade åtstramningen av utgiftsökningen antar dock regeringen åtgärder för att stärka utgiftskontrollen och det finanspolitiska ramverket. De planerade initiativen för en ökad effektivisering av den offentliga sektorn och en rationalisering av tillhandahållandet av offentliga tjänster och av det sociala skyddet bör dessutom få samma effekt.

Även om ett fullständigt och konsekvent genomförande av den planerade finanspolitiska konsolideringen innebär en återgång till ett primärt överskott 2013, är riskerna fortsatt höga för de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt. Ett ambitiösare medelfristigt mål och antagande och genomförande av den aviserade ändringen av indexeringsformeln och ytterligare pensionsreformer för att bromsa den betydande ökningen av åldersrelaterade utgifter skulle bidra till att åtgärda dessa risker. Det senare kan med fördel bygga på den planerade pensionsreformen i två steg. Utöver att återgå till sunda offentliga finanser är de främsta utmaningarna för den slovenska ekonomin att stärka återhämtningsförmågan och återfå konkurrenskraften för att fullt ut kunna dra nytta av den globala ekonomiska återhämtningen. Detta kräver att löne- och produktivitetsutvecklingen anpassas ytterligare och att strukturreformer genomförs.

Mot bakgrund av denna bedömning och rekommendationen av den 2 december 2009 enligt artikel 126.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, uppmanas Slovenien att göra följande:

| i) | Strikt genomföra de planerade konsolideringsåtgärderna 2010 och få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP till 2013 enligt planerna genom att detaljutforma, anta och genomföra de planerade åtgärderna för att hålla tillbaka utgifterna i linje med den genomsnittliga årliga finanspolitiska ansträngning som rekommenderas av rådet i enlighet med artikel 126.7, och samtidigt vara redo att anta ytterligare konsolideringsåtgärder om den risk skulle materialiseras som beror på att programmets makroekonomiska scenario är mer optimistiskt än det scenario som grundar sig på rekommendationen enligt artikel 126.7. |
| --- | --- |

i)

Strikt genomföra de planerade konsolideringsåtgärderna 2010 och få ned underskottet under referensvärdet på 3 % av BNP till 2013 enligt planerna genom att detaljutforma, anta och genomföra de planerade åtgärderna för att hålla tillbaka utgifterna i linje med den genomsnittliga årliga finanspolitiska ansträngning som rekommenderas av rådet i enlighet med artikel 126.7, och samtidigt vara redo att anta ytterligare konsolideringsåtgärder om den risk skulle materialiseras som beror på att programmets makroekonomiska scenario är mer optimistiskt än det scenario som grundar sig på rekommendationen enligt artikel 126.7.

| ii) | Sträva efter att förbättra utgiftskontrollen och verkställigheten i de fleråriga budgetplanerna och förbättra de offentliga utgifternas effektivitet och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

ii)

Sträva efter att förbättra utgiftskontrollen och verkställigheten i de fleråriga budgetplanerna och förbättra de offentliga utgifternas effektivitet och ändamålsenlighet.

| iii) | Ytterligare reformera pensionssystemet med hänsyn till den stora beräknade ökningen av de åldersrelaterade utgifterna och ange ett ambitiösare medelfristigt mål som tillräckligt beaktar de implicita skyldigheterna kopplade till åldrandet. |
| --- | --- |

iii)

Ytterligare reformera pensionssystemet med hänsyn till den stora beräknade ökningen av de åldersrelaterade utgifterna och ange ett ambitiösare medelfristigt mål som tillräckligt beaktar de implicita skyldigheterna kopplade till åldrandet.

Jämförelse av nyckeltal i makroekonomiska beräkningar och budgetberäkningar

| | | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Real BNP
  (förändring i %) | KOM jan. 2010 | 3,5 | –7,3 | 0,9 | 2,5 | 3,7 | 3,5 |
| KOM nov. 2009 | 3,5 | –7,4 | 1,3 | 2,0 | — | — |
| SP april 2009 | 3,5 | –4,0 | 1,0 | 2,7 | — | — |
| HIKP-inflation
  (i %) | SP jan. 2010
   (9) | 5,7 | 1,0 | 1,5 | 2,5 | 2,7 | 2,7 |
| KOM nov. 2009 | 5,5 | 0,9 | 1,7 | 2,0 | — | — |
| SP april 2009 | — | — | — | — | — | — |
| Produktionsgap (6)

