# Jurnalul Oficial C 137/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2010.137.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 137 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5327 mai 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2010.137.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 137

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5327 mai 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Consiliu |
| 2010/C 137/01 | Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind incluziunea activă a tinerilor: combaterea șomajului și a sărăciei | 1 |
| | AVIZE |
| | Consiliu |
| 2010/C 137/02 | Avizul Consiliului privind programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2009-2013 | 7 |
| 2010/C 137/03 | Avizul Consiliului privind programul de convergență actualizat al Bulgariei pentru perioada 2009-2012 | 12 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

2010/C 137/01

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind incluziunea activă a tinerilor: combaterea șomajului și a sărăciei

1

AVIZE

Consiliu

2010/C 137/02

Avizul Consiliului privind programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2009-2013

7

2010/C 137/03

Avizul Consiliului privind programul de convergență actualizat al Bulgariei pentru perioada 2009-2012

12

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 137/04 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5852 – Oak Hill Capital Partners/Private Equity/Avolon) (
  1
  ) | 17 |
| 2010/C 137/05 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5834 – Coca-Cola Enterprises/Coca-Cola Drycker Sverige/Coca-Cola Drikker) (
  1
  ) | 17 |
| 2010/C 137/06 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5810 – Investor/Saab) (
  1
  ) | 18 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2010/C 137/04

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5852 – Oak Hill Capital Partners/Private Equity/Avolon) (
  1
  )

1

17

2010/C 137/05

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5834 – Coca-Cola Enterprises/Coca-Cola Drycker Sverige/Coca-Cola Drikker) (
  1
  )

1

17

2010/C 137/06

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul COMP/M.5810 – Investor/Saab) (
  1
  )

1

18

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2010/C 137/07 | Concluziile Consiliului din 10 mai 2010 privind Europeana: etapele următoare | 19 |
| 2010/C 137/08 | Decizia Consiliului din 18 mai 2010 de numire a membrilor și a supleanților Consiliului de administrație al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați | 22 |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 137/09 | Rata de schimb a monedei euro | 24 |
| 2010/C 137/10 | O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației | 25 |
| 2010/C 137/11 | O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației | 26 |
| 2010/C 137/12 | O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației | 27 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2010/C 137/07

Concluziile Consiliului din 10 mai 2010 privind Europeana: etapele următoare

19

2010/C 137/08

Decizia Consiliului din 18 mai 2010 de numire a membrilor și a supleanților Consiliului de administrație al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați

22

Comisia Europeană

2010/C 137/09

Rata de schimb a monedei euro

24

2010/C 137/10

O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației

25

2010/C 137/11

O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației

26

2010/C 137/12

O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației

27

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 137/13 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5866 – Sun Capital/Beauty Business) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 28 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2010/C 137/13

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5866 – Sun Capital/Beauty Business) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

| 27.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 137/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 137/1

---

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind incluziunea activă a tinerilor: combaterea șomajului și a sărăciei

2010/C 137/01

CONSILIUL ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI:

1.   REAMINTIND:

contextul politic al acestei chestiuni, astfel cum este menționat în anexa la prezenta rezoluție, în special:

| — | Rezoluția Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind un cadru reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018) (1). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind un cadru reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018) (1).

| — | Decizia nr. 1098/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind Anul European de Luptă împotriva Sărăciei și a Excluziunii Sociale (2010). |
| --- | --- |

—

Decizia nr. 1098/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind Anul European de Luptă împotriva Sărăciei și a Excluziunii Sociale (2010).

2.   ȚINÂND SEAMA DE FAPTUL CĂ:

| — | Solidaritatea este una dintre valorile care stau la baza Uniunii Europene. Coeziunea economică și socială sunt, prin urmare, obiective intrinseci ale modelelor sociale europene; |
| --- | --- |

—

Solidaritatea este una dintre valorile care stau la baza Uniunii Europene. Coeziunea economică și socială sunt, prin urmare, obiective intrinseci ale modelelor sociale europene;

| — | Incluziunea activă a tinerilor presupune o combinație de ajutor corespunzător pentru venit, piețe ale forței de muncă favorabile incluziunii și acces la servicii de calitate. |
| --- | --- |

—

Incluziunea activă a tinerilor presupune o combinație de ajutor corespunzător pentru venit, piețe ale forței de muncă favorabile incluziunii și acces la servicii de calitate.

| — | Obiectivele prevăzute în Strategia de la Lisabona, de a crea locuri de muncă mai multe și mai bune și de a eradica sărăcia până în 2010, inclusiv obiectivele Pactului european pentru tineret, nu au fost atinse și, prin urmare, este necesar să continuăm să acționăm pentru îndeplinirea lor. |
| --- | --- |

—

Obiectivele prevăzute în Strategia de la Lisabona, de a crea locuri de muncă mai multe și mai bune și de a eradica sărăcia până în 2010, inclusiv obiectivele Pactului european pentru tineret, nu au fost atinse și, prin urmare, este necesar să continuăm să acționăm pentru îndeplinirea lor.

| — | Efectele negative ale crizei economice și financiare asupra creșterii economice și ocupării forței de muncă sunt resimțite în special de unele grupuri în situații vulnerabile sau în pericol de excluziune, precum tinerii, conducând la creșterea sărăciei în rândul acestora. |
| --- | --- |

—

Efectele negative ale crizei economice și financiare asupra creșterii economice și ocupării forței de muncă sunt resimțite în special de unele grupuri în situații vulnerabile sau în pericol de excluziune, precum tinerii, conducând la creșterea sărăciei în rândul acestora.

| — | Unul dintre instrumentele principale de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale este ocuparea forței de muncă. Europa are nevoie de niveluri mai înalte de productivitate și de locuri de muncă de bună calitate. Cu toate acestea, proporția de lucrători săraci în rândul tinerilor (10 %) (2) ilustrează faptul că nu toate locurile de muncă oferă suficientă securitate. |
| --- | --- |

—

Unul dintre instrumentele principale de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale este ocuparea forței de muncă. Europa are nevoie de niveluri mai înalte de productivitate și de locuri de muncă de bună calitate. Cu toate acestea, proporția de lucrători săraci în rândul tinerilor (10 %) (2) ilustrează faptul că nu toate locurile de muncă oferă suficientă securitate.

| — | Șomajul în rândul tinerilor a atins niveluri extrem de îngrijorătoare: în Uniunea Europeană, un tânăr din cinci sub vârsta de 25 de ani este șomer. De asemenea, un tânăr din cinci cu vârsta între 18 și 24 de ani este amenințat de sărăcie (2). |
| --- | --- |

—

Șomajul în rândul tinerilor a atins niveluri extrem de îngrijorătoare: în Uniunea Europeană, un tânăr din cinci sub vârsta de 25 de ani este șomer. De asemenea, un tânăr din cinci cu vârsta între 18 și 24 de ani este amenințat de sărăcie (2).

| — | Provocarea demografică pe care o reprezintă îmbătrânirea populației impune un răspuns intergenerațional și dialog și solidaritate intergeneraționale. |
| --- | --- |

—

Provocarea demografică pe care o reprezintă îmbătrânirea populației impune un răspuns intergenerațional și dialog și solidaritate intergeneraționale.

3.   AVÂND ÎN VEDERE CĂ:

| — | Interesele sociale și economice ale Uniunii Europene necesită utilizarea pe deplin a potențialului tinerilor. |
| --- | --- |

—

Interesele sociale și economice ale Uniunii Europene necesită utilizarea pe deplin a potențialului tinerilor.

| — | Prin urmare, este de o importanță capitală să se asigure incluziunea socială și egalitatea de șanse pentru tineri, care să le permită să participe activ și în mod echitabil la viața economică, socială, democratică și culturală, fiind necesară acordarea unei atenții deosebite tinerilor care dispun de oportunități reduse. |
| --- | --- |

—

Prin urmare, este de o importanță capitală să se asigure incluziunea socială și egalitatea de șanse pentru tineri, care să le permită să participe activ și în mod echitabil la viața economică, socială, democratică și culturală, fiind necesară acordarea unei atenții deosebite tinerilor care dispun de oportunități reduse.

| — | Șomajul, sărăcia, excluziunea socială și economică și toate formele de discriminare constituie obstacole în calea bunăstării tinerilor și pot împiedica participarea lor activă în societate. Incluziunea sporită a tinerilor în societate și participarea lor deplină și activă pe piața forței de muncă, combinată cu accesul îmbunătățit la o educație de calitate, precum și la o protecție și servicii sociale adecvate și mai bine focalizate, sunt instrumente esențiale pentru reducerea sărăciei, îmbunătățirea calității vieții și promovarea coeziunii sociale. |
| --- | --- |

—

Șomajul, sărăcia, excluziunea socială și economică și toate formele de discriminare constituie obstacole în calea bunăstării tinerilor și pot împiedica participarea lor activă în societate. Incluziunea sporită a tinerilor în societate și participarea lor deplină și activă pe piața forței de muncă, combinată cu accesul îmbunătățit la o educație de calitate, precum și la o protecție și servicii sociale adecvate și mai bine focalizate, sunt instrumente esențiale pentru reducerea sărăciei, îmbunătățirea calității vieții și promovarea coeziunii sociale.

| — | Investițiile în tineri constituie o resursă esențială a creșterii economice și a ocupării forței de muncă, iar facilitarea incluziunii lor sociale ar consolida coeziunea societății, în cadrul căreia toți tinerii ar dispune de șanse egale de a participa. |
| --- | --- |

—

Investițiile în tineri constituie o resursă esențială a creșterii economice și a ocupării forței de muncă, iar facilitarea incluziunii lor sociale ar consolida coeziunea societății, în cadrul căreia toți tinerii ar dispune de șanse egale de a participa.

4.   IDENTIFICĂ URMĂTOARELE OBIECTIVE GENERALE:

| — | Facilitarea accesului tinerilor la piața forței de muncă și oferirea de șanse pentru ocuparea unui loc de muncă mai sigur pe baze nediscriminatorii. |
| --- | --- |

—

Facilitarea accesului tinerilor la piața forței de muncă și oferirea de șanse pentru ocuparea unui loc de muncă mai sigur pe baze nediscriminatorii.

| — | Asigurarea unui acces îmbunătățit la educația de calitate și facilitarea tranzițiilor fără dificultăți către piața forței de muncă, de la educație și formare sau de la șomaj și inactivitate. |
| --- | --- |

—

Asigurarea unui acces îmbunătățit la educația de calitate și facilitarea tranzițiilor fără dificultăți către piața forței de muncă, de la educație și formare sau de la șomaj și inactivitate.

| — | Facilitarea reconcilierii vieții private cu cea de familie și cu cea profesională. |
| --- | --- |

—

Facilitarea reconcilierii vieții private cu cea de familie și cu cea profesională.

| — | Prevenirea sărăciei și a excluziunii sociale a tinerilor, precum și a perpetuării acestor probleme de la o generație la alta. |
| --- | --- |

—

Prevenirea sărăciei și a excluziunii sociale a tinerilor, precum și a perpetuării acestor probleme de la o generație la alta.

5.   STABILESC URMĂTOARELE PRINCIPII DIRECTOARE:

| — | Principiul egalității de șanse, ținând cont în mod deosebit de chestiunile privind genul și de tinerii care dispun de oportunități reduse. |
| --- | --- |

—

Principiul egalității de șanse, ținând cont în mod deosebit de chestiunile privind genul și de tinerii care dispun de oportunități reduse.

| — | Implicarea tuturor actorilor relevanți de la nivel local, regional, național și al UE. |
| --- | --- |

—

Implicarea tuturor actorilor relevanți de la nivel local, regional, național și al UE.

| — | Este necesar să fie evidențiat rolul dialogului structurat în domeniul tineretului, în special rezultatele ciclului actual privind angajarea tinerilor. |
| --- | --- |

—

Este necesar să fie evidențiat rolul dialogului structurat în domeniul tineretului, în special rezultatele ciclului actual privind angajarea tinerilor.

6.   SUBLINIAZĂ CĂ:

Astfel cum s-a menționat în cadrul reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018), adoptat de Consiliu la 27 noiembrie 2009, îndeplinirea obiectivelor în domeniul tineretului impune o abordare duală, care implică în același timp:

| — | inițiative specifice în domeniul tineretului
  și |
| --- | --- |

—

inițiative specifice în domeniul tineretului

și

| — | inițiative generale pentru integrarea unei perspective privind tineretul în alte domenii de politică relevante. |
| --- | --- |

—

inițiative generale pentru integrarea unei perspective privind tineretul în alte domenii de politică relevante.

7.   ÎN CONSECINȚĂ, CONVIN CĂ:

În contextul integrării unei perspective privind tineretul în alte domenii de politică relevante și ținând cont de valoarea adăugată a politicilor în domeniul tineretului, acțiunile în materie de incluziune activă a tinerilor ar trebui să se concentreze în principal pe două domenii de acțiune în temeiul cadrului reînnoit: cel al educației și formării și respectiv cel al ocupării forței de muncă și al spiritului antreprenorial. În acest sens, următoarele chestiuni sunt de o importanță deosebită:

| (i) | Promovarea educației, formării și învățării non-formale în scopul creșterii potențialului de angajare prin:






  (a) | îmbunătățirea cunoștințelor, aptitudinilor și competențelor tinerilor, asigurându-se că acestea sunt adaptate necesităților pieței muncii aflate în schimbare și noilor sectoare ocupaționale în creștere, prin dezvoltarea de sisteme echitabile, flexibile și eficiente pentru o educație și o formare de înaltă calitate, precum și prin învățarea non-formală și activitățile pentru tineret, în cadrul unei economii bazate pe cunoaștere; |
| --- | --- | --- |

(i)

Promovarea educației, formării și învățării non-formale în scopul creșterii potențialului de angajare prin:

(a)

îmbunătățirea cunoștințelor, aptitudinilor și competențelor tinerilor, asigurându-se că acestea sunt adaptate necesităților pieței muncii aflate în schimbare și noilor sectoare ocupaționale în creștere, prin dezvoltarea de sisteme echitabile, flexibile și eficiente pentru o educație și o formare de înaltă calitate, precum și prin învățarea non-formală și activitățile pentru tineret, în cadrul unei economii bazate pe cunoaștere;

| (b) | combaterea problemei abandonurilor timpurii din sistemele de educație și de formare, ținând seama pe deplin de circumstanțele socioeconomice; |
| --- | --- |

(b)

combaterea problemei abandonurilor timpurii din sistemele de educație și de formare, ținând seama pe deplin de circumstanțele socioeconomice;

| (c) | promovarea învățării de-a lungul vieții, utilizând valoarea adăugată oferită de tehnologiile informației și comunicațiilor. |
| --- | --- |

(c)

promovarea învățării de-a lungul vieții, utilizând valoarea adăugată oferită de tehnologiile informației și comunicațiilor.

| (ii) | Încurajarea tranzițiilor de la sistemele de educație și de formare la piața muncii pentru a preveni șomajul și excluziunea socială a tinerilor prin:






  (a) | facilitarea oportunităților de dezvoltare profesională pentru tineri; |
| --- | --- | --- |

(ii)

Încurajarea tranzițiilor de la sistemele de educație și de formare la piața muncii pentru a preveni șomajul și excluziunea socială a tinerilor prin:

(a)

facilitarea oportunităților de dezvoltare profesională pentru tineri;

| (b) | furnizarea de servicii de îndrumare de calitate pentru a oferi ajutor tinerilor în ceea ce privește luarea de decizii legate de tranziții. În această privință, serviciile publice de ocupare a forței de muncă, precum și serviciile de consiliere și informare pentru tineret pot juca un rol esențial; |
| --- | --- |

(b)

furnizarea de servicii de îndrumare de calitate pentru a oferi ajutor tinerilor în ceea ce privește luarea de decizii legate de tranziții. În această privință, serviciile publice de ocupare a forței de muncă, precum și serviciile de consiliere și informare pentru tineret pot juca un rol esențial;

| (c) | îmbunătățirea viitorului potențialul de angajare al tinerilor prin promovarea acumulării de experiență profesională în timpul ciclului educațional prin intermediul stagiilor într-un mediu profesional, al perioadelor de ucenicie, sprijinite atât de sectorul public, cât și de cel privat, eventual în parteneriat, sau al altor programe similare; |
| --- | --- |

(c)

îmbunătățirea viitorului potențialul de angajare al tinerilor prin promovarea acumulării de experiență profesională în timpul ciclului educațional prin intermediul stagiilor într-un mediu profesional, al perioadelor de ucenicie, sprijinite atât de sectorul public, cât și de cel privat, eventual în parteneriat, sau al altor programe similare;

| (d) | recunoașterea valorii adăugate a activității și a voluntariatului ca mijloc de îmbunătățire a aptitudinilor și a competențelor; |
| --- | --- |

(d)

recunoașterea valorii adăugate a activității și a voluntariatului ca mijloc de îmbunătățire a aptitudinilor și a competențelor;

| (e) | luarea în considerare, după caz, a economiei sociale ca o cale spre formare și locuri de muncă pentru tinerii care dispun de oportunități reduse. |
| --- | --- |

(e)

luarea în considerare, după caz, a economiei sociale ca o cale spre formare și locuri de muncă pentru tinerii care dispun de oportunități reduse.

| (iii) | Promovarea locurilor de muncă de bună calitate pentru tineri prin:






  (a) | îmbunătățirea accesului tinerilor la locuri de muncă stabile, ținând cont în mod deosebit de cei care dispun de oportunități reduse și recunoscând faptul că politicile active privind piața muncii au un rol esențial în această privință; |
| --- | --- | --- |

(iii)

Promovarea locurilor de muncă de bună calitate pentru tineri prin:

(a)

îmbunătățirea accesului tinerilor la locuri de muncă stabile, ținând cont în mod deosebit de cei care dispun de oportunități reduse și recunoscând faptul că politicile active privind piața muncii au un rol esențial în această privință;

| (b) | elaborarea de politici integrate de flexicuritate atât pentru a spori flexibilitatea pieței muncii, cât și pentru a permite siguranța locului de muncă, precum și pentru a preveni segmentarea pieței muncii; |
| --- | --- |

(b)

elaborarea de politici integrate de flexicuritate atât pentru a spori flexibilitatea pieței muncii, cât și pentru a permite siguranța locului de muncă, precum și pentru a preveni segmentarea pieței muncii;

| (c) | stimularea potențialului tinerilor în ceea ce privește aptitudinile, talentul și motivația, precum și încurajarea mobilității acestora, atât a celei geografice, cât și a celei intersectoriale. |
| --- | --- |

(c)

stimularea potențialului tinerilor în ceea ce privește aptitudinile, talentul și motivația, precum și încurajarea mobilității acestora, atât a celei geografice, cât și a celei intersectoriale.

| (iv) | Promovarea activităților profesionale independente și a spiritului antreprenorial prin:






  (a) | încurajarea spiritului antreprenorial în rândul tinerilor și dezvoltarea capacităților lor antreprenoriale prin programe adecvate de educație, formare și de mentorat; |
| --- | --- | --- |

(iv)

Promovarea activităților profesionale independente și a spiritului antreprenorial prin:

(a)

încurajarea spiritului antreprenorial în rândul tinerilor și dezvoltarea capacităților lor antreprenoriale prin programe adecvate de educație, formare și de mentorat;

| (b) | facilitarea mobilității și promovarea participării tinerilor la rețele pentru tinerii antreprenori și a recunoașterii tinerelor întreprinderi; |
| --- | --- |

(b)

facilitarea mobilității și promovarea participării tinerilor la rețele pentru tinerii antreprenori și a recunoașterii tinerelor întreprinderi;

| (c) | încurajarea și dezvoltarea unei economii ecologice, în scopul de a stimula și mai mult crearea de întreprinderi de către tineri, ceea ce va duce la noi posibilități de angajare și la noi profesii; |
| --- | --- |

(c)

încurajarea și dezvoltarea unei economii ecologice, în scopul de a stimula și mai mult crearea de întreprinderi de către tineri, ceea ce va duce la noi posibilități de angajare și la noi profesii;

| (d) | susținerea dezvoltării talentului, imaginației, a creativității și inovării în rândul tinerilor, în cadrul învățării formale, non-formale și informale; |
| --- | --- |

(d)

susținerea dezvoltării talentului, imaginației, a creativității și inovării în rândul tinerilor, în cadrul învățării formale, non-formale și informale;

| (e) | facilitarea accesului la serviciile relevante și acordarea de asistență pentru tineri la crearea de întreprinderi de către tineri, de exemplu prin oferirea accesului la finanțarea sau pregătirea planurilor de afaceri. |
| --- | --- |

(e)

facilitarea accesului la serviciile relevante și acordarea de asistență pentru tineri la crearea de întreprinderi de către tineri, de exemplu prin oferirea accesului la finanțarea sau pregătirea planurilor de afaceri.

| (v) | Menținerea, elaborarea și, după caz, stabilirea măsurilor necesare pentru furnizarea accesului la o protecție socială adecvată și la servicii de înaltă calitate, inclusiv îngrijirile medicale, îngrijirea copilului și asistența pentru obținerea de locuințe, acordând o atenție specială îmbunătățirii serviciilor sociale destinate familiilor tinere. |
| --- | --- |

(v)

Menținerea, elaborarea și, după caz, stabilirea măsurilor necesare pentru furnizarea accesului la o protecție socială adecvată și la servicii de înaltă calitate, inclusiv îngrijirile medicale, îngrijirea copilului și asistența pentru obținerea de locuințe, acordând o atenție specială îmbunătățirii serviciilor sociale destinate familiilor tinere.

