# Euroopa Liidu C 135/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.135.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 135 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide26. mai 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.135.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 135

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide26. mai 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 135/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5816 – Oaktree/Aleris) (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2010/C 135/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5816 – Oaktree/Aleris) (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2010/C 135/02 | Nõukogu järeldused, 11. mai 2010, hariduse ja koolituse sotsiaalse mõõtme kohta | 2 |
| 2010/C 135/03 | Nõukogu järeldused, 11. mai 2010, pädevuste kohta, mis toetavad elukestvat õpet ja algatust Uute töökohtade jaoks uued oskused | 8 |
| 2010/C 135/04 | Nõukogu järeldused, 11. mai 2010, kõrghariduse rahvusvahelistumise kohta | 12 |
| 2010/C 135/05 | Nõukogu järeldused, 10. mai 2010, kultuuri panuse kohta piirkondlikku ja kohalikku arengusse | 15 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 135/06 | Euro vahetuskurss | 19 |
| 2010/C 135/07 | Euro vahetuskurss | 20 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2010/C 135/02

Nõukogu järeldused, 11. mai 2010, hariduse ja koolituse sotsiaalse mõõtme kohta

2

2010/C 135/03

Nõukogu järeldused, 11. mai 2010, pädevuste kohta, mis toetavad elukestvat õpet ja algatust Uute töökohtade jaoks uued oskused

8

2010/C 135/04

Nõukogu järeldused, 11. mai 2010, kõrghariduse rahvusvahelistumise kohta

12

2010/C 135/05

Nõukogu järeldused, 10. mai 2010, kultuuri panuse kohta piirkondlikku ja kohalikku arengusse

15

Euroopa Komisjon

2010/C 135/06

Euro vahetuskurss

19

2010/C 135/07

Euro vahetuskurss

20

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 135/08 | Konkursikutse – MOVE/SUB/01-2010 – liiklusohutus ja siseturg (siseveetransport) | 21 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 135/09 | Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise kohta | 22 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 135/10 | Teade Nayif Bin-Muhammad al-Qahtanile ja Qasim Yahaya Mahdi al-Rimile, kes on komisjoni määruse (EL) nr 450/2010 alusel lisatud nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2002 (millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud) artiklites 2, 3 ja 7 osutatud loetelusse | 23 |
| 2010/C 135/11 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 25 |
| 2010/C 135/12 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 29 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 135/08

Konkursikutse – MOVE/SUB/01-2010 – liiklusohutus ja siseturg (siseveetransport)

21

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 135/09

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise kohta

22

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2010/C 135/10

Teade Nayif Bin-Muhammad al-Qahtanile ja Qasim Yahaya Mahdi al-Rimile, kes on komisjoni määruse (EL) nr 450/2010 alusel lisatud nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2002 (millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud) artiklites 2, 3 ja 7 osutatud loetelusse

23

2010/C 135/11

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

25

2010/C 135/12

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 26.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5816 – Oaktree/Aleris)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 135/01

18. mail 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5816 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5816 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 26.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/2

---

Nõukogu järeldused, 11. mai 2010, hariduse ja koolituse sotsiaalse mõõtme kohta

2010/C 135/02

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

VÕTTES ARVESSE:

| 1. | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 14. novembri 2006. aasta järeldusi tõhususe ning võrdsete võimaluste kohta hariduses ja koolituses, (1) milles kutsuti liikmesriike üles tagama võrdsetel võimalustel põhinevaid haridus- ja koolitussüsteeme, mille eesmärk on pakkuda võimalusi, juurdepääsu, suhtumist ja tulemusi, mis ei sõltu sotsiaalmajanduslikust taustast ega muudest teguritest, mis võivad põhjustada hariduslikku ebavõrdsust. |
| --- | --- |

1.

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 14. novembri 2006. aasta järeldusi tõhususe ning võrdsete võimaluste kohta hariduses ja koolituses, (1) milles kutsuti liikmesriike üles tagama võrdsetel võimalustel põhinevaid haridus- ja koolitussüsteeme, mille eesmärk on pakkuda võimalusi, juurdepääsu, suhtumist ja tulemusi, mis ei sõltu sotsiaalmajanduslikust taustast ega muudest teguritest, mis võivad põhjustada hariduslikku ebavõrdsust.

| 2. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes, (2) milles toonitatakse kõigile võtmepädevuste tagamise tähtsust ning samuti soovitatakse hoolitseda asjakohaselt nende eest, kes hariduse omandamise aspektist ebasoodsas olukorras olles vajavad oma hariduspotentsiaali realiseerimiseks erilist toetust. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes, (2) milles toonitatakse kõigile võtmepädevuste tagamise tähtsust ning samuti soovitatakse hoolitseda asjakohaselt nende eest, kes hariduse omandamise aspektist ebasoodsas olukorras olles vajavad oma hariduspotentsiaali realiseerimiseks erilist toetust.

| 3. | Nõukogu 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni, mis käsitleb uusi kutseoskusi uute töökohtade jaoks (3) ning kus rõhutatakse vajadust prognoosida kutseoskuste vajadust ja tõsta üldist kutseoskuste taset, eelistades madala kvalifikatsiooniga ja teiste majanduslikust ja sotsiaalsest tõrjutusest ohustatud isikute harimist ja koolitamist. |
| --- | --- |

3.

Nõukogu 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni, mis käsitleb uusi kutseoskusi uute töökohtade jaoks (3) ning kus rõhutatakse vajadust prognoosida kutseoskuste vajadust ja tõsta üldist kutseoskuste taset, eelistades madala kvalifikatsiooniga ja teiste majanduslikust ja sotsiaalsest tõrjutusest ohustatud isikute harimist ja koolitamist.

| 4. | Nõukogu 23. novembri 2007. aasta resolutsiooni ülikoolide moderniseerimise kohta Euroopa konkurentsivõime nimel ülemaailmses teadmistepõhises majanduses, (4) milles rõhutati, kui oluline on suurendada elukestva õppe võimalusi, mittetraditsiooniliste ja täiskasvanutest õppurite juurdepääsu kõrgharidusele ning arendada välja ülikoolide elukestva õppe mõõde. |
| --- | --- |

4.

Nõukogu 23. novembri 2007. aasta resolutsiooni ülikoolide moderniseerimise kohta Euroopa konkurentsivõime nimel ülemaailmses teadmistepõhises majanduses, (4) milles rõhutati, kui oluline on suurendada elukestva õppe võimalusi, mittetraditsiooniliste ja täiskasvanutest õppurite juurdepääsu kõrgharidusele ning arendada välja ülikoolide elukestva õppe mõõde.

| 5. | Nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldusi täiskasvanuhariduse kohta, (5) milles rõhutati vajadust tõsta endiselt märkimisväärse arvu madala kvalifikatsiooniga töötajate oskuste taset ning toodi esile täiskasvanuhariduse panust sotsiaalse ühtekuuluvuse ja majandusarengu edendamisse. |
| --- | --- |

5.

Nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldusi täiskasvanuhariduse kohta, (5) milles rõhutati vajadust tõsta endiselt märkimisväärse arvu madala kvalifikatsiooniga töötajate oskuste taset ning toodi esile täiskasvanuhariduse panust sotsiaalse ühtekuuluvuse ja majandusarengu edendamisse.

| 6. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta otsust nr 1098/2008/EÜ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta, (6) milles juhitakse tähelepanu, et tööjõuturu muutuvate vajadustega sobivate põhioskuste ja kvalifikatsiooni puudumine on ühiskonda kaasamisel suur takistus. |
| --- | --- |

6.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta otsust nr 1098/2008/EÜ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta, (6) milles juhitakse tähelepanu, et tööjõuturu muutuvate vajadustega sobivate põhioskuste ja kvalifikatsiooni puudumine on ühiskonda kaasamisel suur takistus.

| 7. | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. novembri 2008. aasta järeldusi Euroopa tõhustatud koostöö tulevaste prioriteetide kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, (7) milles rõhutati, et kutseharidus ja -koolitus ei soodusta mitte ainult konkurentsivõimet, ettevõtluse tulemuslikkust ja innovatsiooni globaliseerunud majanduse kontekstis, vaid ka võrdsust, ühtekuuluvust, isiklikku arengut ja kodanikuaktiivsust, ning selle atraktiivsust tuleks propageerida kõigi sihtrühmade hulgas. |
| --- | --- |

7.

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. novembri 2008. aasta järeldusi Euroopa tõhustatud koostöö tulevaste prioriteetide kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, (7) milles rõhutati, et kutseharidus ja -koolitus ei soodusta mitte ainult konkurentsivõimet, ettevõtluse tulemuslikkust ja innovatsiooni globaliseerunud majanduse kontekstis, vaid ka võrdsust, ühtekuuluvust, isiklikku arengut ja kodanikuaktiivsust, ning selle atraktiivsust tuleks propageerida kõigi sihtrühmade hulgas.

| 8. | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. novembri 2008. aasta järeldusi noorte 21. sajandiks ettevalmistamise kohta: koole käsitlev Euroopa koostöökava, (8) milles kutsuti liikmesriike tagama juurdepääsu kvaliteetsetele haridusvõimalustele ja teenustele eelkõige laste ja noorte inimeste jaoks, kes isiklike, sotsiaalsete, kultuuriliste ja/või majanduslike olude tõttu võivad olla ebasoodsas olukorras. |
| --- | --- |

8.

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. novembri 2008. aasta järeldusi noorte 21. sajandiks ettevalmistamise kohta: koole käsitlev Euroopa koostöökava, (8) milles kutsuti liikmesriike tagama juurdepääsu kvaliteetsetele haridusvõimalustele ja teenustele eelkõige laste ja noorte inimeste jaoks, kes isiklike, sotsiaalsete, kultuuriliste ja/või majanduslike olude tõttu võivad olla ebasoodsas olukorras.

| 9. | Nõukogu 26. novembri 2009. aasta järeldusi sisserändaja taustaga laste hariduse kohta, (9) milles kutsuti liikmesriike üles võtma oma nõuetekohasel vastutustasandil (kohalik, piirkondlik või riiklik tasand) sobivaid meetmeid, eesmärgiga tagada, et kõigile nendes süsteemides osalevatele lastele, olenemata taustast, pakutakse õiglaseid ja võrdseid võimalusi ning samuti vajalikku toetust, et arendada välja oma täielik potentsiaal. |
| --- | --- |

9.

Nõukogu 26. novembri 2009. aasta järeldusi sisserändaja taustaga laste hariduse kohta, (9) milles kutsuti liikmesriike üles võtma oma nõuetekohasel vastutustasandil (kohalik, piirkondlik või riiklik tasand) sobivaid meetmeid, eesmärgiga tagada, et kõigile nendes süsteemides osalevatele lastele, olenemata taustast, pakutakse õiglaseid ja võrdseid võimalusi ning samuti vajalikku toetust, et arendada välja oma täielik potentsiaal.

| 10. | Nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta, (10) milles kutsuti liikmesriike üles tagama noortele võrdne juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja koolitusele kõikidel tasanditel, ning arendama paremaid seoseid formaalse hariduse ja mitteformaalse õppimise vahel. |
| --- | --- |

10.

Nõukogu 27. novembri 2009. aasta resolutsiooni Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta, (10) milles kutsuti liikmesriike üles tagama noortele võrdne juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja koolitusele kõikidel tasanditel, ning arendama paremaid seoseid formaalse hariduse ja mitteformaalse õppimise vahel.

NING ARVESTADES EELKÕIGE:

nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020”), (11) milles määrati ühena neljast strateegilisest eesmärgist kindlaks võrdsete võimaluste, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kodanikuaktiivsuse edendamine ning määratleti viis Euroopa keskmise soorituse võrdlustaset („Euroopa sihttaset”), mis panevad suurt rõhku võrdsuse saavutamisele.

NING ARVESTADES:

Madridis 11.–12. märtsil 2010 toimunud konverentsi „Kaasav haridus kui sotsiaalse ühtekuuluvuse viis” tulemusi.

MÄRKIDES, et:

Haridus- ja koolitussüsteemid kogu ELis peavad tagama nii võrdsuse kui tipptaseme. Haridustaseme tõstmine ning võtmepädevuste pakkumine kõigile on väga oluline mitte ainult majanduskasvu ja konkurentsivõime, vaid ka vaesuse vähendamise ja sotsiaalset ühtekuuluvuse edendamise seisukohalt.

Hariduse ja koolituse kaudu saavutatav sotsiaalne ühtekuuluvus peaks tagama võrdsed juurdepääsu võimalused kvaliteetsele haridusele ning võrdse kohtlemise, sealhulgas kohandades pakkumist individuaalsetele vajadustele. Samas peaks see tagama võrdsed võimalused parimate tulemuste saavutamiseks, püüdes pakkuda kõigile võtmepädevuste kõrgeimat taset.

OLLES TEADLIK, et:

Haridus- ja koolitussüsteemid aitavad märkimisväärselt kaasa sotsiaalse ühtekuuluvuse, kodanikuaktiivsuse ja eneseteostuse soodustamisele Euroopa ühiskondades. Need süsteemid võivad edendada ülespoole sotsiaalset liikuvust ning katkestada vaesuse, sotsiaalse ebavõrdsuse ja tõrjutuse ahela. Nende süsteemide rolli saaks täiendavalt tugevdada, kohandades neid kodanike tausta mitmekesisusega, arvestades kultuurilist rikkust, olemasolevaid teadmisi ja pädevusi ning õppevajadusi.

Haridus ei ole sotsiaalse tõrjutuse ainus põhjus ega ka selle probleemi ainus lahendus. Haridusmeetmed üksi ei suudaks tõenäoliselt leevendada mitmekordselt ebasoodsa olukorra mõju ning selleks tuleb neid tuleb käsitleda mitut valdkonda hõlmava lähenemisviisi raames laiemas sotsiaal- ja majanduspoliitika kontekstis.

Rahvusvahelise konkurentsivõime suurendamine nõuab kõrgeid kutseoskusi koos loomis- ja uuendamisvõimega ning oskusega töötada multikultuurses ja mitmekeelses ühiskonnas. Arvestades demograafilist kriisi, on veelgi olulisem tõsta üldist haridus- ja õppesüsteemide taset, tagades samas, et kõik inimesed, nii noored kui täiskasvanud, saavad sõltumata nende sotsiaalmajanduslikust taustast või isiklikest oludest elukestva õppe kaudu arendada oma täielikku potentsiaali. Sellega seoses tuleks pöörata erilist tähelepanu haridusalaste erivajadustega isikute, sisserändaja taustaga isikute ja romide vajadustele.

Majanduskriisi sotsiaalse mõju jätkuval ilmsikstulemisel ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kontekstis (12) on selge, et kriis on puudutanud kõige tugevamalt ebasoodsaimas olukorras olevaid inimesi, ohustades samas neile rühmadele suunatud eelarvealaseid jõupingutusi.

TÕDEDES, et:

Selleks et Euroopas saaks toimida teadmistepõhine majandus, mis tugineb jätkusuutlikule ja kõrgele tööhõivemäärale ning tugevdatud sotsiaalsele ühtekuuluvusele, nagu on ette nähtud Euroopa 2020. aasta strateegias, on hariduse ja koolituse roll elukestva õppe seisukohalt väga oluline. Elukestva õppe raames kõigile võtmepädevuste pakkumine on olulise tähtsusega kodanike konkurentsivõime, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja eneseteostuse soodustamisel.

ET 2020 strateegilises raamistikus üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal kokkulepitud Euroopa võrdlusnäitajate raames on tungiv vajadus vähendada puudulike põhioskustega, eelkõige puuduliku lugemisoskusega (praeguste andmete kohaselt ei oska keskmiselt üks õpilane neljast korralikult lugeda ega kirjutada) isikute ja ka varakult õpingud või koolituse katkestanud isikute arvu, suurendada osalust väikelaste hariduses ja hoius, tõsta kolmanda taseme haridust omavate noorte arvu, ning suurendada täiskasvanute osalust elukestvas õppes. Nimetatud vajadus on eriti tõsine ebasoodsa taustaga õppurite puhul, kelle statistilised sooritusnäitajad on võrreldes teistega kõigi sihttasemete suhtes oluliselt madalamad. Strateegilise raamistiku eesmärke saab täielikult täita ainult siis, kui käsitletakse sotsiaalsest tõrjutusest ohustatud isikute vajadusi.

LEIAB, et:

erinevused liikmesriikide poolt saavutatud sotsiaalse ühtekuuluvuse tasemes näitavad, et ELis tuleb ebavõrdsust ja tõrjutust endiselt märkimisväärses ulatuses vähendada, nii struktuurimuudatuste kui lisatoetuse kaudu sotsiaalsest tõrjutusest ohustatud õppuritele. Võrdsus ja tipptase mitte ei välista, vaid täiendavad teineteist, ning seda tuleks püüda saavutada nii siseriiklikul kui Euroopa tasandil. Samas kui iga liikmesriigi olukord on erinev, saab Euroopa koostöö aidata kindlaks määrata viise sotsiaalse ühtekuuluvuse ja võrdsuse edendamiseks, samal ajal ohustamata tipptaset.

Süsteemid, mis tagavad kõrged kvaliteedistandardid kõigile ja tugevdavad vastutavust, sealhulgas lähenemisviisid, mis toetavad varast sekkumist ja mis on suunatud eelkõige ebasoodsas olukorras õppuritele, võivad olla võimsad sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamise tegurid.

Õpilaste toetuskavad nagu toetused, laenud ja täiendavad mitterahalised toetused võivad olla eelkõige kõrghariduse puhul võrdse juurdepääsu hõlbustamisel olulised. Arvestades kasvanud survet rahalistele vahenditele haridusvaldkonnas, on väga oluline tugevdada riiklike investeeringute tõhusust, erinevate rahastamissüsteemide ülesehituse ja mõju analüüs võib aidata põhjendatud valikute tegemisel.

LEIAB LISAKS, et:

Seoses eelkooli- ja kooliharidusega:

| 1. | Kvalifitseeritud personali ja asjakohase lapse ja töötaja suhtarvuga kvaliteetne väikelaste haridus ja hoid tagavad positiivsed tulemused kõigile lastele ning suurima kasu kõige ebasoodsamas olukorras olijatele. Asjakohaste stiimulite ja toetuse pakkumine, pakkumise kohandamine vajadustega ning juurdepääsu suurendamine võivad tõsta ebasoodsa taustaga laste osalust (13). |
| --- | --- |

1.

Kvalifitseeritud personali ja asjakohase lapse ja töötaja suhtarvuga kvaliteetne väikelaste haridus ja hoid tagavad positiivsed tulemused kõigile lastele ning suurima kasu kõige ebasoodsamas olukorras olijatele. Asjakohaste stiimulite ja toetuse pakkumine, pakkumise kohandamine vajadustega ning juurdepääsu suurendamine võivad tõsta ebasoodsa taustaga laste osalust (13).

| 2. | Üks kõige tõhusamaid sotsiaalse ühtekuuluvuse viise on hariduse tagamine, mis kindlustab võtmepädevused kõigile kodanikele. Täiendavalt tuleb toetada koole, kus ebasoodsa taustaga õpilaste osakaal on suur. |
| --- | --- |

2.

Üks kõige tõhusamaid sotsiaalse ühtekuuluvuse viise on hariduse tagamine, mis kindlustab võtmepädevused kõigile kodanikele. Täiendavalt tuleb toetada koole, kus ebasoodsa taustaga õpilaste osakaal on suur.

| 3. | Varakult õpingute katkestamise tõhusaks ennetamiseks tuleb arendada teadmisi isiklike või sotsiaalmajanduslike olude või õpiraskuste tõttu väljalangemisohus rühmade kohta kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil ning välja töötada süsteemid selliste isikute varaseks kindlaksmääramiseks. Tuleks rakendada mitmeid süsteemseid koolidele suunatud poliitikaid hõlmavaid ulatuslikke valdkondadevahelisi strateegiaid, eesmärgiga käsitleda varakult õpingute katkestamist põhjustavaid erinevaid asjaolusid. Individuaalne toetus ohustatud õpilastele võib hõlmata isiku vajadustele kohandatud õppe pakkumist, nõustamist, nõustamis- ja juhendamissüsteeme, toetust heaolule ning õpitegevust toetavate tunniplaaniväliste tegevuste pakkumist. |
| --- | --- |

3.

Varakult õpingute katkestamise tõhusaks ennetamiseks tuleb arendada teadmisi isiklike või sotsiaalmajanduslike olude või õpiraskuste tõttu väljalangemisohus rühmade kohta kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil ning välja töötada süsteemid selliste isikute varaseks kindlaksmääramiseks. Tuleks rakendada mitmeid süsteemseid koolidele suunatud poliitikaid hõlmavaid ulatuslikke valdkondadevahelisi strateegiaid, eesmärgiga käsitleda varakult õpingute katkestamist põhjustavaid erinevaid asjaolusid. Individuaalne toetus ohustatud õpilastele võib hõlmata isiku vajadustele kohandatud õppe pakkumist, nõustamist, nõustamis- ja juhendamissüsteeme, toetust heaolule ning õpitegevust toetavate tunniplaaniväliste tegevuste pakkumist.

| 4. | Kaasamisstrateegiad nõuavad igal haridusasutuse tasandil tugevat juhtimist ning tulemuste ja kvaliteedi süstemaatilist jälgimist, uuenduslikku kõrgekvaliteedilist õpet, mida toetatakse õpetajate koolitamise, neile mõjuvõimu andmise ja motiveerimise abil, koostööd teiste spetsialistidega ning asjakohaste vahendite pakkumist. Abi vajavatele õppuritele integreerituma toetuse andmine nõuab koostööd vanemate ja kogukonna huvirühmadega, näiteks valdkondades nagu mitteametlik ja vabahariduslik õppetegevus väljaspool koolitunde. |
| --- | --- |

4.

Kaasamisstrateegiad nõuavad igal haridusasutuse tasandil tugevat juhtimist ning tulemuste ja kvaliteedi süstemaatilist jälgimist, uuenduslikku kõrgekvaliteedilist õpet, mida toetatakse õpetajate koolitamise, neile mõjuvõimu andmise ja motiveerimise abil, koostööd teiste spetsialistidega ning asjakohaste vahendite pakkumist. Abi vajavatele õppuritele integreerituma toetuse andmine nõuab koostööd vanemate ja kogukonna huvirühmadega, näiteks valdkondades nagu mitteametlik ja vabahariduslik õppetegevus väljaspool koolitunde.

| 5. | Kõik õppurid saavad kasu sellest, kui tavalises keskkonnas luuakse vajalikud tingimused erivajadusega õpilaste edukaks kaasamiseks. Varasemast enam personaalse lähenemisviisi kasutamine, sealhulgas individuaalsed õppekavad ja hindamiste läbiviimine õppeprotsessi toetamiseks, õpetajatele mitmekesisusega toimetulemist ja sellest kasusaamist käsitleva koolituse pakkumine, koostööpõhine õpetamine ja õppimise edendamine, ning juurdepääsu ja osaluse laiendamine parandab kvaliteeti kõigi jaoks. |
| --- | --- |

5.