  (i % av potentiell BNP) | KOM jan. 2010 | 5,7 | –3,4 | –3,9 | –3,2 | –1,5 | 0,1 |
| KOM nov. 2009 (7) | 5,7 | –3,3 | –3,3 | –2,8 | — | — |
| SP april 2009 | 4,4 | –2,3 | –3,5 | –3,1 | — | — |
| Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)
  (i % av BNP) | KOM jan. 2010 | — | — | — | — | — | — |
| KOM nov. 2009 | –6,0 | –0,7 | –0,1 | –0,5 | — | — |
| SP april 2009 | — | — | — | — | — | — |
| Offentliga inkomster
  (i % av BNP) | KOM jan. 2010 | 42,4 | 42,4 | 43,2 | 42,9 | 42,7 | 42,5 |
| KOM nov. 2009 | 42,4 | 43,2 | 43,2 | 42,9 | — | — |
| SP april 2009 | 42,7 | 41,9 | 42,4 | 42,4 | — | — |
| Offentliga utgifter
  (i % av BNP) | KOM jan. 2010 | 44,2 | 48,1 | 48,9 | 47,1 | 45,9 | 44,2 |
| KOM nov. 2009 | 44,2 | 49,5 | 50,2 | 49,9 | — | — |
| SP april 2009 | 43,6 | 47,1 | 46,4 | 45,8 | — | — |
| Saldo i de offentliga finanserna
  (i % av BNP) | KOM jan. 2010 | –1,8 | –5,7 | –5,7 | –4,2 | –3,1 | –1,6 |
| KOM nov. 2009 | –1,8 | –6,3 | –7,0 | –6,9 | — | — |
| SP april 2009 | –0,9 | –5,1 | –3,9 | –3,4 | — | — |
| Primärt saldo
  (i % av BNP) | KOM jan. 2010 | –0,7 | –4,6 | –3,9 | –2,3 | –1,1 | 0,4 |
| KOM nov. 2009 | –0,7 | –4,8 | –5,1 | –4,9 | — | — |
| SP april 2009 | 0,2 | –3,6 | –2,2 | –1,6 | — | — |
| Konjunkturrensat saldo (6)

  (i % av BNP) | KOM jan. 2010 | –4,3 | –4,2 | –4,0 | –2,8 | –2,4 | –1,6 |
| KOM nov. 2009 | –4,5 | –4,8 | –5,4 | –5,6 | — | — |
| SP april 2009 | –2,9 | –4,1 | –2,3 | –2,0 | — | — |
| Strukturellt saldo (8)

  (i % av BNP) | KOM jan. 2010 | –4,3 | –4,2 | –4,0 | –2,8 | –2,4 | –1,6 |
| KOM nov. 2009 | –4,5 | –4,7 | –5,4 | –5,6 | — | — |
| SP april 2009 | –2,9 | –4,1 | –2,3 | –2,0 | — | — |
| Offentlig bruttoskuld
  (i % av BNP) | KOM jan. 2010 | — | 34,4 | 39,6 | 42,0 | 42,7 | 42,1 |
| KOM nov. 2009 | 22,5 | 35,1 | 42,8 | 48,2 | — | — |
| SP april 2009 | 22,8 | 30,5 | 34,1 | 36,3 | — | — |
| Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognoser 2009 (KOM), kommissionens beräkningar. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Real BNP

(förändring i %)

KOM jan. 2010

3,5

–7,3

0,9

2,5

3,7

3,5

KOM nov. 2009

3,5

–7,4

1,3

2,0

—

—

SP april 2009

3,5

–4,0

1,0

2,7

—

—

HIKP-inflation

(i %)

SP jan. 2010
   (9)

5,7

1,0

1,5

2,5

2,7

2,7

KOM nov. 2009

5,5

0,9

1,7

2,0

—

—

SP april 2009

—

—

—

—

—

—

Produktionsgap (6)

(i % av potentiell BNP)

KOM jan. 2010

5,7

–3,4

–3,9

–3,2

–1,5

0,1

KOM nov. 2009 (7)

5,7

–3,3

–3,3

–2,8

—

—

SP april 2009

4,4

–2,3

–3,5

–3,1

—

—

Finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalans)

(i % av BNP)

KOM jan. 2010

—

—

—

—

—

—

KOM nov. 2009

–6,0

–0,7

–0,1

–0,5

—

—

SP april 2009

—

—

—

—

—

—

Offentliga inkomster

(i % av BNP)

KOM jan. 2010

42,4

42,4

43,2

42,9

42,7

42,5

KOM nov. 2009

42,4

43,2

43,2

42,9

—

—

SP april 2009

42,7

41,9

42,4

42,4

—

—

Offentliga utgifter

(i % av BNP)

KOM jan. 2010

44,2

48,1

48,9

47,1

45,9

44,2

KOM nov. 2009

44,2

49,5

50,2

49,9

—

—

SP april 2009

43,6

47,1

46,4

45,8

—

—

Saldo i de offentliga finanserna

(i % av BNP)

KOM jan. 2010

–1,8

–5,7

–5,7

–4,2

–3,1

–1,6

KOM nov. 2009

–1,8

–6,3

–7,0

–6,9

—

—

SP april 2009

–0,9

–5,1

–3,9

–3,4

—

—

Primärt saldo

(i % av BNP)

KOM jan. 2010

–0,7

–4,6

–3,9

–2,3

–1,1

0,4

KOM nov. 2009

–0,7

–4,8

–5,1

–4,9

—

—

SP april 2009

0,2

–3,6

–2,2

–1,6

—

—

Konjunkturrensat saldo (6)

(i % av BNP)

KOM jan. 2010

–4,3

–4,2

–4,0

–2,8

–2,4

–1,6

KOM nov. 2009

–4,5

–4,8

–5,4

–5,6

—

—

SP april 2009

–2,9

–4,1

–2,3

–2,0

—

—

Strukturellt saldo (8)

(i % av BNP)

KOM jan. 2010

–4,3

–4,2

–4,0

–2,8

–2,4

–1,6

KOM nov. 2009

–4,5

–4,7

–5,4

–5,6

—

—

SP april 2009

–2,9

–4,1

–2,3

–2,0

—

—

Offentlig bruttoskuld

(i % av BNP)

KOM jan. 2010

—

34,4

39,6

42,0

42,7

42,1

KOM nov. 2009

22,5

35,1

42,8

48,2

—

—

SP april 2009

22,8

30,5

34,1

36,3

—

—

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognoser 2009 (KOM), kommissionens beräkningar.