8.   CONVIN ÎN CONTINUARE CĂ:

Instrumentele din cadrul metodei deschise de coordonare în domeniul tineretului ar trebui să fie pe deplin utilizate atât pentru susținerea activității pentru integrarea unei perspective a tinerilor în alte domenii relevante ale politicilor, cât și pentru punerea în aplicare a inițiativelor specifice în domeniul tineretului.

9.   PRIN URMARE, CU PRIVIRE LA ACȚIUNILE PREZENTATE ÎN LINII GENERALE ÎN SECȚIUNEA 7 DE MAI SUS, INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI/SAU COMISIA CA, ÎN CADRUL SFERELOR LOR DE COMPETENȚĂ RESPECTIVE:

| — | Să creeze noi canale de comunicare și cooperare cu alte domenii și departamente de politici relevante, atât în cadrul diferitelor instituții ale UE, cât și între acestea, precum și în statele membre, acordând o atenție specială activităților desfășurate în cadrul metodei deschise de coordonare în alte domenii, în special cel al protecției și al incluziunii sociale, al educației și al ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

—

Să creeze noi canale de comunicare și cooperare cu alte domenii și departamente de politici relevante, atât în cadrul diferitelor instituții ale UE, cât și între acestea, precum și în statele membre, acordând o atenție specială activităților desfășurate în cadrul metodei deschise de coordonare în alte domenii, în special cel al protecției și al incluziunii sociale, al educației și al ocupării forței de muncă.

| — | Să încurajeze recunoașterea învățării non-formale și informale, care completează educația formală și care joacă un rol util de sprijinire a integrării sociale și economice eficiente a tinerilor, în special a celor care dispun de oportunități reduse. În acest context, efortul depus pentru sprijinirea acestor tineri de către persoanele active în domeniul tineretului și participarea la programul Tineretul în acțiune au o importanță deosebită. |
| --- | --- |

—

Să încurajeze recunoașterea învățării non-formale și informale, care completează educația formală și care joacă un rol util de sprijinire a integrării sociale și economice eficiente a tinerilor, în special a celor care dispun de oportunități reduse. În acest context, efortul depus pentru sprijinirea acestor tineri de către persoanele active în domeniul tineretului și participarea la programul Tineretul în acțiune au o importanță deosebită.

| — | Să promoveze instrumentele de învățare reciprocă și schimbul de cele mai bune practici, prin seminarii la nivel înalt sau reuniuni ale grupurilor de experți pe teme legate de integrarea socială a tinerilor și participarea lor deplină pe piața forței de muncă. În acest sens, rezultatele unor astfel de activități ar trebui să fie difuzate de o manieră eficace, prin intermediul platformelor existente, după caz. |
| --- | --- |

—

Să promoveze instrumentele de învățare reciprocă și schimbul de cele mai bune practici, prin seminarii la nivel înalt sau reuniuni ale grupurilor de experți pe teme legate de integrarea socială a tinerilor și participarea lor deplină pe piața forței de muncă. În acest sens, rezultatele unor astfel de activități ar trebui să fie difuzate de o manieră eficace, prin intermediul platformelor existente, după caz.

| — | Să utilizeze în mod eficient fondurile disponibile în UE pentru a sprijini procesul de incluziune socială a tinerilor în ceea ce privește educația, formarea și ocuparea forței de muncă și pentru a combate șomajul și sărăcia, în special Fondul Social European, Fondul european de dezvoltare regională și Fondul pentru dezvoltare rurală sau orice alte fonduri sau programe UE relevante, cum ar fi PROGRESS. |
| --- | --- |

—

Să utilizeze în mod eficient fondurile disponibile în UE pentru a sprijini procesul de incluziune socială a tinerilor în ceea ce privește educația, formarea și ocuparea forței de muncă și pentru a combate șomajul și sărăcia, în special Fondul Social European, Fondul european de dezvoltare regională și Fondul pentru dezvoltare rurală sau orice alte fonduri sau programe UE relevante, cum ar fi PROGRESS.

| — | Să continue să sprijine și să promoveze cercetarea interdisciplinară cu privire la tineri și la condițiile de viață ale acestora, ținând seama de mediul socioeconomic și de oportunitățile și obstacolele pe care le ridică acesta în calea incluziunii sociale și a potențialului de angajare al tinerilor. |
| --- | --- |

—

Să continue să sprijine și să promoveze cercetarea interdisciplinară cu privire la tineri și la condițiile de viață ale acestora, ținând seama de mediul socioeconomic și de oportunitățile și obstacolele pe care le ridică acesta în calea incluziunii sociale și a potențialului de angajare al tinerilor.

| — | Să se asigure că indicatorii existenți includ o dimensiune consacrată tinerilor, în scopul de a culege și a analiza date privind incluziunea activă a tinerilor și combaterea șomajului și a sărăciei și de a permite efectuarea de evaluări comparative de către statele membre din perspectiva realizărilor acestora. |
| --- | --- |

—

Să se asigure că indicatorii existenți includ o dimensiune consacrată tinerilor, în scopul de a culege și a analiza date privind incluziunea activă a tinerilor și combaterea șomajului și a sărăciei și de a permite efectuarea de evaluări comparative de către statele membre din perspectiva realizărilor acestora.

| — | Să instituie mecanisme adecvate de monitorizare și evaluare a rezultatelor obținute în ceea ce privește acțiunile prezentate în linii generale în secțiunea 7 de mai sus, îndeosebi prin intermediul Raportului UE privind tineretul. |
| --- | --- |

—

Să instituie mecanisme adecvate de monitorizare și evaluare a rezultatelor obținute în ceea ce privește acțiunile prezentate în linii generale în secțiunea 7 de mai sus, îndeosebi prin intermediul Raportului UE privind tineretul.

10.   SUBLINIAZĂ ÎNCĂ O DATĂ IMPORTANȚA, ÎN CONTEXTUL UNEI EUROPE COMPETITIVE, FAVORABILE INCLUZIUNII ȘI DURABILE, A:

| — | recunoașterii rolului crucial al tinerilor pentru creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii necesară pentru prosperitatea viitoare a Europei; |
| --- | --- |

—

recunoașterii rolului crucial al tinerilor pentru creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii necesară pentru prosperitatea viitoare a Europei;

| — | asigurării faptului că aportul politicii în domeniul tineretului – care tratează aspecte ca mobilitatea, participarea, învățarea non-formală și informală, activitățile de voluntariat și munca tinerilor – este pe deplin integrat în punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

—

asigurării faptului că aportul politicii în domeniul tineretului – care tratează aspecte ca mobilitatea, participarea, învățarea non-formală și informală, activitățile de voluntariat și munca tinerilor – este pe deplin integrat în punerea în aplicare a Strategiei Europa 2020;

| — | recunoașterii caracterului intersectorial al chestiunilor dezbătute și prin urmare importanța promovării:






  — | politicilor care sprijină integrarea tinerilor pe piața muncii și facilitează incluziunea socială a tinerilor; |
| --- | --- | --- |

—

recunoașterii caracterului intersectorial al chestiunilor dezbătute și prin urmare importanța promovării:

—

politicilor care sprijină integrarea tinerilor pe piața muncii și facilitează incluziunea socială a tinerilor;

| — | politicilor care vor oferi tuturor tinerilor aptitudinile și competențele de care au nevoie pentru a-și îndeplini rolul în economia bazată pe cunoaștere și în societatea de mâine. |
| --- | --- |

—

politicilor care vor oferi tuturor tinerilor aptitudinile și competențele de care au nevoie pentru a-și îndeplini rolul în economia bazată pe cunoaștere și în societatea de mâine.

---

(1)  JO C 311, 19.12.2009.

(2)  Sursă: Eurostat, statisticile UE referitoare la venit și la condițiile de trai (între 18 și 24 de ani).

---

ANEXĂ

CONTEXTUL POLITIC

| 1. | Articolul 6 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, conform căruia Uniunea este competentă să desfășoare acțiuni de sprijinire, de coordonare sau completare a acțiunii statelor membre în domenii, la nivel european, cum ar fi educația, formarea profesională, tineretul și sportul. |
| --- | --- |

1.

Articolul 6 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, conform căruia Uniunea este competentă să desfășoare acțiuni de sprijinire, de coordonare sau completare a acțiunii statelor membre în domenii, la nivel european, cum ar fi educația, formarea profesională, tineretul și sportul.

| 2. | Strategia europeană pentru ocuparea forței de muncă, astfel cum figurează în concluziile reuniunii extraordinare a Consiliului European desfășurate la Luxemburg la 20-21 noiembrie 1997 (1). |
| --- | --- |

2.

Strategia europeană pentru ocuparea forței de muncă, astfel cum figurează în concluziile reuniunii extraordinare a Consiliului European desfășurate la Luxemburg la 20-21 noiembrie 1997 (1).

| 3. | Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 14 decembrie 2000, privind incluziunea socială a tinerilor (2). |
| --- | --- |

3.

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 14 decembrie 2000, privind incluziunea socială a tinerilor (2).

| 4. | Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 28 mai 2004, privind integrarea socială a tinerilor (3). |
| --- | --- |

4.

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 28 mai 2004, privind integrarea socială a tinerilor (3).

| 5. | Concluziile Consiliului din 5 decembrie 2007: Către principii comune ale flexicurității (4). |
| --- | --- |

5.

Concluziile Consiliului din 5 decembrie 2007: Către principii comune ale flexicurității (4).

| 6. | Concluziile Consiliului din 5-6 decembrie 2007 privind perspectivele strategiei europene de ocupare a forței de muncă în cadrul noului ciclu al Strategiei de la Lisabona (5). |
| --- | --- |

6.

Concluziile Consiliului din 5-6 decembrie 2007 privind perspectivele strategiei europene de ocupare a forței de muncă în cadrul noului ciclu al Strategiei de la Lisabona (5).

| 7. | Concluziile Consiliului European de primăvară din 13-14 martie 2008, care au evidențiat importanța combaterii sărăciei și a excluziunii sociale, promovând integrarea activă și creșterea oportunităților de ocupare a forței de muncă pentru cei care dispun de un acces dificil la piața muncii, în special pentru tineri (6). |
| --- | --- |

7.

Concluziile Consiliului European de primăvară din 13-14 martie 2008, care au evidențiat importanța combaterii sărăciei și a excluziunii sociale, promovând integrarea activă și creșterea oportunităților de ocupare a forței de muncă pentru cei care dispun de un acces dificil la piața muncii, în special pentru tineri (6).

| 8. | Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 22 mai 2008, privind participarea tinerilor care dispun de oportunități reduse, care a declarat că șomajul, sărăcia, sănătatea precară, excluziunea socială, economică și culturală, precum și toate formele de discriminare reprezintă obstacole în calea bunăstării tinerilor și pot împiedica participarea activă a acestora la societate (7). |
| --- | --- |

8.

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 22 mai 2008, privind participarea tinerilor care dispun de oportunități reduse, care a declarat că șomajul, sărăcia, sănătatea precară, excluziunea socială, economică și culturală, precum și toate formele de discriminare reprezintă obstacole în calea bunăstării tinerilor și pot împiedica participarea activă a acestora la societate (7).

| 9. | Decizia nr. 1098/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind Anul European de Luptă împotriva Sărăciei și a Excluziunii Sociale (2010) (8). |
| --- | --- |

9.

Decizia nr. 1098/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind Anul European de Luptă împotriva Sărăciei și a Excluziunii Sociale (2010) (8).

| 10. | Concluziile Consiliului privind principiile comune ale incluziunii active în favoarea combaterii mai eficiente a sărăciei (9), din 16-17 decembrie 2008, care menționează că incluziunea activă presupune combinarea ajutorului corespunzător pentru venit cu piețe ale forței de muncă favorabile incluziunii și cu accesul la servicii de calitate. |
| --- | --- |

10.

Concluziile Consiliului privind principiile comune ale incluziunii active în favoarea combaterii mai eficiente a sărăciei (9), din 16-17 decembrie 2008, care menționează că incluziunea activă presupune combinarea ajutorului corespunzător pentru venit cu piețe ale forței de muncă favorabile incluziunii și cu accesul la servicii de calitate.

| 11. | Concluziile Consiliului din 9 martie 2009 privind Noi competențe pentru noi locuri de muncă: să anticipăm și să răspundem cerințelor pieței forței de muncă în materie de competențe (10). |
| --- | --- |

11.

Concluziile Consiliului din 9 martie 2009 privind Noi competențe pentru noi locuri de muncă: să anticipăm și să răspundem cerințelor pieței forței de muncă în materie de competențe (10).

| 12. | Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (11). |
| --- | --- |

12.

Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale (11).

| 13. | Concluziile Consiliului din 8 iunie 2009 privind serviciile sociale - un instrument al incluziunii active, al consolidării coeziunii sociale și un sector care oferă posibilități de angajare (12). |
| --- | --- |

13.

Concluziile Consiliului din 8 iunie 2009 privind serviciile sociale - un instrument al incluziunii active, al consolidării coeziunii sociale și un sector care oferă posibilități de angajare (12).

| 14. | Concluziile Consiliului European din iunie 2009 (13), care au prezentat rezultatele reuniunii informale la nivel înalt a UE privind ocuparea forței de muncă, organizată la Praga în mai 2009 și au menționat că lupta împotriva șomajului rămâne o prioritate principală. |
| --- | --- |

14.

Concluziile Consiliului European din iunie 2009 (13), care au prezentat rezultatele reuniunii informale la nivel înalt a UE privind ocuparea forței de muncă, organizată la Praga în mai 2009 și au menționat că lupta împotriva șomajului rămâne o prioritate principală.

| 15. | Concluziile Consiliului European din octombrie 2009 (14), care au subliniat necesitatea de a promova, printre alte măsuri, politici în domeniul incluziunii sociale active din perspectiva deteriorării continue a situației ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

15.

Concluziile Consiliului European din octombrie 2009 (14), care au subliniat necesitatea de a promova, printre alte măsuri, politici în domeniul incluziunii sociale active din perspectiva deteriorării continue a situației ocupării forței de muncă.

| 16. | Rezoluția Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind un cadru reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018) (15). |
| --- | --- |

16.

Rezoluția Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind un cadru reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018) (15).

---

(1)  SN 300/97.

(2)  JO C 374, 28.12.2000.

(3)  Documentul 9601/04.

(4)  Documentul 15497/07.

(5)  Documentul 15813/07.

(6)  Documentul 7652/08.

(7)  JO C 141, 7.6.2008, p. 1.

(8)  JO L 298, 7.11.2008, p. 20.

(9)  Documentul 15984/08.

(10)  Documentul 5927/09.

(11)  JO C 119, 28.5.2009, p. 2.

(12)  Documentul 10052/09.

(13)  Doc. 11225/1/09 REV 2.

(14)  Doc. 15254/1/09 REV 1.

(15)  JO C 311, 19.12.2009.

---

AVIZE

Consiliu

| 27.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 137/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 137/7

---

AVIZUL CONSILIULUI

privind programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2009-2013

2010/C 137/02

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 26 aprilie 2010 Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2009-2013. |
| --- | --- |

(1)

La 26 aprilie 2010 Consiliul a examinat programul de stabilitate actualizat al Austriei pentru perioada 2009-2013.

| (2) | Criza financiară și economică internațională a împins economia austriacă în cea mai profundă recesiune din istoria postbelică. În Austria, încetinirea creșterii a fost cauzată în primul rând de scăderea exporturilor, care reflectă prăbușirea comerțului mondial, și contractarea investițiilor fixe, ca urmare a scăderii cererii și a înăspririi condițiilor de pe piața de creditare. În general, în conformitate cu cele mai recente estimări oficiale, PIB-ul a scăzut cu aproximativ 3,6 % (2) în 2009. Industria producătoare orientată puternic spre exporturi a avut cel mai mult de suferit.
  Creșterea consumului privat, cu toate că a avut un nivel cu mult mai scăzut decât în anii precedenți, a devenit un factor de stabilizare. Prețurile de consum au crescut cu numai 0,4 % în 2009, în principal ca urmare a unor efecte de bază puternice ale scăderii prețurilor la combustibili și la păcură și a presiunii puternice în sens descendent asupra marjelor de profit determinate de condițiile slabe ale cererii. Pe măsură ce recesiunea a început să își pună amprenta asupra pieței forței de muncă, nivelul ocupării forței de muncă a scăzut cu 1,4 % în 2009, determinând o creștere a ratei șomajului până la 5,0 % (de la 3,8 % în anul precedent). Ca răspuns, guvernul austriac a adoptat un pachet substanțial de stimulare fiscală discreționară, în conformitate cu planul european de redresare economică (PERE). Ca urmare a măsurilor de stimulare și a funcționării stabilizatorilor automați, finanțele publice au suferit o deteriorare semnificativă, nivelul deficitului public general ajungând la 3,5 % din PIB (în creștere de la 0,4 % din PIB în 2008), iar al datoriei publice la 66,5 % din PIB în 2009. Consiliul a decis la data de 2 decembrie 2009 că există un deficit excesiv în Austria și a emis o recomandare de corectare a deficitului până în 2013. Cu toate că înaintea crizei Austria deținea o poziție bugetară aproape echilibrată, deteriorarea semnificativă a finanțelor publice necesită adoptarea unor măsuri de consolidare considerabile. |
| --- | --- |

(2)

Criza financiară și economică internațională a împins economia austriacă în cea mai profundă recesiune din istoria postbelică. În Austria, încetinirea creșterii a fost cauzată în primul rând de scăderea exporturilor, care reflectă prăbușirea comerțului mondial, și contractarea investițiilor fixe, ca urmare a scăderii cererii și a înăspririi condițiilor de pe piața de creditare. În general, în conformitate cu cele mai recente estimări oficiale, PIB-ul a scăzut cu aproximativ 3,6 % (2) în 2009. Industria producătoare orientată puternic spre exporturi a avut cel mai mult de suferit.