Kõik õppurid saavad kasu sellest, kui tavalises keskkonnas luuakse vajalikud tingimused erivajadusega õpilaste edukaks kaasamiseks. Varasemast enam personaalse lähenemisviisi kasutamine, sealhulgas individuaalsed õppekavad ja hindamiste läbiviimine õppeprotsessi toetamiseks, õpetajatele mitmekesisusega toimetulemist ja sellest kasusaamist käsitleva koolituse pakkumine, koostööpõhine õpetamine ja õppimise edendamine, ning juurdepääsu ja osaluse laiendamine parandab kvaliteeti kõigi jaoks.

Seoses kutsehariduse- ja koolitusega:

| — | Mitmekesine kutsehariduse pakkumine, kus pööratakse rohkem tähelepanu võtmepädevustele, sealhulgas õppeainetevahelistele pädevustele, võib osutuda väga vajalikuks vahendiks neile, kes soovivad oma kvalifikatsioone parandada ning tööturule siseneda. Ebasoodsas olukorras olevate rühmade puhul saab kutsehariduse- ja koolituse olulisust suurendada, kohandades pakkumist individuaalsete vajadustega, tugevdades suunamis- ja nõustamisteenuseid, tunnustades erinevaid varasemate õpingute vorme ning edendades töökohas toimuva õppe alternatiivseid kavasid. Osaluse, eelkõige madala kvalifikatsiooniga isikute osaluse suurendamine kutsealases täiendõppes ja -koolituses on oluline aktiivse kaasamise lähenemisviisi seisukohalt ning töötuse piiramiseks tööstussektoris toimuvate muutuste puhul. |
| --- | --- |

—

Mitmekesine kutsehariduse pakkumine, kus pööratakse rohkem tähelepanu võtmepädevustele, sealhulgas õppeainetevahelistele pädevustele, võib osutuda väga vajalikuks vahendiks neile, kes soovivad oma kvalifikatsioone parandada ning tööturule siseneda. Ebasoodsas olukorras olevate rühmade puhul saab kutsehariduse- ja koolituse olulisust suurendada, kohandades pakkumist individuaalsete vajadustega, tugevdades suunamis- ja nõustamisteenuseid, tunnustades erinevaid varasemate õpingute vorme ning edendades töökohas toimuva õppe alternatiivseid kavasid. Osaluse, eelkõige madala kvalifikatsiooniga isikute osaluse suurendamine kutsealases täiendõppes ja -koolituses on oluline aktiivse kaasamise lähenemisviisi seisukohalt ning töötuse piiramiseks tööstussektoris toimuvate muutuste puhul.

Seoses kõrgharidusega:

| 1. | Ebasoodsa ja madalama sotsiaalmajandusliku taustaga õpilaste püüdluste õhutamiseks ja nende kõrgharidusele juurdepääsu parandamiseks tuleb tugevdada rahalise toetuse kavasid ja muid stiimuleid, ning parandada nende ülesehitust. Jõukohase hinnaga, kättesaadav, piisav ja paindlik õppelaen ning majanduslikku seisundit arvestav õppetoetus saavad edukalt suurendada nende osalusmäära, kellele kõrghariduse kulud jõukohased ei ole. |
| --- | --- |

1.

Ebasoodsa ja madalama sotsiaalmajandusliku taustaga õpilaste püüdluste õhutamiseks ja nende kõrgharidusele juurdepääsu parandamiseks tuleb tugevdada rahalise toetuse kavasid ja muid stiimuleid, ning parandada nende ülesehitust. Jõukohase hinnaga, kättesaadav, piisav ja paindlik õppelaen ning majanduslikku seisundit arvestav õppetoetus saavad edukalt suurendada nende osalusmäära, kellele kõrghariduse kulud jõukohased ei ole.

| 2. | Paindlikumad ja mitmekesisemad õppimisvõimalused, näiteks varasemate õpingute tunnustamine, osalise ajaga haridus ning kaugõpe võivad aidata kõrghariduse sobitamist töö või perekohustustega ning soodustada laiemat osalust. Selliste meetmete rakendamine, mille eesmärk on kõrgkooliõpingute lõpuleviimise määra suurendamine individuaalse toetuse kaudu ning juhendamise, nõustamise ja oskuste arendamise tugevdamine, eelkõige ülikooli õppeprogrammi varastest etappides, võivad parandada ebasoodsas olukorras õppurite koolilõpetamise määra. |
| --- | --- |

2.

Paindlikumad ja mitmekesisemad õppimisvõimalused, näiteks varasemate õpingute tunnustamine, osalise ajaga haridus ning kaugõpe võivad aidata kõrghariduse sobitamist töö või perekohustustega ning soodustada laiemat osalust. Selliste meetmete rakendamine, mille eesmärk on kõrgkooliõpingute lõpuleviimise määra suurendamine individuaalse toetuse kaudu ning juhendamise, nõustamise ja oskuste arendamise tugevdamine, eelkõige ülikooli õppeprogrammi varastest etappides, võivad parandada ebasoodsas olukorras õppurite koolilõpetamise määra.

| 3. | Rahastamise osas on vaja konkreetseid jõupingutusi, et oleks võimalik võtta täiel määral arvesse selliste ebasoodsas olukorras olevate õpilaste vajadusi, kellel ei ole sageli võimalik olemasolevatest liikuvusskeemidest kasu saada. |
| --- | --- |

3.

Rahastamise osas on vaja konkreetseid jõupingutusi, et oleks võimalik võtta täiel määral arvesse selliste ebasoodsas olukorras olevate õpilaste vajadusi, kellel ei ole sageli võimalik olemasolevatest liikuvusskeemidest kasu saada.

| 4. | Ebavõrdsuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastast võitlust saab tugevdada tunnistades, et kõrgharidusasutustel on sotsiaalne vastutus suunata kõrgharidusest tulenev kasu tagasi ühiskonda, viies teadmised laiema kogukonna teenistusse nii kohalikul kui üleilmsel tasandil ning reageerides sotsiaalsetele vajadustele. |
| --- | --- |

4.

Ebavõrdsuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastast võitlust saab tugevdada tunnistades, et kõrgharidusasutustel on sotsiaalne vastutus suunata kõrgharidusest tulenev kasu tagasi ühiskonda, viies teadmised laiema kogukonna teenistusse nii kohalikul kui üleilmsel tasandil ning reageerides sotsiaalsetele vajadustele.

| 5. | Kõrgharidusasutused saavad samuti näidata üles sotsiaalset vastutust, tehes oma vahendid kättesaadavaks täiskasvanud õppuritele ning mitteametlikus õppes ja vabahariduses osalevatele õppuritele, tugevdades sotsiaalse tõrjutuse alaseid teadusuuringuid, soodustades uuendusi ja ajakohastades haridusalaseid vahendeid ja metoodikat. |
| --- | --- |

5.

Kõrgharidusasutused saavad samuti näidata üles sotsiaalset vastutust, tehes oma vahendid kättesaadavaks täiskasvanud õppuritele ning mitteametlikus õppes ja vabahariduses osalevatele õppuritele, tugevdades sotsiaalse tõrjutuse alaseid teadusuuringuid, soodustades uuendusi ja ajakohastades haridusalaseid vahendeid ja metoodikat.

Seoses täiskasvanuharidusega:

| 1. | Juurdepääsu laiendamine täiskasvanuharidusele võib luua uusi aktiivse kaasamise ja tugevdatud sotsiaalse osaluse võimalusi, eelkõige madala kvalifikatsiooniga isikutele, töötutele, erivajadustega täiskasvanutele, eakatele ja sisserändajatele. Seoses sisserändajatega on sotsiaalse integratsiooni edendamisel olulise tähtsusega vastuvõtjariigi keele või keelte õppimine ning põhioskuste ja konkurentsivõime parandamine. |
| --- | --- |

1.

Juurdepääsu laiendamine täiskasvanuharidusele võib luua uusi aktiivse kaasamise ja tugevdatud sotsiaalse osaluse võimalusi, eelkõige madala kvalifikatsiooniga isikutele, töötutele, erivajadustega täiskasvanutele, eakatele ja sisserändajatele. Seoses sisserändajatega on sotsiaalse integratsiooni edendamisel olulise tähtsusega vastuvõtjariigi keele või keelte õppimine ning põhioskuste ja konkurentsivõime parandamine.

| 2. | Täiskasvanuharidus, mida pakutakse erinevates keskkondades ning milles osaleb palju huvirühmi (sealhulgas avalik- ja erasektor, kõrgharidusasutused, kohalikud kogukonnad ja mittetulundusühingud), ning mis hõlmab õpet isiklikel, kodanikukohusest tulenevatel, sotsiaalsetel ja tööalastel põhjustel, on kesksel kohal ebasoodsas olukorras ja riskirühmades olevate isikute kaasamisel. Seoses tööalase täiendõppega saavad ettevõtted näidata ühist sotsiaalset vastutust prognoosides tõhusamalt struktuurimuutusi ja pakkudes võimalusi ümberõppeks. |
| --- | --- |

2.

Täiskasvanuharidus, mida pakutakse erinevates keskkondades ning milles osaleb palju huvirühmi (sealhulgas avalik- ja erasektor, kõrgharidusasutused, kohalikud kogukonnad ja mittetulundusühingud), ning mis hõlmab õpet isiklikel, kodanikukohusest tulenevatel, sotsiaalsetel ja tööalastel põhjustel, on kesksel kohal ebasoodsas olukorras ja riskirühmades olevate isikute kaasamisel. Seoses tööalase täiendõppega saavad ettevõtted näidata ühist sotsiaalset vastutust prognoosides tõhusamalt struktuurimuutusi ja pakkudes võimalusi ümberõppeks.

| 3. | Põlvkondadevahelise õppe potentsiaali saab kasutada teadmiste ja oskuste jagamise kaudu ning soodustades nooremate ja vanemate põlvkondade vahelist suhtlust ja solidaarsust, vähendades kasvavat digitaalset vahet ja sotsiaalset isolatsiooni. |
| --- | --- |

3.

Põlvkondadevahelise õppe potentsiaali saab kasutada teadmiste ja oskuste jagamise kaudu ning soodustades nooremate ja vanemate põlvkondade vahelist suhtlust ja solidaarsust, vähendades kasvavat digitaalset vahet ja sotsiaalset isolatsiooni.

Elukestva õppe raames:

| — | Paindlikud haridus- ja koolitussüsteemid, mis võimaldavad õpingutega alustada nii hilja kui võimalik ning ei loo takistusi võimaluste elluviimiseks, aitavad ebasoodsast olukorrast välja tulla. Nimetatud süsteemid aitavad ka vältida sotsiaalmajanduslikku või kultuurilist marginaliseerumist ja madalate ootuste poolt põhjustatud takistusi. Elukestva suunamise ja omandatud oskuste tõendamise pakkumine, sealhulgas varasemate õpingute ja eelneva kogemuse tunnustamine, kõigi koolitus- ja haridustasemete sisseastumiskriteeriumite mitmekesistamine, ning õppekeskkonna kvaliteedile ja atraktiivsusele suurema tähelepanu pööramine võivad lihtsustada õppurite üleminekut. Uuenduslikul viisil suunamise pakkumine ning koostöö teiste sotsiaalteenuste ja kodanikuühiskonnaga on vajalikud väljaspool haridus- ja koolitussüsteeme asuvate ebasoodsas olukorras rühmadeni jõudmiseks. |
| --- | --- |

—

Paindlikud haridus- ja koolitussüsteemid, mis võimaldavad õpingutega alustada nii hilja kui võimalik ning ei loo takistusi võimaluste elluviimiseks, aitavad ebasoodsast olukorrast välja tulla. Nimetatud süsteemid aitavad ka vältida sotsiaalmajanduslikku või kultuurilist marginaliseerumist ja madalate ootuste poolt põhjustatud takistusi. Elukestva suunamise ja omandatud oskuste tõendamise pakkumine, sealhulgas varasemate õpingute ja eelneva kogemuse tunnustamine, kõigi koolitus- ja haridustasemete sisseastumiskriteeriumite mitmekesistamine, ning õppekeskkonna kvaliteedile ja atraktiivsusele suurema tähelepanu pööramine võivad lihtsustada õppurite üleminekut. Uuenduslikul viisil suunamise pakkumine ning koostöö teiste sotsiaalteenuste ja kodanikuühiskonnaga on vajalikud väljaspool haridus- ja koolitussüsteeme asuvate ebasoodsas olukorras rühmadeni jõudmiseks.

KUTSUB SELLEST LÄHTUDES LIIKMESRIIKE ÜLES:

Seoses eelkooli- ja kooliharidusega:

| 1. | Tagama laiema juurdepääsu kõrgekvaliteedilisele väikelaste haridusele ja hoiule, et kindlustada kõigile lastele, eelkõige ebasoodsa taustaga või haridusalaste erivajadustega lastele kindel algus, ning suurendada motivatsiooni õppeks. |
| --- | --- |

1.

Tagama laiema juurdepääsu kõrgekvaliteedilisele väikelaste haridusele ja hoiule, et kindlustada kõigile lastele, eelkõige ebasoodsa taustaga või haridusalaste erivajadustega lastele kindel algus, ning suurendada motivatsiooni õppeks.

| 2. | Parandama koolide õppekvaliteeti ja vähendama koolidevahelisi ja -siseseid erinevusi, eesmärgiga võidelda võimalike sotsiaalmajandusliku ja kultuurilise marginaliseerumise suundumuste vastu. |
| --- | --- |

2.

Parandama koolide õppekvaliteeti ja vähendama koolidevahelisi ja -siseseid erinevusi, eesmärgiga võidelda võimalike sotsiaalmajandusliku ja kultuurilise marginaliseerumise suundumuste vastu.

| 3. | Keskenduma oluliste põhisoskuste, eelkõige lugemis- ja kirjutamisoskuse, arvutamisoskuse ja eriti sisserändaja taustaga õpilaste puhul keeleoskuse omandamisele. |
| --- | --- |

3.

Keskenduma oluliste põhisoskuste, eelkõige lugemis- ja kirjutamisoskuse, arvutamisoskuse ja eriti sisserändaja taustaga õpilaste puhul keeleoskuse omandamisele.

| 4. | Soodustama koolidevahelist suhtlust, et jagada kogemusi ja heade tavade alaseid näiteid. |
| --- | --- |

4.

Soodustama koolidevahelist suhtlust, et jagada kogemusi ja heade tavade alaseid näiteid.

| 5. | Tugevdama jõupingutusi varakult õpingute katkestamise ennetamisel, töötades välja varajase hoiatamise süsteemid ohustatud õpilaste kindlaksmääramiseks; soodustama elukestva õppe edendamiseks koolidele suunatud kvaliteedile keskendunud kaasamisstrateegiaid, mida toetavad asjakohane juhtimine ja õpetajakoolitus. |
| --- | --- |

5.

Tugevdama jõupingutusi varakult õpingute katkestamise ennetamisel, töötades välja varajase hoiatamise süsteemid ohustatud õpilaste kindlaksmääramiseks; soodustama elukestva õppe edendamiseks koolidele suunatud kvaliteedile keskendunud kaasamisstrateegiaid, mida toetavad asjakohane juhtimine ja õpetajakoolitus.

| 6. | Arendama välja varasemast enam personaalse lähenemisviisi kasutamise ja korrapärase tagasiside andmise kõigi õpilaste toetamiseks, ning selleks, et pakkuda täiendavat abi ebasoodsa sotsiaalse taustaga ja erivajadustega õpilastele. |
| --- | --- |

6.

Arendama välja varasemast enam personaalse lähenemisviisi kasutamise ja korrapärase tagasiside andmise kõigi õpilaste toetamiseks, ning selleks, et pakkuda täiendavat abi ebasoodsa sotsiaalse taustaga ja erivajadustega õpilastele.

| 7. | Suurendama koolihariduse olulisust, et õhutada õpilaste püüdlusi ja stimuleerida mitte ainult võimet, vaid ka motivatsiooni õppida. |
| --- | --- |

7.

Suurendama koolihariduse olulisust, et õhutada õpilaste püüdlusi ja stimuleerida mitte ainult võimet, vaid ka motivatsiooni õppida.

| 8. | Tõstma õpetaja elukutse atraktiivsust, pakkuma asjakohast täiendõpet ja tagama tõhusa koolijuhtimise. |
| --- | --- |

8.

Tõstma õpetaja elukutse atraktiivsust, pakkuma asjakohast täiendõpet ja tagama tõhusa koolijuhtimise.

| 9. | Suurendama koolide usaldusväärsust ühiskonna silmis laiemalt, tugevdama koolide ja lapsevanemate ning ettevõtjate ja kohalike kogukondade vahelist partnerlust ning integreerima täiendavalt formaalseid ja mitteformaalseid tegevusi. |
| --- | --- |

9.

Suurendama koolide usaldusväärsust ühiskonna silmis laiemalt, tugevdama koolide ja lapsevanemate ning ettevõtjate ja kohalike kogukondade vahelist partnerlust ning integreerima täiendavalt formaalseid ja mitteformaalseid tegevusi.

| 10. | Edendama kõigi, sealhulgas erivajadustega õpilaste puhul kaasavaid hariduse lähenemisviise, kujundades koolidest õpikogukonnad, kus soodustatakse kaasatuse tunnet ja vastastikust toetust ning tunnistatakse kõigi õpilaste andeid. Jälgima selliste lähenemisviiside mõju, eelkõige eesmärgiga suurendada erivajadustega õppurite juurdepääsu ja koolilõpetamise määra kõigil haridussüsteemi tasanditel. |
| --- | --- |

10.

Edendama kõigi, sealhulgas erivajadustega õpilaste puhul kaasavaid hariduse lähenemisviise, kujundades koolidest õpikogukonnad, kus soodustatakse kaasatuse tunnet ja vastastikust toetust ning tunnistatakse kõigi õpilaste andeid. Jälgima selliste lähenemisviiside mõju, eelkõige eesmärgiga suurendada erivajadustega õppurite juurdepääsu ja koolilõpetamise määra kõigil haridussüsteemi tasanditel.

Seoses kutsehariduse- ja koolitusega:

| 1. | Tugevdama võtmepädevuste omandamist kutseharidusalaste võimaluste ja programmide kaudu ning käsitlema paremini ebasoodsas olukorras õppurite vajadusi. |
| --- | --- |

1.

Tugevdama võtmepädevuste omandamist kutseharidusalaste võimaluste ja programmide kaudu ning käsitlema paremini ebasoodsas olukorras õppurite vajadusi.

| 2. | Arendama edasi moodulipõhise kutsehariduse- ja koolituse süsteeme, mis võimaldavad õppuritel luua oma isiklikele vajadustele kohandatud võimalused. |
| --- | --- |

2.

Arendama edasi moodulipõhise kutsehariduse- ja koolituse süsteeme, mis võimaldavad õppuritel luua oma isiklikele vajadustele kohandatud võimalused.

| 3. | Püüdma tagada kutseharidus- ja koolitussüsteemide üldisesse haridus- ja koolitussüsteemi nõuetekohase integreerimise, sealhulgas paindlike võimaluste kasutamise, mis võimaldab õppuritel liikuda ühest sektorist teise ning tööturule. |
| --- | --- |

3.

Püüdma tagada kutseharidus- ja koolitussüsteemide üldisesse haridus- ja koolitussüsteemi nõuetekohase integreerimise, sealhulgas paindlike võimaluste kasutamise, mis võimaldab õppuritel liikuda ühest sektorist teise ning tööturule.

| 4. | Tugevdama suunamis- ja nõustamisteenuseid ning asjakohast õpetajakoolitust, et toetada õpilaste karjäärivalikuid ja üleminekut haridussüsteemisiseselt või haridussüsteemist tööle. See on eriti oluline edukaks integreerumiseks tööturule ning erivajadustega õpilaste kaasamiseks. |
| --- | --- |

4.

Tugevdama suunamis- ja nõustamisteenuseid ning asjakohast õpetajakoolitust, et toetada õpilaste karjäärivalikuid ja üleminekut haridussüsteemisiseselt või haridussüsteemist tööle. See on eriti oluline edukaks integreerumiseks tööturule ning erivajadustega õpilaste kaasamiseks.

Seoses kõrgharidusega:

| 1. | Soodustama laiendatud juurdepääsu, näiteks õpilaste rahalise toetuse kavade ning paindlike ja mitmekesiste võimaluste kaudu. |
| --- | --- |

1.

Soodustama laiendatud juurdepääsu, näiteks õpilaste rahalise toetuse kavade ning paindlike ja mitmekesiste võimaluste kaudu.

| 2. | Töötama välja poliitikad, mille eesmärk on suurendada kõrghariduse omandamise määra tugevdades õpilastele suunatud individuaalset toetust, juhendamist ja nõustamist. |
| --- | --- |

2.

Töötama välja poliitikad, mille eesmärk on suurendada kõrghariduse omandamise määra tugevdades õpilastele suunatud individuaalset toetust, juhendamist ja nõustamist.

| 3. | Eemaldama õppurite liikuvuselt jätkuvalt takistusi, laiendama selle võimalusi ning parandama kvaliteeti, sealhulgas asjakohaste stiimulite pakkumine ebasoodsa taustaga õpilaste liikuvuse parandamiseks. |
| --- | --- |

3.

Eemaldama õppurite liikuvuselt jätkuvalt takistusi, laiendama selle võimalusi ning parandama kvaliteeti, sealhulgas asjakohaste stiimulite pakkumine ebasoodsa taustaga õpilaste liikuvuse parandamiseks.

| 4. | Edendama konkreetseid programme täiskasvanud ja mittetraditsioonilistele õppuritele. |
| --- | --- |

4.

Edendama konkreetseid programme täiskasvanud ja mittetraditsioonilistele õppuritele.