---

(1)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 1. De dokument som det hänvisas till i texten återfinns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_sv.htm

(2)  I bedömningen beaktas särskilt kommissionens höstprognos 2009, men även andra uppgifter som har blivit tillgängliga sedan dess.

(3)  Budgeten för 2010 och 2011 förklarar att punktskatterna på energiprodukter kommer att vinna på ökningen av mängden mineraloljor som säljs och att momsintäkterna kommer att stiga på grund av lägre momsåterbetalningar jämfört med 2009.

(4)  I rådets slutsatser av den 10 november 2009 om de offentliga finansernas hållbarhet ”anmodar rådet medlemsstaterna att rikta uppmärksamhet mot hållbarhetsorienterade strategier i sina kommande stabilitets- och konvergensprogram” och ”uppmanar kommissionen att tillsammans med kommittén för ekonomisk politik samt ekonomiska och finansiella kommittén vidareutveckla metoder för bedömning av offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet i god tid före nästa hållbarhetsrapport”, som väntas 2012.

(5)  I synnerhet saknas uppgifter om finansiellt nettosparande (saldo i bytes- och kapitalbalansen).

(6)  Programmens produktionsgap och konjunkturrensade saldon har räknats om av kommissionen, baserat på uppgifterna i dessa.

(7)  Baserat på en beräknad potentiell tillväxt på 3,3 %, 1,2 %, 1,2 % respektive 1,4 % under perioden 2008–2011.

(8)  Konjunkturrensat saldo exklusive engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder. Engångsåtgärder och andra tillfälliga åtgärder uppgår till noll enligt det senaste programmet och 0,1 % av BNP 2009 (underskottsökande) enligt kommissionens höstprognos 2009.

(9)  KPI i stället för HIKP-inflationsprognoser.

Källa:

Stabilitetsprogrammet (SP), kommissionens höstprognoser 2009 (KOM), kommissionens beräkningar.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 3.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/27

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget

Fall där kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

2010/C 144/06

| Datum för antagande av beslutet | 27.1.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | NN 65/09 |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Region | Northern Ireland |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | City of Derry Airport – Additional costs |
| Rättslig grund | Articles 17(1) and 24(1) of the Airports (Northern Ireland) Order 1994 |
| Typ av stödåtgärd | Individuellt stöd |
| Syfte | Sektorutveckling, Regional utveckling |
| Stödform | Bidrag, Mjukt lån |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 19,36 miljoner GBP |
| Stödnivå | 100 % |
| Varaktighet | — |
| Ekonomisk sektor | Flygtransport |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Department of Regional Development Northern Ireland |
| Ports and Public Transport Division |
| Room 319 |
| 10-18 Adelaide Street |
| Belfast |
| BT2 8GB |
| UNITED KINGDOM |

Datum för antagande av beslutet

27.1.2010

Referensnummer för statligt stöd

NN 65/09

Medlemsstat

Förenade kungariket

Region

Northern Ireland

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

City of Derry Airport – Additional costs

Rättslig grund

Articles 17(1) and 24(1) of the Airports (Northern Ireland) Order 1994

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd

Syfte

Sektorutveckling, Regional utveckling

Stödform

Bidrag, Mjukt lån

Budget

Beräknade utgifter per år: 19,36 miljoner GBP

Stödnivå

100 %

Varaktighet

—

Ekonomisk sektor

Flygtransport

Den beviljande myndighetens namn och adress

Department of Regional Development Northern Ireland

Ports and Public Transport Division

Room 319

10-18 Adelaide Street

Belfast

BT2 8GB

UNITED KINGDOM

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 24.3.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 37/10 |
| Medlemsstat | Cypern |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Θέσπιση καθεστώτος φορολόγησης χωρητικότητας για τις διεθνείς θαλάσσιες μεταφορές (Introduction of a tonnage tax scheme in favour of international maritime transport) |
| Rättslig grund | Ο περί εμπορικής ναυτιλίας (τέλη και φορολογικές διατάξεις) νομός του 2010 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Sektorutveckling |
| Stödform | Reducerad skattesats |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 1,5 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | 1.1.2010–31.12.2019 |
| Ekonomisk sektor | Sjö- och kusttransporter |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Department of Merchant Shipping, Kyllinis |
| Str. Mesa Geitonia |
| 4007 Limassol |
| CYPRUS |

Datum för antagande av beslutet

24.3.2010

Referensnummer för statligt stöd

N 37/10

Medlemsstat

Cypern

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Θέσπιση καθεστώτος φορολόγησης χωρητικότητας για τις διεθνείς θαλάσσιες μεταφορές (Introduction of a tonnage tax scheme in favour of international maritime transport)