Creșterea consumului privat, cu toate că a avut un nivel cu mult mai scăzut decât în anii precedenți, a devenit un factor de stabilizare. Prețurile de consum au crescut cu numai 0,4 % în 2009, în principal ca urmare a unor efecte de bază puternice ale scăderii prețurilor la combustibili și la păcură și a presiunii puternice în sens descendent asupra marjelor de profit determinate de condițiile slabe ale cererii. Pe măsură ce recesiunea a început să își pună amprenta asupra pieței forței de muncă, nivelul ocupării forței de muncă a scăzut cu 1,4 % în 2009, determinând o creștere a ratei șomajului până la 5,0 % (de la 3,8 % în anul precedent). Ca răspuns, guvernul austriac a adoptat un pachet substanțial de stimulare fiscală discreționară, în conformitate cu planul european de redresare economică (PERE). Ca urmare a măsurilor de stimulare și a funcționării stabilizatorilor automați, finanțele publice au suferit o deteriorare semnificativă, nivelul deficitului public general ajungând la 3,5 % din PIB (în creștere de la 0,4 % din PIB în 2008), iar al datoriei publice la 66,5 % din PIB în 2009. Consiliul a decis la data de 2 decembrie 2009 că există un deficit excesiv în Austria și a emis o recomandare de corectare a deficitului până în 2013. Cu toate că înaintea crizei Austria deținea o poziție bugetară aproape echilibrată, deteriorarea semnificativă a finanțelor publice necesită adoptarea unor măsuri de consolidare considerabile.

| (3) | Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, nivelul producției potențiale a fost la rândul său influențat negativ. De asemenea, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu prin investiții mai mici, prin limitarea accesului la creditare și prin creșterea șomajului structural. Mai mult, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii populației asupra producției potențiale și asupra sustenabilității finanțelor publice. În acest context va fi esențială accelerarea ritmului reformelor structurale în scopul susținerii creșterii potențiale. În special, în cazul Austriei este important să se apeleze la reforme în domeniul ofertei de forță de muncă (în special prin îmbunătățirea suplimentară a stimulentelor pentru continuarea activității lucrătorilor în vârstă) și al învățământului (prin îmbunătățirea rezultatelor pentru tinerii dezavantajați). |
| --- | --- |

(3)

Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, nivelul producției potențiale a fost la rândul său influențat negativ. De asemenea, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu prin investiții mai mici, prin limitarea accesului la creditare și prin creșterea șomajului structural. Mai mult, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii populației asupra producției potențiale și asupra sustenabilității finanțelor publice. În acest context va fi esențială accelerarea ritmului reformelor structurale în scopul susținerii creșterii potențiale. În special, în cazul Austriei este important să se apeleze la reforme în domeniul ofertei de forță de muncă (în special prin îmbunătățirea suplimentară a stimulentelor pentru continuarea activității lucrătorilor în vârstă) și al învățământului (prin îmbunătățirea rezultatelor pentru tinerii dezavantajați).

| (4) | Scenariul macroeconomic aflat la baza programului de stabilitate din ianuarie 2010 prevede o reluare a creșterii PIB-ului real de la – 3,4 % în 2009 la 1,5 % în perioada 2010-2011 și la aproximativ 2 % ulterior. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (3), scenariul menționat se prezintă relativ optimist pentru 2010 și pare să se bazeze pe ipoteze de creștere plauzibile pentru perioada 2011-2013. Diferența de creștere preconizată pentru 2010 este generată de contribuția mai mare din exporturi nete, menționată în program, față de nivelul cuprins în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009. Previziunile programului cu privire la inflație par realiste. |
| --- | --- |

(4)

Scenariul macroeconomic aflat la baza programului de stabilitate din ianuarie 2010 prevede o reluare a creșterii PIB-ului real de la – 3,4 % în 2009 la 1,5 % în perioada 2010-2011 și la aproximativ 2 % ulterior. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (3), scenariul menționat se prezintă relativ optimist pentru 2010 și pare să se bazeze pe ipoteze de creștere plauzibile pentru perioada 2011-2013. Diferența de creștere preconizată pentru 2010 este generată de contribuția mai mare din exporturi nete, menționată în program, față de nivelul cuprins în previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009. Previziunile programului cu privire la inflație par realiste.

| (5) | Programul estimează un deficit public general de 3,5 % din PIB în 2009. Deteriorarea semnificativă de la un deficit de 0,4 % din PIB în 2008 reflectă în mare măsură impactul crizei asupra finanțelor publice, dar a fost, de asemenea, cauzată de măsurile de stimulare în valoare de 11⁄2 % din PIB, adoptate de guvern în conformitate cu PERE. Majoritatea măsurilor de stimulare fiscală introduse în 2009 au fost de natură permanentă (aproximativ 1,3 % din PIB în 2009, față de nivelul de 0,2 % din PIB reprezentat de măsuri temporare). În conformitate cu strategia de ieșire susținută de Consiliu și în vederea corectării deficitului excesiv până în 2013 și a revenirii la o poziție sustenabilă a finanțelor publice, orientarea fiscală va rămâne axată pe acțiuni de sprijin în 2010, fiind urmată de impunerea unei discipline fiscale stricte începând cu 2011. |
| --- | --- |

(5)

Programul estimează un deficit public general de 3,5 % din PIB în 2009. Deteriorarea semnificativă de la un deficit de 0,4 % din PIB în 2008 reflectă în mare măsură impactul crizei asupra finanțelor publice, dar a fost, de asemenea, cauzată de măsurile de stimulare în valoare de 11⁄2 % din PIB, adoptate de guvern în conformitate cu PERE. Majoritatea măsurilor de stimulare fiscală introduse în 2009 au fost de natură permanentă (aproximativ 1,3 % din PIB în 2009, față de nivelul de 0,2 % din PIB reprezentat de măsuri temporare). În conformitate cu strategia de ieșire susținută de Consiliu și în vederea corectării deficitului excesiv până în 2013 și a revenirii la o poziție sustenabilă a finanțelor publice, orientarea fiscală va rămâne axată pe acțiuni de sprijin în 2010, fiind urmată de impunerea unei discipline fiscale stricte începând cu 2011.

| (6) | În conformitate cu programul, valoarea nominală a deficitului public general va crește de la 3,5 % în 2009 la 4,7 % în 2010. Programul nu prevede aproape nicio variație a ratei cheltuielilor în 2010, deteriorarea de peste 1 % din PIB provenind aproape exclusiv din evoluția veniturilor. Actualizarea nu prezintă măsuri suplimentare față de cele deja cunoscute la data celei mai recente examinări a situației Austriei în cadrul procedurii de deficit excesiv, aspect care este conform cu recomandarea Consiliului potrivit căreia „în 2010 autoritățile austriece ar trebui să pună în aplicare măsurile bugetare conform planului”.
  Deteriorarea preconizată este în parte generată de funcționarea liberă a stabilizatorilor automați și în parte de anumite măsuri discreționare. În special, o parte din măsurile cuprinse în reforma fiscală din 2009, și anume scutirile pentru familiile cu copii și reducerile de impozite pentru persoanele care desfășoară activități independente, intră în vigoare abia în 2010 și se preconizează că acestea vor atrage costuri asupra bugetului estimate la aproximativ 1⁄4 % din PIB. Dispozițiile privind deprecierea accelerată, adoptate în ianuarie 2009, vor atrage o presiune suplimentară asupra bugetului de aproximativ 0,1 % din PIB. Se previzionează o orientare fiscală expansionistă, întrucât deteriorarea soldului nominal este reflectată într-o creștere cu 11⁄4 % din PIB a soldului ajustat ciclic și structural recalculat de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, în conformitate cu metodologia adoptată de comun acord. Această variație este diferită de cea explicată prin informațiile privind măsurile discreționare puse în aplicare în 2010 (abordarea ascendentă) estimate de serviciile Comisiei la aproximativ 1⁄2 % din PIB. O parte din neconcordanța menționată se poate explica prin efectele negative de componență, motoarele de creștere deplasându-se către exporturile nete și efectele întârziate asupra veniturilor din impozitul pe profit. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu programul, valoarea nominală a deficitului public general va crește de la 3,5 % în 2009 la 4,7 % în 2010. Programul nu prevede aproape nicio variație a ratei cheltuielilor în 2010, deteriorarea de peste 1 % din PIB provenind aproape exclusiv din evoluția veniturilor. Actualizarea nu prezintă măsuri suplimentare față de cele deja cunoscute la data celei mai recente examinări a situației Austriei în cadrul procedurii de deficit excesiv, aspect care este conform cu recomandarea Consiliului potrivit căreia „în 2010 autoritățile austriece ar trebui să pună în aplicare măsurile bugetare conform planului”.

Deteriorarea preconizată este în parte generată de funcționarea liberă a stabilizatorilor automați și în parte de anumite măsuri discreționare. În special, o parte din măsurile cuprinse în reforma fiscală din 2009, și anume scutirile pentru familiile cu copii și reducerile de impozite pentru persoanele care desfășoară activități independente, intră în vigoare abia în 2010 și se preconizează că acestea vor atrage costuri asupra bugetului estimate la aproximativ 1⁄4 % din PIB. Dispozițiile privind deprecierea accelerată, adoptate în ianuarie 2009, vor atrage o presiune suplimentară asupra bugetului de aproximativ 0,1 % din PIB. Se previzionează o orientare fiscală expansionistă, întrucât deteriorarea soldului nominal este reflectată într-o creștere cu 11⁄4 % din PIB a soldului ajustat ciclic și structural recalculat de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program, în conformitate cu metodologia adoptată de comun acord. Această variație este diferită de cea explicată prin informațiile privind măsurile discreționare puse în aplicare în 2010 (abordarea ascendentă) estimate de serviciile Comisiei la aproximativ 1⁄2 % din PIB. O parte din neconcordanța menționată se poate explica prin efectele negative de componență, motoarele de creștere deplasându-se către exporturile nete și efectele întârziate asupra veniturilor din impozitul pe profit.

| (7) | Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu îl reprezintă aducerea deficitului sub valoarea de referință de 3 % din PIB până la finalul orizontului de timp al programului, în conformitate cu recomandarea Consiliului emisă la 2 decembrie 2009 în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Programul prevede o consolidare semnificativă și distribuită uniform în perioada 2011-2013. Se estimează o scădere a soldului structural de la nivelul de 3,9 % din PIB în 2010 la 2,2 % din PIB în 2013, care corespunde unui efort fiscal mediu anual puțin sub 3⁄4 % din PIB pentru perioada 2011-2013. Se estimează o trecere a soldului primar structural de la un deficit de 11⁄4 % din PIB în 2010 la un excedent de 3⁄4 % din PIB în 2013. Programul prevede că ponderea veniturilor în PIB va rămâne în mare măsură neschimbată între 2010 și 2013 și că urmează să se realizeze consolidarea în special în ceea ce privește cheltuielile.
  Cu toate acestea, singura măsură prevăzută în program pentru a sprijini consolidarea planificată este o scădere a cheltuielilor din sectorul îngrijirilor medicale de ordinul a aproximativ 1,7 miliarde de euro între 2010 și 2013, asupra căreia au convenit guvernul federal și fondurile de sănătate publică. Întrucât economiile convenite sunt în valoare de aproximativ 0,6 % din PIB, această măsură prevede mai puțin de o treime din consolidarea prevăzută între 2010 și 2013. Obiectivul pe termen mediu (OTM) al Austriei îl reprezintă realizarea unui buget echilibrat. Date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM-ul reflectă în mod foarte adecvat obiectivele pactului. Cu toate acestea, programul nu prevede îndeplinirea OTM-ului în cadrul orizontului programului. |
| --- | --- |

(7)

Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu îl reprezintă aducerea deficitului sub valoarea de referință de 3 % din PIB până la finalul orizontului de timp al programului, în conformitate cu recomandarea Consiliului emisă la 2 decembrie 2009 în temeiul articolului 126 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Programul prevede o consolidare semnificativă și distribuită uniform în perioada 2011-2013. Se estimează o scădere a soldului structural de la nivelul de 3,9 % din PIB în 2010 la 2,2 % din PIB în 2013, care corespunde unui efort fiscal mediu anual puțin sub 3⁄4 % din PIB pentru perioada 2011-2013. Se estimează o trecere a soldului primar structural de la un deficit de 11⁄4 % din PIB în 2010 la un excedent de 3⁄4 % din PIB în 2013. Programul prevede că ponderea veniturilor în PIB va rămâne în mare măsură neschimbată între 2010 și 2013 și că urmează să se realizeze consolidarea în special în ceea ce privește cheltuielile.

Cu toate acestea, singura măsură prevăzută în program pentru a sprijini consolidarea planificată este o scădere a cheltuielilor din sectorul îngrijirilor medicale de ordinul a aproximativ 1,7 miliarde de euro între 2010 și 2013, asupra căreia au convenit guvernul federal și fondurile de sănătate publică. Întrucât economiile convenite sunt în valoare de aproximativ 0,6 % din PIB, această măsură prevede mai puțin de o treime din consolidarea prevăzută între 2010 și 2013. Obiectivul pe termen mediu (OTM) al Austriei îl reprezintă realizarea unui buget echilibrat. Date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM-ul reflectă în mod foarte adecvat obiectivele pactului. Cu toate acestea, programul nu prevede îndeplinirea OTM-ului în cadrul orizontului programului.

| (8) | Rezultatele bugetare s-ar putea dovedi inferioare previziunilor din cadrul programului pentru anul 2011 și ulterior. În timp ce previziunile privind veniturile din actualizare rămân realiste, consolidarea planificată cu privire la cheltuieli este susținută numai parțial de măsuri. Alte riscuri specifice sunt legate de garanțiile bancare aprobate de guvern pentru sprijinirea sectorului financiar, garanții care, dacă ar fi mobilizate, ar conduce la creșterea deficitului și a datoriei. Însă este posibil ca, în viitor, statul să recupereze o parte din costurile aferente sprijinului acordat de guvern sectorului financiar. Posibila introducere a unui impozit special pe tranzacțiile bancare începând cu 2011, care ar putea genera venituri de aproximativ 0,2 % din PIB, reprezintă un mic factor de risc pozitiv. |
| --- | --- |

(8)

Rezultatele bugetare s-ar putea dovedi inferioare previziunilor din cadrul programului pentru anul 2011 și ulterior. În timp ce previziunile privind veniturile din actualizare rămân realiste, consolidarea planificată cu privire la cheltuieli este susținută numai parțial de măsuri. Alte riscuri specifice sunt legate de garanțiile bancare aprobate de guvern pentru sprijinirea sectorului financiar, garanții care, dacă ar fi mobilizate, ar conduce la creșterea deficitului și a datoriei. Însă este posibil ca, în viitor, statul să recupereze o parte din costurile aferente sprijinului acordat de guvern sectorului financiar. Posibila introducere a unui impozit special pe tranzacțiile bancare începând cu 2011, care ar putea genera venituri de aproximativ 0,2 % din PIB, reprezintă un mic factor de risc pozitiv.

| (9) | Datoriile publice brute sunt estimate la 66,5 % din PIB în 2009, în creștere față de nivelul de 62,5 % din anul precedent. Pe lângă creșterea deficitului și reducerea creșterii PIB-ului, la creșterea ratei datoriei a contribuit și o ajustare stoc-flux semnificativă, care reflectă în principal operațiunile de salvare a băncilor. Rata datoriei publice brute s-a situat peste valoarea de referință din tratat în 2009 și are o tendință de creștere pe întreaga perioadă de programare. Se previzionează o creștere a ratei datoriei cu 7,8 puncte procentuale pe întreaga perioadă de programare, determinată în principal de menținerea nivelului ridicat al deficitelor publice. Pe lângă posibilitatea ca deficitele să depășească nivelurile estimate după 2011, evoluția ratei datoriei este expusă unor riscuri generate, în special, de incertitudinile legate de costul funcționării pe viitor a celei de-a cincea bănci ca mărime a țării, Hypo Group Alpe Adria (naționalizată în decembrie 2009) și de garanțiile de stat emise pentru datoriile Autorității austriece pentru autostrăzi (ASFINAG) și ale Căilor ferate federale austriece (ÖBB). |
| --- | --- |

(9)

Datoriile publice brute sunt estimate la 66,5 % din PIB în 2009, în creștere față de nivelul de 62,5 % din anul precedent. Pe lângă creșterea deficitului și reducerea creșterii PIB-ului, la creșterea ratei datoriei a contribuit și o ajustare stoc-flux semnificativă, care reflectă în principal operațiunile de salvare a băncilor. Rata datoriei publice brute s-a situat peste valoarea de referință din tratat în 2009 și are o tendință de creștere pe întreaga perioadă de programare. Se previzionează o creștere a ratei datoriei cu 7,8 puncte procentuale pe întreaga perioadă de programare, determinată în principal de menținerea nivelului ridicat al deficitelor publice. Pe lângă posibilitatea ca deficitele să depășească nivelurile estimate după 2011, evoluția ratei datoriei este expusă unor riscuri generate, în special, de incertitudinile legate de costul funcționării pe viitor a celei de-a cincea bănci ca mărime a țării, Hypo Group Alpe Adria (naționalizată în decembrie 2009) și de garanțiile de stat emise pentru datoriile Autorității austriece pentru autostrăzi (ASFINAG) și ale Căilor ferate federale austriece (ÖBB).

| (10) | Previziunile în privința datoriei publice pe termen mediu, care presupun o revenire treptată a PIB-ului la ratele de creștere prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației și creșterea conform previziunilor a ratelor reale ale dobânzilor, arată că strategia bugetară prezentată în program, luată ca atare, fără alte modificări la nivel de politici, ar fi aproape suficientă pentru a stabiliza ponderea datoriei în PIB până în 2020. |
| --- | --- |

(10)

Previziunile în privința datoriei publice pe termen mediu, care presupun o revenire treptată a PIB-ului la ratele de creștere prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor legate de îmbătrânirea populației și creșterea conform previziunilor a ratelor reale ale dobânzilor, arată că strategia bugetară prezentată în program, luată ca atare, fără alte modificări la nivel de politici, ar fi aproape suficientă pentru a stabiliza ponderea datoriei în PIB până în 2020.

| (11) | Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației din Austria se situează puțin sub media din UE, fiind preconizată doar o creștere ușoară, pe termen lung, a cheltuielilor cu pensiile ca procent din PIB. Poziția bugetară din 2009 estimată în program accentuează impactul bugetar al îmbătrânirii populației. Realizarea pe termen mediu a unor excedente primare ar contribui la reducerea riscurilor la adresa sustenabilității finanțelor publice, care au fost estimate drept medii în cadrul Raportului Comisiei privind sustenabilitatea din 2009 (4). |
| --- | --- |

(11)

Impactul bugetar pe termen lung al îmbătrânirii populației din Austria se situează puțin sub media din UE, fiind preconizată doar o creștere ușoară, pe termen lung, a cheltuielilor cu pensiile ca procent din PIB. Poziția bugetară din 2009 estimată în program accentuează impactul bugetar al îmbătrânirii populației. Realizarea pe termen mediu a unor excedente primare ar contribui la reducerea riscurilor la adresa sustenabilității finanțelor publice, care au fost estimate drept medii în cadrul Raportului Comisiei privind sustenabilitatea din 2009 (4).

| (12) | Cadrul bugetar intern existent, având la bază legea egalizării fiscale („Finanzausgleichsgesetz”) și pactul de stabilitate internă prezintă un grad destul de ridicat de complexitate și o lipsă de transparență. Acesta prevede nu numai o cheie fixă de distribuție a veniturilor provenite din majoritatea impozitelor individuale între diferitele niveluri teritoriale, ci și o repartizare a competențelor între diferite niveluri ale administrației, în numeroase domenii. Responsabilitățile privind colectarea și utilizarea veniturilor pentru numeroase activități nu sunt atribuite în cadrul aceluiași nivel al administrației publice. În forma în care se prezintă, sistemul nu încurajează cea mai eficientă utilizare a resurselor. Cu toate acestea, Austria s-a angajat recent într-o reformă de amploare a legii privind cadrul bugetar la nivel federal.
  Prima parte a reformei, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2009, a instituit un nou cadru multianual pentru cheltuieli cu plafoane fixe (pentru aproximativ 80 % din cheltuielile totale) stabilite pentru patru ani consecutivi, pe o bază mobilă. Se preconizează că această măsură va împiedica efectuarea de cheltuieli prociclice și va îmbunătăți eficacitatea stabilizatorilor automați. A doua parte, adoptată deja din punct de vedere juridic, care trebuie să intre în vigoare în 2013, presupune introducerea unui cadru bugetar bazat pe rezultate și modernizarea sistemului contabil al administrației publice și a previziunilor pe termen lung. |
| --- | --- |

(12)

Cadrul bugetar intern existent, având la bază legea egalizării fiscale („Finanzausgleichsgesetz”) și pactul de stabilitate internă prezintă un grad destul de ridicat de complexitate și o lipsă de transparență. Acesta prevede nu numai o cheie fixă de distribuție a veniturilor provenite din majoritatea impozitelor individuale între diferitele niveluri teritoriale, ci și o repartizare a competențelor între diferite niveluri ale administrației, în numeroase domenii. Responsabilitățile privind colectarea și utilizarea veniturilor pentru numeroase activități nu sunt atribuite în cadrul aceluiași nivel al administrației publice. În forma în care se prezintă, sistemul nu încurajează cea mai eficientă utilizare a resurselor. Cu toate acestea, Austria s-a angajat recent într-o reformă de amploare a legii privind cadrul bugetar la nivel federal.