Seoses täiskasvanuharidusega:

| 1. | Tugevdama poliitikaid, et võimaldada madala kvalifikatsiooniga isikutel, töötutel täiskasvanutel ja vajadusel sisserändaja taustaga kodanikel omandada kvalifikatsiooni või parandada oma oskusi ühe astme võrra (üks aste edasi) ning laiendama noortele täiskasvanutele teise haridusvõimaluse pakkumist. |
| --- | --- |

1.

Tugevdama poliitikaid, et võimaldada madala kvalifikatsiooniga isikutel, töötutel täiskasvanutel ja vajadusel sisserändaja taustaga kodanikel omandada kvalifikatsiooni või parandada oma oskusi ühe astme võrra (üks aste edasi) ning laiendama noortele täiskasvanutele teise haridusvõimaluse pakkumist.

| 2. | Edendama meetmeid tagamaks kõigile isikutele juurdepääsu teadmistepõhises ühiskonnas elamiseks ja õppimiseks vajalike põhioskustele ja võtmepädevustele, eelkõige lugemis- ja kirjutamisoskusele ja info- ja sidetehnoloogia oskustele. |
| --- | --- |

2.

Edendama meetmeid tagamaks kõigile isikutele juurdepääsu teadmistepõhises ühiskonnas elamiseks ja õppimiseks vajalike põhioskustele ja võtmepädevustele, eelkõige lugemis- ja kirjutamisoskusele ja info- ja sidetehnoloogia oskustele.

Tugevdama üldiselt haridus- ja koolitussüsteemide sotsiaalset mõõdet, võttes järgmised meetmed:

| 1. | Koolisüsteemide paindlikkuse ja läbitavuse parandamine ning kooli- ja koolitussüsteemidesisese ja -vahelise liikuvuse ja neis osalemise takistuste kõrvaldamine. |
| --- | --- |

1.

Koolisüsteemide paindlikkuse ja läbitavuse parandamine ning kooli- ja koolitussüsteemidesisese ja -vahelise liikuvuse ja neis osalemise takistuste kõrvaldamine.

| 2. | Tihedamate seoste väljaarendamine haridus- ja töömaailma ning ühiskonna vahel laiemalt, et tugevdada konkurentsivõimet ja kodanikuaktiivsust. |
| --- | --- |

2.

Tihedamate seoste väljaarendamine haridus- ja töömaailma ning ühiskonna vahel laiemalt, et tugevdada konkurentsivõimet ja kodanikuaktiivsust.

| 3. | Süsteemide loomine varasemate õpingute, sealhulgas vabahariduse ja mitteametliku õppe tõendamiseks ja tunnustamiseks ning ebasoodsas olukorras ja madala kvalifikatsiooniga õppurite puhul ulatuslikum elukestva nõustamise kasutamine. |
| --- | --- |

3.

Süsteemide loomine varasemate õpingute, sealhulgas vabahariduse ja mitteametliku õppe tõendamiseks ja tunnustamiseks ning ebasoodsas olukorras ja madala kvalifikatsiooniga õppurite puhul ulatuslikum elukestva nõustamise kasutamine.

| 4. | Ebasoodsas olukorras olevate isikutele suunatud rahalise toetuse meetmete mõju ja tõhususe hindamine, ning neile suunatud haridussüsteemide ja -struktuuride ülesehituse mõju hindamine. |
| --- | --- |

4.

Ebasoodsas olukorras olevate isikutele suunatud rahalise toetuse meetmete mõju ja tõhususe hindamine, ning neile suunatud haridussüsteemide ja -struktuuride ülesehituse mõju hindamine.

| 5. | Andmete kogumise kaalumine tulemuste, väljalangemismäärade ja õppurite sotsiaalmajandusliku tausta kohta, eelkõige kutsehariduse- ja koolituse, kõrghariduse ja täiskasvanuhariduse valdkonnas. |
| --- | --- |

5.

Andmete kogumise kaalumine tulemuste, väljalangemismäärade ja õppurite sotsiaalmajandusliku tausta kohta, eelkõige kutsehariduse- ja koolituse, kõrghariduse ja täiskasvanuhariduse valdkonnas.

| 6. | Selliste asjakohaste kvantitatiivsete eesmärkide loomise kaalumine hariduse kaudu toimuva sotsiaalse ühtekuuluvuse valdkonnas, milles võetakse arvesse iga liikmesriigi konkreetset olukorda. |
| --- | --- |

6.

Selliste asjakohaste kvantitatiivsete eesmärkide loomise kaalumine hariduse kaudu toimuva sotsiaalse ühtekuuluvuse valdkonnas, milles võetakse arvesse iga liikmesriigi konkreetset olukorda.

| 7. | Kooskõlas teiste poliitikatega nimetatud eesmärkide suhtes integreeritud lähenemisviisi väljatöötamise kaalumine. |
| --- | --- |

7.

Kooskõlas teiste poliitikatega nimetatud eesmärkide suhtes integreeritud lähenemisviisi väljatöötamise kaalumine.

| 8. | Asjakohaste vahendite suunamine ebasoodsas olukorras olevatele õpilastele ja koolidele, ning vajaduse korral Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi vahendite kasutamise pikendamine, et vähendada sotsiaalset tõrjutust hariduse abil |
| --- | --- |

8.

Asjakohaste vahendite suunamine ebasoodsas olukorras olevatele õpilastele ja koolidele, ning vajaduse korral Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi vahendite kasutamise pikendamine, et vähendada sotsiaalset tõrjutust hariduse abil

KUTSUB SEETÕTTU LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI:

| 1. | Tegema koostööd strateegiliselt prioriteetsel võrdsuse, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kodanikuaktiivsuse edendamisel, kasutades aktiivselt avatud koordinatsioonimeetodit üleeuroopalise koostöö raames hariduse ja koolituse alal („ET 2020”) ning rakendades Bologna ja Kopenhaageni protsessi sotsiaalset mõõdet ja võtma vastu meetmed kooskõlas nõukogu 2008. aasta järeldustega täiskasvanuhariduse kohta. |
| --- | --- |

1.

Tegema koostööd strateegiliselt prioriteetsel võrdsuse, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja kodanikuaktiivsuse edendamisel, kasutades aktiivselt avatud koordinatsioonimeetodit üleeuroopalise koostöö raames hariduse ja koolituse alal („ET 2020”) ning rakendades Bologna ja Kopenhaageni protsessi sotsiaalset mõõdet ja võtma vastu meetmed kooskõlas nõukogu 2008. aasta järeldustega täiskasvanuhariduse kohta.

| 2. | Püüdma aktiivselt ära kasutada elukestva õppe programmi, ja vajaduse korral Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja programmi „Progress” kõiki vahendeid, et tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust hariduse ja koolituse abil ning keskendudes järgmise põlvkonna programmide kavandamisel jätkuvalt sellele mõõtmele. |
| --- | --- |

2.

Püüdma aktiivselt ära kasutada elukestva õppe programmi, ja vajaduse korral Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja programmi „Progress” kõiki vahendeid, et tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust hariduse ja koolituse abil ning keskendudes järgmise põlvkonna programmide kavandamisel jätkuvalt sellele mõõtmele.

| 3. | Edendama ja toetama ebasoodsa taustaga ja erivajadustega õppurite suuremat osalust rahvusvahelistes liikuvusprogrammides, partnerlustes ja projektides, eelkõige neis, mis on loodud elukestva õppe programmi raames. |
| --- | --- |

3.

Edendama ja toetama ebasoodsa taustaga ja erivajadustega õppurite suuremat osalust rahvusvahelistes liikuvusprogrammides, partnerlustes ja projektides, eelkõige neis, mis on loodud elukestva õppe programmi raames.

| 4. | Toetama võrdlevaid teadusuuringuid poliitikate tõhususe kohta, et suurendada võrdsete võimaluste osakaalu hariduses ja koolituses, laiendada teadmiste baasi koostöös teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega ja tagada teadusuuringute tulemuste ulatuslik levitamine. |
| --- | --- |

4.

Toetama võrdlevaid teadusuuringuid poliitikate tõhususe kohta, et suurendada võrdsete võimaluste osakaalu hariduses ja koolituses, laiendada teadmiste baasi koostöös teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega ja tagada teadusuuringute tulemuste ulatuslik levitamine.

| 5. | Edendama hariduse ja koolituse kui peamiste vahendite rolli sotsiaalse ühtekuuluvuse ja sotsiaalkaitse protsessi eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

5.

Edendama hariduse ja koolituse kui peamiste vahendite rolli sotsiaalse ühtekuuluvuse ja sotsiaalkaitse protsessi eesmärkide saavutamiseks.

---

(1)  ELT C 298, 8.12.2006, lk 3.

(2)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

(3)  ELT C 290, 4.12.2007, lk 1.

(4)  Dok 16096/1/07 REV 1.

(5)  ELT C 140, 6.6.2008, lk 10.

(6)  ELT L 298, 7.11.2008, lk 20.

(7)  ELT C 18, 24.1.2009, lk 6.

(8)  ELT C 319, 13.12.2008, lk 20.

(9)  ELT C 301, 11.12.2009, lk 5.

(10)  ELT C 311, 19.12.2009, lk 1.

(11)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(12)  Vt joonealust märkus 6.

(13)  Käesolevas tekstis tähistab mõiste „ebasoodne taust” vajaduse korral haridusalaste erivajadustega isikuid.

---

| 26.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/8

---

Nõukogu järeldused, 11. mai 2010, pädevuste kohta, mis toetavad elukestvat õpet ja algatust „Uute töökohtade jaoks uued oskused”

2010/C 135/03

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TULETADES MEELDE:

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes, (1) mille eesmärgiks on tagada, et alusharidus ja -õpe pakuks kõigile noortele võimalusi võtme- ehk põhipädevuste omandamiseks, mis valmistab neid ette õpingute jätkamiseks ja tööeluks ning mis aitab täiskasvanutel arendada ja ajakohastada võtmepädevusi kogu elu jooksul. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes, (1) mille eesmärgiks on tagada, et alusharidus ja -õpe pakuks kõigile noortele võimalusi võtme- ehk põhipädevuste omandamiseks, mis valmistab neid ette õpingute jätkamiseks ja tööeluks ning mis aitab täiskasvanutel arendada ja ajakohastada võtmepädevusi kogu elu jooksul.

| 2. | Nõukogu 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni, mis käsitleb uusi kutseoskusi uute töökohtade jaoks, (2) ja nõukogu 9. märtsi 2009. aasta järeldusi teemal „Uute töökohtade jaoks uued oskused – tööturu vajaduste ja vajaminevate oskuste prognoosimine ja ühitamine”, (3) milles keskendutakse inimeste ettevalmistamisele uutele töökohtadele asumiseks teadmistepõhises ühiskonnas ning tunnistatakse, et oskuste, pädevuste ja kvalifikatsiooniga seotud nõuded suurenevad märkimisväärselt igat liiki ja iga taseme ametikohtade puhul ning tööandjate nõudlus valdkonnaüleste pädevuste järele aina suureneb. |
| --- | --- |

2.

Nõukogu 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni, mis käsitleb uusi kutseoskusi uute töökohtade jaoks, (2) ja nõukogu 9. märtsi 2009. aasta järeldusi teemal „Uute töökohtade jaoks uued oskused – tööturu vajaduste ja vajaminevate oskuste prognoosimine ja ühitamine”, (3) milles keskendutakse inimeste ettevalmistamisele uutele töökohtadele asumiseks teadmistepõhises ühiskonnas ning tunnistatakse, et oskuste, pädevuste ja kvalifikatsiooniga seotud nõuded suurenevad märkimisväärselt igat liiki ja iga taseme ametikohtade puhul ning tööandjate nõudlus valdkonnaüleste pädevuste järele aina suureneb.

| 3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitust kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas, (4) milles soodustatakse liikumist traditsiooniliselt õppesisendite (näiteks õppekogemuse pikkus, õppeasutuse liik) rõhutamiselt lähenemisviisi suunas, mis tugineb õpitulemustele – mida õppur teab, mõistab ja oskab teha. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta soovitust kvalifikatsiooniraamistiku loomise kohta elukestva õppe valdkonnas, (4) milles soodustatakse liikumist traditsiooniliselt õppesisendite (näiteks õppekogemuse pikkus, õppeasutuse liik) rõhutamiselt lähenemisviisi suunas, mis tugineb õpitulemustele – mida õppur teab, mõistab ja oskab teha.

| 4. | Nõukogu ning nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 22. mai 2008. aasta järeldusi loovuse ja innovatsiooni edendamise kohta hariduses ja koolituses, (5) milles toodi esile võtmepädevuste raamistiku olulisus loovuse ja innovatsiooni edendamisel ning mille tulemusel esitasid suursaadikud Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) puhul „Euroopa loovuse ja innovatsiooni manifesti” („Manifesto for creativity and innovation in Europe”). |
| --- | --- |

4.

Nõukogu ning nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 22. mai 2008. aasta järeldusi loovuse ja innovatsiooni edendamise kohta hariduses ja koolituses, (5) milles toodi esile võtmepädevuste raamistiku olulisus loovuse ja innovatsiooni edendamisel ning mille tulemusel esitasid suursaadikud Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta (2009) puhul „Euroopa loovuse ja innovatsiooni manifesti” („Manifesto for creativity and innovation in Europe”).

| 5. | Nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldusi täiskasvanuhariduse kohta, (6) milles toonitati täiskasvanuhariduse kui elukestva õppe põhikomponendi olulisust. |
| --- | --- |

5.

Nõukogu 22. mai 2008. aasta järeldusi täiskasvanuhariduse kohta, (6) milles toonitati täiskasvanuhariduse kui elukestva õppe põhikomponendi olulisust.

| 6. | Nõukogu ning nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. novembri 2008. aasta järeldusi noorte 21. sajandiks ettevalmistamise kohta, (7) milles rõhutati, et üleeuroopalisel elukestva õppe võtmepädevuste võrdlusraamistikul põhinevas pädevuste arendamist käsitlevas ühtses lähenemisviisis ilmnes, et lugemisoskuse ja muude põhioskuste parandamiseks on vaja suuremaid jõupingutusi. |
| --- | --- |

6.

Nõukogu ning nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. novembri 2008. aasta järeldusi noorte 21. sajandiks ettevalmistamise kohta, (7) milles rõhutati, et üleeuroopalisel elukestva õppe võtmepädevuste võrdlusraamistikul põhinevas pädevuste arendamist käsitlevas ühtses lähenemisviisis ilmnes, et lugemisoskuse ja muude põhioskuste parandamiseks on vaja suuremaid jõupingutusi.

| 7. | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. novembri 2008. aasta järeldusi Euroopa tõhustatud koostöö tulevaste prioriteetide kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, (8) milles rõhutati, et loovuse ja innovatsiooni parandamine on kutsehariduse- ja koolituse jaoks väga oluline ning et selle saavutamiseks tuleb aktiivselt edendada elukestvaks õppeks vajalike võtmepädevuste omandamist. Järelduste eesmärk oli ka arendada kutsehariduse ja -koolituse ning tööturu vahelisi seoseid, keskendudes töökohtadele ja kutseoskustele. |
| --- | --- |

7.

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 21. novembri 2008. aasta järeldusi Euroopa tõhustatud koostöö tulevaste prioriteetide kohta kutsehariduse ja -koolituse valdkonnas, (8) milles rõhutati, et loovuse ja innovatsiooni parandamine on kutsehariduse- ja koolituse jaoks väga oluline ning et selle saavutamiseks tuleb aktiivselt edendada elukestvaks õppeks vajalike võtmepädevuste omandamist. Järelduste eesmärk oli ka arendada kutsehariduse ja -koolituse ning tööturu vahelisi seoseid, keskendudes töökohtadele ja kutseoskustele.

| 8. | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 12. mai 2009. aasta järeldusi partnerluste tõhustamise kohta haridus- ja koolitusasutuste ning tööturu osapoolte, eelkõige tööandjate vahel elukestva õppe raames, (9) milles soovitati haridus- ja koolitusasutustes kõikidel tasanditel piisava tähelepanu pööramist valdkonnaüleste põhipädevuste omandamisele tööelus. |
| --- | --- |

8.

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 12. mai 2009. aasta järeldusi partnerluste tõhustamise kohta haridus- ja koolitusasutuste ning tööturu osapoolte, eelkõige tööandjate vahel elukestva õppe raames, (9) milles soovitati haridus- ja koolitusasutustes kõikidel tasanditel piisava tähelepanu pööramist valdkonnaüleste põhipädevuste omandamisele tööelus.

| 9. | Nõukogu 26. novembri 2009. aasta järeldusi õpetajate ja koolijuhtide erialase arengu kohta, (10) milles tunnistati, et nõuded õpetajaametile tekitavad vajaduse uute lähenemisviiside järele ja panevad õpetajatele kohustuse võtta suurema vastutuse oma teadmiste ja oskuste ajakohastamise ja arendamise eest. |
| --- | --- |

9.

Nõukogu 26. novembri 2009. aasta järeldusi õpetajate ja koolijuhtide erialase arengu kohta, (10) milles tunnistati, et nõuded õpetajaametile tekitavad vajaduse uute lähenemisviiside järele ja panevad õpetajatele kohustuse võtta suurema vastutuse oma teadmiste ja oskuste ajakohastamise ja arendamise eest.

| 10. | Nõukogu ja nõukogus 26. novembril 2009. aastal kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi hariduse rolli arendamise kohta täielikult toimivas teadmiste kolmnurgas, (11) milles julgustati haridus- ja koolitusasutusi tagama, et õppekavad ning kõikide haridustasandite õpetamis- ja eksamineerimismeetodid hõlmaksid ja soodustaksid loovust, innovatsiooni ja ettevõtlust, |
| --- | --- |

10.

Nõukogu ja nõukogus 26. novembril 2009. aastal kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldusi hariduse rolli arendamise kohta täielikult toimivas teadmiste kolmnurgas, (11) milles julgustati haridus- ja koolitusasutusi tagama, et õppekavad ning kõikide haridustasandite õpetamis- ja eksamineerimismeetodid hõlmaksid ja soodustaksid loovust, innovatsiooni ja ettevõtlust,

NING TULETADES EELKÕIGE MEELDE:

nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020”), (12) milles sätestatakse vahend põhipädevuste täieliku rakendamisega seotud probleemide käsitlemiseks ning hariduse ja koolituse avatumaks ja asjakohasemaks muutmiseks, muu hulgas määrates kindlaks prioriteetsed töövaldkonnad 2009.–2011. aasta töötsükli jooksul, tööalase konkurentsivõime sihttaseme võimalik väljatöötamine ning näitajate sidusa raamistiku kohandamine, pöörates erilist tähelepanu loovuse, innovatsiooni ja ettevõtluse valdkondadele,

OLLES TEADLIK JÄRGMISTEST VÄLJAKUTSETEST:

| 1. | Praegune majanduskriis koos kiirete sotsiaalsete, tehnoloogiliste ja demograafiliste muutustega toob esile, et eluliselt tähtis on kvaliteetse elukestva hariduse ja koolituse ning suurema liikuvuse abil tagada, et kõik inimesed ja eelkõige noored omandaksid tugeva pädevuste baasi. |
| --- | --- |

1.

Praegune majanduskriis koos kiirete sotsiaalsete, tehnoloogiliste ja demograafiliste muutustega toob esile, et eluliselt tähtis on kvaliteetse elukestva hariduse ja koolituse ning suurema liikuvuse abil tagada, et kõik inimesed ja eelkõige noored omandaksid tugeva pädevuste baasi.

| 2. | Oskuste omandamine ja edasiarendamine on oluline tööhõivealaste väljavaadete parandamiseks ning see aitab kaasa eneseteostusele, sotsiaalsele kaasatusele ja kodanikuaktiivsusele, kuna oskused annavad märku isiku võimest tegutseda iseorganiseerunult keerulises, muutuvas ja ettearvamatus olukorras. Nagu on sätestatud võtmepädevusi käsitlevates soovitustes, suudab pädev isik kombineerida teadmisi, oskusi ja suhtumisi ning rakendada varem õpitut (omandatud kas formaalselt, mitteformaalselt või informaalselt) uutes olukordades. |
| --- | --- |

2.

Oskuste omandamine ja edasiarendamine on oluline tööhõivealaste väljavaadete parandamiseks ning see aitab kaasa eneseteostusele, sotsiaalsele kaasatusele ja kodanikuaktiivsusele, kuna oskused annavad märku isiku võimest tegutseda iseorganiseerunult keerulises, muutuvas ja ettearvamatus olukorras. Nagu on sätestatud võtmepädevusi käsitlevates soovitustes, suudab pädev isik kombineerida teadmisi, oskusi ja suhtumisi ning rakendada varem õpitut (omandatud kas formaalselt, mitteformaalselt või informaalselt) uutes olukordades.

| 3. | Nõukogu ja komisjoni 2010. aasta ühises eduaruandes tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta tunnistatakse, et






  — | paljudes riikides reformitakse võtmepädevusi käsitleva raamistiku alusel õppekavasid, seda eriti üldhariduse alal, kuid innovatiivseid lähenemisviise õpetamisele ja õppimisele tuleb töötada välja ja rakendada laiemalt, tagamaks, et elukestva õppe võimalused oleksid kättesaadavad kõigile kodanikele; |
| --- | --- | --- |

3.