Rättslig grund

Ο περί εμπορικής ναυτιλίας (τέλη και φορολογικές διατάξεις) νομός του 2010

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Sektorutveckling

Stödform

Reducerad skattesats

Budget

Beräknade utgifter per år: 1,5 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

1.1.2010–31.12.2019

Ekonomisk sektor

Sjö- och kusttransporter

Den beviljande myndighetens namn och adress

Department of Merchant Shipping, Kyllinis

Str. Mesa Geitonia

4007 Limassol

CYPRUS

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 30.3.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 65/10 |
| Medlemsstat | Förenade kungariket |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Amendments to the Renewables Obligation Certificates (ROCs) scheme |
| Rättslig grund | s 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by ss 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32). Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785) to be amended by Renewables Obligation Order 2010 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Miljöskydd |
| Stödform | Transaktioner på icke marknadsmässiga villkor |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp 2,298 miljoner GBP |
| Stödnivå | 100 % |
| Varaktighet | 1.4.2010–31.3.2020 |
| Ekonomisk sektor | Energi |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | UK Department for Energy and Climate Change (DECC) |
| Renewables Obligation, Area A |
| 3 Whitehall Place |
| London |
| SW1A 2AW |
| UNITED KINGDOM |

Datum för antagande av beslutet

30.3.2010

Referensnummer för statligt stöd

N 65/10

Medlemsstat

Förenade kungariket

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Amendments to the Renewables Obligation Certificates (ROCs) scheme

Rättslig grund

s 32 of the Electricity Act 1989 (1989 Chapter 29), as amended by ss 37-40 of the Energy Act 2008 (2008 Chapter 32). Implemented by the Renewables Obligation Order 2009 (No 785) to be amended by Renewables Obligation Order 2010

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Miljöskydd

Stödform

Transaktioner på icke marknadsmässiga villkor

Budget

Totalt planerat stödbelopp 2,298 miljoner GBP

Stödnivå

100 %

Varaktighet

1.4.2010–31.3.2020

Ekonomisk sektor

Energi

Den beviljande myndighetens namn och adress

UK Department for Energy and Climate Change (DECC)

Renewables Obligation, Area A

3 Whitehall Place

London

SW1A 2AW

UNITED KINGDOM

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 19.4.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 81/10 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Bund: Änderung der Steuerermäßigung für Biokraftstoffe 421-40304/0025 |
| Rättslig grund | § 50 Energiesteuergesetz vom 15. Juli 2006 (BGBl. I S. 1534; 2008, 660; 2008, 1007), zuletzt geändert durch Gesetz vom 17. Juli 2009 (BGBl. I S. 2444) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Miljöskydd |
| Stödform | Reducerad skattesats |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 52 miljoner EUR
  Totalt planerat stödbelopp 281 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | 1.1.2009–31.12.2012 |
| Ekonomisk sektor | Tillverkningsindustrin |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Bundesministerium der Finanzen Dienstsitz Berlin |
| Wilhelmstraße 97 |
| 10117 Berlin |
| DEUTSCHLAND |

Datum för antagande av beslutet

19.4.2010

Referensnummer för statligt stöd

N 81/10

Medlemsstat

Tyskland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Bund: Änderung der Steuerermäßigung für Biokraftstoffe 421-40304/0025

Rättslig grund

§ 50 Energiesteuergesetz vom 15. Juli 2006 (BGBl. I S. 1534; 2008, 660; 2008, 1007), zuletzt geändert durch Gesetz vom 17. Juli 2009 (BGBl. I S. 2444)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Miljöskydd

Stödform

Reducerad skattesats

Budget

Beräknade utgifter per år: 52 miljoner EUR

Totalt planerat stödbelopp 281 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

1.1.2009–31.12.2012

Ekonomisk sektor

Tillverkningsindustrin

Den beviljande myndighetens namn och adress

Bundesministerium der Finanzen Dienstsitz Berlin

Wilhelmstraße 97

10117 Berlin

DEUTSCHLAND

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 3.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/30 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/30

---

Eurons växelkurs (1)

2 juni 2010

2010/C 144/07

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2218 |
| JPY | japansk yen | 112,36 |
| DKK | dansk krona | 7,4403 |
| GBP | pund sterling | 0,83345 |
| SEK | svensk krona | 9,5668 |
| CHF | schweizisk franc | 1,4148 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 7,9220 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,779 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 275,88 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7090 |
| PLN | polsk zloty | 4,1008 |
| RON | rumänsk leu | 4,1873 |
| TRY | turkisk lira | 1,9317 |
| AUD | australisk dollar | 1,4641 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,2848 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,5217 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,8058 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7230 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 497,50 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,3686 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,3448 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2620 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 314,93 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,0234 |
| PHP | filippinsk peso | 57,089 |
| RUB | rysk rubel | 38,0630 |
| THB | thailändsk baht | 39,818 |
| BRL | brasiliansk real | 2,2491 |
| MXN | mexikansk peso | 15,7618 |
| INR | indisk rupie | 57,4060 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2218