Prima parte a reformei, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2009, a instituit un nou cadru multianual pentru cheltuieli cu plafoane fixe (pentru aproximativ 80 % din cheltuielile totale) stabilite pentru patru ani consecutivi, pe o bază mobilă. Se preconizează că această măsură va împiedica efectuarea de cheltuieli prociclice și va îmbunătăți eficacitatea stabilizatorilor automați. A doua parte, adoptată deja din punct de vedere juridic, care trebuie să intre în vigoare în 2013, presupune introducerea unui cadru bugetar bazat pe rezultate și modernizarea sistemului contabil al administrației publice și a previziunilor pe termen lung.

| (13) | Există posibilitatea sporirii eficienței în mai multe domenii ale cheltuielilor publice ale Austriei, în special în ceea ce privește sistemul de îngrijiri medicale și învățământul, unde performanțele Austriei sunt comparabile cu media pentru țările UE sau ușor sub acest nivel, dar adesea cu atragerea unor costuri mai mari. Unul dintre motivele care explică aceste discrepanțe este reprezentat de suprapunerea sus-menționată a responsabilităților administrative și în materie de finanțare ale celor trei niveluri ale administrației publice. Programul pentru 2010 prezintă economiile planificate pentru sectorul îngrijirilor medicale, în valoare de aproximativ 0,6 % din PIB pentru perioada 2010-2013. În plus, acesta afirmă că s-a creat un grup de lucru la nivel de experți în vederea identificării metodelor de îmbunătățire a eficienței cheltuielilor publice în multe domenii. Cu toate acestea, actualizarea nu prezintă nicio nouă propunere legislativă concretă ca fiind iminentă. |
| --- | --- |

(13)

Există posibilitatea sporirii eficienței în mai multe domenii ale cheltuielilor publice ale Austriei, în special în ceea ce privește sistemul de îngrijiri medicale și învățământul, unde performanțele Austriei sunt comparabile cu media pentru țările UE sau ușor sub acest nivel, dar adesea cu atragerea unor costuri mai mari. Unul dintre motivele care explică aceste discrepanțe este reprezentat de suprapunerea sus-menționată a responsabilităților administrative și în materie de finanțare ale celor trei niveluri ale administrației publice. Programul pentru 2010 prezintă economiile planificate pentru sectorul îngrijirilor medicale, în valoare de aproximativ 0,6 % din PIB pentru perioada 2010-2013. În plus, acesta afirmă că s-a creat un grup de lucru la nivel de experți în vederea identificării metodelor de îmbunătățire a eficienței cheltuielilor publice în multe domenii. Cu toate acestea, actualizarea nu prezintă nicio nouă propunere legislativă concretă ca fiind iminentă.

| (14) | Per ansamblu, în 2010 strategia bugetară stabilită în program este conformă cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7). Cu toate acestea, începând cu 2011, luând în considerare riscurile, strategia bugetară ar putea să nu fie conformă cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7). În special, strategia prevede reducerea deficitului la 2,7 % din PIB – și, prin urmare, corectarea deficitului excesiv până în 2013 și un efort fiscal mediu anual puțin sub 3⁄4 % din PIB pentru perioada 2011-2013, dar, având în vedere riscurile, este posibil ca acest efort fiscal să nu fie suficient. Traiectoria de consolidare prezentată în program pentru perioada începând cu 2011 nu este susținută de măsuri corespunzătoare. În plus, strategia bugetară nu este suficientă pentru a readuce ponderea datoriei în PIB pe o traiectorie descendentă. |
| --- | --- |

(14)

Per ansamblu, în 2010 strategia bugetară stabilită în program este conformă cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7). Cu toate acestea, începând cu 2011, luând în considerare riscurile, strategia bugetară ar putea să nu fie conformă cu recomandarea Consiliului emisă în temeiul articolului 126 alineatul (7). În special, strategia prevede reducerea deficitului la 2,7 % din PIB – și, prin urmare, corectarea deficitului excesiv până în 2013 și un efort fiscal mediu anual puțin sub 3⁄4 % din PIB pentru perioada 2011-2013, dar, având în vedere riscurile, este posibil ca acest efort fiscal să nu fie suficient. Traiectoria de consolidare prezentată în program pentru perioada începând cu 2011 nu este susținută de măsuri corespunzătoare. În plus, strategia bugetară nu este suficientă pentru a readuce ponderea datoriei în PIB pe o traiectorie descendentă.

| (15) | În ceea ce privește cerințele prevăzute în codul de conduită pentru prezentarea de date pentru programele de stabilitate și de convergență, programul furnizează toate datele obligatorii, precum și majoritatea datelor opționale (5). În cadrul recomandărilor sale emise în temeiul articolului 126 alineatul (7) la 2 decembrie 2009 în vederea încetării situației de deficit excesiv, Consiliul a adresat, de asemenea, Austriei invitația de a înainta un raport privind progresele realizate în punerea în aplicare a recomandărilor Consiliului într-un capitol separat în actualizările programelor de stabilitate. Secțiunea respectivă a actualizării programului furnizează doar informații foarte limitate asupra modului în care guvernul austriac plănuiește realizarea de progrese în punerea în aplicare a recomandării Consiliului. |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește cerințele prevăzute în codul de conduită pentru prezentarea de date pentru programele de stabilitate și de convergență, programul furnizează toate datele obligatorii, precum și majoritatea datelor opționale (5). În cadrul recomandărilor sale emise în temeiul articolului 126 alineatul (7) la 2 decembrie 2009 în vederea încetării situației de deficit excesiv, Consiliul a adresat, de asemenea, Austriei invitația de a înainta un raport privind progresele realizate în punerea în aplicare a recomandărilor Consiliului într-un capitol separat în actualizările programelor de stabilitate. Secțiunea respectivă a actualizării programului furnizează doar informații foarte limitate asupra modului în care guvernul austriac plănuiește realizarea de progrese în punerea în aplicare a recomandării Consiliului.

Concluzia generală este aceea că, în urma crizei financiare și economice, situația finanțelor publice austriece s-a deteriorat în mod semnificativ ca urmare a funcționării stabilizatorilor automați și a unui pachet substanțial de stimulare adoptat de guvern. Întrucât majoritatea măsurilor destinate combaterii încetinirii economice sunt permanente, este necesară introducerea unor măsuri de consolidare începând cu 2011. În 2010, strategia bugetară stabilită în program este conformă cu recomandarea Consiliului din 2 decembrie 2009. Cu toate acestea, este posibil ca strategia bugetară pentru perioada 2011-2013 să nu fie conformă cu recomandarea. Cu toate că prezintă o traiectorie de consolidare în ceea ce privește cheltuielile începând cu 2011, programul trebuie să fie susținut prin măsuri concrete. În Austria au fost inițiate recent mai multe reforme semnificative privind cheltuielile publice. Cu toate acestea, pot fi aduse în continuare îmbunătățiri în domenii precum cel al asistenței medicale și al învățământului. În aceste domenii s-ar putea spori eficiența în mod substanțial prin reformarea relațiilor fiscale dintre diversele niveluri ale guvernului.

Având în vedere evaluarea de mai sus și în lumina recomandării emise în temeiul articolului 126 din TFUE la 2 decembrie 2009, Austria este invitată:

| (i) | să materializeze măsurile considerate necesare pentru a susține consolidarea planificată începând cu anul 2011, pentru a atinge efortul fiscal mediu anual recomandat de 3⁄4 % din PIB și pentru a reduce deficitul public general sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2013 și să valorifice orice oportunitate în plus față de eforturile fiscale, astfel cum se prevede în recomandarea PDE, inclusiv cele care decurg din condiții economice mai bune, pentru a accelera reducerea ponderii datoriei publice brute către valoarea de referință de 60 % din PIB; |
| --- | --- |

(i)

să materializeze măsurile considerate necesare pentru a susține consolidarea planificată începând cu anul 2011, pentru a atinge efortul fiscal mediu anual recomandat de 3⁄4 % din PIB și pentru a reduce deficitul public general sub valoarea de referință de 3 % din PIB până în 2013 și să valorifice orice oportunitate în plus față de eforturile fiscale, astfel cum se prevede în recomandarea PDE, inclusiv cele care decurg din condiții economice mai bune, pentru a accelera reducerea ponderii datoriei publice brute către valoarea de referință de 60 % din PIB;

| (ii) | să îmbunătățească în continuare cadrul bugetar în vederea consolidării disciplinei fiscale la toate nivelurile administrației, printr-o mai mare transparență și responsabilizare, în special prin alinierea responsabilităților legislative, administrative și de finanțare între diversele niveluri ale administrației și prin consolidarea mecanismelor de punere în aplicare în conformitate cu pactul de stabilitate internă. |
| --- | --- |

(ii)

să îmbunătățească în continuare cadrul bugetar în vederea consolidării disciplinei fiscale la toate nivelurile administrației, printr-o mai mare transparență și responsabilizare, în special prin alinierea responsabilităților legislative, administrative și de finanțare între diversele niveluri ale administrației și prin consolidarea mecanismelor de punere în aplicare în conformitate cu pactul de stabilitate internă.

De asemenea, Austria este invitată să prezinte, la o dată care să permită evaluarea acțiunilor eficiente în cadrul procedurii de deficit excesiv, un addendum la program pentru a raporta progresele înregistrate în aplicarea recomandării Consiliului emise în temeiul articolului 126 alineatul (7) la 2 decembrie 2009 și să comunice detalii cu privire la strategia de consolidare care va fi necesară pentru a progresa în direcția corectării deficitului excesiv.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real
  (variație %) | PS ian. 2010 | 2,0 | –3,4 | 1,5 | 1,5 | 1,9 | 2,0 |
| COM nov. 2009 | 2,0 | –3,7 | 1,1 | 1,5 | n.a. | n.a. |
| PS apr. 2009 | 1,8 | –2,2 | 0,5 | 1,5 | 2,0 | 2,3 |
| Inflație IAPC
  ( %) | PS ian. 2010 | 3,2 | 0,4 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,9 |
| COM nov. 2009 | 3,2 | 0,5 | 1,3 | 1,6 | n.a. | n.a. |
| PS apr. 2009 | 3,2 | 0,6 | 1,1 | 1,3 | 1,5 | 1,9 |
| Deviație PIB (6)

  ( % din PIB potențial) | PS ian. 2010 | 2,8 | –1,8 | –1,6 | –1,5 | –1,3 | –1,0 |
| COM nov. 2009 (7) | 2,8 | –2,2 | –2,6 | –2,7 | n.a. | n.a. |
| PS apr. 2009 | 2,6 | –0,9 | –1,7 | –1,6 | –1,2 | –0,5 |
| Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii
  ( % din PIB) | PS ian. 2010 | 3,2 | 2,3 | 2,4 | 2,7 | 2,8 | 2,9 |
| COM nov. 2009 | 3,6 | 1,4 | 1,3 | 1,7 | n.a. | n.a. |
| PS apr. 2009 | 2,9 | 1,6 | 0,6 | 1,0 | 1,3 | 1,4 |
| Venituri la bugetul general
  ( % din PIB) | PS ian. 2010 | 48,4 | 48,0 | 46,9 | 46,8 | 46,9 | 46,9 |
| COM nov. 2009 | 48,4 | 47,9 | 47,1 | 47,1 | n.a. | n.a. |
| PS apr. 2009 | 48,2 | 47,5 | 46,5 | 46,4 | 46,1 | 46,1 |
| Cheltuielile bugetului general
  ( % din PIB) | PS ian. 2010 | 48,9 | 51,5 | 51,6 | 50,9 | 50,2 | 49,7 |
| COM nov. 2009 | 48,9 | 52,3 | 52,6 | 52,4 | n.a. | n.a. |
| PS apr. 2009 | 48,7 | 51,1 | 51,3 | 51,1 | 50,9 | 50,1 |
| Soldul bugetului general
  ( % din PIB) | PS ian. 2010 | –0,4 | –3,5 | –4,7 | –4,0 | –3,3 | –2,7 |
| COM nov. 2009 | –0,4 | –4,3 | –5,5 | –5,3 | n.a. | n.a. |
| PS apr. 2009 | –0,4 | –3,5 | –4,7 | –4,7 | –4,7 | –3,9 |
| Sold primar
  ( % din PIB) | PS ian. 2010 | 2,2 | –0,7 | –1,8 | –1,2 | –0,4 | 0,2 |
| COM nov. 2009 | 2,1 | –1,4 | –2,5 | –2,1 | n.a. | n.a. |
| PS apr. 2009 | 2,2 | –0,6 | –1,7 | –1,4 | –1,3 | –0,4 |
| Sold ajustat ciclic (6)

  ( % din PIB) | PS ian. 2010 | –1,7 | –2,7 | –3,9 | –3,3 | –2,7 | –2,2 |
| COM nov. 2009 | –1,8 | –3,3 | –4,3 | –4,0 | n.a. | n.a. |
| PS apr. 2009 | –1,6 | –3,1 | –3,9 | –4,0 | –4,1 | –3,7 |
| Sold structural (8)

  ( % din PIB) | PS ian. 2010 | –1,7 | –2,7 | –3,9 | –3,3 | –2,7 | –2,2 |
| COM nov. 2009 | –1,8 | –3,3 | –4,3 | –4,0 | n.a. | n.a. |
| PS apr. 2009 | –1,6 | –3,1 | –3,9 | –4 | –4,1 | –3,7 |
| Datorie publică brută
  ( % din PIB) | PS ian. 2010 | 62,6 | 66,5 | 70,2 | 72,6 | 73,8 | 74,3 |
| COM nov. 2009 | 62,6 | 69,1 | 73,9 | 77,0 | n.a. | n.a. |
| PS apr. 2009 | 62,5 | 68,5 | 73,0 | 75,7 | 77,7 | 78,5 |
| Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 (COM); calcule serviciilor Comisiei. |

2008

2009

2010

2011

2012

2013

PIB real

(variație %)

PS ian. 2010

2,0

–3,4

1,5

1,5

1,9

2,0

COM nov. 2009

2,0

–3,7

1,1

1,5

n.a.

n.a.

PS apr. 2009

1,8

–2,2

0,5

1,5

2,0

2,3

Inflație IAPC

( %)

PS ian. 2010

3,2

0,4

1,3

1,5

1,8

1,9

COM nov. 2009

3,2

0,5

1,3

1,6

n.a.

n.a.

PS apr. 2009

3,2

0,6

1,1

1,3

1,5

1,9

Deviație PIB (6)

( % din PIB potențial)

PS ian. 2010

2,8

–1,8

–1,6

–1,5

–1,3

–1,0

COM nov. 2009 (7)

2,8

–2,2

–2,6

–2,7

n.a.

n.a.

PS apr. 2009

2,6

–0,9

–1,7

–1,6

–1,2

–0,5

Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii

( % din PIB)

PS ian. 2010

3,2

2,3

2,4

2,7

2,8

2,9

COM nov. 2009

3,6

1,4

1,3

1,7

n.a.

n.a.

PS apr. 2009

2,9

1,6

0,6

1,0

1,3

1,4

Venituri la bugetul general

( % din PIB)

PS ian. 2010

48,4

48,0

46,9

46,8

46,9

46,9

COM nov. 2009

48,4

47,9

47,1

47,1

n.a.

n.a.

PS apr. 2009

48,2

47,5

46,5

46,4

46,1

46,1

Cheltuielile bugetului general

( % din PIB)

PS ian. 2010

48,9

51,5

51,6

50,9

50,2

49,7

COM nov. 2009

48,9

52,3

52,6

52,4

n.a.

n.a.

PS apr. 2009

48,7

51,1

51,3

51,1

50,9

50,1

Soldul bugetului general

( % din PIB)

PS ian. 2010

–0,4

–3,5

–4,7

–4,0

–3,3

–2,7

COM nov. 2009

–0,4

–4,3

–5,5

–5,3

n.a.

n.a.

PS apr. 2009

–0,4

–3,5

–4,7

–4,7

–4,7

–3,9

Sold primar

( % din PIB)

PS ian. 2010

2,2

–0,7

–1,8

–1,2

–0,4

0,2

COM nov. 2009

2,1

–1,4

–2,5

–2,1

n.a.

n.a.

PS apr. 2009

2,2

–0,6

–1,7

–1,4

–1,3

–0,4

Sold ajustat ciclic (6)

( % din PIB)

PS ian. 2010

–1,7

–2,7

–3,9

–3,3

–2,7

–2,2

COM nov. 2009

–1,8

–3,3

–4,3

–4,0

n.a.

n.a.

PS apr. 2009

–1,6

–3,1

–3,9

–4,0

–4,1

–3,7

Sold structural (8)

( % din PIB)

PS ian. 2010

–1,7

–2,7

–3,9

–3,3

–2,7

–2,2

COM nov. 2009

–1,8

–3,3

–4,3

–4,0

n.a.

n.a.

PS apr. 2009

–1,6

–3,1

–3,9

–4

–4,1

–3,7

Datorie publică brută

( % din PIB)

PS ian. 2010

62,6

66,5

70,2

72,6

73,8

74,3

COM nov. 2009

62,6

69,1

73,9

77,0

n.a.

n.a.

PS apr. 2009

62,5

68,5

73,0

75,7

77,7

78,5

Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 (COM); calcule serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text pot fi consultate la următoarea adresă de internet: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Estimarea a fost realizată după prezentarea programului.

(3)  Evaluarea ia îndeosebi în calcul previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, dar și alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(4)  În concluziile din 10 noiembrie 2009 referitoare la sustenabilitatea finanțelor publice, „Consiliul solicită statelor membre să își canalizeze atenția asupra strategiilor orientate spre sustenabilitate în programele privind stabilitatea și convergența pe care urmează să le elaboreze” și „invită Comisia, alături de Comitetul pentru politică economică si de Comitetul economic si financiar, să continue elaborarea de metodologii pentru evaluarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice în timp util pentru următorul raport privind sustenabilitatea”, care este prevăzut pentru 2012.

(5)  În special, lipsesc categoriile detaliate ale împrumutului net în raport cu restul lumii, categoriile detaliate ale ajustărilor stoc-flux și anumite elemente detaliate legate de sustenabilitatea pe termen lung.

(6)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, astfel cum au fost recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 1,7 %, 1,2 %, 1,4 %, respectiv 1,6 %, în perioada 2008-2011.

(8)  Sold ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare. Cea mai recentă actualizare a programului și previziunile din noiembrie 2009 ale serviciilor Comisiei nu includ măsuri cu caracter excepțional și alte măsuri temporare.

Surse:

Programul de stabilitate (PS); previziunile serviciilor Comisiei din toamna lui 2009 (COM); calcule serviciilor Comisiei.

---

| 27.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 137/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 137/12

---

AVIZUL CONSILIULUI

privind programul de convergență actualizat al Bulgariei pentru perioada 2009-2012

2010/C 137/03

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 9 alineatul (3),

având în vedere recomandarea Comisiei,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

EMITE PREZENTUL AVIZ:

| (1) | La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Bulgariei pentru perioada 2009-2012. |
| --- | --- |

(1)

La 26 aprilie 2010, Consiliul a examinat programul de convergență actualizat al Bulgariei pentru perioada 2009-2012.

| (2) | Înainte de recesiunea economică și financiară globală, Bulgaria cunoscuse o creștere puternică a PIB-ului real, susținută de o extindere rapidă a creditării și de influxuri puternice de investiții străine. Cu toate acestea, activitatea economică puternică a fost însoțită de creșterea dezechilibrelor macroeconomice, cum ar fi acumularea unui deficit și a unor datorii private externe foarte mari, precum și presiunile inflaționiste substanțiale. Creșterea explozivă a investițiilor determinată de ISD și creșterile salariale considerabile, care au depășit cu mult creșterea productivității, au agravat aceste dezechilibre. Pe măsura accentuării crizei economice globale, activitatea economică a fost puternic afectată, ceea ce a condus la contracția PIB-ului real cu 5 % în 2009.
  În același timp, criza a determinat o binevenită corecție a dezechilibrelor prin care inflația medie a încetinit, ajungând la 2,5 % în 2009, iar deficitul de cont curent a scăzut rapid la 9,4% din PIB. Cu toate că deficitul de cont curent a fost în întregime finanțat din ISD, nivelul datoriei externe brute a țării de aproximativ 110 % din PIB rămâne relativ ridicat. Bulgaria nu a adoptat un pachet de stimulare fiscală pe termen scurt ca reacție la încetinirea economică. Având în vedere dezechilibrele macroeconomice mari existente înaintea recesiunii, în conformitate cu planul european de redresare economică (PERE), accentul eforturilor strategice întreprinse s-a pus pe măsurile de consolidare fiscală, în special prin limitarea cheltuielilor și îmbunătățirea respectării normelor fiscale. Prin urmare, conform programului de convergență al Bulgariei, deficitul public general în 2009 a fost estimat la mai puțin de 3 % din PIB (2). În perspectivă, principala provocare pe termen scurt spre mediu la adresa economiei o reprezintă asigurarea unui proces susținut de recuperare, fără a compromite stabilitatea fiscală și macroeconomică. |
| --- | --- |

(2)

Înainte de recesiunea economică și financiară globală, Bulgaria cunoscuse o creștere puternică a PIB-ului real, susținută de o extindere rapidă a creditării și de influxuri puternice de investiții străine. Cu toate acestea, activitatea economică puternică a fost însoțită de creșterea dezechilibrelor macroeconomice, cum ar fi acumularea unui deficit și a unor datorii private externe foarte mari, precum și presiunile inflaționiste substanțiale. Creșterea explozivă a investițiilor determinată de ISD și creșterile salariale considerabile, care au depășit cu mult creșterea productivității, au agravat aceste dezechilibre. Pe măsura accentuării crizei economice globale, activitatea economică a fost puternic afectată, ceea ce a condus la contracția PIB-ului real cu 5 % în 2009.