Nõukogu ja komisjoni 2010. aasta ühises eduaruandes tööprogrammi „Haridus ja koolitus 2010” rakendamise kohta tunnistatakse, et

—

paljudes riikides reformitakse võtmepädevusi käsitleva raamistiku alusel õppekavasid, seda eriti üldhariduse alal, kuid innovatiivseid lähenemisviise õpetamisele ja õppimisele tuleb töötada välja ja rakendada laiemalt, tagamaks, et elukestva õppe võimalused oleksid kättesaadavad kõigile kodanikele;

| — | eriti on vaja tugevdada neid pädevusi, mida on vaja edasiõppimiseks ja tööturul hakkama saamiseks, mis tihtipeale on omavahel seotud. See tähendab, et võtmepädevustest lähtuvat lähenemisviisi on vaja rakendada ka väljaspool üldharidussüsteemi, st täiskasvanuhariduses ning Kopenhaageni protsessiga seotud kutsehariduse ja -koolituse alal, ning samuti tuleb tagada, et omandatud kõrgharidus vastaks paremini tööturu vajadustele. Samuti tähendab see, et tuleb välja töötada viisid, kuidas hinnata ja tunnistusele kanda töö saamise ja edasiõppimisega seotud valdkonnaüleseid võtmepädevusi, milleks on muu hulgas õppimisvõime, sotsiaalne ja kodanikupädevus, algatusvõime, ettevõtlusmeelsus ning kultuuriteadlikkus ja -pädevus (13). |
| --- | --- |

—

eriti on vaja tugevdada neid pädevusi, mida on vaja edasiõppimiseks ja tööturul hakkama saamiseks, mis tihtipeale on omavahel seotud. See tähendab, et võtmepädevustest lähtuvat lähenemisviisi on vaja rakendada ka väljaspool üldharidussüsteemi, st täiskasvanuhariduses ning Kopenhaageni protsessiga seotud kutsehariduse ja -koolituse alal, ning samuti tuleb tagada, et omandatud kõrgharidus vastaks paremini tööturu vajadustele. Samuti tähendab see, et tuleb välja töötada viisid, kuidas hinnata ja tunnistusele kanda töö saamise ja edasiõppimisega seotud valdkonnaüleseid võtmepädevusi, milleks on muu hulgas õppimisvõime, sotsiaalne ja kodanikupädevus, algatusvõime, ettevõtlusmeelsus ning kultuuriteadlikkus ja -pädevus (13).

| — | On vaja välja töötada „ühine keel”, mis oleks sillaks hariduse ja koolituse ning tööturu vahel, et kodanikud ja tööandjad saaksid paremini aru, kuidas pädevused ja õpitulemused on vastavuses tööülesannete ja elukutsetega. See muudaks tulevikus töötajate tööalase ja geograafilise liikuvuse lihtsamaks; |
| --- | --- |

—

On vaja välja töötada „ühine keel”, mis oleks sillaks hariduse ja koolituse ning tööturu vahel, et kodanikud ja tööandjad saaksid paremini aru, kuidas pädevused ja õpitulemused on vastavuses tööülesannete ja elukutsetega. See muudaks tulevikus töötajate tööalase ja geograafilise liikuvuse lihtsamaks;

| — | kodanike pädevuste suurendamiseks ja pakkumaks neile paremaid tulevikuväljavaateid, on vaja muuta haridus- ja koolitussüsteemid veelgi avatumaks ja muu maailmaga paremini haakuvaks; |
| --- | --- |

—

kodanike pädevuste suurendamiseks ja pakkumaks neile paremaid tulevikuväljavaateid, on vaja muuta haridus- ja koolitussüsteemid veelgi avatumaks ja muu maailmaga paremini haakuvaks;

RÕHUTADES, ET:

| — | eespool nimetatud väljakutsetele reageerimiseks tuleb nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil võtta meetmeid osana prioriteetsetest valdkondadest, mis on konkreetselt kavandatud ET 2020 esimese töötsükli (2009–2011) ajaks. Võtmepädevusi käsitlevat lähenemisviisi tuleb täielikult rakendada üldharidussüsteemi suhtes, eelkõige tuleb toetada, et võtmepädevused ja kvaliteetsed õpitulemused omandaks ka need isikud, kellel on oht haridusteel halvasti edasi jõuda ja olla sotsiaalselt tõrjutud. Tuleb arendada õpetamis- ja hindamismeetodeid ning tuleb toetada kõikide õpetajate, koolitajate ja koolijuhtide esmast ja jätkuvat erialast arengut kooskõlas pädevustepõhise lähenemisviisiga; |
| --- | --- |

—

eespool nimetatud väljakutsetele reageerimiseks tuleb nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil võtta meetmeid osana prioriteetsetest valdkondadest, mis on konkreetselt kavandatud ET 2020 esimese töötsükli (2009–2011) ajaks. Võtmepädevusi käsitlevat lähenemisviisi tuleb täielikult rakendada üldharidussüsteemi suhtes, eelkõige tuleb toetada, et võtmepädevused ja kvaliteetsed õpitulemused omandaks ka need isikud, kellel on oht haridusteel halvasti edasi jõuda ja olla sotsiaalselt tõrjutud. Tuleb arendada õpetamis- ja hindamismeetodeid ning tuleb toetada kõikide õpetajate, koolitajate ja koolijuhtide esmast ja jätkuvat erialast arengut kooskõlas pädevustepõhise lähenemisviisiga;

| — | siiski tuleb nüüd täpsustada ja edasiarendamise aspektist kaaluda seost erinevate olemasolevate Euroopa algatuste vahel, mille eesmärk on tugevdada kodanike pädevusi ning pöörata suuremat tähelepanu õpitulemustele, ja kaaluda selle seose arendamist, ning tagada ühtne lähenemisviis selles valdkonnas. Seejuures tuleks toetuda nii võtmepädevusi käsitlevate soovituste kui ka Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku rakendamise osas tehtud edusammudele ning need tuleks siduda pädevuste omandamise ja õpitulemustega kõikides asjaomastes õppevormides ja kõikidel tasemetel. Täiendavalt tuleks püüda süstemaatiliselt parandada ja tugevdada pädevuste omandamist hariduse ja koolituse kaudu ning samuti tööl; |
| --- | --- |

—

siiski tuleb nüüd täpsustada ja edasiarendamise aspektist kaaluda seost erinevate olemasolevate Euroopa algatuste vahel, mille eesmärk on tugevdada kodanike pädevusi ning pöörata suuremat tähelepanu õpitulemustele, ja kaaluda selle seose arendamist, ning tagada ühtne lähenemisviis selles valdkonnas. Seejuures tuleks toetuda nii võtmepädevusi käsitlevate soovituste kui ka Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku rakendamise osas tehtud edusammudele ning need tuleks siduda pädevuste omandamise ja õpitulemustega kõikides asjaomastes õppevormides ja kõikidel tasemetel. Täiendavalt tuleks püüda süstemaatiliselt parandada ja tugevdada pädevuste omandamist hariduse ja koolituse kaudu ning samuti tööl;

RÕHUTAB SEETÕTTU MEETMETE OLULISUST JÄRGMISTES VALDKONDADES:

| — | tuleb teha jõupingutusi, et näidata võtmepädevuste asjakohasust kõikidel hariduse ja koolituse tasemetel, kõikidel eluetappidel ja igasuguses olukorras. Lisaks võtmepädevuste rakendamise toetamisele 2006. aasta soovituses kindlaksmääratud valdkondades tuleks tähelepanu pöörata ka soovituse parimal viisil kasutamisele, et toetada elukestvat õpet ka pärast kohustusliku haridustee lõppemist; |
| --- | --- |

—

tuleb teha jõupingutusi, et näidata võtmepädevuste asjakohasust kõikidel hariduse ja koolituse tasemetel, kõikidel eluetappidel ja igasuguses olukorras. Lisaks võtmepädevuste rakendamise toetamisele 2006. aasta soovituses kindlaksmääratud valdkondades tuleks tähelepanu pöörata ka soovituse parimal viisil kasutamisele, et toetada elukestvat õpet ka pärast kohustusliku haridustee lõppemist;

| — | rohkem tuleks ära teha kõikide võtmepädevuste omandamise, ajakohastamise ja edasiarendamise toetamiseks kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanuhariduse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

rohkem tuleks ära teha kõikide võtmepädevuste omandamise, ajakohastamise ja edasiarendamise toetamiseks kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanuhariduse valdkonnas;

| — | selleks et tagada õpilastele tööturul nõutavad pädevused, ning samuti jätkukoolituse ja teadustegevuse heaks tuleks kõrghariduse prioriteediks seada võtmepädevuste ajakohastamine, omandamine ja edasiarendamine. On eriti oluline, et kõrgharidusasutused annavad noortele võimalusi arendada vajadusel võõrkeeltes suhtlemise oskust ning omandada tugeva valdkonnaüleste võtmepädevuste baasi, kuna need on eeltingimused muude oskuste omandamiseks, erineva töökeskkonnaga kohanemiseks ja aktiivse kodanikuna tegutsemiseks. |
| --- | --- |

—

selleks et tagada õpilastele tööturul nõutavad pädevused, ning samuti jätkukoolituse ja teadustegevuse heaks tuleks kõrghariduse prioriteediks seada võtmepädevuste ajakohastamine, omandamine ja edasiarendamine. On eriti oluline, et kõrgharidusasutused annavad noortele võimalusi arendada vajadusel võõrkeeltes suhtlemise oskust ning omandada tugeva valdkonnaüleste võtmepädevuste baasi, kuna need on eeltingimused muude oskuste omandamiseks, erineva töökeskkonnaga kohanemiseks ja aktiivse kodanikuna tegutsemiseks.

| — | õppekava koostamine, õpetamine, hindamine ja õpikeskkond peaksid järjepidevalt põhinema õpitulemustel, st teadmistel, oskustel ja pädevustel, mida õpilased omandavad. Erilist rõhku tuleks asetada sellistele valdkonnaülestele võtmepädevustele, mille jaoks on nõutavad interdistsiplinaarsed ja innovaatilised meetodid. Selleks, et saavutada üleminek pädevustepõhisele lähenemisviisile, tuleks teha jõupingutusi ka tagamaks, et õpetajad, koolitajad ja koolijuhid suudavad omandada sellest lähenemisviisist tulenevaid uusi rolle. Seda protsessi saab toetada tõhusamate partnerluste kaudu haridus- ja koolitusasutuste ning muu maailma, eelkõige tööturu vahel; |
| --- | --- |

—

õppekava koostamine, õpetamine, hindamine ja õpikeskkond peaksid järjepidevalt põhinema õpitulemustel, st teadmistel, oskustel ja pädevustel, mida õpilased omandavad. Erilist rõhku tuleks asetada sellistele valdkonnaülestele võtmepädevustele, mille jaoks on nõutavad interdistsiplinaarsed ja innovaatilised meetodid. Selleks, et saavutada üleminek pädevustepõhisele lähenemisviisile, tuleks teha jõupingutusi ka tagamaks, et õpetajad, koolitajad ja koolijuhid suudavad omandada sellest lähenemisviisist tulenevaid uusi rolle. Seda protsessi saab toetada tõhusamate partnerluste kaudu haridus- ja koolitusasutuste ning muu maailma, eelkõige tööturu vahel;

| — | tuleks teha rohkem jõupingutusi, et adekvaatsemalt hinnata, registreerida ja tõendada pädevusi, mida kodanikud on kogu elu jooksul formaalse, mitteformaalse või informaalse õppimise keskkonnas arendanud, et saada tööd, jätkata õpinguid ja osaleda aktiivselt ühiskonnaelus. Paindlikud liikumisvõimalused hariduses ja koolituses võivad parandada kodanike töölesaamise võimalusi ning samuti hõlbustada nende arenevate pädevuste ja jätkuõppe vajaduste kindlaksmääramist. Pädevuste kindlaksmääramise ja registreerimise vahendeid saaks tõhustada, kui kõik sidusrühmad saaksid vastu võtta standarditud terminoloogia ja lähenemisviisi klassifikatsioonile nii hariduse ja koolituse valdkonnas kui ka tööturu sektoris; |
| --- | --- |

—

tuleks teha rohkem jõupingutusi, et adekvaatsemalt hinnata, registreerida ja tõendada pädevusi, mida kodanikud on kogu elu jooksul formaalse, mitteformaalse või informaalse õppimise keskkonnas arendanud, et saada tööd, jätkata õpinguid ja osaleda aktiivselt ühiskonnaelus. Paindlikud liikumisvõimalused hariduses ja koolituses võivad parandada kodanike töölesaamise võimalusi ning samuti hõlbustada nende arenevate pädevuste ja jätkuõppe vajaduste kindlaksmääramist. Pädevuste kindlaksmääramise ja registreerimise vahendeid saaks tõhustada, kui kõik sidusrühmad saaksid vastu võtta standarditud terminoloogia ja lähenemisviisi klassifikatsioonile nii hariduse ja koolituse valdkonnas kui ka tööturu sektoris;

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES:

| — | toetama parimate tavade ja riiklike algatuste alase teabe vahetamist eespool nimetatud valdkondades. Kooskõlas ELi 2020 esimese töötsükli (2009–2011) ajaks kavandatud töövaldkondadega ja kasutades parimal viisil ära Cedefopi eksperditeadmisi ja jätkuvat toetust tuleks õppekavades, hindamisel ja kvalifikatsioonide puhul võtta rohkem arvesse valdkonnaüleseid võtmepädevusi; edendada loovust ja innovatsiooni õpetamise ja õppimise erimeetodite väljatöötamise kaudu; arendada välja partnerlusi hariduse ja koolituse pakkujate ning ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahel; |
| --- | --- |

—

toetama parimate tavade ja riiklike algatuste alase teabe vahetamist eespool nimetatud valdkondades. Kooskõlas ELi 2020 esimese töötsükli (2009–2011) ajaks kavandatud töövaldkondadega ja kasutades parimal viisil ära Cedefopi eksperditeadmisi ja jätkuvat toetust tuleks õppekavades, hindamisel ja kvalifikatsioonide puhul võtta rohkem arvesse valdkonnaüleseid võtmepädevusi; edendada loovust ja innovatsiooni õpetamise ja õppimise erimeetodite väljatöötamise kaudu; arendada välja partnerlusi hariduse ja koolituse pakkujate ning ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahel;

| — | toetama kõikide õpetajate, koolitajate ja koolijuhtide esmast ja jätkuvat erialast arengut nii üldhariduse kui ka kutseõppe ja -koolituse vallas, sealhulgas selleks, et anda neile oskused täita uusi rolle, mis tulenevad pädevustepõhisest lähenemisviisist; |
| --- | --- |

—

toetama kõikide õpetajate, koolitajate ja koolijuhtide esmast ja jätkuvat erialast arengut nii üldhariduse kui ka kutseõppe ja -koolituse vallas, sealhulgas selleks, et anda neile oskused täita uusi rolle, mis tulenevad pädevustepõhisest lähenemisviisist;

| — | alustama tööd täpsustamisega, kuidas saaks võtmepädevusi pidevalt arendada ja kohandada vastavalt väljakutsetele, millega isikud seisavad silmitsi kogu oma õpitee ja tööelu jooksul, uurides ja arendades muu hulgas võtmepädevuste hindamist hariduse ja koolituse eri tasanditel. Eelkõige tuleks kaaluda, kas luua seos õpitulemustel põhinevate võrdlustasemete vahel, mida liikmesriigid edendavad Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku ja võtmepädevuste raamistiku rakendamisega; |
| --- | --- |

—

alustama tööd täpsustamisega, kuidas saaks võtmepädevusi pidevalt arendada ja kohandada vastavalt väljakutsetele, millega isikud seisavad silmitsi kogu oma õpitee ja tööelu jooksul, uurides ja arendades muu hulgas võtmepädevuste hindamist hariduse ja koolituse eri tasanditel. Eelkõige tuleks kaaluda, kas luua seos õpitulemustel põhinevate võrdlustasemete vahel, mida liikmesriigid edendavad Euroopa kvalifikatsiooniraamistiku ja võtmepädevuste raamistiku rakendamisega;

| — | tegema koostööd tööturu osapoolte, riiklike tööturuasutuste ja muude sidusrühmadega „ühise keele” – või standarditud terminoloogia – väljatöötamiseks, mis hõlmab Euroopa oskusi, pädevusi ja elukutseid (Euroopa oskuste, pädevuste ja elukutsete raamistik – ESCO). Selle ühise keele eesmärk peaks olema parandada õppeprotsessis omandatud pädevuste ning ametikohtade ja tööturu vajaduste arusaadavust ning olla seeläbi sillaks hariduse ja koolituse ning tööturu vahel. Selle abil saaks toetada Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku ning sellele tugineda, hõlbustades hariduse ja koolituse, isiklike õpitulemuste ja kogemuste ning samuti seotud töövõimaluste kirjeldamist, liigitamist ja klassifitseerimist. Üldeesmärk on, et kodanikud, riiklikud tööturuasutused, kutsenõustajad, juhendajad ja tööandjad saaksid paremini aru, kuidas riiklike õpingute tulemused on seotud tööülesannete ja elukutsetega, ning kasutada ühist keelt selleks, et paremini ühitada oskusi tööturu vajadustega; |
| --- | --- |

—

tegema koostööd tööturu osapoolte, riiklike tööturuasutuste ja muude sidusrühmadega „ühise keele” – või standarditud terminoloogia – väljatöötamiseks, mis hõlmab Euroopa oskusi, pädevusi ja elukutseid (Euroopa oskuste, pädevuste ja elukutsete raamistik – ESCO). Selle ühise keele eesmärk peaks olema parandada õppeprotsessis omandatud pädevuste ning ametikohtade ja tööturu vajaduste arusaadavust ning olla seeläbi sillaks hariduse ja koolituse ning tööturu vahel. Selle abil saaks toetada Euroopa kvalifikatsiooniraamistikku ning sellele tugineda, hõlbustades hariduse ja koolituse, isiklike õpitulemuste ja kogemuste ning samuti seotud töövõimaluste kirjeldamist, liigitamist ja klassifitseerimist. Üldeesmärk on, et kodanikud, riiklikud tööturuasutused, kutsenõustajad, juhendajad ja tööandjad saaksid paremini aru, kuidas riiklike õpingute tulemused on seotud tööülesannete ja elukutsetega, ning kasutada ühist keelt selleks, et paremini ühitada oskusi tööturu vajadustega;

| — | täiendavalt arendama ja edendama koostöös kõikide asjaomaste sidusrühmadega mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamist, et kodanikud saaks osaleda täiendõppes ja tööturul; |
| --- | --- |

—

täiendavalt arendama ja edendama koostöös kõikide asjaomaste sidusrühmadega mitteformaalse ja informaalse õppe tunnustamist, et kodanikud saaks osaleda täiendõppes ja tööturul;

| — | töötama välja Europassi raamistikku kooskõlas Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga ja eesmärgiga registreerida ja esile tuua tõhusamalt kodanike poolt elu jooksul erinevates keskkondades omandatud teadmisi, oskusi ja pädevusi, kaaludes muu hulgas olemasolevatel Europassi elementidel põhineva „isikliku oskustepassi” väljatöötamist; |
| --- | --- |

—

töötama välja Europassi raamistikku kooskõlas Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga ja eesmärgiga registreerida ja esile tuua tõhusamalt kodanike poolt elu jooksul erinevates keskkondades omandatud teadmisi, oskusi ja pädevusi, kaaludes muu hulgas olemasolevatel Europassi elementidel põhineva „isikliku oskustepassi” väljatöötamist;

| — | jätkama tööd selliste uute teadmiste, oskuste ja pädevuste kindlaksmääramisega, mis on vajalikud töö ja õppimise eesmärgil, võttes samal ajal arvesse kutsenõustamissüsteemi tähtsust, et toetada kodanike püüdlusi leida ja luua uusi ja paremaid töökohti ning et mõõta ja analüüsida võimalikku oskuste mittevastavust; |
| --- | --- |

—

jätkama tööd selliste uute teadmiste, oskuste ja pädevuste kindlaksmääramisega, mis on vajalikud töö ja õppimise eesmärgil, võttes samal ajal arvesse kutsenõustamissüsteemi tähtsust, et toetada kodanike püüdlusi leida ja luua uusi ja paremaid töökohti ning et mõõta ja analüüsida võimalikku oskuste mittevastavust;

KUTSUB KOMISJONI ÜLES:

andma nõukogule 2011. aasta lõpuks aru selle kohta, kuidas saaks täiendavalt ellu viia käesolevates järeldustes sätestatud tegevuskava ning teha koostööd liikmesriikide ja huvitatud sidusrühmadega selle rakendamisel kooskõlas prioriteetidega, mis on sätestatud nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldustes, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020”), ning Euroopa 2020. aasta strateegia kontekstis.

---

(1)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

(2)  ELT C 290, 4.12.2007, lk 1.

(3)  Dok 6479/09.

(4)  ELT C 111, 6.5.2008, lk 1.

(5)  ELT C 141, 7.6.2008, lk 17.

(6)  ELT C 140, 6.6.2008, lk 10.

(7)  ELT C 319, 13.12.2008, lk 20.

(8)  ELT C 18, 24.1.2009, lk 6.

(9)  Dok 9876/09.

(10)  ELT C 302, 12.12.2009, lk 6.

(11)  ELT C 302, 12.12.2009, lk 3.

(12)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(13)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10 ja ELT C 119, 28.5.2009, lk 4.

---

| 26.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/12

---

Nõukogu järeldused, 11. mai 2010, kõrghariduse rahvusvahelistumise (1) kohta

2010/C 135/04

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

ARVESTADES JÄRGMIST:

| 1. | Bologna deklaratsiooniga 19. juunist 1999 algatati valitsustevaheline protsess, mille eesmärk on luua 2010. aastaks Euroopa kõrgharidusruum ning mida aktiivselt toetab Euroopa Liit. Protsessis osaleva 46 riigi kõrghariduse eest vastutavad ministrid, kes kohtusid 28.–29. aprillil 2009 Leuvenis ja Louvain-la-Neuve'is, kutsusid kõrgharidusasutusi üles jätkama oma tegevuse rahvusvahelistamist. |
| --- | --- |

1.

Bologna deklaratsiooniga 19. juunist 1999 algatati valitsustevaheline protsess, mille eesmärk on luua 2010. aastaks Euroopa kõrgharidusruum ning mida aktiivselt toetab Euroopa Liit. Protsessis osaleva 46 riigi kõrghariduse eest vastutavad ministrid, kes kohtusid 28.–29. aprillil 2009 Leuvenis ja Louvain-la-Neuve'is, kutsusid kõrgharidusasutusi üles jätkama oma tegevuse rahvusvahelistamist.

| 2. | Nõukogu 23. novembri 2007. aasta resolutsioonis ülikoolide moderniseerimise kohta Euroopa konkurentsivõime nimel ülemaailmses teadmistepõhises majanduses (2) kutsuti liikmesriike üles edendama kõrgharidusasutuste rahvusvahelistumist, innustades selleks kvaliteedi tagamist sõltumatu hindamise ja ülikoolide vastastikuse hindamise abil, soodustades liikuvust, edendades ühis- ja topeltkraadide kasutamist ning hõlbustades kvalifikatsioonide ja õppeperioodide vastastikust tunnustamist. |
| --- | --- |

2.