JPY

japansk yen

112,36

DKK

dansk krona

7,4403

GBP

pund sterling

0,83345

SEK

svensk krona

9,5668

CHF

schweizisk franc

1,4148

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

7,9220

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,779

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

275,88

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7090

PLN

polsk zloty

4,1008

RON

rumänsk leu

4,1873

TRY

turkisk lira

1,9317

AUD

australisk dollar

1,4641

CAD

kanadensisk dollar

1,2848

HKD

Hongkongdollar

9,5217

NZD

nyzeeländsk dollar

1,8058

SGD

singaporiansk dollar

1,7230

KRW

sydkoreansk won

1 497,50

ZAR

sydafrikansk rand

9,3686

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,3448

HRK

kroatisk kuna

7,2620

IDR

indonesisk rupiah

11 314,93

MYR

malaysisk ringgit

4,0234

PHP

filippinsk peso

57,089

RUB

rysk rubel

38,0630

THB

thailändsk baht

39,818

BRL

brasiliansk real

2,2491

MXN

mexikansk peso

15,7618

INR

indisk rupie

57,4060

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 3.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/31

---

Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av kommissionens direktiv 2002/40/EG

(Text av betydelse för EES)

(Offentliggörande av titlar och referenser på harmoniserade standarder inom ramen för direktivet)

2010/C 144/08

| ESO (1) | Standardens referens och titel
  (Referensdokument) | Den ersatta standardens referens | Datum då den ersatta standarden upphör att ge presumtion om överensstämmelse
  Anmärkning 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CENELEC | EN 50304:2009
  Ugnar för hushållsbruk – Funktionsprovning
  (IEC 60350:1999 (Ändrad)
  + A1:2005 (Ändrad)
  + A2:2008 (Ändrad)) | EN 50304:2001
  Anmärkning 2.1 | Datum passerat
  (1.12.2009) |

ESO (1)

Standardens referens och titel

(Referensdokument)

Den ersatta standardens referens

Datum då den ersatta standarden upphör att ge presumtion om överensstämmelse

Anmärkning 1

CENELEC

EN 50304:2009

Ugnar för hushållsbruk – Funktionsprovning

(IEC 60350:1999 (Ändrad)

+ A1:2005 (Ändrad)

+ A2:2008 (Ändrad))

EN 50304:2001

Anmärkning 2.1

Datum passerat

(1.12.2009)

| Anmärkning 1: | Allmänt gäller att det datum då standarden inte längre skall användas är det datum för dess upphävande (”dow”) som angivits av den europeiska standardiseringsorganisationen. Användare av dessa standarder uppmärksammas på det faktum att det i vissa undantagsfall kan förhålla sig annorlunda. |
| --- | --- |

Anmärkning 1:

Allmänt gäller att det datum då standarden inte längre skall användas är det datum för dess upphävande (”dow”) som angivits av den europeiska standardiseringsorganisationen. Användare av dessa standarder uppmärksammas på det faktum att det i vissa undantagsfall kan förhålla sig annorlunda.

| Anmärkning 2.1: | Den nya (eller ändrade) standarden har samma tillämpningsområde som den standard den ersätter. Från och med angivet datum kan den ersatta standarden inte längre användas i samband med direktivet. |
| --- | --- |

Anmärkning 2.1:

Den nya (eller ändrade) standarden har samma tillämpningsområde som den standard den ersätter. Från och med angivet datum kan den ersatta standarden inte längre användas i samband med direktivet.

| Anmärkning 3: | Om tillägg förekommer innefattar referens såväl standarden EN CCCCC:YYYY, som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 3) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Från och med angivet datum kan den ersatta standarden inte längre användas i samband med direktivet. |
| --- | --- |

Anmärkning 3:

Om tillägg förekommer innefattar referens såväl standarden EN CCCCC:YYYY, som eventuella tidigare tillägg och det nya, angivna tillägget. Den ersatta standarden (kolumn 3) består därför av EN CCCCC:YYYY med eventuella tidigare tillägg, men utan det nya, angivna, tillägget. Från och med angivet datum kan den ersatta standarden inte längre användas i samband med direktivet.

ANMÄRKNING:

| — | Harmoniserade standarder antas av de europeiska standardiseringsorganisationerna på engelska (europeiska standardiseringskommittén, CEN, och europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering, CENELEC, offentliggör även texter på franska och tyska). Därefter översätter de nationella standardiseringsorganen namnen på de harmoniserade standarderna till Europeiska unionens övriga officiella språk för vilka översättning krävs. Europeiska kommissionen ansvarar inte för att de översättningar som har lämnats in för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning är riktiga. |
| --- | --- |

—

Harmoniserade standarder antas av de europeiska standardiseringsorganisationerna på engelska (europeiska standardiseringskommittén, CEN, och europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering, CENELEC, offentliggör även texter på franska och tyska). Därefter översätter de nationella standardiseringsorganen namnen på de harmoniserade standarderna till Europeiska unionens övriga officiella språk för vilka översättning krävs. Europeiska kommissionen ansvarar inte för att de översättningar som har lämnats in för offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning är riktiga.