În același timp, criza a determinat o binevenită corecție a dezechilibrelor prin care inflația medie a încetinit, ajungând la 2,5 % în 2009, iar deficitul de cont curent a scăzut rapid la 9,4% din PIB. Cu toate că deficitul de cont curent a fost în întregime finanțat din ISD, nivelul datoriei externe brute a țării de aproximativ 110 % din PIB rămâne relativ ridicat. Bulgaria nu a adoptat un pachet de stimulare fiscală pe termen scurt ca reacție la încetinirea economică. Având în vedere dezechilibrele macroeconomice mari existente înaintea recesiunii, în conformitate cu planul european de redresare economică (PERE), accentul eforturilor strategice întreprinse s-a pus pe măsurile de consolidare fiscală, în special prin limitarea cheltuielilor și îmbunătățirea respectării normelor fiscale. Prin urmare, conform programului de convergență al Bulgariei, deficitul public general în 2009 a fost estimat la mai puțin de 3 % din PIB (2). În perspectivă, principala provocare pe termen scurt spre mediu la adresa economiei o reprezintă asigurarea unui proces susținut de recuperare, fără a compromite stabilitatea fiscală și macroeconomică.

| (3) | Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, creșterea producției potențiale va continua într-un ritm mai lent. De asemenea, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu prin investiții mai mici, prin limitarea accesului la creditare și prin creșterea șomajului structural. Mai mult, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii populației asupra producției potențiale și a sustenabilității finanțelor publice. În acest context va fi esențială accelerarea ritmului reformelor structurale în scopul susținerii creșterii potențiale. În special, în cazul Bulgariei este important să se întreprindă reforme în domeniul sănătății, al pensiilor, al învățământului, al administrației publice și al mediului de afaceri. |
| --- | --- |

(3)

Deși declinul constatat al PIB-ului real în contextul crizei este în mare măsură ciclic, creșterea producției potențiale va continua într-un ritm mai lent. De asemenea, criza poate afecta și creșterea potențială pe termen mediu prin investiții mai mici, prin limitarea accesului la creditare și prin creșterea șomajului structural. Mai mult, impactul crizei economice accentuează efectele negative ale îmbătrânirii populației asupra producției potențiale și a sustenabilității finanțelor publice. În acest context va fi esențială accelerarea ritmului reformelor structurale în scopul susținerii creșterii potențiale. În special, în cazul Bulgariei este important să se întreprindă reforme în domeniul sănătății, al pensiilor, al învățământului, al administrației publice și al mediului de afaceri.

| (4) | Scenariul macroeconomic de bază, considerat în cadrul programului drept scenariu de referință pentru evaluarea previziunilor bugetare, preconizează o îmbunătățire a nivelului de creștere a PIB-ului real de la –5 % în 2009 la 0,3 % în 2010, urmată de o redresare până la o medie de 41⁄4 % în restul perioadei de programare. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (3), acest scenariu pare să aibă la bază ipoteze de creștere ușor optimiste, întrucât creșterea previzionată pentru 2010, precum și evoluția acesteia pe termen mediu par să se situeze în partea superioară a intervalului curent de previziuni. Se preconizează continuarea, pe întreaga perioadă de programare, a procesului de reducere a dezechilibrelor, care a început în 2009. Se estimează că inflația va rămâne scăzută în 2010-2012, iar previziunile pentru aceasta rămân realiste și în general conforme cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009. Se estimează, de asemenea, o continuare a ameliorării balanței externe. În timp ce în 2009 această dinamică era determinată de scăderea mai rapidă a importurilor față de exporturi, pe termen mediu, corecția ar fi rezultatul reluării mai rapide și mai timpurii a creșterii exporturilor față de importuri. Cu toate că scenariul de bază se prezintă doar ușor optimist în comparație cu previziunile serviciilor Comisiei din toamnă și ținând seama de cele mai recente informații disponibile, caracterul plauzibil al acestuia depinde în mod esențial de reechilibrarea estimată a creșterii către un model mai sustenabil, având exporturile drept motor principal. Programul prezintă de asemenea scenarii pentru o variantă „pesimistă” și pentru una „optimistă”. Acestea diferă de scenariul de bază în principal în ceea ce privește estimările privind sincronizarea redresării economice și a dinamicii exporturilor. Scenariul pesimist prezintă o contracție continuă a PIB-ului real cu 2 % în 2010 ca urmare a scăderii în continuare a exporturilor, în ipoteza în care redresarea s-ar produce abia în 2011. În conformitate cu scenariul optimist, o redresare globală mai rapidă ar îmbunătăți ritmul de creștere a PIB-ului cu 3⁄4 puncte procentuale pe întreaga perioadă de programare. |
| --- | --- |

(4)

Scenariul macroeconomic de bază, considerat în cadrul programului drept scenariu de referință pentru evaluarea previziunilor bugetare, preconizează o îmbunătățire a nivelului de creștere a PIB-ului real de la –5 % în 2009 la 0,3 % în 2010, urmată de o redresare până la o medie de 41⁄4 % în restul perioadei de programare. Evaluat pe baza informațiilor disponibile în prezent (3), acest scenariu pare să aibă la bază ipoteze de creștere ușor optimiste, întrucât creșterea previzionată pentru 2010, precum și evoluția acesteia pe termen mediu par să se situeze în partea superioară a intervalului curent de previziuni. Se preconizează continuarea, pe întreaga perioadă de programare, a procesului de reducere a dezechilibrelor, care a început în 2009. Se estimează că inflația va rămâne scăzută în 2010-2012, iar previziunile pentru aceasta rămân realiste și în general conforme cu previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009. Se estimează, de asemenea, o continuare a ameliorării balanței externe. În timp ce în 2009 această dinamică era determinată de scăderea mai rapidă a importurilor față de exporturi, pe termen mediu, corecția ar fi rezultatul reluării mai rapide și mai timpurii a creșterii exporturilor față de importuri. Cu toate că scenariul de bază se prezintă doar ușor optimist în comparație cu previziunile serviciilor Comisiei din toamnă și ținând seama de cele mai recente informații disponibile, caracterul plauzibil al acestuia depinde în mod esențial de reechilibrarea estimată a creșterii către un model mai sustenabil, având exporturile drept motor principal. Programul prezintă de asemenea scenarii pentru o variantă „pesimistă” și pentru una „optimistă”. Acestea diferă de scenariul de bază în principal în ceea ce privește estimările privind sincronizarea redresării economice și a dinamicii exporturilor. Scenariul pesimist prezintă o contracție continuă a PIB-ului real cu 2 % în 2010 ca urmare a scăderii în continuare a exporturilor, în ipoteza în care redresarea s-ar produce abia în 2011. În conformitate cu scenariul optimist, o redresare globală mai rapidă ar îmbunătăți ritmul de creștere a PIB-ului cu 3⁄4 puncte procentuale pe întreaga perioadă de programare.

| (5) | Deteriorarea semnificativă a soldului bugetului general în 2009 reflectă în mare măsură impactul crizei asupra finanțelor publice. Având în vedere necesitatea menținerii stabilității macroeconomice sub nivelul regimului de consiliu monetar, în conformitate cu PERE, guvernul nu a adoptat măsuri de stimulare. Prin urmare, deteriorarea a fost determinată în principal de o reducere a veniturilor ca urmare a recesiunii neașteptat de puternice și a modificării componenței PIB. Cu toate acestea, pierderile de venituri au fost în parte compensate de reduceri ale cheltuielilor. Pentru stabilizarea poziției fiscale, autoritățile au pus în aplicare, în cea de a doua jumătate a anului, un pachet de consolidare fiscală în valoare de 2,3 % din PIB. Pachetul a constat în măsuri de scădere în continuare a cheltuielilor primare (dincolo de limita de 90 % prevăzută de norma de execuție bugetară existentă), precum și în măsuri pentru îmbunătățirea respectării normelor fiscale. Cu toate că au existat mai multe revizuiri în sens descendent ale obiectivului bugetar, fără a se ține seama de măsurile suplimentare semnificative de austeritate, în cursul anului, efortul strategic de consolidare fiscală a permis Bulgariei să realizeze un deficit public general relativ scăzut în 2009. |
| --- | --- |

(5)

Deteriorarea semnificativă a soldului bugetului general în 2009 reflectă în mare măsură impactul crizei asupra finanțelor publice. Având în vedere necesitatea menținerii stabilității macroeconomice sub nivelul regimului de consiliu monetar, în conformitate cu PERE, guvernul nu a adoptat măsuri de stimulare. Prin urmare, deteriorarea a fost determinată în principal de o reducere a veniturilor ca urmare a recesiunii neașteptat de puternice și a modificării componenței PIB. Cu toate acestea, pierderile de venituri au fost în parte compensate de reduceri ale cheltuielilor. Pentru stabilizarea poziției fiscale, autoritățile au pus în aplicare, în cea de a doua jumătate a anului, un pachet de consolidare fiscală în valoare de 2,3 % din PIB. Pachetul a constat în măsuri de scădere în continuare a cheltuielilor primare (dincolo de limita de 90 % prevăzută de norma de execuție bugetară existentă), precum și în măsuri pentru îmbunătățirea respectării normelor fiscale. Cu toate că au existat mai multe revizuiri în sens descendent ale obiectivului bugetar, fără a se ține seama de măsurile suplimentare semnificative de austeritate, în cursul anului, efortul strategic de consolidare fiscală a permis Bulgariei să realizeze un deficit public general relativ scăzut în 2009.

| (6) | Pentru 2010, programul de convergență urmărește să realizeze un buget echilibrat. În conformitate cu estimările, ponderea veniturilor în PIB va crește până la aproape 391⁄4 % din PIB (de la 371⁄2 % din PIB în anul precedent), susținută de impozite indirecte mai mari și alte venituri. Cu toate că PIB-ul s-a deplasat către o componență mai puțin favorabilă impozitării, reluarea puternică a creșterii veniturilor din impozitele indirecte se explică printr-o îmbunătățire estimată semnificativă a respectării normelor fiscale și o creștere a nivelului accizelor pentru țigări și a energiei electrice pentru producția industrială. Cu toate acestea, programul nu furnizează detalii cu privire la creșterea estimată a altor venituri cu 1 % din PIB. Spre deosebire de acestea, se estimează o scădere cu 1⁄4 puncte procentuale din PIB a contribuțiilor sociale, ca urmare a scăderii nivelului contribuțiilor cu 2 puncte procentuale. Se estimează o scădere ușoară a ponderii cheltuielilor în PIB, cu aproximativ 1⁄4 puncte procentuale din PIB în 2010, în general ca urmare a raționalizării administrației publice. Salariile nominale din sectorul public și consumul intermediar urmează să rămână neschimbate față de nivelul din 2008, reducându-și procentul reprezentat din PIB în 2010.
  Aceste măsuri de reducere a cheltuielilor reprezintă mai mult decât nivelul necesar pentru compensarea creșterii cu 0,2 % din PIB a pensiilor de urmaș și a celor pentru vârstnici în 2010. Formarea brută de capital fix urmează, în conformitate cu estimările, să rămână constantă ca procent din PIB în 2009-2011. Prin urmare, se preconizează o creștere cu 2 3⁄4 puncte procentuale față de 2009 a procentului reprezentat în PIB de soldul structural (recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord), ceea ce implică o orientare restrictivă planificată pentru politica fiscală în 2010. Estimarea evoluției, conform unei abordări ascendente a orientării fiscale în 2010, reprezintă aproximativ jumătate din ajustarea structurală planificată, pe baza măsurilor prezentate în program. Îmbunătățirea echilibrului structural în cadrul programului este semnificativ superioară previziunilor din toamnă ale serviciilor Comisiei. |
| --- | --- |

(6)

Pentru 2010, programul de convergență urmărește să realizeze un buget echilibrat. În conformitate cu estimările, ponderea veniturilor în PIB va crește până la aproape 391⁄4 % din PIB (de la 371⁄2 % din PIB în anul precedent), susținută de impozite indirecte mai mari și alte venituri. Cu toate că PIB-ul s-a deplasat către o componență mai puțin favorabilă impozitării, reluarea puternică a creșterii veniturilor din impozitele indirecte se explică printr-o îmbunătățire estimată semnificativă a respectării normelor fiscale și o creștere a nivelului accizelor pentru țigări și a energiei electrice pentru producția industrială. Cu toate acestea, programul nu furnizează detalii cu privire la creșterea estimată a altor venituri cu 1 % din PIB. Spre deosebire de acestea, se estimează o scădere cu 1⁄4 puncte procentuale din PIB a contribuțiilor sociale, ca urmare a scăderii nivelului contribuțiilor cu 2 puncte procentuale. Se estimează o scădere ușoară a ponderii cheltuielilor în PIB, cu aproximativ 1⁄4 puncte procentuale din PIB în 2010, în general ca urmare a raționalizării administrației publice. Salariile nominale din sectorul public și consumul intermediar urmează să rămână neschimbate față de nivelul din 2008, reducându-și procentul reprezentat din PIB în 2010.

Aceste măsuri de reducere a cheltuielilor reprezintă mai mult decât nivelul necesar pentru compensarea creșterii cu 0,2 % din PIB a pensiilor de urmaș și a celor pentru vârstnici în 2010. Formarea brută de capital fix urmează, în conformitate cu estimările, să rămână constantă ca procent din PIB în 2009-2011. Prin urmare, se preconizează o creștere cu 2 3⁄4 puncte procentuale față de 2009 a procentului reprezentat în PIB de soldul structural (recalculat de către serviciile Comisiei pe baza informațiilor din program în conformitate cu metodologia stabilită de comun acord), ceea ce implică o orientare restrictivă planificată pentru politica fiscală în 2010. Estimarea evoluției, conform unei abordări ascendente a orientării fiscale în 2010, reprezintă aproximativ jumătate din ajustarea structurală planificată, pe baza măsurilor prezentate în program. Îmbunătățirea echilibrului structural în cadrul programului este semnificativ superioară previziunilor din toamnă ale serviciilor Comisiei.

| (7) | Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu îl reprezintă menținerea unui buget public general echilibrat pe întreaga perioadă de programare. Acest lucru se realizează prin păstrarea într-o formă aproximativ nemodificată a ponderii veniturilor și cheltuielilor în PIB, la o medie de 391⁄4 % în ultimii ani ai programului. Obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM), definit în termeni structurali (adică ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare), este un excedent de 1⁄2 % din PIB, pe care programul își propune să îl realizeze începând cu 2010. Date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM-ul reflectă obiectivele pactului într-un mod mai mult decât corespunzător. |
| --- | --- |

(7)

Principalul obiectiv al strategiei bugetare pe termen mediu îl reprezintă menținerea unui buget public general echilibrat pe întreaga perioadă de programare. Acest lucru se realizează prin păstrarea într-o formă aproximativ nemodificată a ponderii veniturilor și cheltuielilor în PIB, la o medie de 391⁄4 % în ultimii ani ai programului. Obiectivul bugetar pe termen mediu (OTM), definit în termeni structurali (adică ajustat ciclic, exceptând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare), este un excedent de 1⁄2 % din PIB, pe care programul își propune să îl realizeze începând cu 2010. Date fiind cele mai recente previziuni și nivelul datoriei, OTM-ul reflectă obiectivele pactului într-un mod mai mult decât corespunzător.

| (8) | Rezultatele bugetare ar putea fi inferioare previziunilor. Principalul risc rezultă din scenariul macroeconomic aflat la baza acestora, care pornește de la ipoteze de creștere ușor favorabile pentru perioada de programare. În special veniturile s-ar putea situa la un nivel inferior celui preconizat în 2010-2012, ca urmare a unei redresări economice mai lente și mai puțin pronunțate. În plus, reechilibrarea previzionată a creșterii către componente mai puțin bazate pe impozite prezintă, de asemenea, un risc semnificativ de evoluție negativă pentru veniturile bugetare, în timp ce efectul deplin al măsurilor de îmbunătățire a respectării normelor fiscale și a disciplinei bugetare urmează să fie constatat. În ceea ce privește cheltuielile, economiile semnificative din cealaltă categorie de cheltuieli rămân nespecificate.
  În plus, sfera de aplicare a reducerilor suplimentare de cheltuieli pentru compensarea veniturilor se poate dovedi limitată, ca urmare a concentrării masive a eforturilor de consolidare fiscală în prima parte a programului, în 2009. În final, revizuirea în sens descendent a soldului bugetului general pentru 2009, anunțată după prezentarea programului, prezintă riscuri suplimentare la adresa rezultatelor bugetare din 2010. |
| --- | --- |

(8)

Rezultatele bugetare ar putea fi inferioare previziunilor. Principalul risc rezultă din scenariul macroeconomic aflat la baza acestora, care pornește de la ipoteze de creștere ușor favorabile pentru perioada de programare. În special veniturile s-ar putea situa la un nivel inferior celui preconizat în 2010-2012, ca urmare a unei redresări economice mai lente și mai puțin pronunțate. În plus, reechilibrarea previzionată a creșterii către componente mai puțin bazate pe impozite prezintă, de asemenea, un risc semnificativ de evoluție negativă pentru veniturile bugetare, în timp ce efectul deplin al măsurilor de îmbunătățire a respectării normelor fiscale și a disciplinei bugetare urmează să fie constatat. În ceea ce privește cheltuielile, economiile semnificative din cealaltă categorie de cheltuieli rămân nespecificate.