Nõukogu 23. novembri 2007. aasta resolutsioonis ülikoolide moderniseerimise kohta Euroopa konkurentsivõime nimel ülemaailmses teadmistepõhises majanduses (2) kutsuti liikmesriike üles edendama kõrgharidusasutuste rahvusvahelistumist, innustades selleks kvaliteedi tagamist sõltumatu hindamise ja ülikoolide vastastikuse hindamise abil, soodustades liikuvust, edendades ühis- ja topeltkraadide kasutamist ning hõlbustades kvalifikatsioonide ja õppeperioodide vastastikust tunnustamist.

| 3. | Euroopa Liidul on pikaajalised traditsioonid koostöö alal kolmandate riikidega, mille aluseks on sellised poliitikad ja vahendid, milles kõrghariduse roll üha kasvab. Koostöölepingud partneritega kogu maailmast hõlmavad sageli toetust kõrghariduse infrastruktuurile ja vastavaid koostööprogramme, samuti raamistikku poliitilisele dialoogile kõnealuses valdkonnas. Kõrghariduse alasel koostööl on oluline koht ka sellistes mitmepoolse koostöö raamistikes nagu Vahemere Liit, põhjamõõde või idapartnerlus. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Liidul on pikaajalised traditsioonid koostöö alal kolmandate riikidega, mille aluseks on sellised poliitikad ja vahendid, milles kõrghariduse roll üha kasvab. Koostöölepingud partneritega kogu maailmast hõlmavad sageli toetust kõrghariduse infrastruktuurile ja vastavaid koostööprogramme, samuti raamistikku poliitilisele dialoogile kõnealuses valdkonnas. Kõrghariduse alasel koostööl on oluline koht ka sellistes mitmepoolse koostöö raamistikes nagu Vahemere Liit, põhjamõõde või idapartnerlus.

| 4. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1298/2008/EÜ, 16. detsember 2008, kehtestati tegevusprogramm Erasmus Mundus (2009–2013) eesmärgiga parandada kõrghariduse kvaliteeti ja edendada kultuuridevahelist mõistmist kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (3). |
| --- | --- |

4.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1298/2008/EÜ, 16. detsember 2008, kehtestati tegevusprogramm Erasmus Mundus (2009–2013) eesmärgiga parandada kõrghariduse kvaliteeti ja edendada kultuuridevahelist mõistmist kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (3).

| 5. | Tempus IV programm (2007–2013) toetab peamiselt ülikoolide koostööprojektide ja partnerluste kaudu kõrghariduse ajakohastamist Ida-Euroopa, Kesk-Aasia, Lääne-Balkani ja Vahemere piirkonna partnerriikides. Mitmed teised programmid, näiteks programmid koostööks tööstusriikidega ning Edulink, Nyerere ja Alfa hõlmavad akadeemilist koostööd maailma teiste piirkondadega. |
| --- | --- |

5.

Tempus IV programm (2007–2013) toetab peamiselt ülikoolide koostööprojektide ja partnerluste kaudu kõrghariduse ajakohastamist Ida-Euroopa, Kesk-Aasia, Lääne-Balkani ja Vahemere piirkonna partnerriikides. Mitmed teised programmid, näiteks programmid koostööks tööstusriikidega ning Edulink, Nyerere ja Alfa hõlmavad akadeemilist koostööd maailma teiste piirkondadega.

| 6. | Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi alusel rakendatavad Marie Curie nimelised meetmed edendavad tipptaset ja liikuvust Euroopa teaduses ja annavad laiaulatuslikku toetust dünaamiliste, maailmaklassi kuuluvate inimressursside arenguks Euroopa teaduses, võttes sealjuures arvesse teadusele omast rahvusvahelist mõõdet. |
| --- | --- |

6.

Teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi alusel rakendatavad Marie Curie nimelised meetmed edendavad tipptaset ja liikuvust Euroopa teaduses ja annavad laiaulatuslikku toetust dünaamiliste, maailmaklassi kuuluvate inimressursside arenguks Euroopa teaduses, võttes sealjuures arvesse teadusele omast rahvusvahelist mõõdet.

MÄRKIDES, ET:

| 1. | Vastavalt sellele, kuidas üha rohkem kõrgharidusasutusi võtab õppima üliõpilasi kolmandatest riikidest, vahetab üliõpilasi, õppejõude, projekte ja teadmisi, alustab rahvusvahelist akadeemilist ja teadusalast koostööd, muutub ka kõrgharidus üha rahvusvahelisemaks. |
| --- | --- |

1.

Vastavalt sellele, kuidas üha rohkem kõrgharidusasutusi võtab õppima üliõpilasi kolmandatest riikidest, vahetab üliõpilasi, õppejõude, projekte ja teadmisi, alustab rahvusvahelist akadeemilist ja teadusalast koostööd, muutub ka kõrgharidus üha rahvusvahelisemaks.

| 2. | Euroopa kõrgharidusasutuste kvaliteet ning nende poolt pakutavate õpingute enneolematu mitmekesisus ja sügavus teevad nimetatud asutused rahvusvahelise akadeemilise maailma jaoks nii õppimiskohana kui ka partnerina haridus- ja teadusalastes ühisprojektides ülimalt atraktiivseks. |
| --- | --- |

2.

Euroopa kõrgharidusasutuste kvaliteet ning nende poolt pakutavate õpingute enneolematu mitmekesisus ja sügavus teevad nimetatud asutused rahvusvahelise akadeemilise maailma jaoks nii õppimiskohana kui ka partnerina haridus- ja teadusalastes ühisprojektides ülimalt atraktiivseks.

| 3. | Lisaks tekitab globaalsetes partnerites kasvavat huvi Euroopa edu selliste vahendite loomisel nagu riiklikke kvalifikatsioonisüsteeme ja raamistikke ühise Euroopa võrdlusraamistiku (4) ümber koondav ühine võrdlusraamistik ning ühiste arusaamade väljatöötamine sellistes valdkondades nagu kvaliteedi tagamine (5). |
| --- | --- |

3.

Lisaks tekitab globaalsetes partnerites kasvavat huvi Euroopa edu selliste vahendite loomisel nagu riiklikke kvalifikatsioonisüsteeme ja raamistikke ühise Euroopa võrdlusraamistiku (4) ümber koondav ühine võrdlusraamistik ning ühiste arusaamade väljatöötamine sellistes valdkondades nagu kvaliteedi tagamine (5).

| 4. | Rahvusvahelised koostööprogrammid ja poliitilised dialoogid kolmandate riikidega kõrghariduse valdkonnas mitte ainult ei võimalda teadmiste vabamat liikumist, vaid aitavad ka parandada Euroopa kõrghariduse kvaliteeti ja rahvusvahelist positsiooni, hoogustada teadusuuringute ja innovatsiooni arengut, soodustada liikuvust ja kultuuridevahelist dialoogi ning edendada rahvusvahelist arengut kooskõlas ELi välispoliitiliste eesmärkidega. |
| --- | --- |

4.

Rahvusvahelised koostööprogrammid ja poliitilised dialoogid kolmandate riikidega kõrghariduse valdkonnas mitte ainult ei võimalda teadmiste vabamat liikumist, vaid aitavad ka parandada Euroopa kõrghariduse kvaliteeti ja rahvusvahelist positsiooni, hoogustada teadusuuringute ja innovatsiooni arengut, soodustada liikuvust ja kultuuridevahelist dialoogi ning edendada rahvusvahelist arengut kooskõlas ELi välispoliitiliste eesmärkidega.

TULETADES MEELDE, ET

Nõukogu peab äärmiselt oluliseks, et kõrghariduse valdkonnas edendataks üliõpilaste, õppejõudude ja teadlaste õppimisalast liikuvust. Selline liikuvus kujutab endast vahendit, mis annab võimaluse teadmiste omandamise ja vahetamise, keeleliste ja kultuuridevaheliste pädevuste arendamise ja inimestevaheliste kontaktide edendamise kaudu rikastada inimkapitali ja tugevdada tööalast konkurentsivõimet. Ühtlasi võib sellisel viisil liikuva teadmistevoo suurendamine hoogustada innovatiivsuse ja loovuse kasvu.

KUID OLLES TEADLIK, ET

Ülemaailmne võitlus selle eest, et kindlustada endale üha kasvav osa liikuvast rahvusvahelisest üliõpilaskonnast, muutub üha raskemaks, sest ka teised partnerid maailmas viivad aktiivselt ellu strateegiaid oma kõrgharidusasutuste maailmale avamise edendamiseks ja kõige andekamate ligitõmbamiseks.

NÕUSTUB, ET

| 1. | Rahvusvaheline koostöö kõrgemas hariduses on oluline ja perspektiivikas valdkond, mis väärib toetust nii riiklikul kui ka ELi tasandil. Selline koostöö aitab parandada õpetamise, õppimise ning teadusuuringute kvaliteeti ja innovatsiooni ning on kasulik teadmiste saamise seisukohast. Kõrgharidus mängib keskset rolli isiksuse ja ühiskonna arengus, sest see soodustab sotsiaalset, kultuurilist ja majanduslikku arengut ning edendab kodanikuaktiivsust ja eetilisi väärtusi. Võttes eelkõige arvesse subsidiaarsuse põhimõtet peaks kõrghariduse valdkonnas tehtav koostöö olema EList väljapoole suunatud koostööpoliitika lahutamatu osa ning olema kohandatud asjaomaste partnerriikide konkreetsetele vajadustele, huvidele ja arengutasemele. |
| --- | --- |

1.

Rahvusvaheline koostöö kõrgemas hariduses on oluline ja perspektiivikas valdkond, mis väärib toetust nii riiklikul kui ka ELi tasandil. Selline koostöö aitab parandada õpetamise, õppimise ning teadusuuringute kvaliteeti ja innovatsiooni ning on kasulik teadmiste saamise seisukohast. Kõrgharidus mängib keskset rolli isiksuse ja ühiskonna arengus, sest see soodustab sotsiaalset, kultuurilist ja majanduslikku arengut ning edendab kodanikuaktiivsust ja eetilisi väärtusi. Võttes eelkõige arvesse subsidiaarsuse põhimõtet peaks kõrghariduse valdkonnas tehtav koostöö olema EList väljapoole suunatud koostööpoliitika lahutamatu osa ning olema kohandatud asjaomaste partnerriikide konkreetsetele vajadustele, huvidele ja arengutasemele.

| 2. | Toetamist vajavad ELi algatused ja programmid, mis edendavad kõrgharidusalast koostööd, millel on olemas Euroopa mõõde, ja mis toetavad kõrgharidusasutusi ühiste akadeemiliste projektidega töötamisel, Euroopa võrgustike tugevdamisel ja seega järelejäänud tõkete vähendamisel riiklike süsteemise vahel. Euroopa kõrgharidusasutuste toetamine koostöö tegemisel nende ülemaailmsete partneritega mängib olulist rolli kvaliteedi ja tipptaseme edendamises. Selline koostöö on näiteks aidanud kaasa innovatiivsete kursuste loomisele ning on avanud tee ühiste, topelt- ja mitmekordsete kraadide kasutuselevõtmiseks. ELi akadeemilised koostööprogrammid peaksid olema korraldatud nii, et nende raames töötataks välja vägagi nähtavad ja tõhusad rakendusmehhanismid ning mis edastaksid selgeid, sidusaid ja veenvaid sõnumeid kogu maailmas. |
| --- | --- |

2.

Toetamist vajavad ELi algatused ja programmid, mis edendavad kõrgharidusalast koostööd, millel on olemas Euroopa mõõde, ja mis toetavad kõrgharidusasutusi ühiste akadeemiliste projektidega töötamisel, Euroopa võrgustike tugevdamisel ja seega järelejäänud tõkete vähendamisel riiklike süsteemise vahel. Euroopa kõrgharidusasutuste toetamine koostöö tegemisel nende ülemaailmsete partneritega mängib olulist rolli kvaliteedi ja tipptaseme edendamises. Selline koostöö on näiteks aidanud kaasa innovatiivsete kursuste loomisele ning on avanud tee ühiste, topelt- ja mitmekordsete kraadide kasutuselevõtmiseks. ELi akadeemilised koostööprogrammid peaksid olema korraldatud nii, et nende raames töötataks välja vägagi nähtavad ja tõhusad rakendusmehhanismid ning mis edastaksid selgeid, sidusaid ja veenvaid sõnumeid kogu maailmas.

| 3. | Üleeuroopalise Bologna protsessi raames kraadistruktuuri ühilduvamaks ja võrreldavamaks muutmisel saavutatud edu, samuti ELi edu kvalifikatsioonide tunnustamise ja kvaliteedi tagamisega seotud ühiste lähenemisviiside ja vahendite vastuvõtmisel on suurendanud kõrghariduse atraktiivsust liidus. On olemas ühine huvi edendada neid arenguid kogu maailmas ja vastata kolmandate riikide kasvavale huvile. Bologna protsessi poliitilist foorumit, mis hõlbustab poliitilist dialoogi Euroopa kõrghariduspiirkonna ja maailma teiste piirkondade vahel, tuleks tervitada kui vastastikust huvi pakkuvate konkreetsete mõtete vahetamise kohta. |
| --- | --- |

3.

Üleeuroopalise Bologna protsessi raames kraadistruktuuri ühilduvamaks ja võrreldavamaks muutmisel saavutatud edu, samuti ELi edu kvalifikatsioonide tunnustamise ja kvaliteedi tagamisega seotud ühiste lähenemisviiside ja vahendite vastuvõtmisel on suurendanud kõrghariduse atraktiivsust liidus. On olemas ühine huvi edendada neid arenguid kogu maailmas ja vastata kolmandate riikide kasvavale huvile. Bologna protsessi poliitilist foorumit, mis hõlbustab poliitilist dialoogi Euroopa kõrghariduspiirkonna ja maailma teiste piirkondade vahel, tuleks tervitada kui vastastikust huvi pakkuvate konkreetsete mõtete vahetamise kohta.

| 4. | Algatused, mis muudavad Euroopa kõrghariduse rahvusvahelistele sidusrühmadele arusaadavamaks ja läbipaistvamaks, saavad aidata Euroopat ka õppimiskohana atraktiivsemaks muuta. Käimasolevat uurimust, mis on suunatud erinevate kõrgharidusasutuste missioonide ja tegevuse kaardistamisele ning Euroopa läbipaistvusvahendi teostatavuse hindamisele, tuleks jätkata, et parandada loetavust ja Euroopa kõrghariduse eriti tugevad küljed selgemalt esile tuua. |
| --- | --- |

4.

Algatused, mis muudavad Euroopa kõrghariduse rahvusvahelistele sidusrühmadele arusaadavamaks ja läbipaistvamaks, saavad aidata Euroopat ka õppimiskohana atraktiivsemaks muuta. Käimasolevat uurimust, mis on suunatud erinevate kõrgharidusasutuste missioonide ja tegevuse kaardistamisele ning Euroopa läbipaistvusvahendi teostatavuse hindamisele, tuleks jätkata, et parandada loetavust ja Euroopa kõrghariduse eriti tugevad küljed selgemalt esile tuua.

| 5. | Järjest suurem arv kolmandaid riike on huvitatud ühisest poliitikast ja vahenditest, mille EL on välja töötatud, et toetada liikmesriike nende erinevate haridussüsteemide ajakohastamisel. Nende vahendite hulka, mis on äratanud erilist tähelepanu, kuuluvad Euroopa ainepunktide ülekande süsteem (ECTS) ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistik (EQF). Seetõttu tuleks kõrghariduses lisaks rahvusvahelistele akadeemilistele koostööprogrammidele edasi arendada poliitilist dialoogi mitmete asjast huvitatud partneritega maailmas, eesmärgiga vahetada kogemusi ja häid tavasid, ehitada üles kohalikku suutlikkust ja kasutada positiivset tagasisidet, et parandada ELi poliitikaid. |
| --- | --- |

5.

Järjest suurem arv kolmandaid riike on huvitatud ühisest poliitikast ja vahenditest, mille EL on välja töötatud, et toetada liikmesriike nende erinevate haridussüsteemide ajakohastamisel. Nende vahendite hulka, mis on äratanud erilist tähelepanu, kuuluvad Euroopa ainepunktide ülekande süsteem (ECTS) ja Euroopa kvalifikatsiooniraamistik (EQF). Seetõttu tuleks kõrghariduses lisaks rahvusvahelistele akadeemilistele koostööprogrammidele edasi arendada poliitilist dialoogi mitmete asjast huvitatud partneritega maailmas, eesmärgiga vahetada kogemusi ja häid tavasid, ehitada üles kohalikku suutlikkust ja kasutada positiivset tagasisidet, et parandada ELi poliitikaid.

| 6. | Rahvusvaheline akadeemiline koostöö peaks ELi jaoks olema jätkuvalt oluline vahend, et toetada oma partnerite ajakohastamisalaseid jõupingutusi, kuna pakkudes struktureeritud partnerlusi ELi ja kolmandate riikide kõrgharidusasutuste vahel, saab EL panustada kohaliku suutlikkuse väljaarendamisse nii kõrgharidusasutustes kui ka neist väljaspool, ülikoolide kvalifitseeritud personali säilitamisse ning rahvusvaheliste akadeemiliste vahetuste ja liikuvuse hoogustamisse. |
| --- | --- |

6.

Rahvusvaheline akadeemiline koostöö peaks ELi jaoks olema jätkuvalt oluline vahend, et toetada oma partnerite ajakohastamisalaseid jõupingutusi, kuna pakkudes struktureeritud partnerlusi ELi ja kolmandate riikide kõrgharidusasutuste vahel, saab EL panustada kohaliku suutlikkuse väljaarendamisse nii kõrgharidusasutustes kui ka neist väljaspool, ülikoolide kvalifitseeritud personali säilitamisse ning rahvusvaheliste akadeemiliste vahetuste ja liikuvuse hoogustamisse.

KUTSUB SELLEST LÄHTUVALT LIIKMESRIIKE ÜLES

võtma koostöös kõrgharidusasutustega ning tunnustades nende autonoomiat ja nende riigi tavasid vastu meetmeid eesmärgiga:

| 1) | edendada kõnealuste asutuste tõeliselt rahvusvahelist kultuuri näiteks järgmise abil:






  a) | edendades osana liikumisest täielikult toimiva teadmiste kolmnurga poole rahvusvahelisel tasandil koostööd, võrgustikke ja kontakte kõrgharidusasutuste, teadusmaailma ja ettevõtlussektori vahel; |
| --- | --- | --- |

1)

edendada kõnealuste asutuste tõeliselt rahvusvahelist kultuuri näiteks järgmise abil:

a)

edendades osana liikumisest täielikult toimiva teadmiste kolmnurga poole rahvusvahelisel tasandil koostööd, võrgustikke ja kontakte kõrgharidusasutuste, teadusmaailma ja ettevõtlussektori vahel;

| b) | soodustades ja toetades rahvusvaheliste üliõpilaste, õppejõudude, teadlaste ja muu personali liikuvust; |
| --- | --- |

b)

soodustades ja toetades rahvusvaheliste üliõpilaste, õppejõudude, teadlaste ja muu personali liikuvust;

| c) | pakkudes üliõpilastele, õppejõududele, teadlastele ja muudele kõrghariduse sidusrühmadele koolitust ja pädevusi, mis on vajalikud tööks avatud rahvusvahelises keskkonnas; |
| --- | --- |

c)

pakkudes üliõpilastele, õppejõududele, teadlastele ja muudele kõrghariduse sidusrühmadele koolitust ja pädevusi, mis on vajalikud tööks avatud rahvusvahelises keskkonnas;

| d) | võttes tööle rahvusvaheliste kogemustega personali, kes saab edendada rahvusvahelisemat mõtteviisi kohalikku päritolu üliõpilaste ja õppejõudude seas; |
| --- | --- |

d)

võttes tööle rahvusvaheliste kogemustega personali, kes saab edendada rahvusvahelisemat mõtteviisi kohalikku päritolu üliõpilaste ja õppejõudude seas;

| e) | tagades õppekavade kõrge taseme ning selliste õppemeetodite kasutamise, mis võttavad arvesse rahvusvahelist mõõdet; |
| --- | --- |

e)

tagades õppekavade kõrge taseme ning selliste õppemeetodite kasutamise, mis võttavad arvesse rahvusvahelist mõõdet;

| f) | luues sellise institutsionaalse keskkonna, mis innustab üliõpilaste, õppejõudude ja teadlaste osalemist rahvusvahelistes programmides, ühiste, topelt- ja mitmekordsete kraadide süsteemis ning uurimisprojektides; |
| --- | --- |

f)

luues sellise institutsionaalse keskkonna, mis innustab üliõpilaste, õppejõudude ja teadlaste osalemist rahvusvahelistes programmides, ühiste, topelt- ja mitmekordsete kraadide süsteemis ning uurimisprojektides;

| g) | innustades kõrgharidusasutusi välja töötama rahvusvahelistumise strateegiaid ja/või lisama selle mõõtme oma arengukavadesse; |
| --- | --- |

g)

innustades kõrgharidusasutusi välja töötama rahvusvahelistumise strateegiaid ja/või lisama selle mõõtme oma arengukavadesse;

| 2) | suurendada kõrgharidusasutuste rahvusvahelist atraktiivsust näiteks järgmise abil:






  a) | edendades akadeemilist tipptaset Euroopa ülikoolilinnakutes ja parandades nende rahvusvahelist nähtavust huvitavate õppimis- ja uurimistöö tegemise kohtadena; |
| --- | --- | --- |

2)

suurendada kõrgharidusasutuste rahvusvahelist atraktiivsust näiteks järgmise abil:

a)

edendades akadeemilist tipptaset Euroopa ülikoolilinnakutes ja parandades nende rahvusvahelist nähtavust huvitavate õppimis- ja uurimistöö tegemise kohtadena;

| b) | parandades selliste teenuste kvaliteeti, millega toetatakse rahvusvaheliste üliõpilaste, õppejõudude, teadlaste ja muu personali vastuvõttu, kohapeal viibimist ja tagasipöördumist; |
| --- | --- |

b)

parandades selliste teenuste kvaliteeti, millega toetatakse rahvusvaheliste üliõpilaste, õppejõudude, teadlaste ja muu personali vastuvõttu, kohapeal viibimist ja tagasipöördumist;

| c) | osaledes rahvusvahelistes koostöövõrgustikes, projektides ja ühistes haridus- ja uurimisprogrammides; |
| --- | --- |

c)

osaledes rahvusvahelistes koostöövõrgustikes, projektides ja ühistes haridus- ja uurimisprogrammides;

| d) | edendades kõrgetasemeliste ühiste, topelt- ja mitmekordsete kraadide süsteemi väljatöötamist ning ühist järelevalvet diplomitööde üle; |
| --- | --- |

d)

edendades kõrgetasemeliste ühiste, topelt- ja mitmekordsete kraadide süsteemi väljatöötamist ning ühist järelevalvet diplomitööde üle;

| e) | hõlbustades kvalifikatsioonide ja õppeperioodide vastastikust tunnustamist, võttes sealjuures nõuetekohaselt arvesse kvaliteedi tagamise mehhanisme; |
| --- | --- |

e)

hõlbustades kvalifikatsioonide ja õppeperioodide vastastikust tunnustamist, võttes sealjuures nõuetekohaselt arvesse kvaliteedi tagamise mehhanisme;

| 3) | edendada kõrgharidusasutuste ülemaailmset mõõdet ja teadlikkust sotsiaalsest vastutusest näiteks järgmise abil:






  a) | edendades kõrgharidusmaailmas riikidevahelise koostöö uute ja innovatiivsete vormide kasutuselevõttu; |
| --- | --- | --- |

3)

edendada kõrgharidusasutuste ülemaailmset mõõdet ja teadlikkust sotsiaalsest vastutusest näiteks järgmise abil:

a)

edendades kõrgharidusmaailmas riikidevahelise koostöö uute ja innovatiivsete vormide kasutuselevõttu;

| b) | soodustades ja parandades adekvaatsete stiimulite ja toetuste kasutamisega võrdset juurdepääsu kõrgharidusele ja rahvusvahelise liikuvuse kavadele; |
| --- | --- |

b)

soodustades ja parandades adekvaatsete stiimulite ja toetuste kasutamisega võrdset juurdepääsu kõrgharidusele ja rahvusvahelise liikuvuse kavadele;

| c) | viies teadmised tagasi ühiskonda nii kohalikul, riiklikul kui ülemaailmsel tasandil, aidates seega rahuldada ühiskonna vajadusi ja toime tulla oluliste sotsiaalsete väljakutsetega. |
| --- | --- |

c)

viies teadmised tagasi ühiskonda nii kohalikul, riiklikul kui ülemaailmsel tasandil, aidates seega rahuldada ühiskonna vajadusi ja toime tulla oluliste sotsiaalsete väljakutsetega.