---

(1)  ESO: Europeiskt standardiseringsorgan:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 3.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/32 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/32

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik

(Text av betydelse för EES)

2010/C 144/09

| Medlemsstat | Finland |
| --- | --- |
| Berörd linje | Helsingfors–Nyslott–Helsingfors |
| Datum för den allmänna trafikpliktens ikraftträdande | 1 oktober 2010 |
| Adress där texten och all annan relevant information och/eller dokumentation om den allmänna trafikplikten kan erhållas kostnadsfritt | Kommunikationsministeriet |
| Kirjaamo PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| E-post: kirjaamo@lvm.fi |
| Fax +358 916028596 |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Medlemsstat

Finland

Berörd linje

Helsingfors–Nyslott–Helsingfors

Datum för den allmänna trafikpliktens ikraftträdande

1 oktober 2010

Adress där texten och all annan relevant information och/eller dokumentation om den allmänna trafikplikten kan erhållas kostnadsfritt

Kommunikationsministeriet

Kirjaamo PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

E-post: kirjaamo@lvm.fi

Fax +358 916028596

Internet: http://www.lvm.fi

---

| 3.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/33

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 16.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Allmän trafikplikt för regelbunden lufttrafik

(Text av betydelse för EES)

2010/C 144/10

| Medlemsstat | Finland |
| --- | --- |
| Berörd linje | Helsingfor–Varkaus–Helsingfors |
| Datum för den allmänna trafikpliktens ikraftträdande | 1 oktober 2010 |
| Adress där texten och all annan relevant information och/eller dokumentation om den allmänna trafikplikten kan erhållas kostnadsfritt | Kommunikationsministeriet |
| Kirjaamo PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| E-post: kirjaamo@lvm.fi |
| Fax +358 916028596 |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Medlemsstat

Finland

Berörd linje

Helsingfor–Varkaus–Helsingfors

Datum för den allmänna trafikpliktens ikraftträdande

1 oktober 2010

Adress där texten och all annan relevant information och/eller dokumentation om den allmänna trafikplikten kan erhållas kostnadsfritt

Kommunikationsministeriet

Kirjaamo PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

E-post: kirjaamo@lvm.fi

Fax +358 916028596

Internet: http://www.lvm.fi

---

| 3.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/34 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/34

---

Meddelande från kommissionen i enlighet med artikel 17.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen

Anbudsinfordran om tillhandahållande av regelbunden lufttrafik i enlighet med allmän trafikplikt

(Text av betydelse för EES)

2010/C 144/11

| Medlemsstat | Finland |
| --- | --- |
| Berörda linjer | Linjerna Helsingfors–Nyslott och/eller Helsingfors–Varkaus |
| Avtalets giltighetstid | 1 oktober 2010–31 december 2013 |
| Tidsfrist för inlämnande av anbud | 61 dagar efter dagen för offentliggörandet av meddelandet om allmän trafikplikt |
| Adress där texten med inbjudan att lämna anbud, och all annan relevant information och/eller dokumentation om det offentliga anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten, kan erhållas kostnadsfritt | Kommunikationsministeriet |
| Registratorskontoret PB 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |
| E-post: l kirjaamo@lvm.fi |
| Fax +358 916028596 |
| Internet: http://www.lvm.fi |

Medlemsstat

Finland

Berörda linjer

Linjerna Helsingfors–Nyslott och/eller Helsingfors–Varkaus

Avtalets giltighetstid

1 oktober 2010–31 december 2013

Tidsfrist för inlämnande av anbud

61 dagar efter dagen för offentliggörandet av meddelandet om allmän trafikplikt

Adress där texten med inbjudan att lämna anbud, och all annan relevant information och/eller dokumentation om det offentliga anbudsförfarandet och den allmänna trafikplikten, kan erhållas kostnadsfritt

Kommunikationsministeriet

Registratorskontoret PB 31

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

E-post: l kirjaamo@lvm.fi

Fax +358 916028596

Internet: http://www.lvm.fi

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

| 3.6.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.6.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 144/35

---

INBJUDAN ATT LÄMNA FÖRSLAG – EACEA/12/10

Programmet ”Aktiv ungdom”

Åtgärd 4.5 – Stöd till informationsåtgärder riktade till ungdomar och ungdomsledare

2010/C 144/12

1.   Mål och beskrivning

Denna inbjudan har som mål att stödja program som främjar informations- och kommunikationsåtgärder med en europeisk dimension vilka riktar sig till ungdomar och ungdomsledare. De föreslagna projekten ska göra det möjligt att öka spridningen av högkvalitativ information och förbättra ungdomars tillgång till information samt till olika kommunikationskanaler, både på nationell och europeisk nivå. Dessa projekt syftar till att på sikt uppmuntra ungdomar att delta i det offentliga livet och göra det lättare för dem att ta tillvara sina möjligheter att vara aktiva och ansvarsfulla europeiska medborgare.

Denna inbjudan gäller bidrag till projekt.

Företräde kommer att ges åt de projekt som bäst avspeglar prioriteringarna i programmet ”Aktiv ungdom”, dvs.

| — | ungdomars delaktighet, |
| --- | --- |

—

ungdomars delaktighet,

| — | kulturell mångfald, |
| --- | --- |

—

kulturell mångfald,

| — | europeiskt medborgarskap, |
| --- | --- |

—

europeiskt medborgarskap,

| — | integration av ungdomar med sämre förutsättningar. |
| --- | --- |

—

integration av ungdomar med sämre förutsättningar.