În plus, sfera de aplicare a reducerilor suplimentare de cheltuieli pentru compensarea veniturilor se poate dovedi limitată, ca urmare a concentrării masive a eforturilor de consolidare fiscală în prima parte a programului, în 2009. În final, revizuirea în sens descendent a soldului bugetului general pentru 2009, anunțată după prezentarea programului, prezintă riscuri suplimentare la adresa rezultatelor bugetare din 2010.

| (9) | Rata datoriei publice brute este cu mult sub valoarea de referință din tratat pe întreaga perioadă de programare. Aceasta este estimată a fi de aproape 15 % din PIB în 2009, în ușoară creștere față de anul anterior. Principalii factori care au contribuit la această creștere redusă a ratei datoriilor au fost deteriorarea echilibrului bugetar și reducerea creșterii PIB-ului care, într-o anumită măsură, au fost compensate de ajustarea stoc-flux care atrage reducerea datoriilor. Se previzionează o stabilizare a ratei datoriilor în jurul nivelului din 2009, pe întreaga perioadă de programare, datorată în principal nivelului echilibrat preconizat pentru bugetele publice. Riscurile la care este expusă evoluția estimată a ratei datoriei, altele decât cele la care este expus și deficitul, par a fi în general echilibrate. |
| --- | --- |

(9)

Rata datoriei publice brute este cu mult sub valoarea de referință din tratat pe întreaga perioadă de programare. Aceasta este estimată a fi de aproape 15 % din PIB în 2009, în ușoară creștere față de anul anterior. Principalii factori care au contribuit la această creștere redusă a ratei datoriilor au fost deteriorarea echilibrului bugetar și reducerea creșterii PIB-ului care, într-o anumită măsură, au fost compensate de ajustarea stoc-flux care atrage reducerea datoriilor. Se previzionează o stabilizare a ratei datoriilor în jurul nivelului din 2009, pe întreaga perioadă de programare, datorată în principal nivelului echilibrat preconizat pentru bugetele publice. Riscurile la care este expusă evoluția estimată a ratei datoriei, altele decât cele la care este expus și deficitul, par a fi în general echilibrate.

| (10) | Nivelul datoriei publice brute este scăzut, iar previziunile în privința datoriei pe termen mediu până în 2020, care presupun doar o revenire treptată a PIB-ului la ratele de creștere prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației, arată că strategia bugetară prezentată în program, luată ca atare, fără alte modificări la nivel de politici, ar fi suficientă pentru a permite scăderea ponderii datoriei în PIB și atingerea unei poziții nete creditoare până în 2020. |
| --- | --- |

(10)

Nivelul datoriei publice brute este scăzut, iar previziunile în privința datoriei pe termen mediu până în 2020, care presupun doar o revenire treptată a PIB-ului la ratele de creștere prevăzute înainte de criză și o întoarcere a ponderii impozitelor la nivelurile de dinaintea crizei, incluzând creșterea conform previziunilor a cheltuielilor datorate îmbătrânirii populației, arată că strategia bugetară prezentată în program, luată ca atare, fără alte modificări la nivel de politici, ar fi suficientă pentru a permite scăderea ponderii datoriei în PIB și atingerea unei poziții nete creditoare până în 2020.

| (11) | Pe termen lung, impactul îmbătrânirii populației asupra bugetului este ușor mai redus decât media din UE. Poziția bugetară din 2009, astfel cum este estimată în program, accentuează impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra deviației de la sustenabilitate. Realizarea, pe termen mediu, a unor excedente primare ridicate, astfel cum sunt deja prevăzute în program, ar contribui la reducerea suplimentară a riscurilor la care se expune sustenabilitatea finanțelor publice, care au fost estimate drept reduse în cadrul Raportului Comisiei privind sustenabilitatea din 2009 (4). |
| --- | --- |

(11)

Pe termen lung, impactul îmbătrânirii populației asupra bugetului este ușor mai redus decât media din UE. Poziția bugetară din 2009, astfel cum este estimată în program, accentuează impactul bugetar al îmbătrânirii populației asupra deviației de la sustenabilitate. Realizarea, pe termen mediu, a unor excedente primare ridicate, astfel cum sunt deja prevăzute în program, ar contribui la reducerea suplimentară a riscurilor la care se expune sustenabilitatea finanțelor publice, care au fost estimate drept reduse în cadrul Raportului Comisiei privind sustenabilitatea din 2009 (4).

| (12) | Cadrul bugetar intern se prezintă ca fiind relativ puternic, după cum indică experiențele anterioare pozitive în atingerea obiectivelor bugetare, cu toate că acestea au beneficiat de un context macroeconomic favorabil. În 2009, Bulgaria a atenuat impactul negativ al crizei asupra bugetului, punând în aplicare măsuri de consolidare considerabile. Lacunele prezentului cadru fiscal sunt legate de existența anumitor puteri discreționare ale administrației centrale. În plus, cadrul nu cuprinde reguli multianuale, iar plafoanele de cheltuieli stabilite în cadrul planificării fiscale pe termen mediu sunt obligatorii doar pe termen scurt. Programul nu prevede modificări substanțiale ale cadrului bugetar, cu excepția creșterii orizontului de timp al cadrului fiscal pe termen mediu de la trei la patru ani pentru a coincide cu mandatul guvernului și a conferi astfel un caracter mai previzibil politicii pe termen mediu. Norma execuției bugetare de 90 % este înlocuită de o dispoziție care permite guvernului să compenseze o posibilă scădere a veniturilor bugetare prin reducerea cheltuielilor primare sub nivelul creditelor anuale. Noua normă prevede o mai mare flexibilitate și permite guvernului adoptarea unei politici discreționare de consolidare pe timp de criză. Cu toate acestea, lipsa unor proiectări și definiții mai clare referitoare la punerea în aplicare a normei provoacă o anumită lipsă de transparență în cadrul bugetar. |
| --- | --- |

(12)

Cadrul bugetar intern se prezintă ca fiind relativ puternic, după cum indică experiențele anterioare pozitive în atingerea obiectivelor bugetare, cu toate că acestea au beneficiat de un context macroeconomic favorabil. În 2009, Bulgaria a atenuat impactul negativ al crizei asupra bugetului, punând în aplicare măsuri de consolidare considerabile. Lacunele prezentului cadru fiscal sunt legate de existența anumitor puteri discreționare ale administrației centrale. În plus, cadrul nu cuprinde reguli multianuale, iar plafoanele de cheltuieli stabilite în cadrul planificării fiscale pe termen mediu sunt obligatorii doar pe termen scurt. Programul nu prevede modificări substanțiale ale cadrului bugetar, cu excepția creșterii orizontului de timp al cadrului fiscal pe termen mediu de la trei la patru ani pentru a coincide cu mandatul guvernului și a conferi astfel un caracter mai previzibil politicii pe termen mediu. Norma execuției bugetare de 90 % este înlocuită de o dispoziție care permite guvernului să compenseze o posibilă scădere a veniturilor bugetare prin reducerea cheltuielilor primare sub nivelul creditelor anuale. Noua normă prevede o mai mare flexibilitate și permite guvernului adoptarea unei politici discreționare de consolidare pe timp de criză. Cu toate acestea, lipsa unor proiectări și definiții mai clare referitoare la punerea în aplicare a normei provoacă o anumită lipsă de transparență în cadrul bugetar.

| (13) | Programul recunoaște deficiențele existente în ceea ce privește calitatea finanțelor publice. Acesta recunoaște necesitatea de a se întreprinde de urgență acțiuni politice pentru a contracara consecințele nefavorabile ale îmbătrânirii populației și tendințele demografice cu efect negativ asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. Sunt prezentate măsuri ambițioase de reformă structurală în domeniul sănătății, învățământului, sistemului de pensii și administrației publice și din domeniul fiscal, în vederea sporirii eficienței și eficacității veniturilor și cheltuielilor publice și a ameliorării potențialului de creștere al economiei, pentru a asigura o convergență durabilă în cadrul Uniunii Europene. Reformele prevăd optimizarea structurilor existente, raționalizarea în domeniul ocupării forței de muncă în administrația publică, schimbarea mecanismului cheltuielilor și finanțărilor pentru serviciile de sănătate, aplicarea unor măsuri de reformă în cadrul recent adoptatei strategii de reformă a sistemului de pensii, a unor măsuri pentru reformarea învățământului terțiar și a domeniului cercetării și dezvoltării și schimbarea modului de gestionare a activelor publice. |
| --- | --- |

(13)

Programul recunoaște deficiențele existente în ceea ce privește calitatea finanțelor publice. Acesta recunoaște necesitatea de a se întreprinde de urgență acțiuni politice pentru a contracara consecințele nefavorabile ale îmbătrânirii populației și tendințele demografice cu efect negativ asupra sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. Sunt prezentate măsuri ambițioase de reformă structurală în domeniul sănătății, învățământului, sistemului de pensii și administrației publice și din domeniul fiscal, în vederea sporirii eficienței și eficacității veniturilor și cheltuielilor publice și a ameliorării potențialului de creștere al economiei, pentru a asigura o convergență durabilă în cadrul Uniunii Europene. Reformele prevăd optimizarea structurilor existente, raționalizarea în domeniul ocupării forței de muncă în administrația publică, schimbarea mecanismului cheltuielilor și finanțărilor pentru serviciile de sănătate, aplicarea unor măsuri de reformă în cadrul recent adoptatei strategii de reformă a sistemului de pensii, a unor măsuri pentru reformarea învățământului terțiar și a domeniului cercetării și dezvoltării și schimbarea modului de gestionare a activelor publice.

| (14) | Ținând seama de riscurile menționate mai sus, la care sunt expuse obiectivele fiscale, strategia bugetară a programului poate fi considerată, în general, drept conformă cu cerințele pactului și favorabilă menținerii stabilității macroeconomice și a încrederii investitorilor în economia bulgară. Aceasta prevede o cifră foarte ambițioasă pentru consolidarea structurală cu –2 3⁄4 % din PIB în 2010, fără alte îmbunătățiri pentru anii următori. Programul nu precizează măsuri care să susțină pe deplin consolidarea planificată pentru 2010. În plus, realizarea sa completă depinde de un scenariu macroeconomic optimist, în condițiile unor noi riscuri suplimentare generate de revizuirea în sens crescător a deficitului din 2009. Pentru perioada ulterioară anului 2011, lipsa unor măsuri specifice în program ar putea reprezenta o subminare suplimentară a traiectoriei de ajustare prevăzute. Se estimează îndeplinirea și depășirea OTM cu o marjă destul de mare încă din 2010, ceea ce face ca ritmul de consolidare structurală să fie destul de ambițios, având în vedere contextul nefavorabil pe care îl traversează economia în prezent și riscurile descrise mai sus, la care este expusă strategia bugetară. Orientarea fiscală generală, astfel cum este măsurată în funcție de evoluția soldului structural, este restrictivă în 2010 și în linii mari neutră în 2011, prevăzând o relaxare fiscală în 2012. Obiectivul pe termen mediu al programului, acela de a menține un excedent ajustat ciclic de 1⁄2 % din PIB, ar fi îndeplinit începând cu 2010. |
| --- | --- |

(14)

Ținând seama de riscurile menționate mai sus, la care sunt expuse obiectivele fiscale, strategia bugetară a programului poate fi considerată, în general, drept conformă cu cerințele pactului și favorabilă menținerii stabilității macroeconomice și a încrederii investitorilor în economia bulgară. Aceasta prevede o cifră foarte ambițioasă pentru consolidarea structurală cu –2 3⁄4 % din PIB în 2010, fără alte îmbunătățiri pentru anii următori. Programul nu precizează măsuri care să susțină pe deplin consolidarea planificată pentru 2010. În plus, realizarea sa completă depinde de un scenariu macroeconomic optimist, în condițiile unor noi riscuri suplimentare generate de revizuirea în sens crescător a deficitului din 2009. Pentru perioada ulterioară anului 2011, lipsa unor măsuri specifice în program ar putea reprezenta o subminare suplimentară a traiectoriei de ajustare prevăzute. Se estimează îndeplinirea și depășirea OTM cu o marjă destul de mare încă din 2010, ceea ce face ca ritmul de consolidare structurală să fie destul de ambițios, având în vedere contextul nefavorabil pe care îl traversează economia în prezent și riscurile descrise mai sus, la care este expusă strategia bugetară. Orientarea fiscală generală, astfel cum este măsurată în funcție de evoluția soldului structural, este restrictivă în 2010 și în linii mari neutră în 2011, prevăzând o relaxare fiscală în 2012. Obiectivul pe termen mediu al programului, acela de a menține un excedent ajustat ciclic de 1⁄2 % din PIB, ar fi îndeplinit începând cu 2010.

| (15) | În ceea ce privește datele necesare prevăzute în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (5). |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește datele necesare prevăzute în codul de conduită pentru programele de stabilitate și de convergență, programul prezintă o serie de lacune în privința datelor obligatorii și a celor opționale (5).

Concluzia generală este că obiectivul programului de a susține o poziție bugetară solidă, reflectată în bugetele publice generale echilibrate, conform planificării, este considerat drept adecvat în conjunctura economică actuală și având în vedere necesitatea controlării dezechilibrelor externe ale economiei. Măsurile de consolidare întreprinse și angajamentul politic puternic de a realiza o disciplină fiscală urmează, în conformitate cu estimările, să compenseze parțial riscurile generate de ipotezele ușor optimiste în privința creșterii și perceperii impozitelor. Pe termen scurt spre mediu, programul prevede reforme structurale ambițioase, care urmăresc consolidarea sustenabilității finanțelor publice și, în același timp, sprijinirea redresării economice. Sub rezerva riscurilor de evoluție negativă generate de gradul încă ridicat de incertitudine din mediul extern, orientarea bugetară ar implica îndeplinirea, pe aproape întreaga perioadă de programare, a obiectivului pe termen mediu de 1⁄2 % din PIB, cu toate că acesta reflectă obiectivele pactului într-un mod mai mult decât corespunzător. Bulgaria se confruntă cu provocarea susținerii procesului de recuperare într-un mediu economic global mai puțin benefic. În același timp, menținerea unor politici de disciplină fiscală strictă și limitarea evoluției salariale în conformitate cu creșterea productivității sunt garantate de necesitatea sporirii competitivității și a corectării dezechilibrelor externe. Pe termen lung, îmbunătățirea calității și a sustenabilității finanțelor publice necesită aplicarea fermă a reformelor structurale planificate și care au fost îndelung amânate și consolidarea capacității administrative.

Având în vedere evaluarea de mai sus și dată fiind necesitatea de a asigura o convergență sustenabilă, Bulgaria este invitată:

| (i) | să continue punerea în aplicare a unor politici fiscale stricte și să adopte noi măsuri de consolidare pentru a atinge obiectivul programului pentru 2010, în vederea susținerii ajustării în curs a dezechilibrelor externe și a asigurării încrederii investitorilor în economie; în special, să controleze creșterile salariale din sectorul public pentru a contribui la moderarea generală a nivelului salarial și pentru a îmbunătăți competitivitatea; |
| --- | --- |

(i)

să continue punerea în aplicare a unor politici fiscale stricte și să adopte noi măsuri de consolidare pentru a atinge obiectivul programului pentru 2010, în vederea susținerii ajustării în curs a dezechilibrelor externe și a asigurării încrederii investitorilor în economie; în special, să controleze creșterile salariale din sectorul public pentru a contribui la moderarea generală a nivelului salarial și pentru a îmbunătăți competitivitatea;

| (ii) | să amelioreze eficiența cheltuielilor publice prin aplicarea energică a reformelor structurale planificate în domeniul administrației publice, sănătății, învățământului și pensiilor, pentru a impulsiona productivitatea și a asigura o convergență sustenabilă în cadrul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(ii)

să amelioreze eficiența cheltuielilor publice prin aplicarea energică a reformelor structurale planificate în domeniul administrației publice, sănătății, învățământului și pensiilor, pentru a impulsiona productivitatea și a asigura o convergență sustenabilă în cadrul Uniunii Europene.

Tabel comparativ al principalelor previziuni macroeconomice și bugetare

| | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PIB real (variație %) | PC ian. 2010 | 6,0 | –4,9 | 0,3 | 3,8 | 4,8 |
| COM nov. 2009 | 6,0 | –5,9 | –1,1 | 3,1 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 6,5 | 4,7 | 5,2 | 5,8 | n.a. |
| Inflație IAPC (%) | PC ian. 2010 | 12,0 | 2,5 | 2,4 | 2,8 | 2,8 |
| COM nov. 2009 | 12,0 | 2,4 | 2,3 | 2,9 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 12,4 | 6,7 | 4,7 | 4,0 | n.a. |
| Deviație PIB (6) (% din PIB potențial) | PC ian. 2010 | 4,8 | –3,5 | –5,7 | –4,7 | –2,5 |
| COM nov. 2009 (7) | 6,0 | –3,1 | –6,0 | –5,1 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 1,1 | –0,7 | –1,8 | –1,4 | n.a. |
| Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii (% din PIB) | PC ian. 2010 | –24,6 | –8,2 | –4,1 | –1,2 | –0,5 |
| COM nov. 2009 | –22,1 | –12,8 | –8,7 | –6,7 | n.a. |
| PC dec. 2008 | –22,9 | –20,7 | –18,4 | –16,6 | n.a. |
| Venituri la bugetul general (% din PIB) | PC ian. 2010 | 39,1 | 37,5 | 39,2 | 39,6 | 39,1 |
| COM nov. 2009 | 39,1 | 38,7 | 38,4 | 38,4 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 41,3 | 43,4 | 43,4 | 43,7 | n.a. |
| Cheltuielile bugetului general (% din PIB) | PC ian. 2010 | 37,3 | 39,4 | 39,2 | 39,5 | 39,0 |
| COM nov. 2009 | 37,3 | 39,5 | 39,5 | 38,7 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 38,3 | 40,4 | 40,4 | 40,7 | n.a. |
| Soldul bugetului general (% din PIB) | PC ian. 2010 | 1,8 | –1,9
   (8) | 0,0 | 0,1 | 0,1 |
| COM nov. 2009 | 1,8 | –0,8 | –1,2 | –0,4 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | 3,0 | n.a. |
| Sold primar (% din PIB) | PC ian. 2010 | 2,7 | –1,3 | 0,9 | 1,0 | 1,1 |
| COM nov. 2009 | 2,7 | 0,0 | –0,3 | 0,5 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,9 | n.a. |
| Sold ajustat ciclic (6) (% din PIB) | PC ian. 2010 | 0,2 | –0,7 | 1,9 | 1,7 | 1,0 |
| COM nov. 2009 | –0,3 | 0,3 | 1,0 | 1,5 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 | n.a. |
| Sold structural (9) (% din PIB) | PC ian. 2010 | 0,2 | –0,7 | 1,9 | 1,7 | 1,0 |
| COM nov. 2009 | –0,3 | 0,3 | 1,0 | 1,5 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 2,6 | 3,2 | 3,6 | 3,5 | n.a. |
| Datorie publică brută (% din PIB) | PC ian. 2010 | 14,1 | 14,7 | 14,6 | 14,5 | 14,4 |
| COM nov. 2009 | 14,1 | 15,1 | 16,2 | 15,7 | n.a. |
| PC dec. 2008 | 15,4 | 15,4 | 15,3 | 15,2 | n.a. |
| Programul de convergență (PC); previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei. |

2008

2009

2010

2011

2012

PIB real (variație %)

PC ian. 2010

6,0

–4,9

0,3

3,8

4,8

COM nov. 2009

6,0

–5,9

–1,1

3,1

n.a.

PC dec. 2008

6,5

4,7

5,2

5,8

n.a.

Inflație IAPC (%)

PC ian. 2010

12,0

2,5

2,4

2,8

2,8

COM nov. 2009

12,0

2,4

2,3

2,9

n.a.

PC dec. 2008

12,4

6,7

4,7

4,0

n.a.

Deviație PIB (6) (% din PIB potențial)

PC ian. 2010

4,8

–3,5

–5,7

–4,7

–2,5

COM nov. 2009 (7)

6,0

–3,1

–6,0

–5,1

n.a.

PC dec. 2008

1,1

–0,7

–1,8

–1,4

n.a.

Capacitatea/necesarul net de finanțare în raport cu restul lumii (% din PIB)

PC ian. 2010

–24,6

–8,2

–4,1

–1,2

–0,5

COM nov. 2009

–22,1

–12,8

–8,7

–6,7

n.a.

PC dec. 2008

–22,9

–20,7

–18,4

–16,6

n.a.

Venituri la bugetul general (% din PIB)

PC ian. 2010

39,1

37,5

39,2

39,6

39,1

COM nov. 2009

39,1

38,7

38,4

38,4

n.a.

PC dec. 2008

41,3

43,4

43,4

43,7

n.a.

Cheltuielile bugetului general (% din PIB)

PC ian. 2010

37,3

39,4

39,2

39,5

39,0

COM nov. 2009

37,3

39,5

39,5

38,7

n.a.

PC dec. 2008

38,3

40,4

40,4

40,7

n.a.

Soldul bugetului general (% din PIB)

PC ian. 2010

1,8

–1,9
   (8)

0,0

0,1

0,1

COM nov. 2009

1,8

–0,8

–1,2

–0,4

n.a.

PC dec. 2008

3,0

3,0

3,0

3,0

n.a.

Sold primar (% din PIB)

PC ian. 2010

2,7

–1,3

0,9

1,0

1,1

COM nov. 2009

2,7

0,0

–0,3

0,5

n.a.

PC dec. 2008

3,9

3,9

3,9

3,9

n.a.

Sold ajustat ciclic (6) (% din PIB)

PC ian. 2010

0,2

–0,7

1,9

1,7

1,0

COM nov. 2009

–0,3

0,3

1,0

1,5

n.a.

PC dec. 2008

2,6

3,2

3,6

3,5

n.a.

Sold structural (9) (% din PIB)

PC ian. 2010

0,2

–0,7

1,9

1,7

1,0

COM nov. 2009

–0,3

0,3

1,0

1,5

n.a.

PC dec. 2008

2,6

3,2

3,6

3,5

n.a.

Datorie publică brută (% din PIB)

PC ian. 2010

14,1

14,7

14,6

14,5

14,4

COM nov. 2009

14,1

15,1

16,2

15,7

n.a.