KUTSUB SELLEST TULENEVALT KOMISJONI ÜLES

| 1. | Töötama koostöös liikmesriikidega ja täielikult kõrgharidusasutuste autonoomiat tunnustades välja ELi rahvusvahelise kõrghariduse strateegia, mille eesmärk oleks parandada käimasolevate rahvusvahelise koostöö algatuste sidusust ja vastastikust täiendavust nii ELi kui riiklikul tasandil ning mis ELi välistegevuse raames jätkaks Euroopa kõrghariduse, teaduse ja innovatsiooni atraktiivsuse ning ELi selle valdkonna koostööprogrammide ja poliitikate edendamist. |
| --- | --- |

1.

Töötama koostöös liikmesriikidega ja täielikult kõrgharidusasutuste autonoomiat tunnustades välja ELi rahvusvahelise kõrghariduse strateegia, mille eesmärk oleks parandada käimasolevate rahvusvahelise koostöö algatuste sidusust ja vastastikust täiendavust nii ELi kui riiklikul tasandil ning mis ELi välistegevuse raames jätkaks Euroopa kõrghariduse, teaduse ja innovatsiooni atraktiivsuse ning ELi selle valdkonna koostööprogrammide ja poliitikate edendamist.

| 2. | Tagama, et kõnealusesse strateegiasse kuuluks ka õppurite ja teadlaste liikuvus ELi ja muu maailma vahel. |
| --- | --- |

2.

Tagama, et kõnealusesse strateegiasse kuuluks ka õppurite ja teadlaste liikuvus ELi ja muu maailma vahel.

| 3. | Jätkama rahvusvaheliste kõrgharidusalaste partnerluste, rahvusvahelise akadeemilise koostöö ja suutlikkuse suurendamise meetmete toetamist ning hõlbustama kõrghariduses poliitilist dialoogi huvitatud kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

3.

Jätkama rahvusvaheliste kõrgharidusalaste partnerluste, rahvusvahelise akadeemilise koostöö ja suutlikkuse suurendamise meetmete toetamist ning hõlbustama kõrghariduses poliitilist dialoogi huvitatud kolmandate riikidega.

| 4. | Edendama kõnealuses valdkonnas kogemuste ja heade tavade vahetamist. |
| --- | --- |

4.

Edendama kõnealuses valdkonnas kogemuste ja heade tavade vahetamist.

---

(1)  Käesolevas tekstis tähendab termin „rahvusvahelistumine” rahvusvahelise koostöö arendamist ELi ja kolmandate riikide kõrgharidusasutuste vahel.

(2)  16096/1/07 REV 1

(3)  ELT L 340, 19.12.2008, lk 83.

(4)  Euroopa kvalifikatsiooniraamistik (ELT C 111, 6.5.2008, lk 1)

(5)  Näiteks Bologna protsessi alusel loodud kõrghariduse kvaliteedi tagamise Euroopa register ja suunised kvaliteedi tagamiseks Euroopa kõrgharidusruumis.

---

| 26.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/15

---

Nõukogu järeldused, 10. mai 2010, kultuuri panuse kohta piirkondlikku ja kohalikku arengusse

2010/C 135/05

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

TULETADES MEELDE:

sellega seonduvat poliitilist tausta, mis on esitatud käesolevate järelduste lisas;

Euroopa Liidu ees seisvaid majanduslikke ja sotsiaalseid väljakutseid ning vajadust Euroopa strateegia järele, et nende väljakutsetega toime tulla;

kultuurile omast väärtust ja selle tähtsust edasiviiva jõuna konkurentsivõimelise, innovaatilise ja kaasava turumajanduse loomisel ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendajana;

Euroopa piirkondade ja linnade erilist kultuurilist rikkust ja mitmekesisust tänu nende lähedusele kodanike ja kohalike sidusrühmade vajadustega ja tänu nende rollile majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse platvormidena;

kultuuri ning kultuuri- ja loomemajanduse panust kohalikku ja piirkondlikku arengusse, tänu millele muudetakse Euroopa piirkondi atraktiivsemaks ja arendatakse jätkusuutlikku turismi, luuakse uusi töö saamise võimalusi ja innovaatilisi tooteid ja teenuseid ning aidatakse arendada uusi oskusi ja pädevusi.

NÕUSTUB, ET:

| — | kultuuri, loovuse ja innovatsiooni vahel on ilmne seos, mis annab panuse sotsiaalsesse ja majanduslikku arengusse. Seetõttu on oluline tugevdada kultuuri, eriti kultuuri- ja loomemajanduse panust Euroopa 2020. aasta strateegiasse, et saavutada arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv; |
| --- | --- |

—

kultuuri, loovuse ja innovatsiooni vahel on ilmne seos, mis annab panuse sotsiaalsesse ja majanduslikku arengusse. Seetõttu on oluline tugevdada kultuuri, eriti kultuuri- ja loomemajanduse panust Euroopa 2020. aasta strateegiasse, et saavutada arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv;

LEIAB, ET KULTUURI PANUSE SUURENDAMISEKS PIIRKONDLIKKU JA KOHALIKKU ARENGUSSE ON VAJA:

| — | pidada Euroopa ja riikide poliitikate kujundamisel kultuuri strateegiliseks ja valdkondadeüleseks elemendiks Euroopa piirkondade ja linnade sotsiaalse ning majandusliku arengu saavutamise püüdluses; |
| --- | --- |

—

pidada Euroopa ja riikide poliitikate kujundamisel kultuuri strateegiliseks ja valdkondadeüleseks elemendiks Euroopa piirkondade ja linnade sotsiaalse ning majandusliku arengu saavutamise püüdluses;

| — | julgustada strateegiliste investeeringute tegemist kultuuri ning kultuuri- ja loomemajandusse, eelkõige VKEdesse, kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et soodustada loovate ja dünaamiliste ühiskondade arengut; |
| --- | --- |

—

julgustada strateegiliste investeeringute tegemist kultuuri ning kultuuri- ja loomemajandusse, eelkõige VKEdesse, kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et soodustada loovate ja dünaamiliste ühiskondade arengut;

| — | edendada kultuuri panust jätkusuutlikku turismi kohaliku ja piirkondliku atraktiivsuse ja majandusarengu võtmetegurina ning ajendina kultuuripärandi tähtsuse esiletõstmiseks Euroopas; |
| --- | --- |

—

edendada kultuuri panust jätkusuutlikku turismi kohaliku ja piirkondliku atraktiivsuse ja majandusarengu võtmetegurina ning ajendina kultuuripärandi tähtsuse esiletõstmiseks Euroopas;

| — | parandada poliitikakujundajate teadlikkust kohalikust ja piirkondlikust poliitikast, mille abil arendatakse kultuuri ja loovuse kaudu välja uusi kiiresti muutuvale keskkonnale vastavaid pädevusi, et arendada uusi oskusi, parandada inimkapitali ja soodustada sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

—

parandada poliitikakujundajate teadlikkust kohalikust ja piirkondlikust poliitikast, mille abil arendatakse kultuuri ja loovuse kaudu välja uusi kiiresti muutuvale keskkonnale vastavaid pädevusi, et arendada uusi oskusi, parandada inimkapitali ja soodustada sotsiaalset ühtekuuluvust;

| — | tugevdada piiriüleseid, riikidevahelisi ja piirkondadevahelisi kultuurialaseid algatusi Euroopa erinevate rahvaste ja piirkondade ühendamise ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamise vahendina; |
| --- | --- |

—

tugevdada piiriüleseid, riikidevahelisi ja piirkondadevahelisi kultuurialaseid algatusi Euroopa erinevate rahvaste ja piirkondade ühendamise ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamise vahendina;

MÄÄRAB SUBSIDIAARSUSE PÕHIMÕTET NÕUETEKOHASELT ARVESSE VÕTTES KINDLAKS JÄRGMISED ESMATÄHTSAD MEETMED:

1.   Kultuuri integreerimine kohaliku ja piirkondliku arengu poliitikatesse

Liikmesriikidel ja komisjonil palutakse:

| a) | tugevdada kultuuri rolli integreeritud kohaliku ja piirkondliku arengu poliitikates, mis hõlmavad infrastruktuuri, linnade taaselustamist, maaelu mitmekesistamist, teenuseid, ettevõtlust, turismi, teadusuuringuid ja innovatsiooni, inimkapitali parandamist, sotsiaalset kaasatust ja piirkondadevahelist koostööd; |
| --- | --- |

a)

tugevdada kultuuri rolli integreeritud kohaliku ja piirkondliku arengu poliitikates, mis hõlmavad infrastruktuuri, linnade taaselustamist, maaelu mitmekesistamist, teenuseid, ettevõtlust, turismi, teadusuuringuid ja innovatsiooni, inimkapitali parandamist, sotsiaalset kaasatust ja piirkondadevahelist koostööd;

| b) | edendada kultuurivaldkonna ja teiste valdkondade vahelisi vertikaalseid ja horisontaalseid sünergiaid ning avaliku ja erasektori sidusrühmade partnerlusi; |
| --- | --- |

b)

edendada kultuurivaldkonna ja teiste valdkondade vahelisi vertikaalseid ja horisontaalseid sünergiaid ning avaliku ja erasektori sidusrühmade partnerlusi;

| c) | toetada tõenditel põhinevat lähenemisviisi kultuuriinvesteeringutesse kohalikul ja piirkondlikul tasandil, kasutades hindamise ja mõjuhinnangu vahendeid; |
| --- | --- |

c)

toetada tõenditel põhinevat lähenemisviisi kultuuriinvesteeringutesse kohalikul ja piirkondlikul tasandil, kasutades hindamise ja mõjuhinnangu vahendeid;

| d) | edendada suuremat koostööd ja heade tavade vahetamist liikmesriikide, Euroopa piirkondade, linnade ja sidusrühmade vahel; |
| --- | --- |

d)

edendada suuremat koostööd ja heade tavade vahetamist liikmesriikide, Euroopa piirkondade, linnade ja sidusrühmade vahel;

| e) | edendada teavitamist ja teadlikkuse suurendamist panuse kohta, mida kultuur annab kohalikku ja piirkondlikku arengusse; |
| --- | --- |

e)

edendada teavitamist ja teadlikkuse suurendamist panuse kohta, mida kultuur annab kohalikku ja piirkondlikku arengusse;

| f) | lihtsustada õigusliku raamistiku ja ühtekuuluvuspoliitika vahendite rakendusmenetluste paremat mõistmist, mis konkreetselt kaasavad nii avaliku kui ka erasektori kultuurivaldkonna sidusrühmi, sealhulgas kodanikuühiskonnas, ning mis aitavad parandada kohalike ja piirkondlike arengupoliitikate eest vastutavate isikute teadlikkust kultuurilisest mõõtmest. |
| --- | --- |

f)

lihtsustada õigusliku raamistiku ja ühtekuuluvuspoliitika vahendite rakendusmenetluste paremat mõistmist, mis konkreetselt kaasavad nii avaliku kui ka erasektori kultuurivaldkonna sidusrühmi, sealhulgas kodanikuühiskonnas, ning mis aitavad parandada kohalike ja piirkondlike arengupoliitikate eest vastutavate isikute teadlikkust kultuurilisest mõõtmest.

Liikmesriikidel palutakse:

| a) | kaasata kultuurivaldkonna sidusrühmi integreeritud alt üles lähenemisviisi kohaliku ja piirkondliku arengu programmidele, sealhulgas vajaduse korral ka Euroopa ühtekuuluvuspoliitika kontekstis; |
| --- | --- |

a)

kaasata kultuurivaldkonna sidusrühmi integreeritud alt üles lähenemisviisi kohaliku ja piirkondliku arengu programmidele, sealhulgas vajaduse korral ka Euroopa ühtekuuluvuspoliitika kontekstis;

| b) | kaasata kohalikke ja piirkondlikke asutusi Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava rakendamisse, et kultuuripoliitika vastaks Euroopa piirkondade ja linnade ootustele ja vajadustele; |
| --- | --- |

b)

kaasata kohalikke ja piirkondlikke asutusi Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava rakendamisse, et kultuuripoliitika vastaks Euroopa piirkondade ja linnade ootustele ja vajadustele;

| c) | edendada integreeritud kohalikke arengustrateegiaid, mille eesmärk on kompenseerida geograafilisi erinevusi kodanike juurdepääsul kultuurile. |
| --- | --- |

c)

edendada integreeritud kohalikke arengustrateegiaid, mille eesmärk on kompenseerida geograafilisi erinevusi kodanike juurdepääsul kultuurile.

Komisjonil palutakse:

| a) | Euroopa tasandil koguda ja levitada parimaid tavasid ning töötada välja vahendid teabevahetuseks Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

a)

Euroopa tasandil koguda ja levitada parimaid tavasid ning töötada välja vahendid teabevahetuseks Euroopa tasandil;

2.   Kohalikul ja piirkondlikul tasandil soodsa keskkonna loomise edendamine kultuuri- ja loomesemajanduse, eelkõige VKEde, paremaks arendamiseks

Liikmesriikidel ja komisjonil palutakse:

| a) | paremini ära kasutada ühtekuuluvuspoliitika ja muude asjakohaste rahastamisprogrammide vahendeid, et optimeerida kultuuri- ja loomemajanduse toetamist, muu hulgas juurdepääsu lihtsustamise kaudu rahastamisvõimalusi käsitlevale teabele ja konsultatsiooniteenuste pakkumise kaudu; |
| --- | --- |

a)

paremini ära kasutada ühtekuuluvuspoliitika ja muude asjakohaste rahastamisprogrammide vahendeid, et optimeerida kultuuri- ja loomemajanduse toetamist, muu hulgas juurdepääsu lihtsustamise kaudu rahastamisvõimalusi käsitlevale teabele ja konsultatsiooniteenuste pakkumise kaudu;

| b) | soodustada kultuuri- ja loomemajanduse inkubaatorite loomist kohalikul ja piirkondlikul tasandil, tugevdades sedasi ettevõtlust; |
| --- | --- |

b)

soodustada kultuuri- ja loomemajanduse inkubaatorite loomist kohalikul ja piirkondlikul tasandil, tugevdades sedasi ettevõtlust;

| c) | uurida võimalusi uute ettevõtlusmudelite edendamiseks ning loomeklastrite ja ettevõtlusalaste uurimiskeskuste tugevdamiseks, kasutades ära võimalusi, mida pakuvad info- ja sidetehnoloogiate rakendamine ja kasutamine; |
| --- | --- |

c)

uurida võimalusi uute ettevõtlusmudelite edendamiseks ning loomeklastrite ja ettevõtlusalaste uurimiskeskuste tugevdamiseks, kasutades ära võimalusi, mida pakuvad info- ja sidetehnoloogiate rakendamine ja kasutamine;

| d) | toetada ja tugevdada kultuuri- ja loomevaldkonna VKEde juurdepääsu digitaalsetele ja füüsilistele levikanalitele teoste võimalikult ulatuslikku levitamist ja ringlust soodustava poliitika kaudu, tagades loomeahelas osalejate õiglase tasustamise. |
| --- | --- |

d)

toetada ja tugevdada kultuuri- ja loomevaldkonna VKEde juurdepääsu digitaalsetele ja füüsilistele levikanalitele teoste võimalikult ulatuslikku levitamist ja ringlust soodustava poliitika kaudu, tagades loomeahelas osalejate õiglase tasustamise.

Liikmesriikidel palutakse:

| a) | edendada soodsa õiguskeskkonna loomist kultuuri- ja loomevaldkonna VKEdele ning uurida uuenduslikke viise, et võimaldada juurdepääsu nii avaliku kui ka erasektori rahastamisvahenditele; |
| --- | --- |

a)

edendada soodsa õiguskeskkonna loomist kultuuri- ja loomevaldkonna VKEdele ning uurida uuenduslikke viise, et võimaldada juurdepääsu nii avaliku kui ka erasektori rahastamisvahenditele;

| b) | edendada paremat suhtlust kultuuri- ja loomemajanduse ning finantsteenuste osutajate vahel, innustades ärijuhtimist, teadusuuringuid ja innovatsiooni, rahanduse ja teabe alast koolitust ettevõtetele, tööandjatele ja kultuurivaldkonnas töötavatele inimestele. |
| --- | --- |

b)

edendada paremat suhtlust kultuuri- ja loomemajanduse ning finantsteenuste osutajate vahel, innustades ärijuhtimist, teadusuuringuid ja innovatsiooni, rahanduse ja teabe alast koolitust ettevõtetele, tööandjatele ja kultuurivaldkonnas töötavatele inimestele.

Komisjonil palutakse:

| a) | pöörata peamistes poliitilistes algatustes, asjakohastes strateegiates ja Euroopa Liidu programmides suuremat tähelepanu kultuuri- ja loomemajandusele. |
| --- | --- |

a)

pöörata peamistes poliitilistes algatustes, asjakohastes strateegiates ja Euroopa Liidu programmides suuremat tähelepanu kultuuri- ja loomemajandusele.

3.   Kultuuri poolt jätkusuutlikku turismi antava panuse suurendamine

Liikmesriikidel ja komisjonil palutakse:

| a) | edendada kultuuriturismi arendamist jätkusuutliku turismi põhielemendina ning pöörata asjakohast tähelepanu keskkonna-, kultuuripärandi, maastiku- ja elukvaliteedi kaitsele. |
| --- | --- |

a)

edendada kultuuriturismi arendamist jätkusuutliku turismi põhielemendina ning pöörata asjakohast tähelepanu keskkonna-, kultuuripärandi, maastiku- ja elukvaliteedi kaitsele.

Liikmesriikidel palutakse:

| a) | edendada teatud piirkonnale omaste ressursside elavdamist, pöörates erilist tähelepanu (materiaalsele ja immateriaalsele) kultuuripärandile, kultuuri väljendusviisidele ja sellega seotud tegevustele; |
| --- | --- |

a)

edendada teatud piirkonnale omaste ressursside elavdamist, pöörates erilist tähelepanu (materiaalsele ja immateriaalsele) kultuuripärandile, kultuuri väljendusviisidele ja sellega seotud tegevustele;

| b) | hoogustada kultuuritegevusi, mis võtavad arvesse ja austavad piirkonna eripära ning toetavad selle kuvandit, võimaldades kohaliku elanikkonna kaasamist ja osalemist; |
| --- | --- |

b)

hoogustada kultuuritegevusi, mis võtavad arvesse ja austavad piirkonna eripära ning toetavad selle kuvandit, võimaldades kohaliku elanikkonna kaasamist ja osalemist;

| c) | suurendada keskkonnaalase hariduse pakkumise kontekstis täiendavalt teadlikkust kultuurilise ja looduspärandi kaitsmise vajadusest, et ergutada turistide ja turismiteenuste pakkujate seas vastutustundlikku suhtumist. |
| --- | --- |

c)

suurendada keskkonnaalase hariduse pakkumise kontekstis täiendavalt teadlikkust kultuurilise ja looduspärandi kaitsmise vajadusest, et ergutada turistide ja turismiteenuste pakkujate seas vastutustundlikku suhtumist.

4.   Loovuse edendamine haridus- ja koolitusvaldkonnas inimkapitali parandavate uute oskuste arendamiseks ja sotsiaalse ühtekuuluvuse soodustamiseks

Liikmesriikidel ja komisjonil palutakse:

| a) | edendada haridus- ja ärivaldkondades loovust ja innovatsiooni haridusasutuste, teaduskeskuste, kultuurivallas tegutsejate ja ettevõtete vaheliste võrgustike kaudu; |
| --- | --- |

a)

edendada haridus- ja ärivaldkondades loovust ja innovatsiooni haridusasutuste, teaduskeskuste, kultuurivallas tegutsejate ja ettevõtete vaheliste võrgustike kaudu;

| b) | süvendada kultuuri-, haridus- ja ärivaldkondade vahelisi seoseid kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et lihtsustada noorte inimeste ja vähemate võimalustega inimeste integreerimist tööturule ja anda neile muutuvas sotsiaalmajanduslikus keskkonnas vajalikud suhtlus- ja ettevõtlusoskused. |
| --- | --- |

b)

süvendada kultuuri-, haridus- ja ärivaldkondade vahelisi seoseid kohalikul ja piirkondlikul tasandil, et lihtsustada noorte inimeste ja vähemate võimalustega inimeste integreerimist tööturule ja anda neile muutuvas sotsiaalmajanduslikus keskkonnas vajalikud suhtlus- ja ettevõtlusoskused.