Företräde kommer också att ges åt projekt som avspeglar följande årliga prioriteringar i inbjudan:

| — | Mediekunskap. |
| --- | --- |

—

Mediekunskap.

| — | Globala frågor som påverkar ungdomar, t.ex. klimatförändringar, hållbar utveckling, migration och millenieutvecklingsmålen ( (1)). |
| --- | --- |

—

Globala frågor som påverkar ungdomar, t.ex. klimatförändringar, hållbar utveckling, migration och millenieutvecklingsmålen ( (1)).

Slutmottagarna för dessa projekt är ungdomar och personer som arbetar inom ungdomsområdet, antingen inom ungdomsorganisationer och ungdomsstrukturer eller vid regionala och lokala myndigheter.

2.   Vem kan söka?

Förslag kan lämnas in av ideella organisationer. Dessa organisationer kan vara

| — | icke-statliga organisationer (NGO), |
| --- | --- |

—

icke-statliga organisationer (NGO),

| — | offentliga organ på regional eller lokal nivå, eller |
| --- | --- |

—

offentliga organ på regional eller lokal nivå, eller

| — | nationella ungdomsråd. |
| --- | --- |

—

nationella ungdomsråd.

De sökande måste – vid den tidpunkt då de lämnar in sin ansökan – vara juridiskt etablerade sedan minst två (2) år tillbaka i ett av programländerna. Programländerna är följande:

| — | Europeiska unionens medlemsstater (2): Österrike, Belgien, Bulgarien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Irland, Italien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

—

Europeiska unionens medlemsstater (2): Österrike, Belgien, Bulgarien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Tyskland, Grekland, Ungern, Irland, Italien, Lettland, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige och Förenade kungariket.

| — | De Efta-länder som omfattas av EES-avtalet: Island, Liechtenstein och Norge. |
| --- | --- |

—

De Efta-länder som omfattas av EES-avtalet: Island, Liechtenstein och Norge.

| — | De kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställts i de ramavtal som ingåtts med dessa länder med avseende på deras deltagande i gemenskapens program: Turkiet. |
| --- | --- |

—

De kandidatländer som omfattas av en föranslutningsstrategi i enlighet med de allmänna principer och villkor som fastställts i de ramavtal som ingåtts med dessa länder med avseende på deras deltagande i gemenskapens program: Turkiet.

Projekten ska omfatta partner från minst två (2) olika programländer (inklusive det sökande organet), däribland minst en (1) medlemsstat.

Inbjudan att lämna förslag är öppen för privata organisationer som är verksamma inom informations- och kommunikationsområdet om dessa organisationer endast deltar som partner och medverkar i projektet i icke-vinstdrivande syfte. Privata organisationer deltar givetvis endast som medmottagare (partner) i denna inbjudan att lämna förslag och kan inte lämna in ansökningar i egenskap av samordnare (sökande)

3.   Vilka åtgärder och förslag berättigar till bidrag

Projektet ska inbegripa icke-vinstdrivande verksamhet och ligga inom ungdomsområdet och området för icke-formellt lärande.

Projekten ska ovillkorligen påbörjas mellan den 1 januari 2011 och den 31 mars 2011. Projekttiden ska omfatta minst 12 och högst 18 månader.

Endast maskinskrivna ansökningar på ett av de officiella EU-språken som görs på den officiella ansökningsblanketten, som ska vara fullständigt ifylld och inlämnad inom den angivna tidsfristen (10 september 2010), kommer att behandlas. Ansökan måste skickas i en enskild försändelse och i ett exemplar (originalet). Den måste vara daterad och undertecknad (originalunderskrift) av den person som har behörighet att ingå juridiskt bindande åtaganden på den ansökande organisationens vägnar.

Ansökan måste åtföljas av en officiell skrivelse från den ansökande organisationen, dokument som styrker organisationens ekonomiska och operationella kapacitet, och samtliga dokument som ansökan hänvisar till.

Ansökande ska bifoga en budget som är balanserad när det gäller utgifter och intäkter och är förenlig med det tak för unionens samfinansiering som fastställts till 80 procent av projektets totala bidragsberättigande kostnader och ett maximalt bidragsbelopp på 100 000 EUR.

4.   Tilldelningskriterier

Giltiga ansökningar kommer att bedömas enligt följande tilldelningskriterier:

Kvalitetskriterier

Kvalitativa kriterier kommer att motsvara 80 procent av de poäng som tilldelas i utvärderingsförfarandet (koefficient 4).

—   Hur väl projektet stämmer överens med inbjudans mål och prioriteringar (30 procent)

I detta sammanhang kommer följande aspekter att utvärderas:

| a) | Projektet stämmer överens med de allmänna målen för programmet ”Aktiv ungdom”. |
| --- | --- |

a)

Projektet stämmer överens med de allmänna målen för programmet ”Aktiv ungdom”.

| b) | Projektet stämmer överens med målen och prioriteringarna för denna inbjudan att lämna förslag. |
| --- | --- |

b)

Projektet stämmer överens med målen och prioriteringarna för denna inbjudan att lämna förslag.