PC dec. 2008

15,4

15,4

15,3

15,2

n.a.

Programul de convergență (PC); previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1. Documentele la care se face trimitere în prezentul text pot fi consultate la următoarea adresă de internet: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_en.htm

(2)  Cu toate acestea, la 9 aprilie, autoritățile bulgare au anunțat că deficitul public general ar fi putut ajunge în 2009 la 3,7 % din PIB.

(3)  Evaluarea ia îndeosebi în calcul previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009, dar și alte informații care au devenit disponibile ulterior.

(4)  În concluziile din 10 noiembrie 2009 referitoare la sustenabilitatea finanțelor publice, „Consiliul solicită statelor membre să își canalizeze atenția asupra strategiilor orientate spre sustenabilitate în programele privind stabilitatea și convergența pe care urmează să le elaboreze” și „invită Comisia, alături de Comitetul pentru politică economică și de Comitetul economic si financiar, să continue elaborarea de metodologii pentru evaluarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice în timp util pentru următorul raport privind sustenabilitatea”, care este prevăzut pentru 2012.

(5)  În special, nu sunt furnizate date privind măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare, consumul intermediar, cheltuielile cu dobânzile și anumite date privind sustenabilitatea pe termen lung.

(6)  Deviațiile PIB și soldurile ajustate ciclic în conformitate cu programele, recalculate de serviciile Comisiei pe baza informațiilor din programe.

(7)  Pe baza unei creșteri potențiale estimate de 3,4 %, 3,1 %, 2,9 % și respectiv 3,0 % în perioada 2009-2012.

(8)  Eurostat poartă în prezent discuții cu autoritățile bulgare de statistică privind înregistrarea în conturile naționale a injecțiilor de capital operate asupra societăților bulgare de energie electrică, fapt ce ar putea atrage o creștere a deficitului public în 2009 cu 0,6 % din PIB.

(9)  Sold ajustat ciclic, excluzând măsurile cu caracter excepțional și alte măsuri temporare. Cea mai recentă actualizare a programului și previziunile din toamnă ale serviciilor Comisiei nu includ măsuri cu caracter excepțional și alte măsuri temporare.

Surse:

Programul de convergență (PC); previziunile serviciilor Comisiei din toamna anului 2009 (COM); calculele serviciilor Comisiei.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 27.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 137/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 137/17

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5852 – Oak Hill Capital Partners/Private Equity/Avolon)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 137/04

La data de 18 mai 2010, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32010M5852. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32010M5852. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

| 27.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 137/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 137/17

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5834 – Coca-Cola Enterprises/Coca-Cola Drycker Sverige/Coca-Cola Drikker)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 137/05

La data de 18 mai 2010, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32010M5834. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32010M5834. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

| 27.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 137/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 137/18

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul COMP/M.5810 – Investor/Saab)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 137/06

La data de 20 mai 2010, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața comună. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului. Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale, |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale,

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32010M5810. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) cu numărul de document 32010M5810. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 27.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 137/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 137/19

---

Concluziile Consiliului din 10 mai 2010 privind Europeana: etapele următoare

2010/C 137/07

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

ÎNTRUCÂT:

| — | înființarea unei biblioteci digitale europene Europeana, punct de acces on-line multilingv la material cultural digitalizat din toată Europa (cărți, ziare, fotografii, opere cinematografice și audiovizuale, documente de arhivă, opere din muzee, patrimoniul de monumente și patrimoniul arheologic etc.), reprezintă o ocazie extraordinară pentru punerea în valoare a patrimoniului cultural al statelor membre și pentru a consolida accesul tuturor categoriilor de public la acest patrimoniu, precum și cunoștințele despre acesta; |
| --- | --- |

—

înființarea unei biblioteci digitale europene Europeana, punct de acces on-line multilingv la material cultural digitalizat din toată Europa (cărți, ziare, fotografii, opere cinematografice și audiovizuale, documente de arhivă, opere din muzee, patrimoniul de monumente și patrimoniul arheologic etc.), reprezintă o ocazie extraordinară pentru punerea în valoare a patrimoniului cultural al statelor membre și pentru a consolida accesul tuturor categoriilor de public la acest patrimoniu, precum și cunoștințele despre acesta;

| — | digitalizarea și accesibilitatea on-line ale materialului cultural al statelor membre și conservarea digitală sunt esențiale pentru valorizarea patrimoniului cultural, pentru dinamismul creării de conținuturi și pentru încurajarea creării de noi servicii electronice; |
| --- | --- |

—

digitalizarea și accesibilitatea on-line ale materialului cultural al statelor membre și conservarea digitală sunt esențiale pentru valorizarea patrimoniului cultural, pentru dinamismul creării de conținuturi și pentru încurajarea creării de noi servicii electronice;

REAMINTIND:

concluziile Consiliului din 13 noiembrie 2006 privind digitalizarea și accesibilitatea on-line ale materialului cultural și conservarea digitală;

concluziile Consiliului din 20 noiembrie 2008 privind biblioteca digitală europeană Europeana, care au insuflat un prim elan politic dezvoltării acestei platforme comune de accesare a patrimoniului cultural european;

raportul final al grupului de experți la nivel înalt privind bibliotecile digitale „Bibliotecile digitale: recomandări și provocări pentru viitor”;

SALUTĂ CU INTERES:

| — | comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 28 august 2009„Europeana – etapele următoare”, care a lansat un proces de consultare cu scopul de a analiza modalitățile cele mai adecvate de a garanta că Europeana și politicile de digitalizare, accesibilitate on-line și conservare digitală pe care se bazează aceasta oferă culturii europene vizibilitate de lungă durată în mediul digital; |
| --- | --- |

—

comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 28 august 2009„Europeana – etapele următoare”, care a lansat un proces de consultare cu scopul de a analiza modalitățile cele mai adecvate de a garanta că Europeana și politicile de digitalizare, accesibilitate on-line și conservare digitală pe care se bazează aceasta oferă culturii europene vizibilitate de lungă durată în mediul digital;

| — | scopul de a face ca 10 milioane de opere digitalizate să fie disponibile on-line prin Europeana până la sfârșitul lui 2010; |
| --- | --- |

—

scopul de a face ca 10 milioane de opere digitalizate să fie disponibile on-line prin Europeana până la sfârșitul lui 2010;

| — | comunicarea din 19 octombrie 2009 a Comisiei „Drepturile de autor în economia cunoașterii”, care menționează în mod explicit provocările de natură juridică cu care încep să se confrunte bibliotecile și arhivele atunci când își digitalizează colecțiile; |
| --- | --- |

—

comunicarea din 19 octombrie 2009 a Comisiei „Drepturile de autor în economia cunoașterii”, care menționează în mod explicit provocările de natură juridică cu care încep să se confrunte bibliotecile și arhivele atunci când își digitalizează colecțiile;

RECUNOAȘTE CU INTERES:

| — | în urma discuțiilor din cadrul reuniunii Consiliului Educație, Tineret și Cultură din 27 noiembrie 2009, instituirea de către Comisie a unui Grup de reflecție european („comité des sages”) privind digitalizarea, care va analiza în special aspectele privind parteneriatele public-privat; invită grupul să organizeze consultări extinse și să utilizeze cât mai eficient contribuțiile din partea statelor membre și a părților implicate relevante și să facă informări periodice cu privire la activitățile sale, după caz; |
| --- | --- |

—

în urma discuțiilor din cadrul reuniunii Consiliului Educație, Tineret și Cultură din 27 noiembrie 2009, instituirea de către Comisie a unui Grup de reflecție european („comité des sages”) privind digitalizarea, care va analiza în special aspectele privind parteneriatele public-privat; invită grupul să organizeze consultări extinse și să utilizeze cât mai eficient contribuțiile din partea statelor membre și a părților implicate relevante și să facă informări periodice cu privire la activitățile sale, după caz;

IA ACT:

| — | de progresele făcute până acum, care au dus la înființarea Fundației „Biblioteca Digitală Europeană” și la lansarea prototipului EUROPEANA la 20 noiembrie 2008, ca etapă decisivă a acestui proces; |
| --- | --- |

—

de progresele făcute până acum, care au dus la înființarea Fundației „Biblioteca Digitală Europeană” și la lansarea prototipului EUROPEANA la 20 noiembrie 2008, ca etapă decisivă a acestui proces;

| — | de faptul că următoarele etape-cheie vor fi prezentarea „Europeana 1.0” în 2010 și consolidarea ulterioară a platformei; |
| --- | --- |

—

de faptul că următoarele etape-cheie vor fi prezentarea „Europeana 1.0” în 2010 și consolidarea ulterioară a platformei;

EVIDENȚIAZĂ:

| — | provocările organizaționale, juridice și financiare pentru digitalizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural, precum și pentru procesul de conservare digitală, printre care aspectele privind drepturile de proprietate intelectuală și necesitatea de a identifica surse complementare de finanțare pentru digitalizare, care ar putea include parteneriate public-privat; |
| --- | --- |

—

provocările organizaționale, juridice și financiare pentru digitalizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural, precum și pentru procesul de conservare digitală, printre care aspectele privind drepturile de proprietate intelectuală și necesitatea de a identifica surse complementare de finanțare pentru digitalizare, care ar putea include parteneriate public-privat;

| — | importanța asigurării ca aceste provocări să fie abordate de Comisie și de statele membre în paralel cu etapele prezentate în continuare cu scopul de a consolida Europeana ca structură de bază și punct de acces comun la conținutul cultural; |
| --- | --- |

—

importanța asigurării ca aceste provocări să fie abordate de Comisie și de statele membre în paralel cu etapele prezentate în continuare cu scopul de a consolida Europeana ca structură de bază și punct de acces comun la conținutul cultural;

| — | necesitatea ca statele membre și Comisia, precum și organismele și instituțiile implicate activ în Europeana, să-și intensifice eforturile de extindere și îmbogățire a portalului Europeana în anii următori, atât din perspectivă cantitativă, cât și calitativă; |
| --- | --- |

—

necesitatea ca statele membre și Comisia, precum și organismele și instituțiile implicate activ în Europeana, să-și intensifice eforturile de extindere și îmbogățire a portalului Europeana în anii următori, atât din perspectivă cantitativă, cât și calitativă;

SUBLINIAZĂ CĂ:

| — | Europeana trebuie să își continue dezvoltarea ca rod al unei colaborări între instituțiile culturale ale Europei, precum și activitatea de îmbunătățire a portalului – inclusiv printr-o prezentare mai coerentă și mai atrăgătoare a elementelor digitalizate, abordând aspectele multilingve și îmbunătățind funcțiile de căutare – pentru a veni în întâmpinarea cerințelor și așteptărilor utilizatorilor; |
| --- | --- |

—

Europeana trebuie să își continue dezvoltarea ca rod al unei colaborări între instituțiile culturale ale Europei, precum și activitatea de îmbunătățire a portalului – inclusiv printr-o prezentare mai coerentă și mai atrăgătoare a elementelor digitalizate, abordând aspectele multilingve și îmbunătățind funcțiile de căutare – pentru a veni în întâmpinarea cerințelor și așteptărilor utilizatorilor;

| — | pentru consolidarea pe termen lung a platformei Europeana, un model sustenabil de guvernanță și de finanțare ar trebui să ia în considerare rolul Europeana de a oferi în context transfrontalier un acces cât mai vast la colecții culturale, caracterul și aria de acoperire europene ale site-ului, precum și rolul considerabil al instituțiilor de cultură; |
| --- | --- |

—

pentru consolidarea pe termen lung a platformei Europeana, un model sustenabil de guvernanță și de finanțare ar trebui să ia în considerare rolul Europeana de a oferi în context transfrontalier un acces cât mai vast la colecții culturale, caracterul și aria de acoperire europene ale site-ului, precum și rolul considerabil al instituțiilor de cultură;

| — | digitalizarea și accesibilitatea on-line ale patrimoniului nostru cultural ar trebui să se realizeze respectând pe deplin drepturile de proprietate intelectuală; este necesar să se înregistreze progrese rapide în găsirea unor soluții fiabile în vederea digitalizării operelor care nu mai sunt editate și difuzate și a publicării lor on-line, precum și în vederea abordării problematicii operelor orfane; |
| --- | --- |

—

digitalizarea și accesibilitatea on-line ale patrimoniului nostru cultural ar trebui să se realizeze respectând pe deplin drepturile de proprietate intelectuală; este necesar să se înregistreze progrese rapide în găsirea unor soluții fiabile în vederea digitalizării operelor care nu mai sunt editate și difuzate și a publicării lor on-line, precum și în vederea abordării problematicii operelor orfane;

CONSIDERĂ CĂ, PENTRU DEZVOLTAREA ÎN CONTINUARE A EUROPEANA, ESTE NECESAR:

| — | să se sporească numărul de obiecte, atât lucrări din domeniul public, cât și dintre cele protejate de drepturile de proprietate intelectuală, din biblioteci, muzee, arhive și colecții audiovizuale accesibile prin intermediul portalului, în condițiile respectării pe deplin a drepturilor de proprietate intelectuală, manifestând în același timp o abordare calitativă care să pună în valoare diversitatea și bogăția patrimoniului cultural al Europei; să se continue activitățile comune pentru a asigura o disponibilitate cât mai mare a lucrărilor din domeniul public după digitalizarea acestora; |
| --- | --- |

—

să se sporească numărul de obiecte, atât lucrări din domeniul public, cât și dintre cele protejate de drepturile de proprietate intelectuală, din biblioteci, muzee, arhive și colecții audiovizuale accesibile prin intermediul portalului, în condițiile respectării pe deplin a drepturilor de proprietate intelectuală, manifestând în același timp o abordare calitativă care să pună în valoare diversitatea și bogăția patrimoniului cultural al Europei; să se continue activitățile comune pentru a asigura o disponibilitate cât mai mare a lucrărilor din domeniul public după digitalizarea acestora;

| — | să se continue eforturile de stimulare a unei distribuții geografice mai largi și de atingere a unui echilibru mai bun între diferitele tipuri de conținut oferit prin Europeana (cărți, fotografii, documente de arhivă, materiale cinematografice și audiovizuale, colecții din muzee etc.), ținând cont de nevoile specifice ale tipurilor de conținut bazat pe resurse, precum materialele audiovizuale; |
| --- | --- |

—

să se continue eforturile de stimulare a unei distribuții geografice mai largi și de atingere a unui echilibru mai bun între diferitele tipuri de conținut oferit prin Europeana (cărți, fotografii, documente de arhivă, materiale cinematografice și audiovizuale, colecții din muzee etc.), ținând cont de nevoile specifice ale tipurilor de conținut bazat pe resurse, precum materialele audiovizuale;

| — | să se ia în considerare pe deplin diversitatea lingvistică drept una din caracteristicile-cheie ale patrimoniului Europei și să se consolideze funcțiile multilingve ale site-ului Europeana, în special prin introducerea funcției de căutare translingvistică și a traducerii automate; |
| --- | --- |

—

să se ia în considerare pe deplin diversitatea lingvistică drept una din caracteristicile-cheie ale patrimoniului Europei și să se consolideze funcțiile multilingve ale site-ului Europeana, în special prin introducerea funcției de căutare translingvistică și a traducerii automate;

| — | să se garanteze faptul că utilizatorul este în centrul atenției și să se continue analiza cerințelor și a profilurilor utilizatorilor, având în vedere și identificarea unor aplicații și mecanisme specifice, inclusiv dintre cele care încurajează interactivitatea, permițând utilizatorilor să aducă o contribuție activă la site, luând, în același timp, măsurile necesare pentru a asigura că, la încărcarea conținutului, se respectă dispozițiile legale relevante. Noile aplicații Europeana ar trebui să utilizeze formate deschise, în măsura posibilului, pentru a facilita participarea cât mai largă a comunității dezvoltatorilor și pentru a permite reutilizarea adecvată și adaptarea componentelor informatice din cadrul Europeana la alte contexte; |
| --- | --- |

—

să se garanteze faptul că utilizatorul este în centrul atenției și să se continue analiza cerințelor și a profilurilor utilizatorilor, având în vedere și identificarea unor aplicații și mecanisme specifice, inclusiv dintre cele care încurajează interactivitatea, permițând utilizatorilor să aducă o contribuție activă la site, luând, în același timp, măsurile necesare pentru a asigura că, la încărcarea conținutului, se respectă dispozițiile legale relevante. Noile aplicații Europeana ar trebui să utilizeze formate deschise, în măsura posibilului, pentru a facilita participarea cât mai largă a comunității dezvoltatorilor și pentru a permite reutilizarea adecvată și adaptarea componentelor informatice din cadrul Europeana la alte contexte;

| — | să se întreprindă acțiuni de popularizare a bibliotecii Europeana în rândul instituțiilor culturale din întreaga Europă care ar putea contribui cu conținut și în rândul posibililor utilizatori ai site-ului. În acest context, colaborarea cu sectoarele educației și cercetării ar putea juca un rol semnificativ și ar trebui explorată în continuare; |
| --- | --- |

—

să se întreprindă acțiuni de popularizare a bibliotecii Europeana în rândul instituțiilor culturale din întreaga Europă care ar putea contribui cu conținut și în rândul posibililor utilizatori ai site-ului. În acest context, colaborarea cu sectoarele educației și cercetării ar putea juca un rol semnificativ și ar trebui explorată în continuare;

| — | să se aibă în vedere diversitatea diferitelor instituții culturale din Europa pentru a se asigura că toate instituțiile, inclusiv cele mai mici, au posibilitatea de a participa la dezvoltarea bibliotecii Europeana; |
| --- | --- |

—

să se aibă în vedere diversitatea diferitelor instituții culturale din Europa pentru a se asigura că toate instituțiile, inclusiv cele mai mici, au posibilitatea de a participa la dezvoltarea bibliotecii Europeana;

| — | să se continue dezvoltarea unei serii de standarde minime clare și larg acceptate de interoperabilitate și să se promoveze aplicarea acestora de către instituțiile care furnizează conținutul. Acest lucru va ajuta instituțiile culturale să acorde atenție nevoii de metadate compatibile de înaltă calitate în procesul de digitalizare, care prezintă o importanță deosebită în căutarea unor obiecte digitalizate și în stabilirea corelațiilor dintre acestea; |
| --- | --- |

—

să se continue dezvoltarea unei serii de standarde minime clare și larg acceptate de interoperabilitate și să se promoveze aplicarea acestora de către instituțiile care furnizează conținutul. Acest lucru va ajuta instituțiile culturale să acorde atenție nevoii de metadate compatibile de înaltă calitate în procesul de digitalizare, care prezintă o importanță deosebită în căutarea unor obiecte digitalizate și în stabilirea corelațiilor dintre acestea;

| — | să se acționeze în direcția unui model financiar și de guvernanță sustenabil pentru Europeana ca punct de acces comun la patrimoniul cultural al Europei și să se asigure utilizarea optimă a instrumentelor financiare disponibile pentru finanțarea digitalizării la nivel național și european; |
| --- | --- |

—

să se acționeze în direcția unui model financiar și de guvernanță sustenabil pentru Europeana ca punct de acces comun la patrimoniul cultural al Europei și să se asigure utilizarea optimă a instrumentelor financiare disponibile pentru finanțarea digitalizării la nivel național și european;

| — | să se analizeze rolul posibil al parteneriatelor dintre sectorul public și cel privat în domeniul digitalizării, în vederea sporirii colecțiilor accesibile prin intermediul Europeana, ținând cont de necesitatea de a proteja în mod adecvat interesele titularilor de drepturi, ale utilizatorilor și pe cele ale instituțiilor participante; |
| --- | --- |

—

să se analizeze rolul posibil al parteneriatelor dintre sectorul public și cel privat în domeniul digitalizării, în vederea sporirii colecțiilor accesibile prin intermediul Europeana, ținând cont de necesitatea de a proteja în mod adecvat interesele titularilor de drepturi, ale utilizatorilor și pe cele ale instituțiilor participante;

INVITĂ STATELE MEMBRE:

| — | să continue să conlucreze pentru atingerea obiectivelor stabilite de concluziile Consiliului din 13 noiembrie 2006 privind strategiile naționale pentru digitalizarea și accesibilitatea on-line ale materialului cultural și conservarea digitală, precum și de cele din 20 noiembrie 2008 privind accesibilitatea materialului digitalizat prin biblioteca digitală europeană „Europeana”; |
| --- | --- |