Liikmesriikidel palutakse:

| a) | koos asjaomaste kohalike ja piirkondlike asutustega hinnata, milliseid oskusi on piirkonnas potentsiaalselt vaja ning määrata kindlaks viisid, kuidas kultuur saab panustada poliitikatesse, millega tahetakse parandada kohalikku inimkapitali; |
| --- | --- |

a)

koos asjaomaste kohalike ja piirkondlike asutustega hinnata, milliseid oskusi on piirkonnas potentsiaalselt vaja ning määrata kindlaks viisid, kuidas kultuur saab panustada poliitikatesse, millega tahetakse parandada kohalikku inimkapitali;

| b) | edendada kultuuri- ja kunstiharidust elukestva õppe olulise osana. |
| --- | --- |

b)

edendada kultuuri- ja kunstiharidust elukestva õppe olulise osana.

Komisjonil palutakse:

| a) | kaardistada kultuuri- ja loomemajanduse jaoks nõutavaid oskusi ja vajadusi seoses uute väljakutsetega, mis tulenevad digitaalsele tehnoloogiale üleminekust, demograafilistest muutustest ja arenevast majandusolukorrast; |
| --- | --- |

a)

kaardistada kultuuri- ja loomemajanduse jaoks nõutavaid oskusi ja vajadusi seoses uute väljakutsetega, mis tulenevad digitaalsele tehnoloogiale üleminekust, demograafilistest muutustest ja arenevast majandusolukorrast;

| b) | võtta kasutusele olemasolevad vahendid kultuuri- ja loomemajanduse töötajate, sealhulgas noorte ettevõtjate haridusalase liikuvuse soodustamiseks, ning edendada uusi õppevorme (nt piiriülesed vastastikuse õppimise algatused). |
| --- | --- |

b)

võtta kasutusele olemasolevad vahendid kultuuri- ja loomemajanduse töötajate, sealhulgas noorte ettevõtjate haridusalase liikuvuse soodustamiseks, ning edendada uusi õppevorme (nt piiriülesed vastastikuse õppimise algatused).

5.   Piiriülese, riikidevahelise ja piirkondadevahelise kultuurikoostöö tugevdamine

Liikmesriikidel ja komisjonil palutakse:

| a) | lihtsustada kultuurikoostööd ja kultuurialal tegutsejate liikuvust erinevates Euroopa piirkondades; |
| --- | --- |

a)

lihtsustada kultuurikoostööd ja kultuurialal tegutsejate liikuvust erinevates Euroopa piirkondades;

| b) | toetada piiriüleste ja piirkondadevaheliste kultuuriprojektide ja -tegevuste väljatöötamist, mis rõhutaksid teatud territooriumi kohalikku omapära ning millesse soovitakse kaasata oma kodanikke. |
| --- | --- |

b)

toetada piiriüleste ja piirkondadevaheliste kultuuriprojektide ja -tegevuste väljatöötamist, mis rõhutaksid teatud territooriumi kohalikku omapära ning millesse soovitakse kaasata oma kodanikke.

Liikmesriikidel palutakse:

| a) | edendada ühtekuuluvuspoliitika vahendite kasutamist piiriülese, riikidevahelise ja piirkondadevahelise koostöö tugevdamiseks. |
| --- | --- |

a)

edendada ühtekuuluvuspoliitika vahendite kasutamist piiriülese, riikidevahelise ja piirkondadevahelise koostöö tugevdamiseks.

Komisjonil palutakse:

| a) | jätkata kultuuriliste algatuste toetamist ühtekuuluvuspoliitika vahendite raames, tegutsedes parimate tavade, teabevahetuste ja innovatsioonilaborite allikana; |
| --- | --- |

a)

jätkata kultuuriliste algatuste toetamist ühtekuuluvuspoliitika vahendite raames, tegutsedes parimate tavade, teabevahetuste ja innovatsioonilaborite allikana;

| b) | levitada sidusrühmade seas ulatuslikult olulisi uuringuid ja parimate tavade näiteid; |
| --- | --- |

b)

levitada sidusrühmade seas ulatuslikult olulisi uuringuid ja parimate tavade näiteid;

PALUB LIIKMESRIIKIDEL JA KOMISJONIL:

võtta vastavalt nende pädevustele mainitud prioriteete arvesse praeguste ja tulevaste kohaliku ja piirkondliku arengu poliitikate väljatöötamisel ja rakendamisel ning Euroopa ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel.

---

LISA

Nõukogu tuletab käesolevate järelduste vastuvõtmisel meelde eelkõige järgmisi dokumente:

| — | UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioon (20. oktoober 2005). |
| --- | --- |

—

UNESCO kultuurilise väljenduse mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsioon (20. oktoober 2005).

| — | Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999. |
| --- | --- |

—

Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999.

| — | Nõukogu järeldused kultuuri- ja loomemajanduse panuse kohta Lissaboni eesmärkide saavutamisse (24. mai 2007). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused kultuuri- ja loomemajanduse panuse kohta Lissaboni eesmärkide saavutamisse (24. mai 2007).

| — | Komisjoni teatis: Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegia (19. oktoober 2007). |
| --- | --- |

—

Komisjoni teatis: Jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise Euroopa turismi strateegia (19. oktoober 2007).

| — | Nõukogu resolutsioon Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta (16. november 2007). |
| --- | --- |

—

Nõukogu resolutsioon Euroopa kultuurivaldkonna tegevuskava kohta (16. november 2007).

| — | Eesistujariigi koostatud Euroopa Ülemkogu (13.–14. märts 2008) järeldused, milles tunnistatakse, et tulevase majanduskasvu võtmetegur on Euroopa kultuurile ja tipptasemel teadusele toetuva innovatsiooni ja Euroopa kodanike loovuse potentsiaali igakülgne väljaarendamine (7652/08). |
| --- | --- |

—

Eesistujariigi koostatud Euroopa Ülemkogu (13.–14. märts 2008) järeldused, milles tunnistatakse, et tulevase majanduskasvu võtmetegur on Euroopa kultuurile ja tipptasemel teadusele toetuva innovatsiooni ja Euroopa kodanike loovuse potentsiaali igakülgne väljaarendamine (7652/08).

| — | Nõukogu järeldused kultuuridevaheliste pädevuste kohta (22. mai 2008). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused kultuuridevaheliste pädevuste kohta (22. mai 2008).

| — | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused kultuurivaldkonna töökava kohta aastateks 2008–2010. |
| --- | --- |

—

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate järeldused kultuurivaldkonna töökava kohta aastateks 2008–2010.

| — | Nõukogu järeldused kultuuri kui loovuse ja innovatsiooni allika kohta (12. mai 2009). |
| --- | --- |

—

Nõukogu järeldused kultuuri kui loovuse ja innovatsiooni allika kohta (12. mai 2009).

| — | Euroopa 2020 – aruka, jätkusuutliku ja kaasava kasvu Euroopa strateegia (3. märts 2010). |
| --- | --- |

—

Euroopa 2020 – aruka, jätkusuutliku ja kaasava kasvu Euroopa strateegia (3. märts 2010).

| — | Roheline raamat kultuuri- ja loovtegevuse potentsiaali avamise kohta (27. aprill 2010). |
| --- | --- |

—

Roheline raamat kultuuri- ja loovtegevuse potentsiaali avamise kohta (27. aprill 2010).

Uuringud:

| — | EÜ asutamislepingu artikli 151 lõike 4 kohaldamine: Struktuurifondide kasutamine kultuurivaldkonnas ajavahemikus 1994–1999 (6929/04). |
| --- | --- |

—

EÜ asutamislepingu artikli 151 lõike 4 kohaldamine: Struktuurifondide kasutamine kultuurivaldkonnas ajavahemikus 1994–1999 (6929/04).

| — | Euroopa kultuurimajandus. Toim.: KEA European Affairs (13. november 2006). |
| --- | --- |

—

Euroopa kultuurimajandus. Toim.: KEA European Affairs (13. november 2006).

| — | Kultuuri mõju loovusele. Toim.: KEA European Affairs (juuni 2009). |
| --- | --- |

—

Kultuuri mõju loovusele. Toim.: KEA European Affairs (juuni 2009).

| — | Kultuuri panus kohalikku ja piirkondlikusse arengusse Euroopa regionaalpoliitika osana (aprill 2010). |
| --- | --- |

—

Kultuuri panus kohalikku ja piirkondlikusse arengusse Euroopa regionaalpoliitika osana (aprill 2010).

---

Euroopa Komisjon

| 26.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/19

---

Euro vahetuskurss (1)

24. mai 2010

2010/C 135/06

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2360 |
| JPY | Jaapani jeen | 111,63 |
| DKK | Taani kroon | 7,4421 |
| GBP | Inglise nael | 0,86080 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,7960 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,4339 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,0848 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,664 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 278,34 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7074 |
| PLN | Poola zlott | 4,1150 |
| RON | Rumeenia leu | 4,1820 |
| TRY | Türgi liir | 1,9488 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4928 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3095 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,6421 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8429 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7408 |
| KRW | Korea won | 1 500,79 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,7392 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,4400 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2715 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 446,75 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,1029 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,547 |
| RUB | Vene rubla | 38,4500 |
| THB | Tai baht | 40,112 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,3026 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,0745 |
| INR | India ruupia | 58,0730 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2360

JPY

Jaapani jeen

111,63

DKK

Taani kroon

7,4421

GBP

Inglise nael

0,86080

SEK

Rootsi kroon

9,7960

CHF

Šveitsi frank

1,4339

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,0848

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,664

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

278,34

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7074

PLN

Poola zlott

4,1150

RON

Rumeenia leu

4,1820

TRY

Türgi liir

1,9488

AUD

Austraalia dollar

1,4928

CAD

Kanada dollar

1,3095

HKD

Hongkongi dollar

9,6421

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8429

SGD

Singapuri dollar

1,7408

KRW

Korea won

1 500,79

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,7392

CNY

Hiina jüaan

8,4400

HRK

Horvaatia kuna

7,2715

IDR

Indoneesia ruupia

11 446,75

MYR

Malaisia ringit

4,1029

PHP

Filipiini peeso

57,547

RUB

Vene rubla

38,4500

THB

Tai baht

40,112

BRL

Brasiilia reaal

2,3026

MXN

Mehhiko peeso

16,0745

INR

India ruupia

58,0730

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 26.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/20

---

Euro vahetuskurss (1)

25. mai 2010

2010/C 135/07

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2223 |
| JPY | Jaapani jeen | 109,53 |
| DKK | Taani kroon | 7,4404 |
| GBP | Inglise nael | 0,85205 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,8275 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,4244 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,1270 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,647 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 280,38 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7074 |
| PLN | Poola zlott | 4,1642 |
| RON | Rumeenia leu | 4,1839 |
| TRY | Türgi liir | 1,9464 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5047 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3204 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,5370 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8474 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7345 |
| KRW | Korea won | 1 529,06 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,7373 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,3495 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2733 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 428,04 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,1124 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,591 |
| RUB | Vene rubla | 38,5050 |
| THB | Tai baht | 39,750 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,3236 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,2297 |
| INR | India ruupia | 58,3200 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2223

JPY

Jaapani jeen

109,53

DKK

Taani kroon

7,4404

GBP

Inglise nael

0,85205

SEK

Rootsi kroon

9,8275

CHF

Šveitsi frank

1,4244

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,1270

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,647

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

280,38

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7074

PLN

Poola zlott

4,1642

RON

Rumeenia leu

4,1839

TRY

Türgi liir

1,9464

AUD

Austraalia dollar

1,5047

CAD

Kanada dollar

1,3204

HKD

Hongkongi dollar

9,5370

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8474

SGD

Singapuri dollar

1,7345

KRW

Korea won

1 529,06

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,7373

CNY

Hiina jüaan

8,3495

HRK

Horvaatia kuna

7,2733

IDR

Indoneesia ruupia

11 428,04

MYR

Malaisia ringit

4,1124

PHP

Filipiini peeso

57,591

RUB

Vene rubla

38,5050

THB

Tai baht

39,750

BRL

Brasiilia reaal

2,3236

MXN

Mehhiko peeso

16,2297

INR

India ruupia

58,3200

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 26.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/21

---

Konkursikutse – MOVE/SUB/01-2010 – liiklusohutus ja siseturg (siseveetransport)

2010/C 135/08

Euroopa Komisjon kavatseb anda toetust indikatiivses kogusummas 2 250 000 eurot transpordipoliitika eesmärkide edendamiseks. Poliitilised prioriteedid on kindlaks määratud Euroopa Komisjoni vastu võetud 2010. aasta tööprogrammis.

Peamised valitud teemad on liiklusohutus ja siseturg (siseveetransport).

Teave kõnealuse konkursikutse kohta on esitatud liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi veebilehel:

http://ec.europa.eu/transport/grants/index_en.htm

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 26.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/22

---

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise kohta

2010/C 135/09

Komisjon annab teada, et allpool nimetatud dumpinguvastane meede kaotab lähiajal kehtivuse.

Käesolev teade avaldatakse kooskõlas 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (1) artikli 11 lõikega 2.

| Toode | Päritolu- või ekspordiriik/riigid | Meetmed | Viide | Aegumise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Magneesiumoksiid | Hiina Rahvavabariik | Dumpinguvastane tollimaks | Nõukogu määrus (EÜ) nr 778/2005 (ELT L 131, 25.5.2005, lk 1) | 26.5.2010 |

Toode

Päritolu- või ekspordiriik/riigid

Meetmed

Viide

Aegumise kuupäev

Magneesiumoksiid

Hiina Rahvavabariik

Dumpinguvastane tollimaks

Nõukogu määrus (EÜ) nr 778/2005 (ELT L 131, 25.5.2005, lk 1)

26.5.2010

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 26.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/23

---

Teade Nayif Bin-Muhammad al-Qahtanile ja Qasim Yahaya Mahdi al-Rimile, kes on komisjoni määruse (EL) nr 450/2010 alusel lisatud nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2002 (millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud) artiklites 2, 3 ja 7 osutatud loetelusse

2010/C 135/10

| 1. | Ühises seisukohas 2002/402/ÜVJP (1) kutsutakse Euroopa Liitu üles külmutama ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1267(1999) ja 1333(2000) kohaselt koostatud loetelus (mida korrapäraselt ajakohastab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1267(1999) alusel moodustatud komitee) nimetatud Osama bin Ladeni, organisatsiooni Al-Qaida, Talibani ja teiste nendega seotud isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste rahalised vahendid ja majandusressursid.
  Nimetatud ÜRO komitee koostatud loetelus on järgmised isikud ja üksused:






  — | Al-Qaida, Taliban ja Osama bin Laden; |
| --- | --- | --- |

1.

Ühises seisukohas 2002/402/ÜVJP (1) kutsutakse Euroopa Liitu üles külmutama ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1267(1999) ja 1333(2000) kohaselt koostatud loetelus (mida korrapäraselt ajakohastab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1267(1999) alusel moodustatud komitee) nimetatud Osama bin Ladeni, organisatsiooni Al-Qaida, Talibani ja teiste nendega seotud isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste rahalised vahendid ja majandusressursid.

Nimetatud ÜRO komitee koostatud loetelus on järgmised isikud ja üksused:

—

Al-Qaida, Taliban ja Osama bin Laden;

| — | Al-Qaida, Talibani ja Osama bin Ladeniga seotud füüsilised või juriidilised isikud, üksused, asutused ja rühmitused;
  ning |
| --- | --- |

—

Al-Qaida, Talibani ja Osama bin Ladeniga seotud füüsilised või juriidilised isikud, üksused, asutused ja rühmitused;

ning

| — | nimetatud isikute, üksuste, asutuste ja rühmituste omandis või kontrolli all olevad või neid muul viisil toetavad juriidilised isikud, üksused ja asutused. |
| --- | --- |

—

nimetatud isikute, üksuste, asutuste ja rühmituste omandis või kontrolli all olevad või neid muul viisil toetavad juriidilised isikud, üksused ja asutused.

Teod või tegevus, mis osutavad isiku, rühmituse, ettevõtja või üksuse seotusele Al-Qaida, Talibani ja Osama bin Ladeniga, on järgmised:

| a) | osalemine Al-Qaida, Talibani ja Osama bin Ladeni või nende mis tahes rühmituse, kõrvalrühmituse, nendest eraldunud või nendest tekkinud rühmituse tegude või tegevuse rahastamises, kavandamises, hõlbustamises, ettevalmistamises või elluviimises koos nendega, nende nime all, nende huvides või nende toetuseks; |
| --- | --- |

a)

osalemine Al-Qaida, Talibani ja Osama bin Ladeni või nende mis tahes rühmituse, kõrvalrühmituse, nendest eraldunud või nendest tekkinud rühmituse tegude või tegevuse rahastamises, kavandamises, hõlbustamises, ettevalmistamises või elluviimises koos nendega, nende nime all, nende huvides või nende toetuseks;

| b) | relvade ja nendega seotud varustuse tarnimine, müümine või edastamine eespool nimetatuile; |
| --- | --- |

b)

relvade ja nendega seotud varustuse tarnimine, müümine või edastamine eespool nimetatuile;

| c) | liikmete värbamine eespool nimetatuile;
  või |
| --- | --- |

c)

liikmete värbamine eespool nimetatuile;

või

| d) | muud neid toetavad teod või tegevus. |
| --- | --- |

d)

muud neid toetavad teod või tegevus.

| 2. | ÜRO komitee otsustas 11. mail 2010 lisada asjaomasesse loetelusse Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani ja Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi. Nimetatud isikud võivad esitada ÜRO komiteele igal ajal koos tõendusmaterjaliga taotluse eespool nimetatud ÜRO loetellu lisamise otsus läbi vaadata. Taotlus tuleks saata järgmisel aadressil:





  United Nations — Focal point for delisting |
| --- | --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room S-3055 E |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |
| Lisateave veebilehel http://www.un.org/sc/committees/1267/delisting.shtml |

2.

ÜRO komitee otsustas 11. mail 2010 lisada asjaomasesse loetelusse Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani ja Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi. Nimetatud isikud võivad esitada ÜRO komiteele igal ajal koos tõendusmaterjaliga taotluse eespool nimetatud ÜRO loetellu lisamise otsus läbi vaadata. Taotlus tuleks saata järgmisel aadressil:

United Nations — Focal point for delisting

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room S-3055 E

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Lisateave veebilehel http://www.un.org/sc/committees/1267/delisting.shtml

| 3. | Komisjon on vastavalt punktis 2 osutatud ÜRO otsusele vastu võtnud määruse (EL) nr 450/2010, (2) millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2002 (millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud) (3) I lisa. Vastavalt määruse (EÜ) nr 881/2002 artikli 7 lõike 1 punktile a ja artikli 7a lõikele 1 tehtava muudatusega lisatakse määruse I lisas esitatud loetelusse (edaspidi „I lisa”) Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani ja Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi.
  I lisasse kantud isikute ja üksuste suhtes kohaldatakse järgmisi määruses (EÜ) nr 881/2002 sätestatud meetmeid:






  1) | kõigi asjaomastele isikutele ja üksustele kuuluvate või nende omandis või valduses olevate rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine ning rahaliste vahendite ja majandusressursside otsese või kaudse nende käsutusse või nende toetuseks andmise keelamine (kõigile) (artiklid 2 ja 2a) (4)

  ning |
| --- | --- | --- |

3.

Komisjon on vastavalt punktis 2 osutatud ÜRO otsusele vastu võtnud määruse (EL) nr 450/2010, (2) millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2002 (millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud) (3) I lisa. Vastavalt määruse (EÜ) nr 881/2002 artikli 7 lõike 1 punktile a ja artikli 7a lõikele 1 tehtava muudatusega lisatakse määruse I lisas esitatud loetelusse (edaspidi „I lisa”) Nayif Bin-Muhammad al-Qahtani ja Qasim Yahaya Mahdi al-Rimi.

I lisasse kantud isikute ja üksuste suhtes kohaldatakse järgmisi määruses (EÜ) nr 881/2002 sätestatud meetmeid:

1)

kõigi asjaomastele isikutele ja üksustele kuuluvate või nende omandis või valduses olevate rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine ning rahaliste vahendite ja majandusressursside otsese või kaudse nende käsutusse või nende toetuseks andmise keelamine (kõigile) (artiklid 2 ja 2a) (4)

ning

| 2) | kõigile asjaomastele isikutele ja üksustele otsese või kaudse tehnilise konsultatsiooni, abi või väljaõppe andmise, müümise, tarnimise või edastamise keelamine sõjaliseks tegevuseks (artikkel 3). |
| --- | --- |

2)

kõigile asjaomastele isikutele ja üksustele otsese või kaudse tehnilise konsultatsiooni, abi või väljaõppe andmise, müümise, tarnimise või edastamise keelamine sõjaliseks tegevuseks (artikkel 3).

| 4. | Määruse (EÜ) nr 881/2002 artiklis 7a (5) sätestatakse läbivaatamismenetlus, mille kohaselt loetelusse kantud võivad esitada loetelusse kandmise põhjuste kohta märkuseid. Määrusega (EL) nr 450/2010 loetelusse lisatud isikud ja üksused võivad esitada komisjonile taotluse enda loetelusse kandmise põhjendamiseks. Taotlus tuleks saata aadressil:





  European Commission |
| --- | --- |
| ‘Restrictive measures’ |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Määruse (EÜ) nr 881/2002 artiklis 7a (5) sätestatakse läbivaatamismenetlus, mille kohaselt loetelusse kantud võivad esitada loetelusse kandmise põhjuste kohta märkuseid. Määrusega (EL) nr 450/2010 loetelusse lisatud isikud ja üksused võivad esitada komisjonile taotluse enda loetelusse kandmise põhjendamiseks. Taotlus tuleks saata aadressil:

European Commission

‘Restrictive measures’

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | Lisaks juhitakse asjaomaste isikute ja üksuste tähelepanu võimalusele kaevata määrus (EL) nr 450/2010 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimustel edasi Euroopa Liidu Üldkohtusse. |
| --- | --- |

5.

Lisaks juhitakse asjaomaste isikute ja üksuste tähelepanu võimalusele kaevata määrus (EL) nr 450/2010 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimustel edasi Euroopa Liidu Üldkohtusse.

| 6. | Asjaomaste isikute isikuandmeid käsitletakse vastavalt määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse (nüüd liidu) institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (6) sätestatud eeskirjadele. Kõik taotlused, sealhulgas näiteks täiendava teabe saamiseks või määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaste (näiteks isikuandmete kontrollimise ja parandamise) õiguste kasutamiseks esitatavad taotlused, tuleks saata komisjonile punktis 4 osutatud aadressil. |
| --- | --- |

6.