—   Kvaliteten på projektet och de arbetsmetoder det innefattar (50 procent)

I detta sammanhang kommer följande aspekter att utvärderas:

| a) | Projektets omfattning, dvs. dess multiplikatoreffekt och i synnerhet dess varaktiga inverkan och dess långsiktiga livskraft. |
| --- | --- |

a)

Projektets omfattning, dvs. dess multiplikatoreffekt och i synnerhet dess varaktiga inverkan och dess långsiktiga livskraft.

| b) | Arbetsprogrammets höga kvalitet när det gäller innehåll och metod, tydlighet och konsekvens. |
| --- | --- |

b)

Arbetsprogrammets höga kvalitet när det gäller innehåll och metod, tydlighet och konsekvens.

| c) | Den gränsöverskridande och flerspråkiga karaktären hos de verksamheter och produkter som utvecklas. |
| --- | --- |

c)

Den gränsöverskridande och flerspråkiga karaktären hos de verksamheter och produkter som utvecklas.

| d) | Aktivt deltagande av ungdomar i projektet. |
| --- | --- |

d)

Aktivt deltagande av ungdomar i projektet.

| e) | Projektets synlighet och kvaliteten på de åtgärder som syftar till att sprida och utnyttja projektets resultat. |
| --- | --- |

e)

Projektets synlighet och kvaliteten på de åtgärder som syftar till att sprida och utnyttja projektets resultat.

| f) | Partnerskapets kvalitet, särskilt arbetsuppgifternas tydlighet, beskrivningen av partnernas faktiska roll i samarbetet samt partnernas erfarenhet av och motivation för att sätta igång projektet. |
| --- | --- |

f)

Partnerskapets kvalitet, särskilt arbetsuppgifternas tydlighet, beskrivningen av partnernas faktiska roll i samarbetet samt partnernas erfarenhet av och motivation för att sätta igång projektet.

| g) | Budgeten överensstämmer med den verksamhet som planeras enligt arbetsprogrammet. |
| --- | --- |

g)

Budgeten överensstämmer med den verksamhet som planeras enligt arbetsprogrammet.

Kvantitativa kriterier

Kvantitativa kriterier kommer att motsvara 20 procent av de poäng som tilldelas i utvärderingsförfarandet (koefficient 1).

—   Projektets profil och antalet deltagare och initiativtagare (20 procent)

| a) | Antalet involverade partner i projektet och antalet länder som omfattas av partnerskapet. |
| --- | --- |

a)

Antalet involverade partner i projektet och antalet länder som omfattas av partnerskapet.

| b) | Antalet ungdomar och personer som arbetar inom ungdomsområdet som är direkt involverade i projektet. |
| --- | --- |

b)

Antalet ungdomar och personer som arbetar inom ungdomsområdet som är direkt involverade i projektet.

5.   Budget

Den totala budgeten som anslagits till samfinansieringen av projekt inom ramen för denna inbjudan uppskattas till cirka 1 000 000 EUR.

Genomförandeorganets finansiella stöd får uppgå till högst 80 procent av de totala bidragsberättigade kostnaderna. Det högsta bidragsbeloppet är 100 000 EUR.

Genomförandeorganet förbehåller sig möjligheten att inte tilldela alla tillgängliga medel.

6.   Tidsfrist

Ansökningar ska senast den 10 september 2010 sändas till följande adress

| Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| ‘Youth in action’ programme — EACEA/12/10 |
| BOUR 4/029 |
| Avenue du Bourget 1 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

‘Youth in action’ programme — EACEA/12/10

BOUR 4/029

Avenue du Bourget 1

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| — | per post, poststämpelns datum gäller, |
| --- | --- |

—

per post, poststämpelns datum gäller,

| — | med bud, budföretagets mottagningsbevis gäller som bevis för leverans (en kopia av inlämningskvittot ska bifogas ansökningsblanketten). |
| --- | --- |

—

med bud, budföretagets mottagningsbevis gäller som bevis för leverans (en kopia av inlämningskvittot ska bifogas ansökningsblanketten).

Ansökningar som skickas per fax eller e-post kommer inte att godtas.

7.   Mer information

Detaljerade anvisningar (Applicant’s Guidelines) och ansökningsblanketter finns på följande webbplats: http://eacea.ec.europa.eu/youth/funding/2010/call_action_4_5_en.php

Ansökan måste skrivas på angiven ansökningsblankett och innehålla samtliga begärda bilagor och uppgifter.

---

(1)  () Mer information finns på: http://www.undp.org/mdg/basics.shtml

(2)  Enskilda personer från utomeuropeiska länder och territorier samt, i tillämpliga fall, relevanta offentliga eller privata organ och institutioner i ett utomeuropeiskt land eller territorium, får delta i programmet i enlighet med reglerna för programmet och de bestämmelser som gäller den medlemsstat de är knutna till. Detta gäller de länder och territorier som förtecknas i bilaga 1A till rådets beslut 2001/822/EG av den 27 november 2001 om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska gemenskapen (”ULT-beslutet”), EGT L 314, 30.11.2001: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2001D0822:20011202:SV:PDF

---