—

să continue să conlucreze pentru atingerea obiectivelor stabilite de concluziile Consiliului din 13 noiembrie 2006 privind strategiile naționale pentru digitalizarea și accesibilitatea on-line ale materialului cultural și conservarea digitală, precum și de cele din 20 noiembrie 2008 privind accesibilitatea materialului digitalizat prin biblioteca digitală europeană „Europeana”;

| — | să continue și să își intensifice sprijinul pentru proiectele de digitalizare desfășurate de instituțiile lor culturale pentru a crește numărul de obiecte din biblioteci, muzee, arhive și colecții audiovizuale din toate statele membre și să promoveze, de exemplu prin intermediul condițiilor de finanțare a digitalizării, disponibilitatea acestora prin site-ul Europeana și un acces cât mai larg al utilizatorilor la conținut; |
| --- | --- |

—

să continue și să își intensifice sprijinul pentru proiectele de digitalizare desfășurate de instituțiile lor culturale pentru a crește numărul de obiecte din biblioteci, muzee, arhive și colecții audiovizuale din toate statele membre și să promoveze, de exemplu prin intermediul condițiilor de finanțare a digitalizării, disponibilitatea acestora prin site-ul Europeana și un acces cât mai larg al utilizatorilor la conținut;

| — | să continue campaniile de popularizare în rândul instituțiilor culturale de la toate nivelurile teritoriale, de exemplu prin organizarea unor sesiuni de informare pentru a le încuraja să își furnizeze conținutul către Europeana fie în mod direct, fie prin intermediul unor entități integratoare naționale, regionale sau tematice; |
| --- | --- |

—

să continue campaniile de popularizare în rândul instituțiilor culturale de la toate nivelurile teritoriale, de exemplu prin organizarea unor sesiuni de informare pentru a le încuraja să își furnizeze conținutul către Europeana fie în mod direct, fie prin intermediul unor entități integratoare naționale, regionale sau tematice;

| — | să asigure, până la sfârșitul lui 2013, pe bază de voluntariat și în așteptarea unui model sustenabil de finanțare și guvernanță, nivelul necesar de sprijin pentru Europeana ca supliment la finanțarea comunitară; |
| --- | --- |

—

să asigure, până la sfârșitul lui 2013, pe bază de voluntariat și în așteptarea unui model sustenabil de finanțare și guvernanță, nivelul necesar de sprijin pentru Europeana ca supliment la finanțarea comunitară;

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA:

| — | să contribuie la popularizarea Europeana în rândul publicului larg, de exemplu prin organizarea de campanii în colaborare cu instituțiile culturale pentru a face site-ul cunoscut de către potențialii săi utilizatori; |
| --- | --- |

—

să contribuie la popularizarea Europeana în rândul publicului larg, de exemplu prin organizarea de campanii în colaborare cu instituțiile culturale pentru a face site-ul cunoscut de către potențialii săi utilizatori;

| — | să faciliteze și să încurajeze aplicarea unei serii de standarde minime clare și comune de interoperabilitate pentru conținutul cultural digitalizat al Europeana; |
| --- | --- |

—

să faciliteze și să încurajeze aplicarea unei serii de standarde minime clare și comune de interoperabilitate pentru conținutul cultural digitalizat al Europeana;

| — | să realizeze, în cadrul Grupului de experți ai statelor membre în domeniul digitalizării și al conservării digitale și în colaborare cu Europeana, o foaie de parcurs cu recomandări în vederea creșterii în mod echilibrat a conținutului accesibil prin intermediul Europeana, acoperind toate statele membre și sectoarele (text, audio, sunet, imagine) și incluzând capodoperele patrimoniului cultural al Europei selectate de statele membre; și să continue în contextul acestui Grup de experți colaborarea cu Europeana pentru aspecte legate de modelul de guvernanță și finanțare și orientarea strategică a site-ului; |
| --- | --- |

—

să realizeze, în cadrul Grupului de experți ai statelor membre în domeniul digitalizării și al conservării digitale și în colaborare cu Europeana, o foaie de parcurs cu recomandări în vederea creșterii în mod echilibrat a conținutului accesibil prin intermediul Europeana, acoperind toate statele membre și sectoarele (text, audio, sunet, imagine) și incluzând capodoperele patrimoniului cultural al Europei selectate de statele membre; și să continue în contextul acestui Grup de experți colaborarea cu Europeana pentru aspecte legate de modelul de guvernanță și finanțare și orientarea strategică a site-ului;

INVITĂ, FĂRĂ A ADUCE ATINGERE VIITOARELOR NEGOCIERI CU PRIVIRE LA CADRUL FINANCIAR 2014-2020, COMISIA:

Să aibă în vedere, într-un termen adecvat și ținând cont de prezentele concluzii, prezentarea de propuneri de finanțare durabilă pentru Europeana după 2013 și pentru politicile conexe, însoțite de o viziune, inclusiv aspecte legate de guvernanță, pentru consolidarea și dezvoltarea Europeana ca un instrument esențial și preeminent pentru era digitală, care va face ca patrimoniul cultural european să fie accesibil tuturor, să fie mai atractiv și să prezinte mai mult interes pentru generațiile prezente și viitoare.

---

| 27.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 137/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 137/22

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 18 mai 2010

de numire a membrilor și a supleanților Consiliului de administrație al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați

2010/C 137/08

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1922/2006 al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind înființarea unui Institut European pentru egalitatea de șanse între femei și bărbați (1), în special articolul 10,

întrucât:

| (1) | Articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1922/2006 prevede, printre altele, numirea de către Consiliu a celor 18 membri ai Consiliului de administrație al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați, precum și a supleanților acestora, pentru o perioadă de trei ani. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1922/2006 prevede, printre altele, numirea de către Consiliu a celor 18 membri ai Consiliului de administrație al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați, precum și a supleanților acestora, pentru o perioadă de trei ani.

| (2) | Optsprezece state membre (Belgia, Bulgaria, Republica Cehă, Germania, Estonia, Spania, Franța, Ungaria, Malta, Țările de Jos, Austria, Portugalia, România, Slovenia, Slovacia, Finlanda, Suedia și Regatul Unit) trebuie să desemneze membri și supleanți pentru perioada 1 iunie 2010-31 mai 2013. |
| --- | --- |

(2)

Optsprezece state membre (Belgia, Bulgaria, Republica Cehă, Germania, Estonia, Spania, Franța, Ungaria, Malta, Țările de Jos, Austria, Portugalia, România, Slovenia, Slovacia, Finlanda, Suedia și Regatul Unit) trebuie să desemneze membri și supleanți pentru perioada 1 iunie 2010-31 mai 2013.

| (3) | Guvernele tuturor statelor membre menționate mai sus au prezentat Consiliului listele de candidați, |
| --- | --- |

(3)

Guvernele tuturor statelor membre menționate mai sus au prezentat Consiliului listele de candidați,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Următoarele persoane sunt numite în calitate de membri și de supleanți ai Consiliului de administrație al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați pentru perioada 1 iunie 2010-31 mai 2013:

REPREZENTANȚI AI GUVERNELOR

| Țara | Membri | Supleanți |
| --- | --- | --- |
| Belgia | Dl Michel PASTEEL | Dna Annemie PERNOT |
| Bulgaria | Dna Tatyana Spassova KMETOVA | Dna Petia Mihaylova MOEVA |
| Republica Cehă | Dna Andrea BARŠOVÁ | Dl Czeslaw WALEK |
| Germania | Dna Eva Maria WELSKOP-DEFFAA | Dna Renate AUGSTEIN |
| Estonia | Dna Käthlin SANDER | Dl Christian VESKE |
| Spania | Dna Enriqueta CHICANO JÁVEGA | Dna Cecilia PAYNO DE ORIVE |
| Franța | Dna Elisabeth TOMÉ-GERTHEINRICHS | Dna Françoise VILAIN |
| Ungaria | Dna Zsuzsa SEBESTYÉN | Dna Katalin KISSNÉ BENCZE |
| Malta | Dna Therese BUGEJA | Dna Therese SPITERI |
| Țările de Jos | Dna Carlien SCHEELE | Dl Ferdi LICHER |
| Austria | Dna Vera JAUK | Dl Dietmar HILLBRAND |
| Portugalia | Dna Sara FALCÃO CASACA | Dl Pedro DELGADO ALVES |
| România | Dl Florin-Marian NEGREA | Dna Andra Cristina CROITORU |
| Slovenia | Dl Roman KUHAR | Dna Maruša GORTNAR |
| Slovacia | Dna Martina JANÍKOVÁ | Dna Jana STANKOVÁ |
| Finlanda | Dna Tarja HEINILÄ-HANNIKAINEN | Dna Riitta MARTIKAINEN |
| Suedia | Dna Helén LUNDKVIST | Dl Lars WITTENMARK |
| Regatul Unit | Dna Helene REARDON-BOND | Dna Celia REED |

Țara

Membri

Supleanți

Belgia

Dl Michel PASTEEL

Dna Annemie PERNOT

Bulgaria

Dna Tatyana Spassova KMETOVA

Dna Petia Mihaylova MOEVA

Republica Cehă

Dna Andrea BARŠOVÁ

Dl Czeslaw WALEK

Germania

Dna Eva Maria WELSKOP-DEFFAA

Dna Renate AUGSTEIN

Estonia

Dna Käthlin SANDER

Dl Christian VESKE

Spania

Dna Enriqueta CHICANO JÁVEGA

Dna Cecilia PAYNO DE ORIVE

Franța

Dna Elisabeth TOMÉ-GERTHEINRICHS

Dna Françoise VILAIN

Ungaria

Dna Zsuzsa SEBESTYÉN

Dna Katalin KISSNÉ BENCZE

Malta

Dna Therese BUGEJA

Dna Therese SPITERI

Țările de Jos

Dna Carlien SCHEELE

Dl Ferdi LICHER

Austria

Dna Vera JAUK

Dl Dietmar HILLBRAND

Portugalia

Dna Sara FALCÃO CASACA

Dl Pedro DELGADO ALVES

România

Dl Florin-Marian NEGREA

Dna Andra Cristina CROITORU

Slovenia

Dl Roman KUHAR

Dna Maruša GORTNAR

Slovacia

Dna Martina JANÍKOVÁ

Dna Jana STANKOVÁ

Finlanda

Dna Tarja HEINILÄ-HANNIKAINEN

Dna Riitta MARTIKAINEN

Suedia

Dna Helén LUNDKVIST

Dl Lars WITTENMARK

Regatul Unit

Dna Helene REARDON-BOND

Dna Celia REED

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 18 mai 2010.

Pentru Consiliu

Președintele

E. SALGADO

---

(1)  JO L 403, 30.12.2006, p. 9.

1

---

Comisia Europeană

| 27.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 137/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 137/24

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

26 mai 2010

2010/C 137/09

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2309 |
| JPY | yen japonez | 111,35 |
| DKK | coroana daneză | 7,4403 |
| GBP | lira sterlină | 0,85470 |
| SEK | coroana suedeză | 9,6990 |
| CHF | franc elvețian | 1,4206 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 7,9775 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,550 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 277,44 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7082 |
| PLN | zlot polonez | 4,1090 |
| RON | leu românesc nou | 4,1711 |
| TRY | lira turcească | 1,9406 |
| AUD | dolar australian | 1,4780 |
| CAD | dolar canadian | 1,3090 |
| HKD | dolar Hong Kong | 9,5982 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,8321 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7309 |
| KRW | won sud-coreean | 1 512,00 |
| ZAR | rand sud-african | 9,5125 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,4059 |
| HRK | kuna croată | 7,2715 |
| IDR | rupia indoneziană | 11 397,23 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,0823 |
| PHP | peso Filipine | 57,496 |
| RUB | rubla rusească | 38,2885 |
| THB | baht thailandez | 40,053 |
| BRL | real brazilian | 2,2600 |
| MXN | peso mexican | 15,9235 |
| INR | rupie indiană | 58,2150 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2309

JPY

yen japonez

111,35

DKK

coroana daneză

7,4403

GBP

lira sterlină

0,85470

SEK

coroana suedeză

9,6990

CHF

franc elvețian

1,4206

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

7,9775

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,550

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

277,44

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7082

PLN

zlot polonez

4,1090

RON

leu românesc nou

4,1711

TRY

lira turcească

1,9406

AUD

dolar australian

1,4780

CAD

dolar canadian

1,3090

HKD

dolar Hong Kong

9,5982

NZD

dolar neozeelandez

1,8321

SGD

dolar Singapore

1,7309

KRW

won sud-coreean

1 512,00

ZAR

rand sud-african

9,5125

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,4059

HRK

kuna croată

7,2715

IDR

rupia indoneziană

11 397,23

MYR

ringgit Malaiezia

4,0823

PHP

peso Filipine

57,496

RUB

rubla rusească

38,2885

THB

baht thailandez

40,053

BRL

real brazilian

2,2600

MXN

peso mexican

15,9235

INR

rupie indiană

58,2150

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 27.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 137/25 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 137/25

---

O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației

2010/C 137/10

Image

Fața națională a noii monede comemorative de 2 euro destinate circulației și emise de Franța

Monedele euro destinate circulației au curs legal în toată zona euro. În vederea informării publicului și a tuturor părților interesate care manipulează monedele, Comisia dă publicității caracteristicile modelelor tuturor noilor monede (1). În conformitate cu concluziile Consiliului din 10 februarie 2009 (2), statele membre din zona euro și din țările care au încheiat cu Comunitatea un acord monetar privind emisiunea de monede euro pot emite monede euro comemorative de circulație cu anumite condiții, printre care aceea de a nu folosi decât valoarea de 2 euro. Aceste monede au aceleași caracteristici tehnice ca și celelalte monede de 2 euro, însă fața lor națională prezintă un model comemorativ cu o puternică semnificație la nivel național sau european.

Țara emitentă: Franța

Obiectul comemorării: Apelul lansat la 18 iunie 1940 de la Londra de către Generalul de Gaulle prin intermediul BBC, adevărat act fondator al Rezistenței.

Descrierea modelului: În partea centrală a monedei se află reprezentat Generalul de Gaulle în uniformă, cu capul descoperit, citind Apelul, în care este inserată în mod ingenios denumirea țării „FR”, în fața unui microfon caracteristic epocii respective. Deasupra este marcat anul „2010” sub care apar mențiunile „70 ANS” și „APPEL 18 JUIN”.

Inelul exterior al monedei conține cele douăsprezece stele ale drapelului european.

Volumul emisiunii: 20 de milioane de bucăți

Data emisiunii: iunie 2010

---

(1)  A se vedea JO C 373, 28.12.2001, p. 1, cu privire la fețele naționale ale tuturor monedelor emise în 2002.

(2)  A se vedea concluziile Consiliului Afaceri Economice și Financiare din 10 februarie 2009 și Recomandarea Comisiei din 19 decembrie 2008 privind orientările comune pentru fețele naționale ale monedelor euro și emiterea de monede euro destinate circulației (JO L 9, 14.1.2009, p. 52).

---

| 27.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 137/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 137/26

---

O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației

2010/C 137/11

Image

Fața națională a noii monede comemorative de 2 euro destinate circulației și emise de Portugalia

Monedele euro destinate circulației au curs legal în toată zona euro. Comisia dă publicității caracteristicile tuturor modelelor noilor monede în vederea informării tuturor părților interesate care manipulează monedele în cadrul activității lor, precum și a publicului larg (1). În conformitate cu concluziile Consiliului din 10 februarie 2009 (2), statele membre și țările care au încheiat cu Comunitatea un acord monetar privind emiterea de monede euro pot emite monede euro comemorative de circulație cu anumite condiții, printre care aceea de a nu folosi decât valoarea de 2 euro. Aceste monede au aceleași caracteristici tehnice ca și celelalte monede de 2 euro, însă fața lor națională prezintă un model comemorativ cu o puternică semnificație la nivel național sau european.

Țara emitentă: Portugalia

Obiectul comemorării: 100 de ani de la data la care Portugalia a devenit republică.

Descrierea modelului: Partea interioară a monedei prezintă în centru blazonul portughez și efigia „República”, două dintre cele mai reprezentative simboluri ale Republicii Portugheze, de jur împrejurul acestora fiind inscripționate legenda „República Portuguesa - 1910-2010”, simbolul monetăriei „INCM” și numele autorului „JOSE CÂNDIDO”.

Inelul exterior al monedei înfățișează cele douăsprezece stele ale drapelului european.

Volumul emisiunii:

Data emisiunii: septembrie 2010.

---

(1)  A se vedea JO C 373, 28.12.2001, p. 1, cu privire la fețele naționale ale tuturor monedelor emise în 2002.

(2)  A se vedea concluziile Consiliului Afaceri Economice și Financiare din 10 februarie 2009 și Recomandarea Comisiei din 19 decembrie 2008 privind orientările comune pentru fețele naționale ale monedelor euro și emiterea de monede euro destinate circulației (JO L 9, 14.1.2009, p. 52).

---

| 27.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 137/27 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 137/27

---

O nouă față națională a monedelor euro destinate circulației

2010/C 137/12

Image

Fața națională a noii monede comemorative de 2 euro destinate circulației și emise de Belgia

Monedele euro destinate circulației au curs legal în toată zona euro. În vederea informării publicului și a tuturor părților interesate care manipulează monedele, Comisia dă publicității caracteristicile modelelor tuturor noilor monede (1). În conformitate cu concluziile Consiliului din 10 februarie 2009 (2), statele membre din zona euro și țările care au încheiat cu Comunitatea un acord monetar privind emisiunea de monede euro pot emite monede euro comemorative de circulație cu anumite condiții, printre care aceea de a nu folosi decât valoarea de 2 euro. Aceste monede au aceleași caracteristici tehnice ca și celelalte monede de 2 euro, însă fața lor națională prezintă un model comemorativ cu o puternică semnificație la nivel național sau european.

Țara emitentă: Belgia

Obiectul comemorării: Președinția belgiană a Consiliului Uniunii Europene din 2010

Descrierea modelului: Partea interioară a monedei reprezintă logoul comemorativ, care constă în literele stilizate „EU” și „trio.be”. Deasupra desenului figurează inscripția „BELGIAN PRESIDENCY OF THE COUNCIL OF THE EU 2010”, iar dedesubt indicația trilingvă BELGIE BELGIQUE BELGIEN. Sub logo, în partea stângă și respectiv în partea dreaptă a anului emisiunii (2010), figurează marca monetăriei și marca comisarului monetăriei (Commissaire des monnaies).

Inelul exterior al monedei conține cele douăsprezece stele ale drapelului european.

Volumul emisiunii: 5 milioane de monede

Data emisiunii: iunie 2010.

---

(1)  A se vedea JO C 373, 28.12.2001, p. 1, cu privire la fețele naționale ale tuturor monedelor emise în 2002.

(2)  A se vedea concluziile Consiliului Afaceri Economice și Financiare din 10 februarie 2009 și Recomandarea Comisiei din 19 decembrie 2008 privind orientările comune pentru fețele naționale ale monedelor euro și emiterea de monede euro destinate circulației (JO L 9, 14.1.2009, p. 52).

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 27.5.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 137/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 137/28

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5866 – Sun Capital/Beauty Business)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 137/13

| 1. | La data de 18 mai 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Sun Capital Partners V, L.P., care face parte din grupul de fonduri Sun Capital Partners („Sun Capital”, SUA), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unei părți a Rio Tinto Group („Rio Tinto”, UK), constând în Alcan Packaging Beauty Business („Beauty Business”), prin achiziționare de acțiuni și de active. |
| --- | --- |

1.

La data de 18 mai 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea Sun Capital Partners V, L.P., care face parte din grupul de fonduri Sun Capital Partners („Sun Capital”, SUA), dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unei părți a Rio Tinto Group („Rio Tinto”, UK), constând în Alcan Packaging Beauty Business („Beauty Business”), prin achiziționare de acțiuni și de active.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Sun Capital: societate de investiții în societăți necotate, care gestionează o serie de fonduri de investiții în societăți necotate; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Sun Capital: societate de investiții în societăți necotate, care gestionează o serie de fonduri de investiții în societăți necotate;

| — | în cazul întreprinderii Beauty Business: soluții de ambalare pentru industria frumuseții. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Beauty Business: soluții de ambalare pentru industria frumuseții.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5866 – Sun Capital/Beauty Business, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5866 – Sun Capital/Beauty Business, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---