Asjaomaste isikute isikuandmeid käsitletakse vastavalt määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse (nüüd liidu) institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (6) sätestatud eeskirjadele. Kõik taotlused, sealhulgas näiteks täiendava teabe saamiseks või määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaste (näiteks isikuandmete kontrollimise ja parandamise) õiguste kasutamiseks esitatavad taotlused, tuleks saata komisjonile punktis 4 osutatud aadressil.

| 7. | Samuti juhitakse I lisasse kantud isikute ja üksuste tähelepanu võimalusele esitada määruse (EÜ) nr 881/2002 II lisas loetletud liikmesriikide pädevatele asutustele taotlus, et saada luba kasutada külmutatud vahendeid ja majandusressursse põhivajaduste rahuldamiseks või erimaksete tegemiseks kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 2a. |
| --- | --- |

7.

Samuti juhitakse I lisasse kantud isikute ja üksuste tähelepanu võimalusele esitada määruse (EÜ) nr 881/2002 II lisas loetletud liikmesriikide pädevatele asutustele taotlus, et saada luba kasutada külmutatud vahendeid ja majandusressursse põhivajaduste rahuldamiseks või erimaksete tegemiseks kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 2a.

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 4. Ühist seisukohta on viimati muudetud ühise seisukohaga 2003/140/ÜVJP (EÜT L 53, 28.2.2003, lk 62).

(2)  ELT L 217, 26.5.2010, lk 8.

(3)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

(4)  Artikkel 2a lisati nõukogu määrusega (EÜ) nr 561/2003 (EÜT L 82, 29.3.2003, lk 1).

(5)  Artikkel 7a lisati nõukogu määrusega (EÜ) nr 1286/2009 (ELT L 346, 23.12.2009, lk 42).

(6)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

| 26.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/25

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 135/11

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„LIMONE DI SIRACUSA”

EÜ nr: IT-PGI-0005-0502-11.10.2005

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Ministero delle Politiche Agricole e Forestali |
| --- | --- |
| Aadress: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Nimi:

Ministero delle Politiche Agricole e Forestali

Aadress:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Tel

+39 0646455104

Faks

+39 0646655306

E-post:

saco7@politicheagricole.gov.it

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Consorzio del Limone di Siracusa |
| --- | --- |
| Aadress: | c/o SOAT 30 — viale Teracati 39 |
| 96100 Siracusa SR |
| ITALIA |

Nimi:

Consorzio del Limone di Siracusa

Aadress:

c/o SOAT 30 — viale Teracati 39

96100 Siracusa SR

ITALIA

Tel

+39 093138234

Faks

+39 093138234

E-post:

—

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus:

„Limone di Siracusa”

4.2.   Kirjeldus:

Kaitstud geograafiline tähis „Limone di Siracusa” hõlmab liiki Citrus limon (L) Burm kuuluvat kultivari „Femminello” ja selle kloone, mida kasvatatakse Siracuse provintsi territooriumil punktis 4.3. määratletud piirkonnas selleks ettenähtud istandustes.

Korjeajast olenevalt rühmadesse jaotatavad sidrunid on järgmiste omadustega.

Primofiore: 1. oktoobrist kuni 14. aprillini korjatavad järgmiste tunnustega viljad:

koore värvus: helerohelisest sidrunikollaseni;

kuju: ovaalne;

suurus: keskmisest suureni;

vilja kaal: mitte alla 100 g;

viljaliha: helerohelisest sidrunikollaseni;

mahl: sidrunikollane;

vähim filtreeritud mahla sisaldus: > 34 % massist;

viljaliha Brixi kraadides: > 7;

happesus: > 6 %.

Bianchetto ehk Maiolino (kevadine sidrun): 15. aprillist kuni 30. juunini korjatavad järgmiste tunnustega viljad:

koore värvus: helekollane;

kuju: ovaalne või munajas;

suurus: suur;

vilja kaal: mitte alla 100 g;

viljaliha: helekollane;

mahl: hele sidrunikollane;

vähim filtreeritud mahla sisaldus: > 30 % massist;

viljaliha Brixi kraadides: > 6,5;

happesus: > 5,5 %.

Verdello (suvine sidrun): 1. juulist kuni 30. septembrini korjatavad järgmiste tunnustega viljad:

koore värvus: heleroheline;

kuju: ümar-ovaalne;

suurus: suur;

vilja kaal: mitte alla 100 g;

viljaliha: sidrunikollane;

mahl: hele sidrunikollane;

vähim filtreeritud mahla sisaldus: > 25 % massist;

viljaliha Brixi kraadides: > 6;

happesus: > 5,5 %.

Kaitstud geograafiline tähisega „Limone di Siracusa” hõlmatud vilju turustatakse värskena ning need kuuluvad ekstra või esimesse kategooriasse. Lubatud suurused on 3, 4 või 5.

4.3.   Geograafiline piirkond:

KGTga „Limone di Siracusa” määratletud tootmispiirkond asub järgmistes kommuunides: Augusta, Melilli, Siracusa, Avola, Noto, Rosolini, Floridia, Solarino, Sortino ja Priolo Gargallo.

Piirkond ulatub kuni 10 km kaugusele Ioonia merest ja jääb kuni 210 meetri kõrgusele üle merepinna; põhjast ümbritsevad seda Porcaria mägijõe lõunapoolsed orud ja lõunast Tellaro mägijõe lõunapoolsed orud.

4.4.   Päritolutõend:

Tootmisprotsessi iga etappi tuleb jälgida ja iga toote sisend ja väljund registreerida. Toote jälgitavus tagatakse eespool osutatud viisil ning lisaks sellele haritava maa, kasvatajate-tootjate ja pakendajate kandmisega kontrolliasutuse koostatud ja hallatavatesse nimekirjadesse ning kontrolliasutust õigeaegselt toodetud kogustest teavitades. Kontrolliasutus kontrollib vastavalt tootmise spetsifikaadile ja vastava kontrollikava sätetele kõiki asjaomastesse loenditesse kantud füüsilisi ja juriidilisi isikuid.

4.5.   Tootmismeetod:

Sidrunipuude istutustihedus, kultuuri kuju ja tagasilõikamismeetodid peavad olema looduslähedased ja tagama taime parima tasakaalustatuse ja arengu, millele lisandub looduslik õhu ja päikesevalguse juurdepääs. Suurim istutustihedus on 400 puud hektari kohta. Dünaamilise mudeli puhul on lubatud tihedus 850 taime hektari kohta.

Pookeoksad võetakse suure geneetilise stabiilsusega sortidest „Arancio amaro”, „Poncirus trifoliata”, „Citrange Troyer”, „Citrange Carrizo” ja „Citrus macrophylla”.

Sidrunid korjatakse puu otsast käsitsi.

Vili tuleb varre otsast eemaldada väikeste viljavarre lõikamise kääride abil. Saak koristatakse traditsioonilisel viisil otse puust ning viljade valmimisaste peab olema selline, mis tagab nende parimad organoleptilised omadused ja esteetilise välimuse.

Sidrunite lubatud saagikus on kuni 29 tonni hektari kohta kogu tootmisaasta jooksul kõiki saagikordi arvestades.

4.6.   Seos piirkonnaga:

Sidrun „Limone di Siracusa” on väga mahlane, keskmiselt suure suurusega ja seda korjatakse kogu aasta vältel. Sellised eripärad tulenevad kasvatuspiirkonna mullastiku- ja kliimatingimustest ja kultivari omadustest. Sidrunit „Limone di Siracusa” kasvatatakse rannikuäärsetel aladel ning teatavatel piiratud sisemaa-aladel, mis jäävad Siracusa provintsist läbi voolavate jõgede orgudesse. Siracusa rannikumadaliku keskmiste temperatuuride analüüs näitab, et oktoobrist maini on piirkonna kliima mõõdukas ning aprillist septembrini kuiv. Kogu piirkonna pinnas on äärmiselt viljakas, mullakiht on erineva paksusega ning väga rikas toitainetest ja orgaanilistest ühenditest.

Sidrunikasvatuse puhul on määrava tähtsusega vesi. „Limone di Siracusa” tootmispiirkonna vesi on tagatud Monti Iblei platoo maa-alusete veevarudega, mis on kõige olulisem veetagavara kogu Sitsiilia jaoks, samuti tulenevad veevarud maapinnal olevatest veekogudest. Vee kättesaadavusel ja õhuniiskusel on sidrunite „Limone di Siracusa” kvaliteedi puhul otsustav roll, kuna veevarude puudumise ja väheniiske keskkonna puhul ei oleks viljad mahlased, korrapärase kujuga ja peene otsaga ning nende korjeaeg ei hõlmaks tervet aastat.

Tsitrusekasvatus on Sitsiilias ajalooliste traditsioonidega ning isalt pojale edasi antud sajanditevanused tavad on praegugi veel Siracusas kasutusel, pannes aluse „Limone di Siracusa” kasvatajate erialakoolkonnale.

4.7.   Kontrolliasutus:

Kontrolliasutus vastab standardile EN 45011.

| Nimi: | Det Norske Veritas Italia |
| --- | --- |
| Aadress: | Viale A. De Gasperi 187 |
| 95127 Catania CT |
| ITALIA |

Nimi:

Det Norske Veritas Italia

Aadress:

Viale A. De Gasperi 187

95127 Catania CT

ITALIA

Tel

+39 095370020

Faks

+39 095372871

E-post:

—

4.8.   Märgistus:

Pakendatud viljade puhul peab vähemalt pakendi ühel küljel olema loetavate ja selgete tähtedega märgitud kas kustumatu kirjaga pitserijäljendil või pakendile liimiga kinnitatud või tugevalt kinnitatud märgisel järgmine teave: sort, päritolu, kategooria, suurus, partii.

Lahtise müügi puhul peab 100 % sidrunitest olema märgistatud kleebisega.

Pakend võib olla järgmisest materjalist: papp, puu, plastik. Lubatud on kasutada taaskasutatavast plastikust pakendeid. Pakendina on lubatud ka võrgud ja kotid, mis on plastikribaga kinnitatud. Igal pakendil peab olema sidruni „Limone di Siracusa” logo.

Logol on kujutatud horisontaalne ovaal, millel on must-valge Siracusa kreeka teatri kujutis, millest paremal, areeni (cavea) asukohal on joonistatud kaks sidrunit. Tagaplaanil on terve sidrun koos lehekesega ning esiplaanil poolik sidrun, mis katab osaliselt tagumist. Lehekesega sidrunil on viljavars ja leht on neljavärvitrükis roheline. Leht on suunatud logo keskpaiga suunas ja katab osaliselt sidrunit, mille küljes ta viljavarre abil on.

Ovaali sees ülemises osas on kiri „Limone di Siracusa”.

Keelatud on lisada mis tahes muid omadusi ja märkeid kui need, mis spetsifikaadis ette nähtud, sealhulgas selliseid omadussõnu nagu fine, superiore, selezionato, scelto jne. Kiidusõnu ei tohi lisada.

Image

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 26.5.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 135/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 135/29

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 135/12

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„ARANCIA DI RIBERA”

EÜ nr: IT-PDO-0005-0669-07.01.2008

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Arancia di Ribera”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Itaalia

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Kaitstud päritolunimetusega „Arancia di Ribera” tähistatakse apelsine, mis kuuluvad järgmistesse sortidesse: „Brasiliano” ja selle kloonid „Brasiliano comune”, „Brasiliano risanato”; „Washington Navel”, „Washington navel comune”, „Washington Navel risanato”, „Washington Navel 3033”, Navelina ja selle kloonid „Navelina comune”, „Navelina risanata” ja „Navelina ISA 315”. KPNga apelsin „Arancia di Ribera” on vabasse ringlusse lubamisel järgmiste omadustega: tsitrusvilja läbimõõt on vähemalt 70 mm; suurus Euroopa klassifitseerimisskaala alusel on vähemalt kuus; kuju on ümar-ovaalne (munajas või lame või pikergune) ning vilja tipus on nabajas moodustis (nabaapelsin); koore värvus: ühtlaselt oranž, talve poole kergelt punakas; viljaliha samuti ühtlaselt oranž, ühtlase ja tiheda tekstuuriga, ilma seemneteta; mahl: oranži värvusega; mahla osakaal ei jää alla 40 %; lahustuvate kuivainete sisaldus vahemikus 9–15 Brixi kraadi; happesus vahemikus 0,75–1,50; lahustuvate kuivainete ja tiitritava orgaanilise happesuse suhe mitte alla 8. KPN „Arancia di Ribera” antakse üksnes apelsinidele, mis kuuluvad ekstra või I turustuskategooriasse.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

—

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

—

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

KPNga toote kvaliteedi ja ühtsuse säilitamiseks peavad kõik pakendamisetapid toimuma punktis 4 määratletud tootmispiirkonnas, sest pikk transport ja sellega kaasnev viljade liigutamine võib soodustada patogeenide tekkimist ja levikut.

Apelsin „Arancia di Ribera” ei ole mingil viisil keemiliselt töödeldud ei enne ega pärast korjet, samuti mitte pakendamisetapis. Säilitusainete puudumine koorel muudab apelsini „Arancia di Ribera” seega transpordile ja liigutamisele palju tundlikumaks.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Apelsini „Arancia di Ribera” antakse tarbimisse järgmistes pakendites:

| — | puust, plastikust ja/või papist kastides või alustel tootekaaluga kuni 25 kg; |
| --- | --- |

—

puust, plastikust ja/või papist kastides või alustel tootekaaluga kuni 25 kg;

| — | viiekilostes võrgust kottides; |
| --- | --- |

—

viiekilostes võrgust kottides;

| — | kohrutatud papist karpides tootekaaluga kuni 40 kg. |
| --- | --- |

—

kohrutatud papist karpides tootekaaluga kuni 40 kg.

Pakendid, kotid ja karbid peavad olema pitseriga suletud, nii et pakendi sisu ei saa pitserit avamata välja võtta.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Pakendil oleval märgisel peab selgete ja loetavate trükitähtedega olema:

| — | muust märgisele kantud tekstist suuremate tähtedega kirjutatud kaitstud geograafiline tähis „Arancia di Ribera” ja logo; |
| --- | --- |

—

muust märgisele kantud tekstist suuremate tähtedega kirjutatud kaitstud geograafiline tähis „Arancia di Ribera” ja logo;

| — | apelsini sort „Brasiliano”, „Washington navel” või „Navelina”; |
| --- | --- |

—

apelsini sort „Brasiliano”, „Washington navel” või „Navelina”;

| — | tootja või pakendaja nimi, ärinimi ja/või aadress. |
| --- | --- |

—

tootja või pakendaja nimi, ärinimi ja/või aadress.

Kuulumine ekstra või I turustuskategooriasse.

Keelatud on lisada kirjeldusi, mis ei ole selgesõnaliselt ette nähtud. Siiski on lubatud viidata kaubamärgile, kui see ei ole toodet kiitva iseloomuga ega eksita tarbijat; samuti võib pakendile märkida selle põllumajandusettevõtte nime, kelle maatükkidel apelsinid on kasvatatud, samuti muu kehtivate õigusaktidega lubatud tõese ja dokumenteeritava teabe. Viljade koristamise nädala märkimine on vabatahtlik.

Apelsini „Arancia di Ribera DOP” logo koosneb järgnevast:

Nimetus „Arancia di Ribera DOP Denominazione Di Origine Protetta” kirjaformaadis Textile, milles nimetus „Arancia di Ribera” on läbiva suure algustähega, v.a artikkel „di”, akronüüm DOP läbiva suurtähega ja sõnad „Denominazione di Origine Protetta” läbiva suurtähega. Sõnade (Arancia di Ribera) kohal on sellise vilja stiliseeritud piirjooned, millel on apelsini „Arancia di Ribera” kuju ja värvid: võrdlemisi suur suurus, oranž koor ja suured lehed. Akronüümi D.O.P vasakus ääres on Sitsiiliat sümboliseeriv kujund. Pakendil oleval märgisel peavad selgete ja loetavate tähtedega olema esitatud järgmised üksikasjad.

Image

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Apelsini „Arancia di Ribera” tootmispiirkond kujunes välja piki Verdura, Magazzolo, Platani ja Carboj jõgede nõlvu ja hõlmab Agrigento provintsi alasid, mis jäävad kommuunidesse Bivona, Burgio, Calamonaci, Caltabellotta, Cattolica Eraclea, Cianciana, Lucca Sicula, Menfi, Montallegro, Ribera, Sciacca, Siculiana ja Villafranca Sicula ning Palermo provintsi kommuuni Chiusa Sclafani.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Ala, kus apelsine „Arancia di Ribera” kasvatatakse, võib nimetada täielikuks apelsinikasvatusoaasiks, sest see asub muudest piirkonnas asuvatest tsitruseistandustest täiesti eraldi. Apelsinipuud asuvad Verdura, Magazzolo, Platani ja Carboj jõgede kallaste nõlvadel. Sealsed settelised mullad (vertisoil ja inceptisoil) on nii mineraalide rohkuse kui oma koostise poolest kõrge põllumajandusliku kasuteguriga.

Et leevendada suvist sademete vähesust, kastetakse „Arancia di Ribera” kasvatuspiirkonna apelsinipuid kanalisüsteemi abil, kuhu Castello, Arancio ja di Prizzi tammide abil juhitakse Magazzolo, Carboj ja Verdura jõgede vesi.

Need jõed tagavad apelsinikasvatuse jaoks piisava vee, millel on suurepärane kvaliteet, tasakaalustatud koostis, madal elektrijuhtivuse ja saasteainete tase.

Mere lähedus loob kogu aasta lõikes termo- ja hügromeetrilised omadused, mis sobivad hästi apelsini ökofüsioloogiliste omadustega. Väga harva võib täheldada selliste looduskatastroofide põhjustatud kahjustusi nagu rahe või tuuled (sirocco), mis tavaliselt on tsitruskultuuride puhul otsustava tähtsusega.

5.2.   Toote eripära:

„Arancia di Ribera” on mahlakas ja peenikestest mahlaga täidetud kotikestest koosnevat viljaliha sektoriteks eraldavad kilejad vaheseinad ei takista apelsini hammustamist, vaid tekitavad pigem tunde, et vili on väga mahlakas.

Lisaks sellele on apelsini „Arancia di Ribera” lahustuvate kuivainete ja hapete suhe väga sobiv, sektor on krõmpsuv ja maitse tugev; tänu millele sobib apelsin eelkõige tarbimiseks kui värske väga magus ja ilma mõru maitseta vili. Muud apelsini „Arancia di Ribera” iseloomustavad omadused on nii koore kui mahla intensiivne oranž värvus.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Apelsini „Arancia di Ribera” omadused tulenevad selliste looduslike tingimuste nagu kliima, pinnas ja vesi ning kohalike apelsinikasvatajate ametialaste oskuste ajaloolisest seosest.

Mullad on rikkad kergesti omastatavate esmaste mineraalainete poolest, suure katioonvahetusvõimega (> 20 mekv/100 g), mis oluliselt suurendab liikuvate kaaliumioonide sisaldust, mis on taime jaoks väga oluline. Kaaliumi suur osakaal, mis soodustab suhkrute liikumist juurtes, lehtedes ja okstes kuni viljani välja, koos vahemerepiirkonnale iseloomulike kliimatingimustega aitab otsustaval määral kaasa suhkrusisalduse suurenemisele ja apelsini „Arancia di Ribera” maitseomadustele.

Nende piirkondade settelised mullad on ühtlase koostisega, neis on kõrge savisisaldus, segatuna liiva ja sageli kruusakividega, mis lasevad õhul ja veel mullas vabalt liikuda ja soodustavad bioloogiliste protsesside toimumist ja soodsa mikrofloora tekkimist, mis parandab orgaaniliste ainete sünteesi, lihtsustab toitainete ja vee omastamist ja muudab vilja mahlakaks. Magazzolo, Carboj ja Verdura jõgede vee rohkus ja suurepärane kvaliteet ning saasteainete puudumine pinnases tagab ideaalse niisutussüsteemi, mille abil toote organoleptilised omadused kõige paremini esile tulevad. Need mullastiku- ja kliimatingimused annavad tootele intensiivse oranži värvuse ja eelkõige mahlakuse, mille järgi kutsutakse toodet ka mahlaapelsiniks.

Alates 1950. aastast on apelsin tuntud riigisisestel turgudel nimetuse „Arancia di Ribera” all. Suurim impulss nimetuse kinnistumiseks anti 1966. aasta turustusmessi korraldajate poolt, kes panid messile 1985. aastal uue nime „Sagra dell’Arancia di Ribera”. Verdura jõe oru ajaloolised dokumendid annavad tunnistust suurpäraste saakide saamisest apelsinikasvatuses juba alates 1800. aastate algusest, mil rikkal ja pehme veega pinnasel kasvatatud viljad viidi Palermosse ja sealt edasi Ameerikasse.

Peamiseks on selle tootmise puhul siiski alati olnud põllumees, kes oskas sorti kõige parimal viisil piirkonda sulandada, viies sisse lihtsad, kuid tõhusad uuendused, mis on soodustanud apelsini „Arancia di Ribera” kasvatust läbi aegade ja vastavalt uutele tootmisega seotud nõudmistele, minemata samas vastuollu kohalike kasvatustavadega. Seetõttu on levinud ka need uuendused, mille tõttu on aastate jooksul levinud ka vähem töömahukas maaharimisviis, näiteks niisutussüsteem, mille puhul on torudes madal surve, mis aitab säästa vett, ning pneumaatiliste kääride kasutamine saagikoristusel. Ribera põllumajanduspiirkond on mitmete aastakümnete jooksul olnud kõige eesrindlikumaks näiteks kogu maakonna ja mõnel juhul isegi riigi tasandil. Seda nii ametialase võimekuse, apelsinikasvatajate väljatöötatud kasvatustehnikate ja saadud toodete kvaliteedi poolest, millel on praegugi märkimisväärne edu.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

Spetsifikaadi terviktekst on kättesaadav:

| — | klõpsates lingil http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg
  või |
| --- | --- |

—

klõpsates lingil http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm? txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg

või

| — | minnes otse põllumajandusministeeriumi veebilehele (http://www.politicheagricole.it), seejärel klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”, ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”). |
| --- | --- |

—

minnes otse põllumajandusministeeriumi veebilehele (http://www.politicheagricole.it), seejärel klõpsates „Prodotti di Qualità” („Kvaliteettooted”, ekraanil vasakul) ning seejärel „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE [regolamento (CE) n. 510/2006]” („ELi läbivaatuseks esitatud spetsifikaadid (määrus (EÜ) nr 510/2006)”).

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---